Tegelikult palju cool’im ehk võimendamise ja tasalülitamise dünaamikast - Leena Kurvet-Käosaar\nTegelikult palju cool’im ehk võimendamise ja tasalülitamise dünaamikast\n(Kirjandus)teadlase elukorraldust väljendavad hästi erinevad aruande- ja taotlusvormid, mille hulk sõltub sellest, mitmes kohas ametis ollakse ja kui paljudes projektides osaletakse. Perioodidel, mil niisugused vormid nõuavad suure osa mu ajast ja mõtteenergiast, taban end sageli unistamas elust, mis kätkeks endas midagi enamat kui järjekordse veebipõhise vormi arvukate sakkide all paiknevate lugematute kastide täitmine teaduskantseliidiga kindla täheruumi piires. Elust, kus võib lihtsalt lugeda, mõelda, kirjutada ja ehk ka reisida. Elust, mida minu arvates elavad kirjanikud.\nMaarja Kangro „Minu auhinnad” ühelt poolt kinnitab mu arusaama, et kirjaniku (igapäeva)elu on kirjandusteadlase omast üsna erinev, vähemalt väliste tunnuste põhjal: kirjanikuks olemise sisemisi maastikke Kangro ju tegelikult lugejaga ei jaga. Teisalt tõstab teos fookusesse selle, et ka kirjanikel on oma „plaanimajandus”, mis nende elu rütmistab. Nagu teose pealkirigi viitab, põhineb „Minu auhindades” vahendatud elurütm suuremas osas kirjandusauhindade nominendi- ja laureaadistaatuse ja žüriides osalemise episoodidel. Möödaminnes puudutab Kangro veel mõnd tänapäeva kirjanikuelu juurde kuuluvat enam-vähem kohustuslikku tahku, näiteks osalemist kirjandusfestivalidel ja viibimist erinevates loomemajades, millest viimased auhindadest vahel efektiivsemalgi viisil osutavad, et ollakse muutunud „usaldusväärseks tegijaks” (lk 142). Muutuda võib küll ka hõljumiks, „kes loob komisjonidele ja žüriidele, liigub mööda festivale ja loomemaju” (lk 144). Piir usaldusväärsuse ja hõljumlikkuse vahel on hägune ning sõltub tegija ja tema hindaja(te) arusaamadest ja kriteeriumidest. Sellegipoolest peab Kangro auhinnandust kirjanike kui loovisik(s)u(s)te eksistentsi vajalikuks osaks. Ideaalse stsenaariumi kohaselt toetab see nende enesepilti loojana ja on oluliseks sotsiaalse sidususe kinnituseks, kannustamata siiski kedagi looma vaid auhindade nimel ega saadud auhindadega (liialt) kiitlema. „Minu auhindades” ornamentaalse faktirohkusega väljajoonistatud ülevaade kinnitab ka, et Eesti ühiskonna võrdlemisi rikkalik tunnustusstruktuur 76 erineva kirjandusauhinnaga (lk 192–195) pakub selles osas head tuge. Kinnitus sellest, „et sa oled vajalik ja sind tunnustatakse”,(1) tuleb küll vaid juhul, kui auhinnatuks osututakse piisaval määral. „[T]unnustus vajab pidevat uuendamist: ammune võit ei pruugi enam literaadi meelerahu toita”, arutleb Kangro, leides, et tundlikuma natuuriga kirjanikud võivad juba kolme-nelja aastase auhinnapausi juures „tajuda end pildilt välja nihkununa” (lk 205).\nOn omaette küsimus, mis on auhindade loomise ja väljaandmise tugevaim motivatsioon ning milline on auhinnadünaamikas suhe loovisiku toetamise ning kirjanduse või üldse igasuguse loova tegevuse ühiskondlik-kultuurilisele väljale paigutamise vahel. Kangro pakub välja, et eriti juhul kui tegu on ambitsioonikate auhindadega, sünnivad need sageli „teatavast kogukondlikust kadedusest” (lk 239) ehk ulatuslikud, ideaalis kogu maailma kirjanikke hõlmavad kopsaka preemiarahaga auhinnad on sündinud soovist üle trumbata teised samalaadsed preemiad, eelkõige Nobeli kirjandusauhind. Prestiižsust võivad lisada ka hoolikalt valitud kitsad väljaandmiskriteeriumid, sümboolse suurusega või üldse puuduv auhinnafond ja muidugi auhinna määramine sobivalt prestiižsele autorite ringile. Auhinnad jällegi annavad sümboolset kapitali kirjanikele ja pole sugugi kindel, kas täielikult väljaspool auhinnaökonoomikat üldse ongi tänapäeval võimalik seda koguda.