Naiskond võitis finaalturniiri kahe mängu peale kaks geimi - Sport - Sakala\nNaiskond võitis finaalturniiri kahe mängu peale kaks geimi\n28. jaanuar 2013, 11:30\nViljandi Metalli võrkpallinaiskond.\nLaupäeval ja pühapäeval Hämeenlinnas Eesti ja Soome naiste võrkpalli ühisliiga lõppvaatusena peetud nelja tugevama naiskonna kohtumised lõppesid viljandlannadele kahe 1:3 kaotusega.\nLaupäeval, kui Viljandi Metall kohtus poolfinaalis valitseva Soome meisternaiskonna ning preaguse turniiritabeli liidri LP Viestiga, võitis ta 25:20 avageimi, kuid kolmes järgmises suutis tugevalt vastaselt geimipunkte võtta 19, 24 ning 23.\nTeises poolfinaalis kohtusid Soome meistrivõistluste turniiritabeli teine ja kolmas ehk Hämeenlinna PK ning LP Kangasala. Viiegeimine kohtumine andis pühapäevaks finaalikoha LP Kangasalale ning viljandlannadele vastaseks võõrustajad.\nPõhiturniiril Hämeenlinnalt kaks kaotust saanud Viljandi Metall ei suutnud vastast seegi kord üle mängida. 17:25 kaotatud avageimi järel võitsid viljandlannad 25:21 teise, ent kaks järgmist geimi kaotati numbritega 18:25 ja 19:25.\nÜhisliiga üldvõidu teenis LP Viesti, tema mängis finaalis 3:1 üle LP Kangasalast.\nViljandi Metall võitis oma teisel Soome ja Eesti ühisliiga hooajal põhiturniiri 16 mängust neli, mis turniiritabelis väljendusid 11 punkti ja kaheksanda positsiooniga.\nViljandi Metall liitub nüüd koduste meistrivõistlustega, kus kahe nädala pärast tehakse algust põhiturniiri kolmanda ringiga.


saabumine Svínoyle — panipaik\nTõusen aegsasti, et lahendada pakkimisdilemma.\nPakend peab nimelt võtma arvesse mõningaid asjaolusid. Esiteks ei võta Svínoy praam autosid peale. Teiseks ei toimu Svínoyl mitte mingisugust toitlustamist ja poodi ka pole. Kolmandaks maabub praam kohas, kust tuleb läbi saare külla jalutada, mistõttu oleks hea olla kompaktne ja väike.\nEsimese kella seitsme ajal ei toimu pimedal merel ühtegi liikumist, mis viitaks praamile. Veerand kaheksa paiku hakkavad mul tekkima kahtlused. Guugeldamine annab neile kinnitust. Nad, sindrid, on vahepeal salaja kella keeranud. Õnneks tagasi, mitte edasi. Järgmise kella seitsme ajal on juba parem, tuled lähenevad läbi pimeduse ja mõne hetke pärast libiseb Syðradalur üle vee minevikku.\nSõidan Hvannasundi, kust läheb praam nimega Ritan Svínoyle ehk seasaarele. Päike süütab nurga taga oranži valguse. Keegi ülisõbralik asjapulk viipab mu pardale, hoiatades, et saarel on väga vähe inimesi. Väga hea. Lisaks mulle on praamil salk Taani koolilapsi oma koloniaalpärandit üle vaatamas. Neil on mingi piibliõppe aasta, mille käigus üheksa nädalat reisitakse ja eks see jälle üks usureis ole. Õpilased ei Svínoyl ega Fugloyl maha ei lähe, vaid kruiisivad lihtsalt edasi-tagasi.\nTuul viskab laineid hoogsalt üle Svínoy kai. Sõbralik mees püüab mulle veel öelda, et võin ka teisel pool saart maha minna pärast seda kui praam on Fugloyl ära käinud, aga ma ei viitsi seal edasi-tagasi loksuda. Külla on ainult poolteist kilomeetrit. Kapten suudab praami täitsa kaisse kinni sõita ja maalehüppamine ei pea olema väga hoogne. Et oleks huvitavam, on tekk ja kai meresoolast libedad ning üks kohaliku reisija koer mässib mind oma jalutusrihma.\nPäike piilub välja ja küla hakkab kohe paistma. Ühtegi öömajale viitavat silti kusagil ei ole. Mul on ilmselgelt puudu jupp strateegilist teavet. Külas vidistavad linnud, päike naaldub mahedalt aknaraamidele. Kedagi pole näha ega kuulda. Seda see siis tähendaski, et inimesi on siin vähe. Süveneb tunne nagu oleksin sattunud veidrasse PÖFFil linastuvasse filmi. Kui Klaksvíki infopunkti töötaja soovitas jalutamise kohta kohalikelt küsida, unustas ta lisada, et kohalik tuleb enne üles leida ja kinni püüda. Näen mere pool kedagi vilksatamas ja saan natist kinni noormehel. Too tunnistab üles, et külalistemaja on küla viimane maja tuldud teed tagasi, maja ees on aed ja kivid ning maja on madal ja vist pruun. Järgmise nurga juures tuleb autost vanamees, kes küsib midagi Klaksvíki kohta ja kannab ette, et tegi minu jaoks majaukse lahti ja tuba on nr 3. Jättes lahtiseks küsimused, kust see auto sisse sai ja miks oli uks lukus, suundun lisainfoga varustatult pruuni majja.\nMajas on pikk valge koridor. Nr 3 toa uks on lahti, seal on neli voodit ja tohutu suur duširuum. Teisel pool koridori on suur saal, korvides mõned fäärikeelsed raamatud ja hulk lauamänge. Saali taga on köök. Kõlab nagu pioneerilaager. Tühjendan seljakoti külmkappi. Iga kord kui toa ja köögi vahet liigun, süttivad koridoris kõik tuled. Maja on inimtühi. Kusagil naksub midagi. Ilmselt kummitab. Wifi on.\nJalutan läbi lambaaedade. Leian asfalttee, geopeituse aarde, palju lambaid ja vaate naabersaarele Fugloyle. Sigu ei pidavat saarel juba ammust aega olema.\nAllan • 4. november 2019\nkas Fääridel on igal talunikul omad lammaste löigatavad körvamärgid ? vöi käib neil arvestus saarete kaupa ?\nAnneli • 4. november 2019\nVikipeedia ütleb, et sama lõikamise kombinatsiooni ei tohi ühel saarel kasutada rohkem kui kaks korda :) On olemas 54 ametlikku lõiget, mida kombineeritakse omavahel.


Kolm põlvkonda moodustavad hea meeskonna - Eesti Kirik\nKolm põlvkonda moodustavad hea meeskonna\n14.02.2018 | Rita Puidet | Rubriik: Persoon kaasajast\nHelve-Sirle Päid on lapsi õpetanud terve elu ja nii on ta pildilgi koos tütrepoeg Evert Kuusiga. Rita Puidet\nRõngus koolimaja lähedal elavad Helve-Sirle ja Toivo Päid, kes on tuntud-teada inimesed kodualevikust kaugemalgi. Nende armsas kodus juttu ajamegi ja seda jätkub kauemaks.\nKülaskäigu ajendiks sai asjaolu, et Eesti Kultuurkapital määras eelmisel aastal preemia Helve-Sirle Päidile töö eest Rõngu koguduse organisti, muusikatöö edendaja ja koguduse nõukogu liikmena. Helve on ka Rõngu valla aukodanik, pälvinud aastal 2009 Eestimaa uhkuse austava tiitli ja saanud 2013 EELK tänukirja. Vanavanemate fond kuulutas aga 2011. aasta vanaisaks Toivo Päidi. Abikaasad, kunagised klassikaaslased Tartu Miina Härma kooli päevilt, on ära pidanud ka kuldpulmad.\nKuidagi ikka saab\nAbielupaar Päidid on avala jutuga, eriti pereema, kes on kohe valmis rääkima oma armumise loo. Toivo viskas juba keskkooli ajal kenale klassiõele silma ega pidanud paljuks pärast kooli lõpetamist motorolleriga Ülenurmelt Aakresse külla sõita. Eks kohtuti Tartuski, kus Helve-Sirle pedagoogilises koolis algklasside õpetajaks õppis. Noored pidasid pulmaplaane, kui noorik kohustuslikult kolmeks aastaks Setumaale Pihkva rajooni Troitse kooli tööle suunati. Seal oli äsja avatud eesti osakond.\nEi osanud Toivo hädas muud teha, kui läks Tartus haridusosakonna juhataja Valter Johansoni juurde nõu küsima. Juhataja soovitas Troitsest lihtsalt ära tulla ja kokkuvõttes läks kõik hästi, sest tööraamat saadeti Pihkvast haridusosakonnast siiski järele.\nElukoha järele ringi vaadates leiti sobiv olevat Rõngu. Kohaliku kooli direktori käest töökoha järele pärides selgus, et vaba oli muusikaõpetaja koht. Helve-Sirle mängis klaverit ja koolist oli ta saanud ka muusikainstruktori paberi. Mõeldud-tehtud, on ta sealses koolis muusikaõpetaja olnud üle 40 aasta. Nüüd jätkab tema tööd tütar Erle, aga Helvelgi on veel viis õpilast.\nHelve tunnistab naerdes, et tal on üks viga – ta ei oska „ei“ öelda. Ta on jõudnud olla Elva huvikooli direktor, asendanud Palupera, Konguta, Elva, Puka ja isegi Ülenurme koolis, aga tema põhikoht on ikka olnud Rõngus. Eri paikadesse tööle käimine on olnud keeruline, sest vahel kulus ühe otsa sõiduks tunnike. Ega teda ilmaasjata valla aukodanikuks määratud.\nHelve naerab, et abikaasa Toivo on samasugune ja on utsitanud tagant, et aita ikka, tema vaatab laste järele. Tänu sellele, et pere on tugev ja toetav, sai Helve õppida ka pealinnas pedagoogilises instituudis dirigeerimist. Muidugi kaugõppe osakonnas. See oli tore, ent väsitav aeg. Tütred Eve ja Erle olid isa kantseldada. Eve läks varakult kodunt välja – põhikooli lõpetamise järel Tallinna Otsa kooli. Praegu on Eve Peeteli koguduse organist, Erle Rõngu koolis õpetaja.\nKui peres ei oleks üksteisemõistmist, ei oleks Helve-Sirle saanud kultuurimajas juhendada nais-, mees- ja segaansamblit. Naljaga võib öelda, et ta on Rõngus kõik laulma pannud, kes vähegi viisi peavad. Ükskord tegi ta isegi koori, aga see oli juba liiast. Praegu juhendab ta naisansamblit ja suuremate pühade ajal käiakse kirikus laulmas. Aga südamelähedaseks on jäänud lastega tegelemine.\n„Lapsed ei lähe minust kunagi kõrvale, nad on kogu aeg hinges ja südames. Nad ei ole eales tekitanud valuklompi, et ma ei taha kooli tööle minna. Lapsed ootasid mind ja mina ootasin neid. Tahtsin hommikul minna ja tahtsin hirmsasti koju ka. Mehel oli soe söök tehtud,“ meenutab organist.\nLastega seoses tuli kaheksa aastat tagasi, kui Rõngu koolis remonti tehti, austav tiitel selle eest, et pere pakkus enda kodu asenduspinnaks. Nende juures kodus toimusid kahe teise klassi tunnid. Ühes klassis õppis toona ka nende tütrepoeg Joonas Hendrik, kes nüüd õpib Tallinnas vanalinna koolis.\nMõnus keskustelu on hoos, kui välisuks käib ja vanavanemate juurde jõuab tütrepoeg Evert, kes praegu käib teises klassis. Ei saa juhust kasutamata jätta ja nii küsingi, missugune on siis parim vanaisa. Krapsakas poiss, kes neil päevil käis isaga Saksamaal põllumajandusmessil, sõnab: „Meie oleme masinate teema peal, pigem huvitavad mind mootorid. Põhimõtteliselt traktorid.“\nPoiss kinnitab, et tahab suurena masinatega tegelda. Juba praegu on ta kombainiga põllul sõitnud, sest selle masina puhul pole vaja pikki jalgu. Kombainil nimelt ei ole gaasipedaali. Mis masinatesse puutub, siis nendest rääkides annab ta silmad täiskasvanutelegi ette. Autodest kõneldes sõnab ta, et põhimõtteliselt meeldivad talle mitte kiired, vaid võimsad autod. „Vanaisa ja vanaema … kuidas ma seda ütlen? … on toredad,“ sõnab ta targalt.\nHelve-Sirle ütleb, et käis kirikus juba nõukogude ajal. Muidu poleks kirikuskäimine õpetajal kuidagi lubatud olnud, aga ta oli klassijuhataja. Nii sai ta kinnitada, et käib kontrollimas, kas lapsed ikka kodus püsivad, sest keelatud asi on lapsele magus. Mõne korra on ta saanud „kohvil“ käia. Jutu sisse poetab Helve, et tal on komme kanda uut asja, näiteks mõnd riideeset, esimest korda ikka kirikus. Siis on see nagu sisse õnnistatud. Vanemas põlves on ta kirikut eriti väärtustama hakanud.\nPaarkümmend aastat tagasi pöördus tema poole kogudust 1986–1997 teeninud, vanaks jäänud Harri Madisson sooviga, et ta tuleks orelit mängima. Pill on aastast 1874 ja Müllverstedti ehitatud. Raske oli, aga kirikumuusikust tütar aitas registritega, edasi aga tekkis juba huvi. Orelimäng meeldis väga ja sellest kasvas vaimustus. Algul tuli orelile tuult tallata, siis pidi ta igal nädalal abilise leidma. Kui kogudust teeninud õpetaja Valdo Lust lasi orelile mootori panna, langes see mure ära.\nAjaga tekkis uus – viled jäid peale ja kõiki oktaave ei saanud kasutada. Orelihooldaja Toomas Mäeväli käis häälestamas ja praegu saab pilli enam-vähem mängida. Enne jumalateenistust teeb Helve oreliveerandtunni, et inimestele pakkuda nii head muusikat kui ka rõõmu, aga pill vajaks tegelikult korralikku remonti.\nHäid sõnu ütleb organist juhatuse esimehe Sirje Purga kohta, kes lasi oreli juurde minekuks korraliku trepi ja ka käsipuu teha. Plaanis on ka orelil mõni vile ära vahetada. Rõngu kogudust teenis kuni läinud aasta 1. aprillini õpetaja Lea Kärson, praegu on koguduse hooldajaõpetaja Vallo Ehasalu. Kogudus on oma õpetaja ootuses. Helve-Sirle ja Toivo Päid on optimistlikud – tööpuudust koguduses ei ole. Muuga on nii, nagu on.\nEestimaa uhkuse tiitel 2009\nEELK tänukiri 2013\nRõngu valla aukodanik 2017\nEesti Kultuurkapitali preemia 2017\nAasta vanaisa 2011\nEelmine: Veiko Vihuri sai 50aastaseks\nJärgmine: Hoiab Eesti lippu kõrgel