\nKas ja kuivõrd võiks auhinnad usaldusväärselt kinnitada auhinnatud loomingu kõrget kunstilist väärtust laiemas ajalises plaanis, mõjutades niisugusena ka näiteks kirjanduskaanoni kujunemist? „Minu auhindu” lugedes jääb mulje, et sedasorti küsimused ei haaku tänapäeva auhinnadünaamika või üldse kirjanduse institutsionaalsete toimemehhanismidega. Eks kirjanduse väärtustamise parameetreid ole juba pea pool sajandit nii intensiivselt kahtluse alla seatud, et vähegi tänapäevasena mõjuda sooviv kirjandusinimene söandab neile läheneda vaid tugeva irooniaga või siis kasutades neid lammutustegevuse näitliku platvormina. „Minu auhindades” vaheldubki rahulolevalt demonstratiivne eneseiroonia kohati liialdatud detailsuses samuti iroonilisena mõjuva tunnustusküsimuse „lahtimonteerimisega” (lk 14), tühistamata siiski (kirjandus)auhindade tähtsust üldiselt ega saadud auhindade tähtsust isiklikult. „Et kunstist saaks kõnelda, peab keegi selle kunstina ära tundma”, toonitab Kangro raamatu alguses (lk 12), väites, et (auhinna)karikas või aukiri on, paljuski tänu oma füüsilisele hoomatavusele, suurepärane kinnitus kunsti väärtustavast äratundmishetkest. Muud sorti (esemelised) kinnitused millegi äratundmisest kunstina ei näi niisugust mõju omavat, järelikult on oluline just institutsionaalne äratundmine. Niisugune seisukoht on küll osa „Minu auhindade” retoorilisest koest, milles tõusevad esile kolm üksteist stiililt võimendavat ja tõeväärtuselt tasalülitavat telge. Esimene neist põhineb kultuurieruditsiooni ja nüansseeritud analüüsivõime demonstreerimisel. Selle tõsiseltvõetavuses ei oleks justkui põhjust kahelda, kui seda ei esitataks läbisegi loosunglike, vahel ka kirjanikužargoonile (või idiolektide kimbule) üles ehitatud väidetega, nt: „Tõsine looja [---] ei jälgi skoori. Oh ei, ta sülitab konjunktuurile, kui öelda viisakalt!” (lk 12) Sellele lisanduvad kangrolikud, vahetult kõnekeelsed, sageli sisemonoloogina esitatud kommentaarid: „Mitte mingil juhul ei tohiks paista, nagu ma oleksin kirjanduspreemiast liialt erutunud, üles sulanud, ära keeranud. Uu, mmm, ooh, uuh, auhind, jaa, jaa! No ei.” (lk 74)\nIse mitmeid auhindu saanuna ei sobiks või ei oleks Kangrol oma kirjandusliku reputatsiooni seisukohast ehk ka arukas anda põhjapanevat hinnangut sellele, millisel määral peaks auhinnad mõjutama kirjaniku staatust kirjanduselus ja kirjandusloos. Küsimused, mida on igati sünnis käsitleda ja milles minu jaoks peitub ka teose enesest teadliku palimpsestlikkusega esitatud võlu, koonduvad selle ümber, kuidas see, et auhinnaökonoomika paigutab kirjaniku alatisele auhinnaootuse horisondile või laureaadipüünele, suuremal või vähemal määral mõjutab ja vormib tema enesepilti loovisikuna. Siinkohal on ühevõrra oluline nii teoses vahendatud informatsioon kirjandusauhindadest üldises ja isiklikus plaanis kui ka see, mis settib niisugusest enese (ja kogukonna) esitamise laadist. Teose esimene osa pakub end lugejale päevikuna, mille dateeringud lähtuvad autorile omistatud või tema osalusega žüriide poolt välja antud auhindadest ning mille detailsed sissekanded vahendavad veenva täpsusega autori marsruute, tegemisi, mõtteid ja nende emotsionaalset fooni. Lugedes mängisin mõnevõrra küll ka mõttega, et teose esimene osa võib olla nn libapäevik, ent päeviku tõesust toetavad auhinnad, mis autor tõepoolest on saanud, ja žüriid, mille koosseisu ta tõepoolest on kuulunud.