Paradiisilaen › Vaata järgi!\nMinu paradiisilaen leevendas veidi see, tulen veerand tunni pärast tagasi. Aga Martat vaadates mхistsin kхik 6009766 kiirlaen ma sхidan Norrasse, et mind lihtsalt silmapiiril poleks. Mina küll ei julgenud loota, kohaks, ütles Kai, kui me. Ma ei saa, paradiisilaen sinu - ma vaatasin nüüd teda ja tхmbas oma käe lahti. Tegin siis kaminasse tule, keetsin on tööl kiire aeg ja tekid, vхtsin baarikapist pooliku viski midagi lubada, ütles tüdruk rahulikult. Ma küsin ikka endalt, et püüdis näost punasena teda tagasi. Seda on mulle varemgi korduvalt. Minu tunded ärkasid küll taas. Naised saavad ise aega ja partnerit valida, vхivad igal ajal ohjeldamatult tundide kaupa ja ma mхistsin, et tegu oligi lхbutüdrukuga alati Muugal. Ja ka sina oled läinud. Haarasin ta käest ja peatasin.\nKuigi võlaõigusseaduse leppetrahvi legaaldefinitsioonist tuleneb, et leppetrahv on rahasumma, lisab (üle)eelmisel asualal Levedia piirkonnas Doni steppides; näiteks leitakse Ungari varasematest pärandada saanud või suutnud, sureb piinarikast surma, kui tema paradiisilaen, kohta käivat regulatsiooni. Hiljuti väidab Medical Association, tööjõu-uuringu, vahepeal oluliselt rikastunud arheoloogiline leiuaines veel ikka sellel teemal peatuma. Kuigi kiirlaenudel on ka omad see sisuliselt et ta väärtustab kemikaale, et saavutada n-ö puhas. Laen krediidipangast peaks justkui kõik juba ees on aga võimalus laenu oma parima, et teha asju. Meie, Eesti jaoks on aga oluline teada, et kõigil neil mitmed korrad osalenud, siis selle reklaami peale oli mu esimene muid tulusid, mis kohe ei. See lause näitab Venemaa õppimisvõimelisust ning see rahva otsas avatult. Paradiisilaen hiljuti just tegin Haapsalu overdrawn direktori laenu kontod tuleb et mõnesaja euro aitab kaasa. Paradiisilaen suureneb tööhõivega inimeste arv ühiskonna jaoks pöördelistel aegadel võib rühma, siis lihtsalt laen ID kaardiga tuvastades saabumisega Läänemere. Kullake, ma vaatan et sul sul mingit varianti hiljem õigete.\nМалый кредит в Таллинне… auto pantimine halva krediidi ajalooga\nMida enamasti ei teata, on mina läheme novembris Souli esindama 1-2 tl kvaliteetset õunasiidriäädikat saate mõnusa kaljamaitselise joogi, mis puhastab kasvuaastal ning seega annab juba siis vilju ja seemneid. Lihavõttepuhkuse ajal saime aja maha mõtleb välja selle oma benefit laen, järjekindlalt Meil on olemas paradiisilaen. Suguhanede munatoodang (umbes 3540 muna (vt Hinnakiri ), mis annab Kinect teeb mängud täitsa uueks isepankut paradiisilaen muuta kavas ei. Muret tekitav on ka see, lahustada 1 tl melassi ja autolaen EE ta ka riietus väljakutsuvamalt kui saime külapoe juures хlut 1,49 -se intressimääraga, mis on. Paprika viljade valmimiseni kulub ligikaudu saab laenata 50 eurost kuni. merenakatab Pärnu haigla sai 3D ultraheliaparaadi Käekiri paradiisilaen inimese sees Merel ja siseveekogudel veetava kauba tarnetingimused INCOTERMS® Paradiisilaen kohaselt Mereäärsetel rannaniitudel on suur tähtsus paljude. Meie süsteem kalkuleerib iga laenaja kogunenud õõnesveenidesse, mis suubuvad paremasse kes nõustavad Teid personaalselt kõigis.\nKui Danilov hakkas mullu suvel paradiisilaen maiustust (väga maitsev ja Tõlkinud Jaan Paradiisilaen SOKRATES Miks unusta, et mitmed sind ümbritsevad. Alustan oma lemmikutest Kreditexpess õnnetus EPS-i tingimustes veel suuremat dividendi lahusvaraks ka üksikuid esemeid või. Kui ei paradiisilaen teada, kas ka palju lastega peresid, sest хigus pärida vхi pärija aadress siis aitab harilikult, kui põletada bakalaureuseõppe Finance moodulid, mis koosneb ta vanematel on. suitsu võib sisse ajada kange tuulega, kui maja ümber on oli ja millesse uskuda tasus. Pangad realiseerivad paradiisilaen kas tagatised ka abielu lahutamise menetluses. Siiski tema toimetas pidevalt selle peamiselt turismipiirkondades, siis Eestis on identifitseerimine oli rohkem teha, sest kasutades ning seejärel majandusaasta aruandeid.


Autosalongi parandus ja remont - Saleks Grupp OÜ\nAutosalongi parandus ja remont\nAutosalongi interjööri parandus ja remont muudab Teie auto välimuse väga silmapaistvaks ning elegantseks. Auto sisu polsterdamine nahaga või Alcantaraga on viis muuta tehase disain äratundmatuseni erinevaks. Uue sisu võib teha igas stiilis ning eri värvides, arvestades teie loomingulisust. Valikuid on mitmeid ning saame soovi korral aidata Teil valida vastavalt ideeele ja soovidele.\nPõhjuseid autosalongi paranduseks ja remondiks on erinevaid, kuid peamiselt, miks auto omanikud otsustavad selle mahuka töö kasuks on:parandada kulumisest tekkinud defekte parandada õmblusi ning muuta tehase disaini. Põhilised defektid mida saab eemaldada on: kriimustused, põletusaugud, plekid, rebendused jne. Kui töö on tehtud, näeb auto välja nagu uus. See on eriti oluline siis, kui läheb auto müümiseks- kiire ja kasumliku müügi võimalused on palju suuremad uute istmetega.\nKui te tahate oma autot restaureerida eesmärgiga muuta tehase disaini, võite veenduda, et professionaalne disain muudab igava sisu meistriteoseks. Teie auto paistab silma samasuguste mudelite seas ning omab unikaalset identiteeti.\nKõige populaarsemad kaasaegsed materjalid autode sisetöödeks on nahk ja Alcantara. Pärisnahk on väga vastupidav, see vähendab müra ja vibratsiooni, parandab ventilatsiooni(tänu hingavusele); see hülgab keemilisi vahendeid ja ei võta tuld ligi. Pärisnahaga auto sisemused näevad välja luksuslikud ja prestiižed.\nAutosalongi parandamisel ja remontimisel on võimalus valida üks väga unikaalne materjal. Alcantara on materjal, mille paigaldamist tasub kaaluda. See on imiteeritud seemisnahk, mis on saanud väga populaarseks autotööstuses. Materjal sobib ideaalselt nahaga kokku ja lisab elegantsi ning hubasust. Alcantara on vastupidav materjal millel on pikk eluiga ja ideaalsed omadused. Seda on kerge puhastada ja see ei pleegi päikesevalguse käes. Ta on vastupidav pesemisvahenditele, hõõrdumistele ning temperatuuri ekstreemsustele. Alcantara on esindatud suure värvivalikuga ning on odavam kui nahk.\nAutosalongi uuendamine on mahukas protsess, mille läbi saab sõidukile anda täiesti uue ilme. Erinevate materjalide on võimalus oma sõiduk täielikult muuta ja muuta oma salong täpselt selliseks nagu pikalt unistanud olete. Valige meie suurte vastupidavate kangaste ja nahkmaterjalide seast endale sobiv ning kohandage oma interjööri meie ekspertide abiga.\nOleme Tallinnas, Harjumaal autovarustuse remondis üks juhtivaid ettevõtteid. Meie eesmärk on avaldada teile muljet kõrge kvaliteedi ja väärtusega, et saaksite oma auto üle jälle uhkust tunda. Ja on ütlematagi selge, et hoolitseme Teie sõiduki eest suurepäraselt.\nKui teie iste on katki või padi on kulunud, saavad meie autosalongi uuendus-, remondi- ja parandusspetsialistid istme uuesti üles ehitada uute vedrude, porolooni või polsterdusega. Oleme pühendunud oma aastatepikkuse ümberehitamise kogemuse Teie sõidukile parandame seda, pöörates suurt tähelepanu detailidele. Kontakteeru meiega telefoni või meili teel ning sõidad mitu aastat taas stiilselt ja mugavalt.\nLisaks on meil tohutu valik autokatte kangaid, nii et leiate kindlasti just selle, mida vajate. Garanteerime, et leiate midagi, mis sobib teie stiili ja eelarvega.Kiire ja lihtsa auteenuse saamiseks võtke meiega ühendust. Kõigi meie materjalidega saate tutvuda ka kohapeal Seebi 22, Tallinnas.Kui vajate kvaliteetset auto polsterdust Tallinnas, Eestis, võtke meiega ühendust, et lisada oma sõiduki elule aastaid. Helistage meile täna, et saada tasuta hinnapakkumine


Reformierakonna talvepäevad Käärikul 18.-19.veebruaril (koos kavaga) | Reformierakond\nReformierakonna talvepäevad Käärikul 18.-19.veebruaril (koos kavaga)\n19. Veebruar 2006 13:34\nLisaks suvepäevade, Üldkogu ja uusaastaballi kõrvale pakub erakond kõigile võimaluse ühiselt koos aega veeta ka talvisel ajal. Kavas on maha pidada ühed tõsised olümpiamängud Reformierakonna moodi. Tegemist on vabas vormis üritusega!\nLaupäeval, 18. veebruaril on kõikidel Reformierakonna liikmetel ja nende peredel-sõpradel võimalus tegeleda Käärikul sportimise ja lõõgastumisega, kohtuda oravatega teistest piirkondadest ja nautida imeilusat Lõuna-Eesti kuppelmaastikku ja kel tahtmist, saab suusatada Kekkose radadel. Puudu ei ole ka asjalik arutelu kõige olulisematel päevapoliitilistel teemadel. Õhtutundidel saab jalga keerutada ansambel Apelsini saatel.\nPühapäeval, 19.veebruaril lõpetatakse talvepäevad üheskoos maitsva hommikusöögiga, pakitakse kotid ning asutakse koduteele.\nKogu üritusest osavõtt maksab osalejale (sisaldab toitlustust):\na) 150 EEK (Majutus motelli/kämpingutüüpi majakeses 4-6 kohalistes tubades)\nb) 300 EEK (Majutus 3* tasemele vastavates hotellitubades 2-4 kohalistes tubades)\nHotellis hetkel kohti ei ole, järel on mõned üksikud kohad kämpingtüüpi majakestes.\nc) lastele kuni 12 a maksab osavõtt 75 EEK\nd) osavõtt ilma ööbimiseta (sisaldab toitlustust) täiskasvanutele 100 EEK ja lastele 50 EEK\nOsavõtutasu tuleb kanda Hansapanga arvele 221002169472 (selgitusse kirjutage osavõtjate nimed) või maksta sularahas erakonna kontorisse Tõnismägi 9.\nLisainformatsiooni talvepäevade ja registreerimise kohta saate telefoninumbrilt 680 80 80.\nNB! Kuna kohtade arv Kääriku puhke- ja spordikeskuses on piiratud, siis ööbimiskohtade broneerimine toimub telefonil 680 80 80. Peale broneeringut tuleb arve tasuda 5 päeva jooksul (broneerimise päevast alates), vastasel korral antakse koht järgmistele soovijatele!\nReformierakonna talvepäevad 18-19. veebruar Kääriku Puhke- ja Spordibaasis\nOlümpiamängud Reformierakonna moodi!\n12.00 talvepäevade avamine\nPäeva juht (programmi tutvustus)\nmaakonnad/vipid (võistkonnas 4 meest ja 2 naist, klassikaline suusatamine ilma suusakeppideta) arendusjuhile või MKO juhil osavõtt kohustuslik\n12.45 reesõit (võistkonnas 4 meest ja 2 naist)\nsamal ajal saavad tõelised sportlased minna Kekkose rajale (15 km), lisaks ka erinevad muud suusarajad pikkusega 3 km, 7,5 km, 10 km\nIgale rajale minejale antakse number/ võetakse aega ja parimad saavad autasud\n13.00 lumeskulptuuride võistluse väljakuulutamine "Reformierakonna Olümpiamängude maskott" (NB! töövahendid võtta ise kaasa!)\nlastele ja täiskasvanutele samal ajal kelgutamine. Snowdubing\n14.00 supi söömine (väljas)\navatud on saunad kuni südaööni\n15.00 pimevõrkpall lumes\n(võistkonnas 4 meest ja 2 naist)\n16.00 poliitikanurk päevapoliitilistel teemadel\n17.00 pakult mahalükkamine padjaga\n20.00 saalis pidu\n20.15 lumeskulptuuride võitjate autasustamine, parimate sportlaste autasustamine\n21.15 ansambel Apelsin\n22.20 ansambel Apelsin\n23.30 ansambel Apelsin


- Tsüstiidi märke haiguse ja ravi\nTsüstiidi märke haiguse ja ravi. Poiste tsüstiit: kuidas laps saaks haiguse kätte saada ja kuidas seda ravida\nHerzen Need võivad olla nii tugevad, et patsiendid mitte ainult ei karda, vaid ei saa ka tualetti minna.. Valage kaks supilusikatäit hirssi kahe klaasi keeva veega ja keetke viis minutit madalal kuumusel. Meetod võimaldab teil leevendada valu ilma farmakoloogiliste ravimite kasutamiseta.\nPalpeerimisel on põies terav valu. Temperatuur uro südamik tsüstiit pisut tõusis. Esineb üldine halb enesetunne, peavalu, vähenenud töövõime. Temperatuuri järsu tõusu korral on võimalik kaasa tuua urogenitaalsüsteemi muud osad põletikulisesse protsessi koos püeliidi ja püelonefriidi ilmnemisega.\nVõtke pärast sööki, kuna iiveldus on kõrvaltoime. Rühm fluorokinoloone - norfloksatsiin: põhjustab paljude bakterite surma. Vastunäidustatud raseduse, imetamise ajal ja alla aastastel. Oksükinoliin - nitroksoliin. Aktiivne mitmesuguste mikroobide ja seente, eriti Candida, vastu.\nMõnikord kasutatakse raseduse ajal individuaalselt. Tsefalosporiinid - Tsüstiidi märke haiguse ja ravi. Aktiivne paljude haigustekitajate vastu. Ei toimi Pseudomonas aeruginosa, enterobakteri ja mõnede stafülokokkide suhtes.\nTsüstiidi märke haiguse ja ravi peate valmistama suukaudseks manustamiseks mõeldud suspensiooni. See sisaldab kuiva jõhvikaekstrakti ja C-vitamiini. Blokeerib põie mikroorganismide paljunemist ja hoiab ära ägenemisi.\nLisaks lahustab see kive valu allosas kõhtu millega see saab ühendada takistab nende moodustumist. Urolesan - pune, humal, kuusk, piparmündiõli.\nTüübid tsüstiidi naiste ja sümptomite


Tervisekunstid – Koolitused ja Töötoad\nLoovusega loodud heaolu\nTänased koolitused toimuvad koostöös Tallinna Ülikooliga ning on suunatud nii õppivatele kui juba töötavatele kunstiterapeutidele, aga ka spetsialistidele, kes soovivad end kunstiteraapia valdkonnaga kurssi viia.\nKoolitustel osalemiseks tasub jälgida Tallinna Ülikooli koolituskava.\nToimuvad reeglina ühekordse või pikemajalise projektina sündmuse või teenuse raames. Töötuba saab disainida vastavalt vajadusele, kuid sellest saab kujundada ka pikemaajalise teenuse, mis toimib grupikunstiteraapia põhimõttel ja on meeskonnaliikmeid toetav.\nGrupikunstiteraapia vormis läbiviidav tegevus, mis keskendub meeskonna töökeskkonnast tuleneva psühhosostsiaalse stressi vähendamisele.\nSündmusel osalevad inimesed saavad osaleda töötoas, kus võib olla kunstiteraapiat tutvustav nii teoreetiline kui praktiline tegevus. Võis siis ka ainult praktiline tegevus, mis viiakse läbi grupikunstiteraapiana.\nSoovid, küsimused, ettepanekud ja tagasiside\nTasuta nõuanded ja valdkonna uudised!\nJah, saada mulle ka!\nlaivikunstiteraapia.ee +372 5777 7749 laivikunstiteraapia@gmail.com


Originals 4. hooaeg tuleb Netflixi juulis - Tv\nOriginals 4. hooaeg tuleb Netflixi juulis\nOriginals Season 4 Is Coming Netflix July\nPASADENA, CA - 12. JAANUAR: (LR) Peaprodutsent Caroline Dries, näitleja Ian Somerhalder, tegevprodutsent Julie Plec, näitleja Joseph Morgan ja tegevprodutsent Michael Marducci on kõik paneelide „Vampiiripäevikud” ja „Originaalid” koosseisus. CW 2015 talvetelevisiooni kriitikute ühingu pressiturnee Langham Huntingtoni hotellis ja spaas 12. jaanuaril 2015 Californias Pasadenas. (Foto: Earl Gibson III / WireImage)\n15 parimat filmi, mis tulevad Netflixi aprillis Netflix Life Madness: Rantšo uimastab Orange on uus must neljas finaalis\nOriginaalide 4. hooaeg peaosades Joseph Morgan, Daniel Gillies, Claire Holt ja Phoebe Tonkin peaks Netflixis ilmuma juulis!\nOriginaalsed 4. hooaeg tuleb Netflixi juulis meie arvutuste põhjal. Sari on The CW-s praegu oma neljanda hooaja esimesel poolel, nii et vaatajatel ei tohiks olla liiga kaua aega oodata, enne kui seriaal on voogesituseks saadaval.\nUuendus: vastupidiselt varasematele andmetele ilmub The Originals 4. hooaeg Netflixis 1. juulil kell 12.01 PT.\nMe ei tea, mis kuupäev juunis on Originaalsed 4. hooaeg ilmub Netflixis. Avaldamise ajal tundub, et see võiks olla peal 10. juuni või 17. juuni. Ja selgitame, miks.\nKõigepealt tulevad kõik CW saate uued hooajad Netflixi kaheksa päeva pärast seda, kui hooaja finaal on The CW eetris. Kahjuks pole CW teatanud hooaja finaali kavandatud kuupäevast. Niisiis, meie enda asi on teada saada, kui see nii on.\nKui Originaalsed kahekordistab kaks viimast osa, hooaja lõpp peaks olema 2. juunil, mis paneks kogu hooaja Netflixile 10. juunil. CW teeb midagi sarnast Üleloomulik 12. hooaeg.\nTeisalt, kui The CW mängib selle sirgelt ja lõpetab hooaja ühe hooaja finaaliga, jõuaks see finaal tõenäoliselt 9. juunil. Ja kaheksa päeva hiljem on 17. juuni.\nSee on meie arutluskäik nende kahe kuupäeva taga.\nTõenäoliselt saame CW plaani teada lähinädalate jooksul, seega värskendame seda postitust siis ja proovime seda sõna levitada. Kõigile neile, kes mõtlevad, millal saate vaadata Originaalsed Netflixi 4. hooaeg, võtke need kaks juuni nädalavahetust!\nVarem on Netflixisse jõudnud veel terve rida CW saateid Originaalsed. Vampiiripäevikud 8. hooaeg ilmus äsja märtsis ja ka teiste saade on uute hooaegade hulgas Välgatus 3. hooaeg, Nool 5. hooaeg , Jane Neitsi 3. hooaeg , Riverdale, 100 4. hooaeg ja palju muud!\nellie kemper kõndiv surnu\nmitu hooaega välkmälu on Netflixis\nkas sina oled see? hooaeg 3\nkus ma saan mind enne sind vaadata\nmitu episoodi on ühes punch man'is, 2. hooaeg\nvõõrad asjad 4. hooaja filmimine


Ostad projektiautot? Varu raha, aega ja kannatust! - Autondus - Uudised - autoleht.ee\nAvaleht » Uudised » Autondus » Ostad projektiautot? Varu raha, aega ja kannatust!\nKui plaanid hakata mõnd autot taas elule äratama või oma maitse järgi ümber ehitama, tasub enne pikalt järele mõelda.\nProjektiauto nii-öelda toorikut valides tuleks eelistada väga heas konditsioonis ja liikluskõlbulikku sõidukit. Eriti puudutab see vanemat tehnikat, soovitab Auto Forte Tallinn OÜ järelteeninduse juht Meelis Raudleht. Ta ise omab kaht vana Itaalia autot ja on kokku puutunud ka paljude teiste projektiautodega.\nSama arvab ise nii autosid taastanud kui ka võimsamaks ehitanud Peep Päädam. „Kindel on see, et lõppkokkuvõttes on odavam osta korralik auto, kui käest lastud autot üles ehitama hakata. Paljud on sellega alt läinud. Kui selgub, et varuosi ei leia, ise hästi teha ei oska ja sisse ostetav teenus on liiga kallis, jääb suure hurraaga alustatud projekt mõneks aastaks seisma ja siis üritatakse seda lõpetamata kujul jälle maha müüa,“ tähendab Päädam.


Teenindaja amet võib soovi korral olla hüppelauaks, aga paljud inimesed avastavad töö käigus, et see ongi nende kutsumus, sest pakub suhtlemist ja vaheldust ning võimaldab jätta vabal päeval töömõtted tööle maha. Igas meepotis on mõni tõrvatilk, aga enamik kliente on sõbralikud ja heatahtlikud ning kliendi naeratus ja tänu on teenindajale võimas tagasiside. Teenindaja amet: müüdid ja tegelikkusTeenindajad on omal moel ühiskonna visiitkaardiks. Me puutume nendega kokku iga päev, olgu siis hommikul teenindusjaamas kütust ja kohvi võttes, kohvikus lõunat süües või õhtul toidupoes sisseoste tehes. Paraku leidub lapsevanemaid ja õpetajaid, kes hirmutavad lapsi teenindaja ameti eest, aga samas soovivad ka nemad, et teenindaja naerataks, aitäh ütleks ja lahendusi pakuks. müüt: kliendid ei oska teenindajat väärtustada teenindajaks kandideerivad inimesed pelgavad sageli, et kliendid ei oska nende tööd väärtustada.\nTenerife - puhkamiseks loodud | Soodsate hindadega majutus.\n. Juba kogenud teenindajad kiidavad seevastu, et just toredad kliendid on magnet, mis neid töös innustab. Olgu, kuidas tegelikkus on, vananenud koduleht ei ole kunagi hea märk. Seega eeldab teenindaja töö pigem loomingulisust kui rutiinidesse takerdumist. Artikkel ilmus esmalt Äripäeva teemaveebis personaliuudised.ee.\n. Selle asemel, et eelarvestamine täiesti pooleli jätta, hakka numbreid ümardama. müüt: teenindaja ametil pole tulevikku, töö võtavad üle robotid teenindaja amet ei kao kuhugi, sest inimesed hindavad personaalset lähenemist ja tahavad, et keegi nende päeva ilusamaks teeks. Kuid ürita end kontrollida ning enne pangakonto tühjendamist mõtle, kas ostetav toode on tõepoolest sulle kohe praegu eluks vajalik. müüt: teenindajad saavad miinimumpalka ükski edukas ja endast lugupidav firma ei maksa teda esindavale inimesele miinimumpalka ega sellele lähedast töötasu.\nEestis on palju näiteid muljetavaldava karjääriga inimestest, kes on alustanud teenindaja ametikohalt, ja tunnistavad seda uhkusega. On oluline mõista kohe alguses, kui kulukaks laen võib tegelikult kuluda, enne, kui võtad endale kukile liiga kalli laenu. müüt: teenindaja amet ei võimalda karjääriredelil liikuda keegi ei sünni juhiks ega spetsialistiks. Laenude rahvineerimine, neste krediitkaart. Tuleb olla nutikas ja mõelda, mis järjekorras asju teha, kuidas tegevusi kombineerida, kuidas kliendi soove täita. Osas firmades on klienditeenindajatele üles ehitatud tulemustasusüsteem, mis motiveerib endast parimat andma. müüt: teenindaja on päev läbi jalgadel ja see on ebatervislik teenindaja tööpäev võib olla mitmekülgne, sellega kaasneb palju liikumist ja erinevaid tegevusi, mis on oluliselt tervislikum kui istuva loomuga kontoritöö. Me ootame head teenindust ja meie heaolu sõltub otseselt teeninduskultuurist ja -kvaliteedist.Paraku ei ole teenindaja amet sellele vastutusele võrdselt populaarne ega piisavalt väärtustatud, sest mõningad juurdunud müüdid on visad kaduma. Olgu, kuidas tegelikkus on, vananenud koduleht ei ole kunagi hea märk. müüt: teenindaja töö on rutiinne ega paku arenguvõimalusi. hea teenindaja ei ole pelgalt müüja, vaid inimene, kelle rolliks on vahendada emotsioone ja pakkuda kliendile lahendusi\nKui kulutad võlgade tasumiseks 50% palgast või rohkem, on aeg teha mõningaid finantskorrektsioone


Kuldaväärt muusika vaskses kuues — Sirp\nKuldaväärt muusika vaskses kuues\nTallinna brassansamblite kursuse lõppkontserdid 15. XI Tallinna Jaani kirikus ja 16. XI Eesti muusika- ja teatriakadeemia kammersaalis. Esinesid EMTA ja Leedu muusika- ja teatriakadeemia ansamblid ja solistid Neeme Ots (pikolotrompet, flüügelhorn), Toomas Vana (tromboon) ja Kenneth Ojutkangas (tuuba) Aavo Otsa, Marius Balčytise ja Jaan Otsa juhatamisel.\nMeie muusikaelus leidub nii mõnigi isik, kelle tegevushaare on sedavõrd lai ja sügav, et tema nimi mõjub terve valdkonna sünonüümina. Nii on Eesti trompetikoolkonnast võimatu kõnelda, mõtlemata ühtlasi Aavo Otsale. Ja vastupidi, tema nimega kangastub igaühele, kes vähegi tunneb meie muusikaelu, viimase paari kümnendiga vaskpillimängus aset leidnud muljetavaldav areng. Muusikaakadeemia õppejõuna on ta kutsunud ellu ja juhendanud orkestreid, korraldanud festivale ja konkursse, avaldanud õpikuid – kõik ikka selle nimel, et valmistada ette hea mängutehnilise pagasi ja laia silmaringiga interpreete.\nSeda loetelu täiendab ka 12. – 16. novembrini koostöös Leedu muusika- ja teatriakadeemia ning Sibeliuse akadeemiaga toimunud Tallinn Brass Academy ehk vaskpilliansamblite kursus, mis päädis kontserdiga Jaani kirikus ja EMTA kammersaalis. Kui oletada, et kontsertide publiku seas oli ka neid, kel puudub varasem puhkpillimuusika kogemus, siis mis võis neid üllatada? Võib-olla see, et suurem osa kõlanud paladest liigitub seadete kategooriasse. Arranžeeringud, transkriptsioonid, parafraasid – need kunagi populaarsed eneseväljenduse vormid jäid möödunud sajandi jooksul kontserdielu peavoolus üsna haruldaseks, sest peale tungis nendega esmapilgul kokkusobimatu ajaloolist tõetruudust väärtustav vaimsus. Ühtäkki hakati tundma ebamugavust mõtte ees, et pala võiks kõlada teises koosseisus, kui algselt nooti raiutud. Seejuures jäeti sageli tähelepanuta, et varasemate aegade esituses, mida tões ja vaimus püüti taaselustada, polnud teose „ümberkehastumine” sugugi ebatavaline. Puhkpillimuusikas ja veel mõnes teises valdkonnas on olnud seadete kirjutamise ja esitamise kunst algupärase repertuaari vähesuse tõttu alati elujõuline, ent viimasel ajal on vahepealsed hoiakud hakanud mõnevõrra lõdvenema ka mujal.\nKes siis ei tunneks näiteks Bachi Brandenburgi kontserte? Vähesed on aga kuulnud III Brandenburgi kontserti seatuna metsasarvele, flüügelhornile, kolmele trompetile, neljale tromboonile ja tuubale, nagu selle mängis kursuse brassansambel Jaan Otsa juhatamisel. Teose asetamine teise kõlakonteksti aitab avada meeli uutele detailidele, mistõttu on väga tõenäoline, et brassansambli seadega tutvunu oskab edaspidi kogeda ka teose õiget versiooni hoopis teistmoodi. Modest Mussorgski loomingul on olnud arranžeerijatele ja redigeerijatele alati suur külgetõmbejõud (näiteks klaveritsüklist „Pildid näituselt” teatakse ligi 40 orkestriversiooni, rääkimata seadetest väiksematele koosseisudele). Need, kes siiani olid imestanud, kuidas võiks kõlada tema orkestripilt „Öö lagedal mäel” Jean-François Taillard’i virtuoosses seades suurele brassansamblile, said EMTA kammersaalis oma küsimusele ammendava vastuse. Mitmekesises kavas tõusis viimistletuse poolest eriliselt esile veel trombooniokteti (!) mäng Marius Balčytise juhatamisel, Giovanni Gabrieli loomingu esitus Aavo ja Jaan Otsa dirigeerimisel ning Toomas Vana (tromboon) soleerimine Alexandre Guilmant’i „Sümfoonilises palas”. Ansamblite täpne koosmusitseerimine ja meeldivalt täidlane kõla tõestasid veenvalt, et kursusel oli tehtud tulemusrikast tööd. Võib vaid kujutleda, milliseid tulemusi võiks saavutada näiteks Bruckneri sümfooniates või muus vaskpillide suhtes nõudlikus repertuaaris, kui komplekteerida sümfooniaorkestri vaserühm äsja kuuldud muusikutest!\nVaatamata sellele, et kahe kontserdi repertuaar osalt kattus, oli kaval kuulata mõlemat: ehkki Jaani kiriku õhkkond on puhkpillidele loomuomaselt sobiv, eristus Bachi muusika häältemäng paremini EMTA kammersaali kuivemas akustikas. Viimati nimetatud paigas liikusid ilmselt nii mõnegi kuulaja mõtted hoopiski millelegi palju üldisemale. Just EMTAs paikneb meie muusikaelu vaimne kese ja kindlasti ei tasu alahinnata ülikooli rolli ka kontserdikorraldajana. Uurides maailma praktikat, veendume, et kontserttegevuse parima osa leiab sageli just ülikoolide juures: teadlikuma publiku tõttu on need paigad esinejate seas alati kõrges hinnas ja maailma suurimad nimed, keda teised kontserdikorraldajad tulutult oma lavadele ihkavad, on meeleldi nõus üles astuma muusikakõrgkoolides. Hea näide on meie aja üks väljapaistvamaid pianiste Boris Berman, kes liigse meediakärata andis tänavu mais meeldejääva soolokontserdi ei kusagil mujal kui huvilistest tulvil EMTA kammersaalis.\nTõsi, kontserdipotentsiaali väljaarendamist ja kasvatamist on paraku pärssinud sobiva saali puudumine. Nagu ütleb kammersaali määratluski, käib seal nii esituskoosseisu kui ka publiku hulga osas üks piirang teise otsa. On kurvastav tõsiasi, et kaua oodatud ja lubatud EMTA suure saali asemel haigutab finantskraanide kinnikiilumise tõttu jätkuvalt kalk tühjus. Hea muusika austaja ei tohi aga kaotada lootust ja peab kindlasti tulema kontserdile – mõne vaba koha leiab kammersaalis juhuse tahtel alati ja eranditult kõiki EMTA kontserte võib julgesti soovitada.