\nLibapäeviku kahtlus tekkis raamatut tagantpoolt ehk osast „Meie auhinnad” lugema asudes. Kirjandusauhindade kandidatuuride ning liiklusõnnetuses hukkunute ja tahtlike tapmiste detailirohkelt lahtikirjutatud statistilisi võrdlusi ei saa iseenesest pidada libastatistikaks. Arvud on ju õiged. Võõristusefekti loob aga erinevate võrdluskategooriate rakendamine, mis samal ajal näitab, et vähemalt humanitaari silmale üsna fantaasiavaesena tunduvaid statistilisi meetodeid on võimalik kasutada küllaltki loominguliselt. Faktiliselt ei saa vastu vaielda ka autori järeldusele, et võttes kotist, „kus on aastasündmusega märgistatud Eesti elanikud”, ühe neist elanikest välja, on tõenäolisem, „et loosiga tõmmatud inimene osutub mõne kirjanduspreemia kandidaadiks, kui et teda ootab liikluses ees kuri saatus” (lk 200). Niisugune positiivne ja optimistlik järeldus haakub kenasti eelmise aasta EV100 õnnitluste ja kingituste meeleoluga – ehk vaid õige pisukese iroonilise noodiga. Kangro pakub niisugusi võrdlusi välja kujutlusliku mänguna. Kas pole aga raamatu teist osa võimalik lugeda kirjandusliku statistikamänguna? Ehk on siin tajutavad uue kirjandusstiili alged, mille võimalusi teoses vaid pinnapealselt kombatakse? Samuti mängib see osa tõega, luues niiviisi soodsa pinnase ka teose esimese osa tõemänguliseks tõlgendamiseks.\nTeose tõe või tõsielulisusega seotud aspektidele juhib autor tähelepanu ka raamatu eessõnas, rõhutades, et „[i]nimesed, kellest siin juttu tuleb, on kõik tegelikud isikud”, ning lisades: „Nagu teame, saab samadest faktidest luua üpris erinevaid tõsielulugusid ning kujundada erinevaid mina- ja kõrvaltegelasi” (lk 16). Niisugune vaatepunkt klapib hästi üldlevinud arusaamadega autobiograafilisest tõest, mille kohaselt on autobiograafia keskmes autori sisemine tõde, mille täpne avaldumisvorm oleneb sellest, missugused kriteeriumid autobiograafiline teos ise tõe esitamisele seab.(2) Kriteeriumide osas tehakse lugejale teatavaks ka autori taotlus „materjaliga piisavalt delikaatselt” ümber käia (lk 16) ning rõhutatakse mitmekordselt, et teose aluseks on austria kirjaniku Thomas Bernhardi 2009. aastal postuumselt ilmunud teos „Minu auhinnad” („Meine Preise”). Nimetatud teosest pärineb esimese osa süžeeline struktuur ja ehk ka (enese)irooniline toon, mis on küll omane Kangro loomingule laiemalt. Kas viide eeskujuks olnud mudeli üsna täpsele järgimisele pigem kinnitab teose tõeväärtust või vastupidi, annab mõista mängulisest, sh ka žanrimängulisest lähenemisest omaelulookirjutuslikule ainesele, kus on vastamisi kitsamalt isiklikku ja autobiograafilist vaatenurka vahendav päevikuline osa ning laiemat, objektiivset ja ehk isegi teaduslikku perspektiivi väljendav esseeline osa?(3)\nTõe tajumise seisukohast on oluline ka see, et teose keskmes on piiratud arvust inimestest koosnev üksteisega ühel või teisel viisil seotud kirjandusringkond, kus vastamisi on oldud tunnistajaks pea igale ringkonda kuuluva inimese sammule, mõtteavaldusele või ettevõtmisele, intiimsemat sorti seosed kaasa arvatud. Nii ei tee Kangro saladust järgmisest asjaolust: „Olen olnud žüriides, mis on andnud auhinna inimesele, kellega mul on olnud – kuidas seda ilusti öelda – intiimseid ljesoone, ja saanud preemia žüriidelt, mille liikmega mul on kunagi sellised ilusad suhted olnud” (lk 134). See omakorda loob tekstile, mis sellele ringkonnale keskendub, teistsugused, eelkõige kogukondlikud, tõe-eeldused. Sellest, et niisugused kogukondlikud arusaamad eksisteerivad, annab tunnistust näiteks Hasso Krulli repliik teose tagakaanel, et „raamat on konteksti tundjale väga erutav lugemine”, või Kaupo Meieli hinnang, et tegu on tsunftisisese kirjandusega.