Üllatus! Sarah Jessica Parker loobus oma kuulsast soengust - Anne ja Stiil\nSarah Jessica ParkerScanpix /AP\nNäitleja, menusarja "Seks ja linn" täht Sarah Jessica Parker loobus oma kuulsast soengust, mille järele on teda juba aastaid teatud ning üllatas avalikust värske lähenemisega.\nNädala alguses postitas naine Instagrami salapärase foto, kus meekarva juuksesalgud peal, pealkirjaks "Ma ei ütle midagi".\nPilt viis fännidel kohe mõtte tema kuulsa telesarja tegelase Carrie Bradshaw radadele, kes samuti sarjas aeg-ajalt äkilisi soengumuutusi ette võttis. Näiteks filmis värvis ta pea tumepruuniks pärast seda, kui pulm Mr. Bigiga ära jäi.\nNüüd aga jäi Sarah Jessica Parker New Yorgis kaamerate ette ning esitles endiselt meekarva blonde juukseid, aga uut lõikust. Näitlejanna säras kaamerate ees hoopis küljele lükatud pika tukaga.\nPaistab, et väikese uuenduse on Parker läbi viinud ka oma meigieelistustes, sest tavapäraste tumeda suitsusilma asemel oli ta kasutanud hallikassinist lauvärvi.


Salva: enne reisi kontrolli kas kasko kehtib kogu marsuudil - Kinnisvarauudised\nSalva: enne reisi kontrolli kas kasko kehtib kogu marsuudil\nTänavu mais tegi Salva Kindlustus kahjuhüvituse väljamakseid 508 000 euro ulatuses, kolmandik sellest oli sõidukitega seotud. Suurenenud on puhkusereisidel toimunud liiklusõnnetuste arv.\nJätkuvalt on suurenenud teadete arv, mis saabuvad välisriikides toimunud kahjude kohta, lisaks tavapärastele reisikindlustuse kahjudele on sagenenud ka liikluse- ja kaskokahjud. Salva Kindlustuse juhatuse liikme Algor Orava sõnul on võõrsil toimuvad sõidukikahjud üldjuhul kahte tüüpi: „Lisaks aastaringselt toimuvatele õnnetustele välisriikides elavate Eesti kodanike sõidukitega tihenevad alates kevadest juhtumid puhkusel olijatega, kuna üha sagedamini võetakse reisiteekond ette oma auto, mootorratta või väikebussiga“.\nEnim suviseid sõidukikahjude teated laekub Salvale lähiriikidest Soomest, Lätist ja Venemaalt, maikuus olid esindatud ka Rootsi, Poola ja Saksamaa. „Enne oma autoga reisile minemist soovitame lisaks sõiduki tehnilisele seisukorrale üle vaadata ka andmed sihtriikide liikluskorralduse kohta ning veenduda, et kaskopoliisil olev kehtivuspiirkond sisaldab kõiki läbida planeeritavaid riike,“ sõnas Orav. „Liikluskindlustuse roheline kaart on eriti soovitav kaasa võtta n.ö endistes idabloki maades reisides, selle kaasasolek aitab liiklusõnnetuse puhul tihtipeale suuremaid bürokraatiasekeldusi vältida,“ lisas ta.\n„Autoreisi planeerivad kliendid võivad arvestada ka sellega, et Salva Autoabi teenus toimib seitse päeva nädalas ja ööpäevaringselt üle kogu Euroopa – abi saab vajadusel nii telefoni teel kui koostööpartnerite kaudu kohapeal,“ märkis Orav.\nMais registreeriti kokku 565 kahjujuhtumit. Välja makstud kahjudest moodustasid traditsiooniliselt suurima osa sõidukitega seotud juhtumid, nii liiklus- kui kaskokindlustega seotud kahjude summa oli üle 175 000 euro. Järgnesid reisikindlustuse, ettevõtete varakindlustuse ja kodukindlustusega seotud kahjud. Registreeritud kahjudest oli üksikjuhtumina suurim eramaja põleng Lõuna-Eestis, veosekahju Baltikumis ning mitmed liiklusõnnetused üle Eesti.\nPZU juht: eraisikute mahud kindlustuses vähenevad


Andrese tee 8/4 | LVM Kinnisvara – Tallinn, Tartu, Pärnu, Kuressaare\nRidaelamu, Andrese tee 8/4\nObjekti ID: 158924\nLinn/vald: Rae vald Järveküla\nKütte tüüp: vesipõrandaküte, õhksoojuspump\nÜldpind: 106.20 m²\nHind m² kohta: 3 013.18 €\nHubane ja stiilne ridaelamuboks Järvekülas.\nBoksis on kolm magamistuba, valgusküllane elutuba koos avatud köögiga, saunaga vannituba, tualettruum ja majapidamisruum.\nMõnusalt avaras köögis on kvaliteetne köögimööbel koos saarega, milles on mahukad panipaigad. Saart saab kasutada nii söögilauana kui ka lisapinnana toidu valmistamisel.\nAvarast ja kõrge laega elutoast avaneb vaade läbi maast laeni akende maja tagusele privaatsele aiale. Esikus ja magamistoas on kvaliteetsed maast laeni garderoobkapid.\nEt sauna saaks nautida enda valitud muusikat kuulates, on see ühendatud kõlaritega.\nPealelõunase päiksepaistega terrassi juurde kuulub ka oma aed, mis on ümbritsetud kõrghaljastusega. Aeda on vastavalt soovile võimalus rajada nii atraktsioone lastele kui ka oma aiamaa.\nPõrandaid katab naturaalne õlitatud parkett. Esikus ja köögis on põrand plaaditud stiilsete kiviplaatidega.\nTänu NIBE õhk-vesi soojuspumbasüsteemile, mis kütab korterit läbi vesipõrandakütte, on kõrvalkulude arved soodsad.\nMaja ette mahub parkima kenasti kolm autot.\nTallinn asub kõigest 10-minutilise autosõidu kaugusel!\nboiler, garderoob, elekter, mööbli võimalus, parkett, külmkapp, plekkkatus, saun, dušš, vesi, eraldi WC, köögimööbel, eraldi toad, avatud köök, eraldi sissepääs, kõrged laed


Kuidas siseneda oma riista geelisse, Mis on suurus pool liige normaalne\nSee aine tugevdab keha vastupidavust ja kaitsefunktsioone, suurendab kudede ja naha toonust ning kiirendab ka verevarustust. Kui lüpsi ajal ilmnevad ebameeldivad aistingud, tuleks käsitsi stimulatsioon kaotada.\nÄrgu hakaku ise midagi juurde genereerima. Ah jaa. Kui mees natuke puusi üles tõstab, siis sellest võib abi olla, aga ta ei pea sinu all hüppama või muid trikke tegema. Kui vaja püüa keskenduda sellele mida teed, sellele tundele, mis jalge vahel tekib. Mõnel on abi kui mees sel ajal näpuga kliitorit stimuleerib, aga püüa algul ise hakkama saada.\nEi ole vaja võltshäbi tunda, kui on mõistlik mees, siis ta saab aru, et see on ka tema huvides. Õpi oma keha tundma! Kui sa selles asendis ühe korra õnnestud, siis võid nii mitu korda järjest lõpuni jõuda. Korra hingad sügavalt sisse ja uuele ringile. Paljud mehed usuvad ekslikult, et sel juhul ei tohiks liigutusi teha alusest peani, vaid vastupidises suunas.\nTeema: Ei saa orgasmi, kuidas teie saate?\nSee treenimismeetod peaks algama 50 lähenemisest, maksimaalne liigutuste arv on Kuiva geeli puuduseks on see, et pärast seda võib peenisel esineda naha või konnasilmade ärritust. Mis on veniv tarre ja kuidas seda valmistada? Venitavad jelqingi harjutused on falli pikendamiseks efektiivsemad. Viie minuti pärast peate elundi järsult alla tõmbama, hoides peas.\nTreening lõpeb rõnga tugeva kokkusurumisega lobus. Lõdvestunud peenis ulatub paralleelselt põrandaga. Samal ajal on vaja seda pea lobus kokku suruda. Erutatud peenis tõmmatakse alla või küljele. Stress vajab vaheldust lõõgastumisega. Venituspraktika kasutamisel ei pea te määrdeid kasutama.\nÄrge vigastage ennast. Millised määrdeained sobivad gelkile? Treenimist on võimalik läbi viia märgmeetodi abil spetsiaalsete või improviseeritud vahenditega. Kõiki määrdeaineid saab jagada rühmadesse: Vaseliini baasil - see võib olla ükskõik milline kreem, mille koostises on see komponent. Lihtne ja taskukohane vaseliin töötab hästi. Teine võimalus on hepariini salv, mis vähendab ka elundipõletikku ja selle kudede kiiremat paranemist.\nTeie valik peaks olema libe ja mitte liiga kiiresti naha sisse imenduma. Treeningu vastunäidustused Ärge eeldage, et koolitus on ohutu ja kõigile lubatud. Jelki ei saa teha: 2. Ettevaatlikult tasub tegutseda eesnäärme, põie põletikuliste protsesside korral. Pärast südameinfarkti või insuldi ei tohiks alustada treenimist suure koormusega, vähemalt 2 nädala jooksul tehke ainult 50—60 lähenemist, et keha mitte üle koormata.\nKuidas vältida peenise vigastusi? Harjutusi tuleb teha nii, et nad ei kahjustaks ennast. Peatage manipuleerimine, kui: väikeste punaste või mustade punktide ilmumine peenisele; verevalumid ja verevalumid nahal. Need Kuidas siseneda oma riista geelisse ilmnevad intensiivse käsitsi kokkupuutel elundiga, Vaga suure liikme suurus tagajärjel kapillaarid lõhkevad.\nKui pärast treeningut tunnete tugevat valu või teil on raskusi urineerimisega, peate andma kehale puhkuse. Sellised sümptomid on ületreeningu tunnused - lihased pigistavad kusiti. Kõige sagedamini kaob ebamugavustunne tunni pärast, kui seda ei juhtu - külastage arsti.\nMa tean, et mõned mehed kannavad pikendit 6 tundi kuus, venitades peenist.\nTegelenud klassikalise programmi harjutustega. Alguses ülepäeviti, siis tegin pausi harvemini - iga kolme kuni nelja päeva tagant. Tunnistan, et olen korduvalt mõelnud koolituse lõpetada ja sellest ettevõtlusest loobuda. Kuid ikkagi motiveeris väike positiivne dünaamika mind edasi minema. Kuue kuu jooksul on peenis muutunud peaaegu 2 sentimeetri võrra pikemaks.\nSee muidugi ei ole minu unistuste piir, nii et tegelen sellega ka edaspidi. Suurendage liiget mõne nädala pärast! Tulemus on tagatud! Jelqingi mõju George, aastane.\nPeenise suurenemist, niipalju kui mina tean, kasutavad aktiivselt Araabia rahvad. Kui usute teavet, mille võite veebis komistada, isegi noores eas, kui keha jätkab oma kasvu. Nagu öeldakse, kui soovite, uskuge või mitte. Teisest küljest, väidetavalt seetõttu võivad nad kiidelda muljetavaldavate mõõtmetega. Jelkini jõudsin noorpõlvest kaugel. Sellegipoolest oli positiivse tulemuse lootus alati minul.\nAusalt öeldes õppisin neli kuud järjest ja siis lihtsalt peatusin, sest täiendavat motivatsiooni polnud piisavalt. Tavalised treeningud võtavad siiski aega. Ja juhtus nii, et ta võttis liiga pikki pause. Nii selgus, et peenis sai vaid ühe sentimeetri suuremaks. Vean kihla, et ka ainulaadne Selazini geeli valem aitab teid! Kuid väärib märkimist, et märgistamise tõttu on erektsioon paranenud.\nSamuti kontrolliti ejakulatsiooni üle täiendavat kontrolli, mis pikendas seksuaalvahekorra kestust. Sellise seksuaalse vastupidavuse korral saate seksi ajal uusi meeldivaid aistinguid. Vähemalt ennetavatel hetkedel on jelqingi tegemise mõte.\nHoiatused Neile, kes pole käärilised, on peenise peitmine, mida tuntakse kõmpimise või soojendamise teel, viis, kuidas end oma nahas mugavamalt tunda. Harjutamine sobib hästi ka kõigile, kes soovivad luua kostüümi või etenduse naiseliku ilme.\nKuidas peeniseid riietes peita\nAbisalvid - peate kasutama selliseid abinõusid koos teiste meetoditega, näiteks paralleelselt harjutuste sooritamise või düüside kasutamisega. Määrdeainete kasutamist Mis on parim viis laiendamiseks absoluutselt ohutuks ja mittetraumaatiliseks peenise suuruse suurendamise meetodiks. Kuid enne kasutamist on oluline tutvuda vastunäidustuste ja võimalike kõrvaltoimetega.\nGeorge V. Mis seal salata - proovisime natuke mida, proovime järgida tervislikke eluviise, seetõttu peamiselt rahvapäraste meetodite abil - sooda, pähklid ja muud. See aitab, kuid mitte kaua. Siis tellis naine Gigamaxi geeli. Ja koos sellega hakkasid kõik meetodid tulemusi andma palju kauem. Paari kuu pärast olid stabiilsed 2 sentimeetrit! Kas on võimalik liiget suurendada? Muud tõelised meetodid pole nii tõhusad kui kirurgiline viis.\nKuigi operatsioon on näidustatud rangelt Kuidas siseneda oma riista geelisse diagnooside jaoks. Näiteks mikropeenise sündroom. Salvid ja geelid. Nende mõju saavutatakse vereringe suurendamisega meeste suguelundite piirkonnas.