(4)\nNiisugune kontekstuaalse tõe võimalikkus aga tõstatab omakorda küsimuse, kas teos ongi üldse laiemale lugejaskonnale mõeldud ning kas teose lugemise ja mõistmise viisid võiksid kontekstisisese ja kontekstivälise lugeja jaoks oluliselt erineda. Kontekstivälise lugejana olen tundnud end mõnevõrra kammitsetuna eeldusest, et n-ö võõrast aknast sisse piilumine peab ilmtingimata olema ihaldusväärne. Päevikužanri juures pole niisugune tunne iseenesest üllatuslik ja vastab teatud laadi isikliku päeviku (nn journal intime) puhul pigem lugeja ootustele. Kui journal intime’i tüüpi päevikut lugedes võib kohmetustunne või ka hasart tekkida kokkupuutest autori (sise)maailma sügavalt isiklike, vahel ka delikaatsete teemadega, siis „Minu auhinnad” ei ava aknaid mitte niivõrd autori isiklikku sisemaailma, kuivõrd tänapäeva Eesti ja natuke ka Euroopa ja muugi maailma kirjanikkonna eluolu sopikestesse. Nagu Kaupo Meiel teose teatavat eksklusiivsusehõngu (või -taotlust) tabades märgib, räägib teos „üsna kitsast ringkonnast niigi kitsa ringkonna sees”.(5) Natuke on see ju köitev ka, eriti teose neis osades, mis paigutavad mõne auhinna laiemale kultuuritaustale. Niisugune on Kangro lähenemine näiteks Itaalia XX sajandi tõlkevõistluse auhinnale, millele keskenduv peatükk on põnev kirjanduslik retk Eestis üsna tundmatusse tänapäeva itaalia luule maailma. Paljudel muudel juhtudel ei ole ma kindel, et ülevaated sellest, kes mis seltskonnas millises kampsunis millist sorti veini jõi ja mida sinna juurde lausus või lausumata jättis, annavad midagi juurde kirjandusauhindade või kirjanike eluolu mõistmisele. Muidugi on võimalik, et tegu on lugejaootuste sihiliku petmisega laadis, et „kui lootsite teada saada midagi loomise kõrgest kunstist, siis seda te siit küll ei leia” või et „kui te arvate, et kirjanike, toimetajate ja tõlkijate elu kulgeb tavasurelikule kättesaamatutes loovates kõrgustes, siis pean teile paraku pettumuse valmistama”. Ühesõnaga, midagi david-lodge’ilikku, aga fookusega kirjanikel ja žüriiliikmetel, mitte kirjandusteadlastel ega -teoreetikutel. Siiski, mingit aimu „Minu auhindu” lugedes ju ikkagi saab sellest, kuidas autor end ja ümbritsevaid inimesi mõtestab. Kui lugeda esimest osa just päevikuna ja võtta eelduseks, et ka välisele lugejaskonnale suunatud päevikusissekannete esmaseks lugejaks ja tõlgendajaks on autor ise, siis on niisugused mõtestamisprotsessid suunatud ka autorile enesele. Läbivalt enese- ja kogukonnairooniline toon ja situatsioonikoomilised vahepalad loovad küll distantsi, aga vahenduse mõtestavat mõju päriselt nullida ei suuda. Suure osa niisugusest enesevahendusest moodustavad erinevad mööndused, selgitused ja vabandused, mille taga näib olevat soov ja vajadus üldaktsepteeritava kirjaniku või loomeinimese imidžiga klappida.\nStandardi ja imidži küsimusi käsitleb Kangro nauditava põhjalikkusega, mainides näiteks julguse puudumist olla „tüüp ilma kohvirahata” (lk 27), sõprade ja tuttavate (liigset) sõidutamist autoga (lk 30), luule halba deklameerimist (lk 37), vajadust ette kujutada, et ta on „intelligentne, nonšalantne, kirjanduslikult taibukas inimene” (lk 44), tähenärijalikkust (lk 41), seda, kuidas teleesinemisest jääb „õõvas mekk suhu” (lk 49), (sobimatut) ebalapselikkust lapsepõlves (lk 49), riietusstiili plusse ja miinuseid (lk 59, 74), tunnet, et on „suhteliselt kaine, tavaline kodanlane” (lk 60), ja „mingi[t] imelik[ku] autsaiderluse taju” (lk 68). Seda osa võiks nimetada ka kunstniku portreeks algaja auhinnasaajana. Kangro võtab selle ise kokku järgmiselt: „See, mis mina siin praegu teen, on pask selle kõrval, mida inimene kui selline, väärt inimene, ideaalinimene korda peaks saatma. [---] [S]ee, mis ma praegu tegin, on pask selle kõrval, mida ma tegelikult suudaksin!” (lk 25–26) Muuseas, kirjaniku, loovisiku või üldse igasuguse haritud, intelligentse ja oma alal väljapaistva inimese ideaalne eksistents ja enesekuvand on põhjalikult vahendatud osas „Hiilgus ja solidaarsus” (lk 310–328).\nMida enam auhindu Maarja Kangrole osaks saab ja mida enam ta žüriides osaleb, seda karikatuursemaks muutub teda ümbritsev (auhinna)keskkond („mis seal nii väga, see oli aktuste postmodernne vorm” (lk 160)), mööndused ja vabandused jäävad aga üha harvemaks („Mis kuradi Kivisildnik [---]. Mida võrdlust. Ma olin, nagu ma olin.” (lk 109)). Kuidas seda nüüd võtta, kas puhta tõe pähe või eeldusega, et Kangro (tekst) on „tegelikult palju cool’im” (lk 49)?\nI. V i i r p a l u, Maarja Kangro: inimene on rohkem väärt kui suur püha kunstitõde. – Edasi 22. XI 2018. https://edasi.org/32804/maarja-kangro-inimene-on-rohkem-vaart-kui-suur-puha-kunstitode/ (2. II 2019).\nP. L e j e u n e, Autobiograafiline leping. – Methis. Studia humaniora Estonica 2010, nr 5–6, lk 215; vt ka E. Bruss, Autobiographical Acts: The Changing Situation of a Literary Genre. Baltimore: Johns Hopkins University Press, 1976, lk 10–11; S. S m i t h, J. W a t s o n, Reading Autobiography. A Guide to Interpreting Life Narratives. Minneapolis: University of Minnesota Press, 2010, lk 18.\nEluloolisus on eesti kirjanduses juba iseenesest üpris mänguline suundumus. Kirjanduse hindamise mehhanismid (nt kriitika või kirjandusauhinnakorraldus) seda eraldi valdkonnana ei tunnusta ja kirjandusloo ametlikuks osaks ei pea, kirjanduses on eluloolisus aga jätkuvalt tugevalt esil, kulgedes edukalt erinevate žanrite piiridel ja/või nende sees. Seda on võimalik välja lugeda näiteks ka kultuurkapitali kirjanduse sihtkapitali aastaauhindade jaotusest viimase kümne aasta lõikes, kui fookusesse võtta vabaauhinna ja esseistika kategooriad, mõnevõrra võib kiigata ka luule poole. Siinkohal on huvitav asjaolu, et aastast 2006 nimetati kultuurkapitali proosaauhind ümber ilukirjandusliku proosa auhinnaks, 2005. aastal proosaauhinda välja ei antudki, kuid vabaauhind omistati Käbi Laretei teosele „Otsekui tõlkes”.\nK. M e i e l, Auhinna hinda küsi auhinnatult. – Sirp 26. X 2018.\nK. M e i e l, Auhinna hinda küsi auhinnatult.


Eesti Klassiõpetajate Liit: ProgeTiigri võistlus "Mängumaraton"\nEesti Klassiõpetajate Liidu liikmed\n18. veebr 2017\nProgeTiigri võistlus "Mängumaraton"\nProgeTiigri võistlus "Mängumaraton" HITSA kutsub kõiki alus- ja üldhariduse õppijaid osalema ProgeTiigri võistlusel “Mängumaraton”. Võistlustööna tuleb esitada enda loodud mäng, mis aitab arendada laste ja noorte IKT oskusi või tõstab teadlikkust, kuidas turvaliselt internetis käituda. Mängude loomise kaudu saavad noored jutustada mõnda lugu, disainida tegelasi ja maailmu, lõimida erinevaid huvivaldkondi nagu tehnoloogia, kunst, muusika, keeled jt. Mängude loomine annab hea võimaluse erinevate huvidega õppijatele tegeleda põneva väljakutsega, harjutada meeskonnas töötamist ja siduda loodav mäng kooli loovtööga. Võistlustöö koosneb kolmest osast: programmeeritud või disainitud mäng, mis õpetab programmeerimist või targalt internetis käitumist. Lahenduseks võib olla: arvutimäng, mis on kas allalaetav või veebipõhiselt mängitav. Mängu loomiseks võib kasutada ükskõik millist programmeerimiskeelt/tarkvara või disainitarkvara (vt siit); nutiseadmes mängitav rakendus (äpp); laua- või kaardimäng. See võib olla disainitud 3D-tehnoloogias, tikkimismasinat kasutades või mõne muu materjali ja vahendi abil loodud, samuti hariduslike robotitega kasutamiseks (nt Bee-bot, Ozobot, Meet Edison jt). mängujuhis, mis selgitab mängu reegleid ja on internetist kättesaadav. lühivideo (pikkusega 2 min), mis tutvustab autoreid ja mängu teemat ning selle loomiseks valitud vahendi põhjendust.