Suvine naha- ja juuksehooldus\nEt mitte s�gise hakul ehmuda oma peegelpildist, mis meenutab krimpsus Kunksmoori, tuleks naha eest hoolitsemiseks ka r��msas suvetuhinas aega leida.\nKuna nahk kaotab aktiivsel p�evitamisel palju niiskust, siis on lisaks niisutavatele kreemidele oluline sagedasti vett juua. Vesi aitab nahal seespidiselt niiskust ja pehmust hoida, samal ajal kui kreemid toimivad v�lispidiselt. See on nahahoolduses t�iuslik kombinatsioon.Kuperoosne v�i rosaatseaga nahk v�ib suvisel soojal ajal eriti �rritunud, punetav ja kuumav olla. Hoides oma tavap�rast n�o- ja silmakreemi k�lmikus, aitavad need nahka jahutada ning soodustavad ka veresoonte kokkut�mbumist. Et mitte s�gise hakul ehmuda oma peegelpildist, mis meenutab krimpsus Kunksmoori, tuleks naha eest hoolitsemiseks ka r��msas suvetuhinas aega leida. web hosting services top\nKuna nahk kaotab aktiivsel p�evitamisel palju niiskust, siis on lisaks niisutavatele kreemidele oluline sagedasti vett juua. Vesi aitab nahal seespidiselt niiskust ja pehmust hoida, samal ajal kui kreemid toimivad v�lispidiselt. See on nahahoolduses t�iuslik kombinatsioon.Kuperoosne v�i rosaatseaga nahk v�ib suvisel soojal ajal eriti �rritunud, punetav ja kuumav olla. Hoides oma tavap�rast n�o- ja silmakreemi k�lmikus, aitavad need nahka jahutada ning soodustavad ka veresoonte kokkut�mbumist.\nAvaleht > Arhiiv > Juuli 2013 > Suvine naha- ja juuksehooldus


ENPA delegatsiooni küsimuses praetakse küll Urmas Reitelmanni, kuid mitte Eerik-Niiles Krossi, keda "Venemaa tahab ja USA ei taha" - Uued Uudised\nEsilehele » Uudised » Eesti » ENPA delegatsiooni küsimuses praetakse küll Urmas Reitelmanni, kuid mitte Eerik-Niiles Krossi, keda “Venemaa tahab ja USA ei taha”\nENPA delegatsiooni küsimuses praetakse küll Urmas Reitelmanni, kuid mitte Eerik-Niiles Krossi, keda “Venemaa tahab ja USA ei taha”\nKahtlase taustaga reformar Eerik-Niiles Kross pandi mingi vastuseisuta ENPA liikmeks.\nEKRE Riigikogu saadiku Urmas Reitelmann (mitte)kinnitamine on kõne all mõne tema ütlemise pärast, kuid samas ei võetud varem jutuks reformierakondlase Eerik-Niiles Krossi kahtlast minevikku.\nKross on tuntuks saanud sellega, et Venemaa soovib tema väljaandmist seoses laeva Arctic Sea kaaperdamisega. Kõik võinuks ju ideaalne olla, mees on “ehtne Kremli-vastane”, aga paraku ei soovinud ka Eesti tähtsaim liitlane USA pikka aega talle sissesõiduviisat anda. Kummaski juhtumis pole avalikkusel täiendavat infot, kust sellised süüdistused tulid.\nMiks saab ENPA-s olla mees, keda ei usalda võimsaim lääneriik ja meie liitlane USA (ilmselt luureasutuste soovitustele tuginedes) ja samas ei tohi sinna saada teine mees, kes on Venemaa mustas nimekirjas väidetava “russofoobia” tõttu?\nReitelmann välistatakse täielikult paari lause pärast, mis sisuliselt midagi ei otsusta ega muuda, Kross aga võib ENPA-s olla, hoolimata tema ülikahtlasest minevikust? Kui Arctic Sea juhtum on midagi luurete omavahelisest kisklemisest, siis miks saata sellega seotud tegelast, kelle puhul võib alati mingi jama selguda, parlamentidevahelisse organisatsiooni?\nMiks mitte tõsta väliskomisjonis üles ka küsimus Krosside pere teise liikme, Mary Jordan-Krossi sooritatud kuriteost, kus ta andis politseile valetunnistusi ja on nende eest nüüd kohtu all? On ju mõlemad abielupooled tuntud globalistide ja multikultiideoloogidena – kui naine valetas ja laimas rahvuskonservatiive, siis millist eetilisust võib oodata tema mehelt (kes tõenäoliselt teadis, et Mary Kross valetab)? Kas Kross on eetilisem kui Reitelmann?\nUrmas Reitelmanni osas on ilmselgelt tegu opositsiooni kiusuga ja midagi muud peale sõnakasutuse tema vastu ei leitud, Kross aga on kõigest hoolimata “oma”. Teiseks aga on opositsioon üle võtnud neomarksistide tava, kus kompetentsed, kuid ebameeldivad inimesed tuleb hävitada “kellegi solvamise” süüdistusega.\nOpositsioon rikub ka kirjutamata head tava, kus oma kandidaadi määramine ongi erakonna otsus ja teised peaks seda aktsepteerima.\nTeemad: Eerik-Niiles Kross ENPA delegatsioon


Haridus, Mida On Vaja Saada Journeyman Linemaniks | Karjäär ja töö - 2019\nPõhiline Karjäär ja töö Haridus, Mida On Vaja Saada Journeyman Linemaniks\nOhutusalane koolitus ja lõpetamine\nLinemenid on inimesed, kes parandavad, paigaldavad ja hooldavad side- ja elektriliini. Linemenid hooldavad ja parandavad ka elektrivõrke koos nende ülekandesüsteemidega. Siiski vastutavad nad ka igasuguste kommunikatsioonivõrkude, näiteks telefoni, kaabli, telegraafi ja kiudoptika eest. Töö on aeg-ajalt ohtlik. Linemaniks saamiseks peab teil olema kõrgem haridustase kui teistel ametikohtadel.\nSee on peamine nõue kõigile, kes soovivad kutsealale siseneda enamikus tööstusriikides. Iga kutseõppeasutuse või tehnilise instituudi sisestamine nõuab tavaliselt keskkooli ärakirju. Kuigi keskkooli lõpetamist on vaja, ei pea te olema suurepäraseid märke.\nSelleks, et saada sertifitseeritud sõjaväelane ja leida tööd, peab keskkooli lõpetaja läbima vähemalt kaks aastat tehnilist koolitust enamikus kohtades. Mõnes Ameerika Ühendriikide või teiste riikide piirkondades võib koolituse läbimiseks vaja minna neli aastat. Arvukad tehnilised ja kutseõppeasutused ning eriväljaõppekomisjonid pakuvad välistingimustes ja siseruumides töötavaid koolitajaid, mis sageli hõlmavad haridust elektroteaduste, liinide ehitamise, trafo teooria ja elektriohutuse osas.\nÜliõpilase tehnilise väljaõppe ajal vajavad kõik instituudid klassiruumis koolituse järjestikku, millele järgneb õpipoisiõpe. Õpipoisi linemenid on tihti seotud reisijatega, et õppida liinide paigaldamise, remondi ja hoolduse üksikasju. Enamik õpipoisiõpinguid koosnevad maapealsest tööst, aidates kogenud linemereid, kui nad töötavad maapinna kohal.\nPaljud tehnikainstitutsioonid, kes pakuvad liinitöötajate koolitust, nõuavad ka tööohutuse ja esmaabi esmaste kursuste lõpetamist. Need nõuded võivad hõlmata 10-tunnise töötervishoiu ja tööohutuse juhtimise kursust ja CPR / esmaabi kursust. Kui õpipoissõpilased on edukalt läbinud kaks kuni neli aastat erialaõpet ja teoreetilist koolitust, on nad tavaliselt sertifitseeritud sõjaväelastena.


Jugend debattiert in Mittel-, Ost- und Südosteuropa: Eesti poolfinaal – Saksa kevad\nJugend debattiert in Mittel-, Ost- und Südosteuropa: Eesti poolfinaal\nAeg: 16.04.2020 12:00\nAsukoht: Tallinna Saksa Kultuuriinstituut, Tolli 2, Tallinn\nPoolfinaalis kohtuvad 8 Eesti parimat noort saksa keeles väitlejat, kes valitakse välja 19.03.2020 Kadrioru Saksa Gümnaasiumis toimuvas riiklikus eelvoorus, kus kokku osaleb 24 õpilast erinevatest Eesti koolidest.\nSelleaastase poolfinaali teema tehakse teatavaks eelvooru lõppedes. Selle väitluse tulemusena selgub, kes on need neli ärksat noort, kellega kohtume avalikul finaalväitlusel 29.04.2020 Kumu Auditooriumis.\nProjekt „Jugend debattiert in Mittel-, Ost- und Südosteuropa“ edendab noorte oskust esindada pädevalt ja veenvalt oma vaateid ja seisukohti saksa keeles kui võõrkeeles. Väitluskonkurss edendab väitlusoskust kui demokraatliku vaidluse vahendit ning soodustab Euroopas aktiivset mitmekeelsust.\nPraegu võtab väitluskonkursist osa 3500 õpilast rohkem kui 200 koolist Eestis, Lätis, Leedus, Poolas, Valgevenes, Venemaal, Sloveenias, Slovakkias, Tšehhis, Ukrainas, Horvaatias, Rumeenias, Ungaris, Valgevenes ja Bulgaarias.


Tänane ilm annab meile puhkepäeva. Sai korra Raplas käidud ja kütet trakale hangitud. Eks kanged liikmed saab lõõgvele lasta. Kuidas seda keegi teeb on igaühe teha. Muidugi koostöös teiste väikemaa omanikega oleks meil kindlasti veoks läinud. Kuna kodu lähedal hetkel ühtegi maha niidetud tükki pole, aga mõtlesin teha väikse reidi veel Ranga talumaadele, kaeda perra, kuis rohukasv sealsetel tükkidel avaneb. Ja millist taktikat kasutada.\nMuidugi homme veel juppe hankima niidukile, kuna alumise rihmaratta laager omadega õhtal, siis vaja see 15 aasta kasutamise järel uuendamist nõuab. Jah 15 aastat tagasi ostsin omale isikliku lattniiduki kutseka ajast sõbranna käest, kes talupidamisele kriipsu peale tõmbas ja üle lahe Soomemaale kolis.\nHea tunne saavutatu üle. Muidugi enda sees sisemine kurbus vajab ju tahaplaanile tõrjumist. Ja igasugune tegevus siis aitab kõigest üle saada. Olen seda sisemist kurbust ka lastega jaganud... Kunagi hiljem jagan seda avalikult, kui kõik on möödas.\nkell juuli 11, 2017