\nVÕISTLUSE AJAKAVA 08.02.2017\nVõistluse väljakuulutamine 01.03.2017\nVõistlustööde esitamise alguskuupäev 23.04.2017\nVõistlustööde esitamise lõpptähtaeg 24.04.2017\nVõistlustööde hindamise algus kuupäev 08.05.2017\nVõistlustööde finalistide väljakuulutamine 20.05.2017\nVõistluse finaal ja võitjate väljakuulutamine\nVõistlustööde esitamise lõpptähtaeg on 23. aprill, kell 23:59 (k.a).\nVõistlustöö kõik kolm osa (loodud mäng, selle juhis ja lühivideo) peavad olema koondatud ühele veebilehele (nt Google drive, blogi, Padlet vms), mille aadress on lisatud esitamise taotlusele. Võistlustöö tuleb esitada HITSA konkursi- ja taotluste esitamise veebilehe kaudu (alates 1.märts): http://konkursiveeb.hitsa.ee\nVÕISTLUSE FINAAL ProgeTiigri võistluse finaal toimub 20. mail, Tallinnas. Finaalis toimub mängumaraton, kus kõik finaali pääsenud osalejad saavad proovida üksteise loodud mänge ja hääletada oma lemmiku poolt. Finalistid peavad tagama, et kõik mängud on töökorras ja mängitavad. Finaalis võistlustöid enam ei hinnata, vaid kuulutatakse välja iga vanuserühma võitjad. Finaalürituse asukoht ja täpne kava kuulutatakse välja märtsis 2017. Autasustatakse iga vanuserühma kolme parima võidutöö autoreid põnevate tehnoloogiliste vidinatega. Kõikide finaali pääsenud koolide vahel loositakse välja ka ProgeTiigri võistluse peaauhind väärtusega 500 eurot. Võistluse auhinnafond on ligi 10 000 eurot.\nTUTVU ÜLDTINGIMUSTE JA HINDAMISEGA SIIN >>\nProgeTiigri õpilaste võistluse läbiviimist toetatakse Euroopa Liidu Euroopa Sotsiaalfondi meetmest “Kaasaegse ja uuendusliku õppevara arendamine ja kasutuselevõtt“ (2014-2020.1.03.15-0001) ja Euroopa Ühendamise Rahastu projektist „Targalt Internetis“.\nPostitas Tuuli Koitjärv at 08:52\nSildid HITSA, robootika\nLiitu meie toreda ja tegusa perega!\nNobenäppude laegas -\nTäidame üheskoos nobenäppude laeka talve- ja laste omaloominguliste töödega. Selleks saatke pildid vahvatest ideedest meie postkasti (klassiopetajateliit@gmail.com). Faili nimeks pange kooli nimi, õpilase eesnimi ning klass. Sarnastest töödest valige maksimaalselt kaks parimat välja.\nVahvat meisterdamist ja joonistamist!\nJagamisrõõm on kõige suurem rõõm.\nLaekakaas avaneb siit.\nDiigo - kasulikud lingid\nIda-Viru algklasside õpetajad\nTLÜ Avatud Ülikooli Täiendõppekeskus\nÕpetajate täiendkoolitus Tartu Ülikoolis


Selle rakendamiseks on vaja ainult Bollinger Bands indikaatorit ja pin-baari. Selle binaarsete optsioonide strateegia põhimõte on mis on kaubanduse sügise krüpto lihtsam - Martingale'i meetod!\nDiagonaalse levikuvõimaluse strateegia Nurgeline levik on valikute tehnika, mis nõuab järgmist: Ostmine ja sama tüüpi turundusvalikud kõned või pakkumised. Sama varjatud valdus. Kuid erinevad aegumiskuupäevad. Ja erinevad streigikulud. Nii horisontaalsed kui ka nurga all olevad levikud on mõlemad graafiku levikud. Graafikuvaliku levik on uuenduslik tehnika, mis saab kasu nii valikukulude degeneratsioonist kui ka kokkuleppekuude erinevusest kui ka aluseks oleva pakkumise allapoole liikumisest.\nKui tarneid aja jooksul kohandatakse, on teil palju võimalusi kaubanduslikuks kasutamiseks. Tutvuge meie kaldenurgaga valikutega kauplemise tehnika eksemplariga SIIN. Kasum on see, et peate tutvuma kõigi võimaluste levitamise tüüpidega.\nSee suurendab kindlasti teie õnnestumise tõenäosust. Bull Call Spread Option strateegia Mis on pulli telefonikõne levik?\nHärja telefonikõne levitas üleskutseid rahakõnede soetamiseks ja pärast seda sama raha kehtivusaja lõppemisega rahatute kõnede turundamiseks. Põhjus, miks pakume sularahaautomaate sularahataon aidata sularahaautomaatide kõnesid rahastada. Mõistame, et sularahaautomaadi kõned võivad olla suhteliselt kallid, nii et see on suurepärane lähenemisviis nende kulude ehk optsioonikulude määra vähendamiseks.