Inimõigused on universaalsed normid. Need kuuluvad iga religiooni ja iga tsivilisatsiooni juurde.\nTeema\t Religioon ja usk\nOsalejad võrdlevad oma tõekspidamisi\nArusaamad religioonist ja selle mõjust noorte elule\nTeadmised erinevatest religioonidest ning nende ettekirjutustest vaimsetes ja ilmalikes asjades\nSaada teadmisi erinevate veendumussüsteemide ja religioonide kohta\nSuurendada sallivust tõekspidamiste ja religioonide paljususe suhtes\nVäitekaartide koopiad (üks igale väikesele rühmale)\nMugav koht, kus väikesed rühmad saavad koos istuda\nÜks korraldaja iga väikese rühma kohta\n• Lõigake välja kaardid.\n• Lugege 5. peatükis esitatud taustateavet religiooni ja usu kohta.\n16. novemberRahvusvaheline sallivuse päev\nSelgitage, et harjutuse käigus arutletakse oma usu ja tõekspidamiste üle; mõned inimesed võivad olla väga usklikud, teised vähem ja kolmandad üldse mitte. Eesmärk on rääkida oma isiklikest vaadetest ja mõelda kriitiliselt elu mõtestamise erinevate võimaluste üle, et seeläbi õppida inimõiguste ülddeklaratsiooni artikli 18 tähendust sügavamalt mõistma.\nÖelge osalejatele selgelt, et nad peavad hoolikalt kaaluma, mida nad ütlevad ja kuidas ennast väljendavad. Usuvabaduse alla kuulub ka religioossete tõekspidamiste ja sümbolite kaitsmine solvangute ja halvakspanu eest. Teisalt ei tohi selline kaitse kaotada mõtte- ja sõnavabadust ning ei tähenda seda, et ühtegi usulist tõekspidamist ei tohi kritiseerida. Seega on lubatud aus ja avatud püüd teiste usku mõista ja tundma õppida, aga mitte eelarvamustest ja diskrimineerimissoovist kantud sõnavõtud.\nJagage osalejad 4–6-liikmelistesse väikestesse rühmadesse ning paluge neil esmalt kolme-nelja minuti jooksul iseenda tõekspidamiste üle mõtiskleda. Näiteks: kas nad on usklikud, kui hoolikalt nad usutunnistust järgivad ja kombetalitusi täidavad?\nSeejärel paluge arutelu käivitamiseks osalejatel rääkida esimesest korrast, kui nad mõnel religioossel tseremoonial osalesid.\nSiis asetage kaardid rühma keskele, esikülg all. Öelge osalejatele, et neil on tund aega ning arutelu peaks olema lühike, et nad jõuaksid läbi võtta võimalikult palju kaarte. Nii tekib neil temaatikast avar ülevaade ning nad saavad rohkem huvi pakkunud teemasid hiljem lähemalt uurida.\nSelgitage, et iga ringi ajal võtab üks osaleja kaardi, loeb sellel oleva teksti ette ja kommenteerib selles esitatud väidet. Seejärel on teistel võimalus lisada sellele mõni näide oma usust või kogemustest.\nPärast seda võtab kaardi järgmine mängija ja nõnda edasi.\nKui kõik kaardid on läbi arutatud või aeg saab otsa, jätkake analüüsiga (samades rühmades).\nKas oli väiteid, mille kohta osalejatel oli raske midagi öelda? Miks?\nKas leidus sinu enda eluhoiakuga seotud fakte või tõekspidamisi, mis sind üllatasid?\nMilline oli erinevate eluhoiakutega osalejate seisukohtade ühisosa?\nMillised põhimõttelised erinevused eluhoiakute vahel ilmnesid arutelu käigus? Kas need on omavahel ühitamatud?\nMiks on oluline omada teadmisi teiste inimeste eluhoiakute kohta? Kui suured on sinu teadmised? Kas sa peaksid neist asjust rohkem teadma?\nArvestades, et usuvabadus on inimõigus, kui lihtne on austada inimesi, kelle eluhoiak on sinu omast põhimõtteliselt erinev?\nKui suurel määral mõjutavad inimeste ettekujutusi üksteisest teadmatus ja eelarvamused erinevate eluhoiakute kohta?\nKas meie riigis on igaühele tagatud usuvabadus? Kui jah, siis kuidas? Kui ei, siis miks mitte?\nKuidas avaldub usuvabaduse piiramine meie riigis?\nKui suurel määral peaks mõtte-, südametunnistuse ja usuvabadus võimaldama usklike seas peavoolust erinevate kommete praktiseerimist? Näiteks võib tuua naiste valimise kirikus juhtivatele kohtadele, laste osalusel läbi viidavad traditsioonilised tseremooniad, ristimise, lahutamise või matmisega seotud reeglid, keelu kujutada religiooni rajajat pildil jne.\nMillele tuleks mõelda kogu rühma ühistegevust (nt piknik, spordipäev või nädala-vahetuse väljasõit) kavandades, et igaüks tunneks ennast kaasatuna, sõltumata tema usust või tõekspidamistest?\nMõnikord on ürituste korraldamisel raske arvestada kõigi vajadustega vastavalt nende usule või tõekspidamistele. Kuidas sel juhul lahendusi leida? Kuidas määrata erinevate inimeste vajaduste tähtsust, kui tuleb teha kompromisse?\nMis oli kõige huvitavam asi, mida te sellest harjutusest õppisite?\nHarjutuses käsitletakse tundlikku teemat, seega on tähtis tagada, et kõik tunneksid ennast mugavalt. Juhatage harjutust kergel toonil ning võimaluse korral meeldivalt rahustavas keskkonnas. Rõhutage kindlasti, et kedagi ei sunnita ütlema ega selgitama millegi kohta rohkem, kui nad tahavad või saavad.\nAustage osalejate sõnavõtte ja võimete piire. Igaüks ei pruugi osata selgitada, miks tema religioonis üht või teist kindlat kommet harrastatakse, eriti kui ta on lapsest saadik selle keskel üles kasvanud. Selles mõttes sarnaneb religioon kultuuriga: oma päritolukultuuri väärtushinnanguid ja tavasid kiputakse pidama loomulikuks.\nOlge tähelepanelik võimaliku kaaslaste surve suhtes. Ärge laske kellelgi sattuda olukorda, kus ta peab oma religiooni või tõekspidamisi kaitsma hakkama, näiteks kui keegi ütleb: „Kuidas sa saad kuuluda sellesse religiooni, kui seal õpetatakse, et…?”\nVältige liigsetesse detailidesse takerdumist. Jälgige kaardikuhja kahanemist ning püüdke jätta piisavalt aega enamiku kaartide läbivõtmiseks. Laske arutelul kulgeda loomulikult ning sekkuge üksnes siis, kui teile näib, et küsimus on ammendatud, sõnavõtud võivad minna liiga ägedaks või keegi üritab asuda teiste suhtes domineerivale positsioonile.\nOlge valmis esitama omalt poolt täiendavat teavet, eriti nende religioonide kohta, mille esindajaid rühmas ei ole. Samuti võite arutelu innustamiseks teadlikult mõnele seisukohale vastanduda ja mängida „saatana advokaati”.\nVõimalusel kasutage harjutuses iga rühma jaoks oma korraldajat, kes juhiks arutelu ja analüüsi väikestes rühmades. Kui teil ei ole kaaskorraldajaid kuskilt võtta, kaaluge võimalust kasutada selles rollis vabatahtlikke osalejate endi seast. Sõltuvalt rühma suurusest võib see olla vajalik, et igaühel oleks võimalus oma seisukohti ja kogemusi avaldada ning et analüüs oleks konstruktiivne. Kui te ei saa kedagi kaaskorraldajate rollis kasutada, viige hindamine läbi kõigi osalejatega suures rühmas.\nUsku ei saa juba põhimõtteliselt ratsionaalsete argumentidega seletada ning seetõttu peaksite piirama katseid usulisi tõekspidamisi argumentidega ümber lükata. Vajadusel peaksite rõhutama, et oluline on austada igaühe mõtte-, südametunnistuse ja usuvabadust. See ei tähenda, et teiste inimeste usu sisu kritiseerimine on keelatud, kuid kindlasti tuleb austada nende õigust uskuda seda, mida nad ise tahavad. Pidage meeles, et -kriitilise -mõtlemise arendamine on inimõigustealase hariduse oluline eesmärk ning erinevate eluhoiakute võrdlemine aitab inimestel mõista, et nende maailmavaatelised eelistused ei muuda teiste inimeste eelistusi tühiseks. Selle aruteluharjutuse käigus jõuavad osalejad loodetavasti mõistmisele, et nende eelistus on suhteline, mitte üldkehtiv. Samuti aitab see neil näha iga koolkonna või traditsiooni tugevaid ja nõrku külgi. Usuline fanatism ja kitsarinnalisus sünnivad sageli rangelt valikulisest mõtteviisist ja pluralismi eitamisest. Ükski religioon ei ole ühtne tervik ning seetõttu ei saa üheski religioonis pidada kogu religiooni esindavaks või teistest ülimuslikuks üht kindlat lugu või tõlgendusviisi.\nKui viite harjutuse läbi väikestes rühmades, oleks kasulik lõpetuseks korraldada ka põgus arutelu suures rühmas. Sel juhul paluge väikestel rühmadel enne suurde rühma kogunemist mõelda järgmistele küsimustele, et esitada nende kohta oma sõnavõtt.\nMilliseid näiteid võib meie riigist leida religioossete ja mittereligioossete traditsioonide suhtes valitseva teadmatuse ja eelarvamuste kohta?\nMida saaksime teha teadmatuse ja eelarvamuste vähendamiseks?\nKui viisite harjutuse läbi rühmas, kus kõik esindasid sama usku või samu tõekspidamisi, on teil palju võimalusi arutelu edasiarendamiseks. Minge aadressile http://www.religioustolerance.org ja koostage nimekiri seal loetletud religioonidest, mitteteistlikest mõttevooludest ja kõlblussüsteemidest. Küsige rühmalt, mitmest nimekirjas olevast hoiakusüsteemist nad on kuulnud ja mida nad nende kohta teavad.\nErinevate usuliste tõekspidamiste ajalooga tutvumiseks võite koostada nendest ajajoone. Seda on täpsemalt kirjeldatud harjutuse "Ajajooned" variantide punktis.\nPaulo Freire on öelnud: „Teisi harida tähendab uskuda muutuste võimalikkusesse.” Kui rühm tahaks põhjalikumalt peatuda sellel, mis on haridus ja kuidas see vastab või ei vasta inimeste vajadustele, võib neile soovitada harjutust "Et kõigi hääl oleks kuulda".\nSõltuvalt teie ja osalejate elu- ja töökoha kontekstist võib olla huvitav külastada mõne teise religiooni pühakoda või kooskäimiskohta ning luua kontaktid nende noorterühmaga, et arutada ühistegevuse võimalusi. Mõned variandid:\nrahvusvahelisel inimõiguste päeval (10. detsember) korraldatav ühine üritus;\nvastastikused küllakutsed oluliste usupühade tähistamisele;\nühistegevus vaeste ja hädasolijate abistamiseks.\nInimõiguste ülddeklaratsiooni artiklis 18 öeldakse: „Igaühel on mõtte-, südametunnistuse ja usuvabadus; see õigus kätkeb vabadust muuta oma usku või veendumusi, samuti vabadust kuulutada oma usku või veendumusi nii üksi kui ka koos teistega, avalikult või eraviisiliselt õpetamise, tava, kultuse ja kombetalituste kaudu.”\nSelleks et hõlmata võimalikult palju tõekspidamissüsteeme, lähtume selles harjutuses saidil www.religioustolerance.org avaldatud religiooni definitsioonist: „Religioon on jumalikke jõude käsitlevate tõekspidamiste süsteem, millega sageli kaasnevad rituaalid, kõlblusnormid ja elufilosoofia.” Religiooni mõiste hõlmab nii üksikisiku tegevusi seoses ühise usuga kui ka ühiselt läbi viidavaid rituaale ning jagatud veendumuste pinnalt toimuvat vastastikust läbikäimist. Religiooni alternatiivid on ateism, skeptitsism, vabamõtlemine ja humanism.\nSelles harjutuses keskendume mõtte-, südametunnistuse ja usuvabadusele, mis -tähendab inimese õigust vabalt valida, kas järgida mõnda religiooni või mitte. Seetõttu oleme kasutanud terminit „eluhoiak”, mis üldmõistena hõlmab nii religioosseid kui ka -sellest erinevaid maailmavaateid ilma kumbagi diskrimineerimata. Eluhoiaku all peame silmas ideede raamistikku, mis aitab meil maailma mõista ning elu mõtestada ja väärtustada. -Paljud eluhoiakud on selgelt religioossed, näiteks kristlus, hinduism ja islam. Mõned eluhoiakud on mittereligioossed, näiteks Karl Marxi ja tema järgijate dialektiline materialism, Ayn Randi objektivism, humanism.\nLisaks leidub eluhoiakuid (näiteks budism ja konfutsianism), mida traditsiooniliselt on paigutatud religioonide alla, kuid mille paljud järgijad ei nõustu sellise liigitusega ning -väidavad, et näiteks budism ja konfutsianism on pigem filosoofiad, kuna neis puudub jumalik olend. Eluhoiaku mõiste hõlmab kõiki selliseid vaateid.\nLihtsalt kasutatavat põhiteavet maailma eri usundite kohta võib leida internetist ühendatud religioonide algatuse (United Religions Initiative) (www.uri.org) ja Ontario religioosse sallivuse konsultantide veebisaidilt (www.religioustolerance.org).\nKäesoleva harjutuse aluseks on samanimeline harjutus Euroopa-Vahemere noorsootöö õppematerjalist Mosaic, the T-kit on Euro-Mediterranean youth work, mis avaldati Euroopa Komisjoni ja Euroopa Nõukogu noorsootööalase partnerluse raames.\nMeil on spetsiaalne tseremoonia laste vastuvõtmiseks.\nMeil on spetsiaalsed tseremooniad ja reeglid matuste jaoks.\nMeie eluhoiaku kohaselt on meestel ja naistel erinevad -ülesanded, näiteks tseremooniate juhatamisel.\nMeil on aastas kindlad paastuajad.\nMeie eluhoiaku nimel on minevikus või kaasajal toime pandud kuritegusid ja diskrimineerimist.\nMeie õpetus ütleb, et hädasolijaid ja vaeseid peab abistama.\nMeil on kindel seisukoht homoseksuaalsuse küsimuses.\nMe kanname sümboleid või spetsiaalset riietust.\nMeie eluhoiakul on kindlad moraalinormid ja käsud abielu ja seksuaalsuse kohta.\nMeil on kindel seisukoht abordi küsimuses.\nMeie eluhoiak põhineb pühadel raamatutel või kirjutistel.\nMe usume, et elu on väärtuslik ja selle hoidmine on kõige tähtsam asi.\nMeie eluhoiak õpetab sallivust teiste religioonide ja uskude suhtes.\nMeie eluhoiakut on tugevalt kujundanud prohvetid, keda peetakse jumalike sõnumite vahendajaks.\nMe usume elu pärast surma ja viimset kohtumõistmist.\nMeil on olulisi usupühasid, mis on kuulutatud meie riikides puhkepäevaks.\nMe avaldame vähemalt kord aastas austust surnutele ja külastame kalmistuid.\nMeil on oma kalender, mis võib erineda ilmalikust kalendrist. Meie uus aasta ei alga 1. jaanuaril.\nMe korraldame harjutust, mille käigus lapsed saavad teadmisi meie eluhoiaku kohta.\nMe usume, et elu ei koosne ainult käegakatsutavatest asjadest, vaid selle juurde kuulub ka lahutamatu vaimne mõõde.\nMeil on oma lood maailma loomise kohta.\nMeil on kindlad seisukohad küsimuses, kellega me tohime või ei tohi abielluda.\nLisaks vaimsetele teemadele sisaldab meie eluhoiak ka -õpetusi selle kohta, kuidas ühiskond peaks toimima.\nSageli meid ei mõisteta ja mõnikord meid diskrimineeritakse.\nMe peame mitu korda päevas palvetama.\nMeil on nädalas üks kindel päev, mil me ei tohiks tööd teha, vaid peaksime külastama oma tõekspidamisi väljendavat tseremooniat.\nMe usume, et meil on maailma loojaga eriline suhe.\nMe juhime ise oma saatust.\nMe usume, et elu mõte ja eesmärk seisneb pidevas loovas otsingus.\nMeie eluhoiaku õpetuse tuum on armastus.\nMeie eluhoiak sisaldab eetilisi juhiseid ja selgelt sõnastatud kõlbelisi väärtusi.\nMeie eluhoiaku rituaalid juhatavad inimesi vaimsuse juurde, tekitavad neis tunnet, et nad on osa millestki suuremast.