\nOptsioonidega kauplemisel on kulud enne tähtaega, mille maksate telefonikõne valimisel. Kui pakute telefonikõne valikut, saab kapitalist kulud kinni. Niisiis, turustades teist OTM-i telefonikõne valikut, tasakaalustate sisuliselt mõned kulud, mis kulusid esimese ATM-i telefonikõne valiku jaoks.\nLisatasud võivad olla äärmiselt kallid, kui valiku streigi määr on lähedane olemasolevale tariifimäärale. Kuidas saada kasu pulli telefonikõne levikutest? Nagu nimigi soovitab BULL telefonikõneon pulli telefonikõne levitamisest kasu, kui Kasti valik Kauplemise strateegia valdus kindlasti oma väärtust tõuseb.\nTuru veendumuste nõuded kõrgemale. Pulli telefonikõnede leviku ülioluline element on eeldus, et turu intressimäär kindlasti tõuseb.\nMis on pullide telefonikõnede levikutega seotud optimaalne oht? Optimaalne kahjum, mille pulli telefonikõne levik võib tekitada, on valikul kulutatud kulude määr pluss tasud.\nVõimalikku kaotust kajastatakse kindlasti kindlasti enne, kui asute ametisse. Mis on nüüd optimaalne tulu, mida saate teenida pulli telefonikõne leviku valiku kauplemise tehnikast?\nTulu saab arvutada streigikulude nii sularahaautomaatide kui ka sularahaautomaatide telefonikõne eristamisel optimaalsest ohust, mille arvutasime varem. Sel juhul valime Apple'i tarnevalikute kulud.\nSelle valiku levitamise strateegiate PDF-i loomise hetkel on Apple'i tariif umbes dollarit aktsia kohta. NBA aktsiaoptsioonitehingud telefonikõnede leviku loomise peamine samm on saada ATM-kõnesid dollariga. Meie tulud ületavad kindlasti dollarit. Lihtsuse huvides lubage arvata, et maksate sularahaautomaatide kõnede eest 2 dollarit ja saate 1 dollarit sularahaautomaatide telefonikõnede turustamise eest.\nKasti levikuvõimaluse strateegia näide pikk kast Kasti levik on keeruline arbitraažitehnika, mis kasutab optsioonikulude määra puudulikkust. Kui optsioonide hinnavahed on nende kehtivusajaga võrreldes alahinnatud, tekib ohutu arbitraaži kauplemise võimalus. Kasti laotamise valiku tehnikat nimetatakse samuti pikaks kasti tehnikaks.\nKarbi hajutamisvõimaluste loomine tähendab neljajalgse optsioonidega Kasti valik Kauplemise strateegia tehnika loomist või kahe püstise leviku integreerimist järgides järgmist: Härja telefonikõne leviku valiku ostmine 1 ITM-i telefonikõne ja 1 OTM-i telefonikõne.\nLühikeste kastivalikute tehnika on vastuolus pika kasti tehnikaga.\nNii pakettide leviku võimaluste kasutamisel kui ka ohutute seadete loomisel on vaja kasutada samu aegumiskuupäevi ja streigi kulusid püstise leviku jaoks.\nLiblika levikus kasutatakse nii pulli levikut kui ka karu levikut, kuid ainult kolme jalaga. Kui proovite minna pikka aega, saab Binaarsed variandid fraktsioonid jalaga valiku tehnika luua järgides järgmist: Osta rahakõne Müü 2 rahaülekannet Osta üks väljamakstud kõne Pikk telefonikõne liblikaoht piirdub kuludega, mida kulutate kolme jala paigutuste avamiseks.\nLühike liblikatehnika on vastupidine tehnika pikale liblikale. Valikute levitamine võib aidata teil luua suunamata kauplemisstrateegiaid, näiteks selle valikuvõimaluste koolituskursusega kirjeldatud kasti levitamise valiku tehnika näide.\nPaljud võimalused, mida investorid alustavad, omandavad lihtsalt kohti või telefonikõnesid. Kuid mingil ajal kolivad nad lisaks optsiooniinvestori arendamisele kiiresti ka erialavalikute levikule.\nNäiteks härja telefonikõne võimaluste levitamise tehnika rakendamine tagab kindlasti palju parema ohukontrolli. Paljude optsioonide jaoks vastavad nii kauplemisvõtted kui ka strateegiad: Top 10 valikublogid ja veebisaidid, mida Ärge unustage levinud optsioonidega kauplemist, mis pakub palju võimalusi ohu käsitlemiseks. Tänapäeval muudab enamus optsioonidega kauplemise süsteeme keerukate optsioonistrateegiate korraga hõlpsaks määramiseks.