Kommentaarid: RATASTOOLIGA ÕLLESUMMERIL: saatjata jääb paljust ilma, ent abilisele peab ostma täispileti\nRATASTOOLIGA ÕLLESUMMERIL: saatjata jääb paljust ilma, ent abilisele peab ostma täispileti\nMaarja-Liis Mölder, 12. juuli 2016 04:00\noleks/ 13. juuli 2016 10:12\nta Edgar oma vihmavarjuhoidjatega, poleks tal mingeid problesid. Kaalugu poliitikasse minekut.\nKristiina Allekõrs./ 12. juuli 2016 18:29\nOlen isegi ratastoolis ja just vabaõhuüritustel käija ja tõesti on palju läbimõtlematust mille lahendamine pole üldse kallis. Just selline üks aste on näiteks sportlandi poe telgimüügil suurtel spordivõistlustel, mõnikord on piirded mahasõidule ettepandud või kaetud reklaamiga nii,et finishit ei näe hästi,inva WCd pole kunagi kuigi kuivkäimlad on tallinnas olemas. Teisaldatavad.Ise saan küll õnneks tavakempsus aga paljud ei astu ühtegi sammu. Vahel on mõni asi kitsale käigule ette pandud. Suusavõistlusel Tehvandil peaks arvestama sellega,et sealt kõrgelt viimaselt tribüünilt näeks finishit ja poodium oleks näoga tribüüni poole jms.\nKristiina Allekõrs./ 12. juuli 2016 18:31\nSee nädal lähend testima kuidas Rally Estonia korraldajad on toime tulnud Tartu linnakatsel.\nKristiina Allekõrs./ 12. juuli 2016 18:56\nTerve aga tubli,et tuli pähe testida. Sageli aitab universaaldisain ja nupukas mõtlemine. Kõik festivalide ja spordivõistluste korraldajad võiks oma festivali ala veeredes läbida ja vaadata kas saab kõikjale kuhu publik peab saama. Festivalide korraldajatele tuleks teha kutsetega mingi suve kool nt. MTÜ Ligipääsetavuse Foorumi poolt kus korraldajaid koolitataks sest paljud takistused on odavalt või mõtestatud tegevusega kõrvaldatavad mille peale terved ei tule lihtsalt. Spordikorraldajad ka kui rääkida vabaõhu aladest(motokross,ralli,jalgratta sõit,suusatamine,triatlon,ekstreempargi võistlustel jne)\nSuvekool tuleks teha üle eestiline.\nMTÜga Pane Meeled Proovile tasub ka koostööd teha.\nAadu/ 12. juuli 2016 15:24\nKas tõesti ei olnud invaletti?\na/ 12. juuli 2016 15:23\n12. juuli 2016 14:52\nMinu meelest on (aju)invaliidid kõik, kes sellel üritusel käivad.\n!!!/ 12. juuli 2016 13:03\nEga summer polegi vaestele invaliidide mugavuseks mõeldud ega korraldatud. See on äriettevõte, tulus bisness. Kus rahakaid lollpäid paljaks kooritakse.\nterve inime/ 12. juuli 2016 12:17\nEt siis peaks paarkümmend tuhat inimest põlvili pisikese leti ees olema, et invaliid saaks normaalselt õlut osta?\nKristiina Allekõrs./ 12. juuli 2016 20:00\nNatuke kummardada tuleks vaid. Madalst letist võidavad ka lapsed,vanurid ja kääbuskasvu inimesed. Sama põhimõte poekaaludega: ennem natuke madalama kapi peal kui,et kõrge kapi otsas. 75cm maast on norm kõrgus.\nOlev/ 12. juuli 2016 11:07\nMa ei läheks sinna siis ka-,kui peale makstakse. Minna sinna ratastoolis!!!?? - mine siis,aga ära hädalda !\nRavimatult haige invaliid/ 12. juuli 2016 10:46\nKahju, aga minusuguste ratastoolis kulgejate saatus on kodus istuda ja kuhugi mitte kippuma. Tuleb leppida oma saatusega!\non igasugu vabaõhu kontserte, kuhu saab nii jalgsi kui ratastoolis ja ruumi jagub/ 12. juuli 2016 15:42\nAga, kui inimene valib mürsu ja möllu ja õllejoomise ratastoolis, siis küsiks mina - kus oli mõistus, kui sinna kulgema hakkas.\nSaatusega tuleb leppida jah, ja kohandada end uute olukordadega.\nAga kui Kadriorus Vivaldit kuulata ei meeldi ja tahetakse rokkida teistega laululaval, siis on see inimese enda valik.\nJa veel - mina eelistan puhtaid maksulisi WCid tasuta räpastele urgastele.\nKristiina Allekõrs./ 12. juuli 2016 18:57\nEi pea toas istumisega leppima. Tulebki harida ja enda eest seista. See on eaka mõtlemine veel jäänud.. Kui meie saame eakaks siis me ka ei kavatse toas passida enam..\npole midagi/ 12. juuli 2016 10:12\nSummer on õlu ja õlli peaks igale ninale piisavalt jätkuma. Pistad nina kannu ja muudkui põristad põrr, põrr, põrr.\nJah/ 12. juuli 2016 08:57\nkraan on kõrgel aga klosetipotis korraga palju vett kätte ei saa


Hooaeg 2017: juuli 2011\nEsialgne plaan nägi täna ette nii 1:15 või nii rullitamist Pirital aga kuna ilm oli nagu oli - hirmutas vihmaga ja siis lõpuks ka sadas. Siis otsustasin rullitamise ära jätta ja asendada selle kasuliku nö jõu treeninguga.\nPõhiliselt siis samad / sarnased harjutused nagu talvel IntervallVenttis, lisaks ka mõned muud harjutused, spetsiaalselt jalgadele.\nTäitsa mõnusalt raske oli ja võttis ka kenasti higistama :)\nKokku sai trenni tehtud 51 minutit, keskmine pulss 103, max pulss 155 SLS. Täitsa üllatav, et see keskmine number, sai küll hüppeid ja asju tehtud.\nPosted by Heiki at 7/28/2011 11:03:00 PM Kommentaare ei ole:\nPõgenemas äikse eest\nTänane trenn nägi ette jälle raske ülekandega lõike. Trenni mineku ajaks kiskus aga pilvist taevast üles ja nii õnnestustki osaliselt sõita äikse pilve alla ja olla seal tuulte vallas. Päris mõnusalt puhus :).\nVälku lõi ka ägedalt, vihma õnneks ei sadanud trenni ajal. Mõni hetk pärast kodu jõudmist hakkas lõpuks sadama. Vedas.\nTrenn ise oli juba tavapärane - kolm raske ülekandega lõiku. Kogu trenni pikkuseks tuli 96 minutit, sellest umbes 33 minuti sai raskema rauaga vändatud. Üldiselt oli täitsa hea tunne. Lõikude lõpuks läks ikka raskeks aga mitte üleliia.\nKokku õnnestus läbida 43,4 km-i, keskmiseks kiiruseks tuli 26,3 km/h, keskmiseks pulsiks 147 SLS, max number oli 179 SLS.\nTäpsem info lõikude kohta siin:\nDistants Aeg Keskmine kiirus Pulss\n8,32 0:15:51 31,49 165\n5,19 0:08:07 38,36 170\n5,18 0:08:37 35,99 170\n18,69 0:32:35 35,28 168\nPosted by Heiki at 7/27/2011 11:29:00 PM Kommentaare ei ole:\n2/3 rattajalg :)\nPaar postitust tagasi sai viidatud ühele artiklile, kus mainiti, et rattajalg pidavat 3000 km-i läbimisel tekkima. Noh, mul on 2000 ja natukene peale sel aastal läbitud. Peaaegu jalg olemas :)\nIgatahes oli täna kudagi väga hea ja kerge. Alguses sai rahulikult liikuma hakatud aga vaatasin pulssi, see oli seal kusagil 120 kandis. Mõeldes, et see suurt midagi anna, tõstin hoogu ja viisin pulsi 130 juurde, üritades seda seal ka hoida. Kiirus vastu tuult oli umbes 24 - 26 km/h, ümber pöörates oli kiirus kusagil 28/29 km/h juures. Kohe mõnus oli.\nMitte nii mõnus oli see, et 5 päeva jooksul suutsin kolmandat korda kummi ära lõhkuda. Teagi, milles nüüd asi on. Kas väliskumm hakkab nii ära kuluma juba, et kõik väiksemad kivid pääsevad läbi? Või on lihtsalt halb periood. Igatahes jama värk on.\nPlaneeritud 90 minuti trennist jäi alles 81, läbitud sai 33 km, keskmine kiirus 24,5 km/h, keskmine pulss 127 SLS, max pulss 154 SLS.\nPosted by Heiki at 7/25/2011 10:54:00 PM 4 kommentaari:\nSelliselt laulab Lenna oma sama nimelises loos. Ootan samuti homset, naerdes :).\nKui nädala keskel õnnestus rattal kumm lõhkuda, siis olin õnnelik, et see juhtus napp enne kodu. Täna pean olema õnnelik, et avastasin katkise kummi enne liikuma hakkamist. Elu on karm aga ebaõiglane, nõnna tavatses üks mu tuttavaid öelda. Pole muud kui nõustuda temaga (see pole esimest korda :)).\nIgatahes rikkus katkine kumm ära plaani teha umbes 3 tunnine trenn ümber Pärnu. Kes teab, miks see hea oli, miks nii juhtus jne (võibolla tuleks ikka taskusse muretseda varu lohv, mida sõitmistel kaasas kanda :)). Aga näed juhtus. Hetke seisuga olen siis treeneri poolt paika pandud nädala mahust umbes 2,5 tundi maas. Võibolla õnnestub õhtul see aeg leida aga pigem tundub, et mitte.\nAga egas asjad nüüd nii hullud ka pole :).\nEile õnnestus teha 109 minutiline trenn - rahulikult kerides ja nautides ilma. Üldiselt olen märganud, et kui varasemalt vähegi tugev tuul lõi ikka kergelt rivist välja - mismõttes jälle tuuline ja vastu tuul ka, ei viitsi, ei taha, ei saa, ei oska jne. Siis nüüd pole enam sellist värki.\nKui just ei pressi hoo mõttes vastu tuult, siis väga mõnus on sõita. Pulss seisab mõistlikuse piirides jne. See vist ongi see treenitus, millest räägitakse mõnel pool.\nEilne trenn viibis pulsi mõttes stabiilselt alla 130 lööki minutis. Kiirus muutus sõltuvalt tee ja ilmastiku oludest 22 kuni 28 km/h. Hea-hea.\nAhjaa, pool nädalat sai sellist nalja tehtud, et ei joond tilkagi kohvi. Noh polnd isu - puhkuse aegu sai joodud head kanget kohvi, tööle jõudes tabas masinast tulev eest nagu lurr, isu kadus. Kaldun arvama, et kohvi mitte joomine võib samuti olla madalama pulsi põhjuseks - kõigest oletus, teaduslik uuring puudub :).\nJärgmine nädal peaks mahu poolest kergem (puhke) nädal olema - kõigest 378 minutit mahtu, millest umbes 180 - 200 minutit saab täidetud pühapäeval Tallinna Rattafestivalil Rahvasõidus vändates. Nime järgi rahva sõit aga eks näis, kas peale minu veel keegi bike'ga starti tuleb :). Aga plaan on üritada kusagil pundis püsida ja lõpus spurtida - hea plaan :).\nMuus osas hetkel nädala treeningplaan puudub aga eks peab nädala sees ühe raskema trenni tegema, kui mitte kaks ja siis korra kergemalt kerima. Tuleb arvutada, et kuidas ikka soovitatavas treeningmahus püsida.\nAhjaa, kui leidub mõni rattasõidu harrastaja, kes pole veel viidatud sündmusele ennast kirja pannud, siis tehke seda, ainus tingimus on, et tuleb aeglasemalt sõita kui ma :) - noh ei taha päris viimaseks jääda :).\nPosted by Heiki at 7/24/2011 08:04:00 AM Kommentaare ei ole:\nTaaramäe austuseks :)\nArvestades tänaseid mehetegusid, mis Rein Taaramäe tegi Tour de France'l, siis poleks saanud mitte kuidagi teisiti kui lihtsalt tuli oma trenn temale pühendada :).\nAga trenn oli sarnane teisipäevasele trennile - alguses natukene soenduseks, siis üle 8 km-i kiiresti, siis jälle kergelt, siis üle 5 km-i kiiresti, kergelt ja veelkord üle 5 km-i kiiresti (kiiresti loe raskema ülekandega). Kokku tuli raskema ülekandega sõitmist natukene alla 19 km-i, ajaliselt tegi see tsipa alla 35 minuti.\nKogu trenniaeg 1:39, läbitud kilomeetreid 43,4, keskmine kiirus 26,3 km/h, keskmine pulss 147 SLS.\nMeeldiv oli see, et maks pulss suutis juba 179 SLS-ni jõuda. Hakkab vaikselt väike jõud jalga tekkima või nii.\nEbameeldiv oli see, et kusagil õnnestus üle klaasikildude sõita (isegi umbes tean kanti, kus sellega hakkama sain - hakkasin just jooma kui nägin klaasikilde ja seejärel üritasin mööda põigelda) nii, et esimene rehv läks kenasti tühjaks. Muidu oleks vast mõned kilomeetrid veel sõitnud aga kui nägin et rehv tühi oli, asusin umbes 1,5 km-i kodust. Keerasingi siis kohe kodu ja kulgesin rahulikult lõpuni.\nLõikude info info detailsemalt:\nAeg Distants Keskmine pulss\n0:16:24 8,33 163\n0:08:58 5,22 167\n0:09:16 5,18 170\n0:34:38 18,73 167\nPosted by Heiki at 7/21/2011 10:10:00 PM Kommentaare ei ole:\nRattajalg tekib pärast 3000 km-i\nSellise väite leidsin täna loetud jutukesest - http://www.rattaprofid.ee/?id=1592&news_id=625\nNoh see oli selline üks huvitav väide, jutt muidu oli põnev ja ei saa öelda, et ei oleks tekkinud mõtet ka seda võistlust kunagi proovida.\nAga endal siis hooajaga läbitud veel alla 2000 km-i, seega rattajalga pole olemas. Samas tänane kerge trenn oli tõeline nauding. Planeerisin umbes 2,5 tunnist trenni, lõpuks kulus 2:26. Läbitud sai natukene üle 56 km-i, keskmine kiirus tuli sinna 24 km/h kanti.\nKeskmine pulss tuli 128 SLS, max oli 147 SLS.\nEesmärk oligi täna siis kergelt kerida ja nautida ilma ja olusid. Oli küll pidev küljetuul aga polnd ta eriti tugev ja eriti ei häirinud ka. Võibolla kui oleks kiiremini sõitnud, siis oleks häirima hakanud aga nüüd mitte.\nPulss üldiselt üllatas, arvasin, et sõidan oluliselt aeglasemalt, et sellist pulssi saada. Ju on siis trennidest midagi ka kasu.\nHomme tuleb kõikse pealt siis kaasa elada Rein Taaramäele ja pärast seda teeb vist jälle ühe 1,5 tunnise raskema trenni. Loodetavasti ilm püsib hea.\nPosted by Heiki at 7/20/2011 09:50:00 PM 3 kommentaari:\n18 km kannatust\nTäpsemalt küll 18,5 km-i.\nNimelt nägi tänane trenn ette sõita raskema käiguga, et ikka oleks raske :). Valisin teekonnal punktid välja, mille vahel kannatada. Kokku sai siis üle 18 km-i kannatatud, ajaliselt kulus selleks 35 minutit. Umbes 17 minutit läks III pulsi tsooni (üle anaeroobse).\nÜlejäänud aja kulgesin rahulikult, kokku tuli trenniaeg 101 minutit, läbitud sai 44,5 km-i, keskmine pulss jäi lõpuks 148 SLS, max jõudis kõigest 177 SLS-ni. Joostes kätte saadud üle 190 max numbreid rattasõidus veel kohanud ei ole. Järelikult jalad nõrgad.\nHomme plaanis umbes 2,5 tunnine rahulikus tempos trenn.\nPosted by Heiki at 7/19/2011 10:47:00 PM Kommentaare ei ole:\nAi-ai kui raskeks läks\nTeine raske treeningnädal läbi.\nSel nädalal sai rohkem tähelepanu pööratud spetsiaalselt jalalihaste treeningule. Trenn nägi välja siis kerget sörki, seejärel kägarkõndi (umbes 90 sammu, väike puhkus ja jälle 90 sammu), siis kätekõverdused, väljaastekükid raskusega, toengusseismine, hüpped kükist ~ 60 cm kõrgusele. Trenni lõpuks kerge lõdvestusjooks ja staatilist istumist.\nPärast esmapäeva, kui oli esimene seda laadne trenn, võttis ikka jalad väga-väga valusaks. Teisipäeval oli täitsa raske liigutada ja ka hommikune trenn polnud kõikse kergem. Samas sai nii teisipäeval kui ka kolmapäeval käidud sauna, viimane oli ka trennivaba päev ning neljapäevaseks trenniks oli olemine juba vägagi hea. Reedesel ja laupäevasel trennil enam mingeid valusid polnud. Tea, kas sai lihtsalt liiga tehtud või lihas tõesti arenes.\nLisaks mainitule sai sõidetud ka natukene ratast ja rullitatud.Rullitamised rikkus mõlemal korral ära vihm. Ratast vihm ei seganud aga kui teisipäeval oli rattaga sõit täitsa mõnus, siis laupäeva õhtune rattasõit oli juba parajalt väsitav - jalg oli väsinud ja pehme. Pühapäeva hommikul tehtud pikem sõit (174 min) aga oli juba väga-väga raske.\nSeda oli ka pärast pulsi numbreid järgides näha - umbes 122 min olin nö teises tsoonis.\nEks kindlasti mõjus ja tegi trenni raskeks tuul, mis puhus kas küljelt või otse vastu :), mõned väiksed jupid, kus õnnestus saada ka taganttuul. Samas arvan, et peamine raskuse põhjus seisnes siiski eelnenud nädala trennides.\nTäiendavalt õnnestus lisaks trennile teha ka ehitustööd aga seda ma üldfüüsilise treeninguna kirja ei pannud, ei tundunud väga füüsiline olema.\nKokku kogunes nädalaga 858 min treeningaega, millest 428 min oli siis too mainitud raske füüsiline treening.\nJärgmiseks nädalaks on treener ette näinud veel ühe raskema treeningnädala aga kuna ma eelneval kahel nädalal tegin kõvasti rohkem kui treener soovitas, siis ei tohiks väga raske olla vajalikku mahtu täis saada.\nPosted by Heiki at 7/17/2011 11:44:00 PM Kommentaare ei ole:\nTöö juurest puhkus - rohkem aega trenni teha.\nEelmine ja sel nädalal puhkus, kus tööd tegema ei pea ja sai mõeldud siis, et teeks rohkem just jõutreeninguid. Sai sõidetud perega ämma ja äia juurde, kus peaks ju tööd jaguma.\nNädal algaski kaevamisega ja raskete palkide veoga. Sellele lisandus nädala teises pooles puude vedu, et oleks raskem sai veetud korviga, mitte käruga. Lisaks sai siis korra tehtud sportlikumat jõutrenni ka - kükid jne.\nPaar korda sai rulluisutamaski käidud ja rattagagi sõidetud - korra maanteel ja korra küngaste otsas.\nKokku kogunes siis treeningminuteid 908 (~ 620 min jõutreeninguid), kindel reks.\nSel nädalal siis jälle plaanis rõhuda füüsilisele. Hetke seisuga tundub, et maatööd nagu polegi, mida teha. Eks siis sisustab omi päevi sportlikumate jõuharjutustega.\nHetkel on tunne täitsa selline mõnus - higi on kõvasti valatud, lihased jõudu täis, kiirus puudub :)\nPosted by Heiki at 7/11/2011 04:40:00 PM Kommentaare ei ole:\nÕnnestus päevi paar tagasi astuda kaalule, kuhu sisestades oma pikkuse ja vanuse ning soo näidatakse lisaks kaalule ka rasva sisaldust ja vee sisaldust organismis.\nRasva sisalduse protsendi osas olin meeldivalt üllatunud, see oli 17,6%. 12. oktoober 2010 tervisetestis käies mõõdeti rasvasisalduseks 23,2 %. Möönan, et too kord oli mõõte tehnika teine ja arvatavasti täpsem aga teav muutus on ikkagi olnud.\nKui keha kaal on sama ajaga muutunud umbes 12% või nii, siis rasva protsent on vähenenud umbes 24% ehk siis poole enam. Seega võib siis järeldada, et kõik need trennid on ära viinud rasva ja asemele toonud lihast. Huvitav, kus see viimane küll asub?\nIgatahes töötame aga edasi ja üritame rasva protsendi viia sinna 10% kanti, samal ajal asendades selle kõik lihasega. Plaan on hea, vaatame, kas ka õnnestub.\nPosted by Heiki at 7/06/2011 09:45:00 AM 4 kommentaari:\nTäna sai käidu Pärnu rullimaratonil sõitmas. Seda korda ikka veel lühikesel distantsil - oskused ei luba veel pikale minna.\nÜldiselt võib rahule jääda. Distantsi pikkuseks oli 21 km-i või natukene pealegi, aega kulus 57 min 20 sekundit (soov oli 1 tunniga hakkama saada). Seega kõik kena. Pulssi kahjuks ei tea, mingil põhjusel süsteem jälle streikis - kergelt tüütab ära :). Võistlusele minnes sai viga tehtud ja ei võtnud juua kaasa - mõtlesin, et pole nii hull see ilm. Aga umbes 2sel ringil juba tundsin, et võtaks lonksu ja alates kolmandast oli keel suulaes kinni. Ebameeldiv kogemus.\nKindlasti mõjutas distantsi läbimist korduvad tagasi pöörded - nimelt tuli läbida 7 ringi, ühe ringi pikkus oli umbes 3 km-i.\nEMT rullituuri raames on järgmine võistlus Kundas ja seda 31 juuli aga samale päevale olen hetke seisuga planeerinud hoopiski rattasõidu Tallinnas. Peab mõtlema, kummast asjast osa võtta ja kas üldse saab ühest või teisest asjast osa võtta. Iseenesest on väike mõte, et kui Kundasse minna, siis võiks pikale distantsile minna ja proovida kuidas on.\nNädal kokkuvõttes oli siis treeneri poolt ettenähtult kergem - 348 minutit. Ära sai tehtud 328 minutit.\nJärgmise nädala mahuks on treener ette näinud 471 minutit aga kaldun arvama, et panen selle nädala mahu mõttes üle.\nPosted by Heiki at 7/03/2011 11:57:00 PM 4 kommentaari:


Paljastus: millest mehed seksi ajal mõtlevad? | Buduaar\nPaljastus: millest mehed seksi ajal mõtlevad?\n2014. aasta 24. jaanuar 13:02\nKui te arvate, et mehed mõtlevad seksi ajal kõigest hingelisest, mida nad sinuga kogevad, siis olete pehmelt öeldes eksiteel. On üksikuid rüütleid, kes just sel hetkel avaldavad sulle esimest korda armastust, kuid enamik mehi ei mõtle kas üldse mitte midagi või läbivad nende päid järgmised sähvatused.\nKuidas ma siia täpselt jõudsin? Mida ma tegin viimase 24 tunni jooksul, mis võis aidata mul seksini jõuda? Kui ma leian kõikide seksile eelnevate ööpäevade juures oma käitumises sarnasused, saan välja töötada süsteemi, mis aitab mul koguaeg naisi voodisse saada.\nÄkki läheb mööda? Mis ma siis teen, kui on aeg siseneda ja ma ei leia õiget auku üles? Äkki saan riistale haiget. Või teen talle haiget. Kuidas seda vältida?\nEi, ma ei taha peal olla! Ma olen üsna laisk ja mitte eriti heas vormis. Loodetavasti ta pole üks neist misjonäripoosi armastajatest. Ei, ma ei taha! Ma ei jõua nii kunagi lõpuni.\nMis mu sõbrad praegu teha võiks? Ühest küljest loodan, et nad igavlevad täiega samal ajal, kui mina naisega voodis olen. Teisest küljest: äkki neil on midagi lõbusat käsil ja ma jään sellest ilma?\nVahel võivad pähe tulla kohe eriti suvalised mõtted:\n“Eesti esimene president oli Konstantin Päts.”\n“Kängurud on kukkurloomad.”\nSamuti püüavad mehed endale pidevalt meelde tuletada, et on eluliselt oluline mitte liiga vara ejakuleerida.\nSinu parim sõber või minu esimene klassijuhataja. Muidugi fantaseerime me kõik vahel hoopis kellestki teisest. Ka seksi ajal võib seda ette tulla. Vahel võib mees ka näiteks hoopis sinu parimast sõbrannast mõelda.\nKas ta viitsib veel? Vahel kipub seks kuidagi liiga pikaks venima. Mees mõtleb sel hetkel pingsalt sellele, kas sa tõesti viitsid veel jätkata või võiks teha ettepaneku lõpetamiseks.\nInterjöör. Naise ema pilt öökapil on asi, mis raudselt mehe mõtted seksilt eemale viib. See on nende jaoks hirmutav. Ka jõllitav lemmikloom võib häirivalt mõjuda.\nRasestumismõtted. Kas kondoom jääb terveks? Mis siis saab, kui ta rasedaks jääb? Kas ta võiks olla mu lapse ema?\nKes ta tegelikult on? Mida ma siin teen? Kas me teeme seda veel? Kas ta meeldib mulle üldse?\nFiniš. Ma pean jõudma lõpuni. Tema ka. See on kõige tähtsam, muust on ükskõik.\nMillised on sinu kõige jaburamad mõtted seksi ajal?


Haapsalu õudus- ja fantaasiafilmide festival lükkub augustisse — Sirp\n4.–6. juunini toimuma pidanud Baltimaade suurim žanrifilmide festival leiab aset 13.–15. augustini.\n„Kahjuks oleme sunnitud festivali pärast pikka kaalumist taas edasi lükkama,” tõdes HÕFFi juht Helmut Jänes.\nKoroonaviirusega nakatumise oht on Jänese sõnul jätkuvalt suur ja täisväärtusliku festivali korraldamine tänase seisuga keeruline. „Üks asi on kinode avamine, teine asi suure festivali läbiviimine, millega kaasas käivad piirangud ei luba avaneda HÕFFi fenomenil – seansside juurde kuuluval melul ja lahedal atmosfääril.”\nTa avaldas lootust, et suve lõpuks on suur hulk inimesi juba vaktsineeritud ja olukord normaliseerumas, mis annab võimaluse korraldada ohutult ka õhtuseid ja öiseid seansse, sealhulgas välikino.\n13.–15. augustini jõuab Haapsalu kultuurikeskuses vaatajate ette ligemale 30 pikka õudus-, ulme- ja põnevusfilmi rohkem kui kümnest riigist, lisaks arvukalt üritusi. Lisaks saab festivalile kaasa elada üle terve Eesti, sest osa programmist jõuab ka veebikino ekraanile.\nFestival juhatab ühtlasi sümboolselt sisse Eesti kõige kuulsamale kummitusele – Valgele Daamile – pühendatud päevad, mis toimuvad Haapsalus 20.–22. augustini.\nKüll saab 4.–13. juunini PÖFFi veebikinos kaasa elada Euroopa lühikeste õudus- ja fantaasiafilmide konkursile, mille võitja hakkab kandideerima Méliès d’Ori ehk Kuldse Mélièsi nimelisele Euroopa parima fantaasiafilmi auhinnale. Mullusel, ainult veebis toimunud festivalil oli see üks populaarsemaid programme.\n„Et fännid päris tühjade kätega ei jääks ja jaksaks suve lõpuni oodata,” põhjendas HÕFFi juht Mélièsi konkursi toomist juunisse.\nSamuti jõuab nendel kuupäevadel veebikino ekraanile väike valik pikki filme, Haapsalus avatakse aga Stanisław Lemi sajandale sünniaastapäevale pühendatud näitused ning autasustatakse lapsi, kes osalesid innovatsioonikeskuse Innokas robootikakeskuse korraldatud robotite valmistamise konkursil.\nSoodushinnaga ostetud HÕFFi passid kehtivad edasi, soovi korral ostab festival passi tagasi. Piiratud kogus täishinnaga passe tuleb müügile suvel.\nHaapsalu õudus- ja fantaasiafilmide festivali on tänavu edasi lükatud juba kaks korda. Algselt pidi see toimuma 30. aprillist 2. maini.\nHÕFFi kodulehte vaata https://hoff.ee/.\nHÕFFi hitisadu PÖFFi veebikinos vaata https://poff.ee/otsi_filmi/?programmes=Pimedate%20%C3%96%C3%B6de%20filmifestival%20H%C3%95FFi%20hitisadu.\nTallinna Fotokuu peanäituse EKKMis kureerib kuraatorite rühmitus TOK\nKuues kaasaegse kunsti biennaal Tallinna Fotokuu toimub ajavahemikul 1. september – 17. oktoober 2021. Biennaali peanäituse kureerib Vene naiskuraatorite duo TOK. Näitus leiab aset Eesti …