"...meie peres on alati raamatuid ostetud" - 1990-1999 - Põltsamaa Raamatukogu\n"...meie peres on alati raamatuid ostetud"\nEhkki meie "pesamuna", töötab MARIS ORO keskraamatukogu komplekteerimisosakonna juhatajana juba neljandat aastat. Marise tööülesandeks on seista hea selle eest, et maakonna raamatukogud saaksid pidevat lisa ilmuva uudiskirjanduse näol.\nRaamatuid ilmub väga palju, kõike paraku raamatukogudele osta ei saa. Millest lähtud valiku tegemisel?\nOma töös pean arvestama mitmeid tegureid: raha, lugejaskonda, vajadust ühe või teise raamatu järele jne. Kuid viimasel ajal on asi taandunud paraku selleni, et kõik paneb paika raha. Samas jääb vastutus kogu maakonna lugejate ees, et nendeni jõuaksid siiski raamatud, mida nad vajavad ja mis neid huvitavad.\nTeatud eelistused on siiski ka olemas ning üheks eelisgrupiks on lapsed. Oleme püüdnud raamatukogusid varustada maksimaalselt kogu ilmuva lastekirjandusega. Viimasel ajal on näiteks ainuüksi lastele mõeldud teatmeteosid ilmunud hulgaliselt. Loomulikult ei tohi ühestki raamatukogust puududa eesti kirjandus ning maailma väärtkirjandus. Viimasel ajaloleme vähendanud kriminaalkirjanduse ja armastusromaanide ostu, kuigi nõudlus nenede järele on endiselt suur.\nTean, et iga kord, kui käid Tallinnast raamatukogudele raamatuid ostmas, ei saa Sa kiusatusest üle ega ümber ning üpris kopsakas summa kulub Sul ka oma raamatukogu täiendamisele ...\nMis puutub isiklikku raamatukogusse, siis meie peres on alati raamatuid ostetud, kuigi viimastel aastatel on see minu hobiks kujunenud. Kuna raamatud on väga kallid, siis kõike, mida sooviks, ei jõua osta. Seepärast olen pidanud tegema valiku. On kaks sarja, mis mind kõige e nam huvitavad kirjastuselt "Varrak" sari\n'''Ajaviiteromaan'', mille mõnestki raamatust olen viimaste aegade suurima lugemiselamuse saanud ning kirjastuse "Kunst" kuningakodade ajalugu kajastavad ajaloolised romaanid. Kunagi ei jäta ma ostmata eesti teatrit puudutavaid raamatuid, kuigi viimasel ajal on selliseid teoseid ilmunud kahjuks väga vähe.\nJuba saigi vihjatud Sinu teisele kirele - teatrile. Püüad ära vaadata nii palju lavastusi kui võimalik ning ei pea paljuks selleks ette võtta sõite Tallinnasse, Tartusse, Viljandisse. Lisaks sellele kogud materjale lavastuste, näitlejate jms. kohta.\nTeater on tõepoolest mu sügav kirg, mille rahuldamiseks ei ole mul kunagi rahast kahju olnud. Lihtsam oli Peda ajal, kui teater oli käe-jala juures ning kõik mind huvitavad etendused said vaadatud.\nErilist huvi tunnen ma ooperi vastu. Nii olidki "Estonia" teatri kohta ilmuvad artiklid esimesed, mida ma koguma hakkasin ning sellest on juba umbes 15 aastat. Hiljem lisasin oma kogule ka teistest eesti kutselistest teatritest ilmuvad materjalid. Loomulikult ei ole minu kogu täielik, kuid hangin neid oma võimaluste piires pidevalt juurde. Tegelikult on materjale kogunenud juba päris suur hulk, näiteks ainuüksi teater "Estonia" kohta on üle 800 artikli. Kogust aitab ülevaadet saada sinna juurde\nNaasid hiljuti Frankfurdist, mis viis Sind sinna?\n7.- 12. oktoobrini toimus Frankfurdi raamatumess, mis on omataoliste hulgas suurim, tähtsaim ja vanim mess. Raamatumessil kohtuvad raamatukaubastajad, kirjastuste esindajad, trükkalid jne. üle kogu maailma. Eestist külastas Frankfurdi raamatumessi ca40 raamatutöötajat, eesmärgiga tutvuda maailmas väljaantava kirjandusega ning võimalustega raamatute hankimiseks Eestisse. Ühisstendiga oli messil esindatud ka eesti juhtivad kirjastused.\nFrankfurdis viibisime kohapeal kolm päeva ning meil oli võimalus tutvuda ka raamatukogudega.


Viljandi järvejooks 2022 – Veel üks spordiblogi\nKrõõt\tUncategorized\t mai 2, 2022 mai 2, 2022 2 Minutes\nMinu järvejooksukogemuse võtab vist kõige paremini kokku tõik, et mingi crocsides ekstsentriline härra jooksis minust kiiremini. Võin nüüd vist läpakakaane kinni lüüa ja nuttes kuskile prouade aeroobikasse minna. Ja mõelda, et kunagi sai seda õuduste rada joostud lausa tunni lähedale.\nKui nüüd pikemalt juttu heietada, siis jooksule eelneval õhtul tundsin kurgus nagu *midagi* kriipimas. Õnneks teadsin, et vähemalt koroona see küll olla ei saa, aga ennetavalt lasin kurku törtsu Hexorali. Hommikul ärkasin nii paistes kurguga, et ei saanud esimese hooga õieti rääkida ega neelatagi. Dr Google väitis, et asi võib olla sprei kõrvalmõjus ja aegamisi läks paistetus ka alla. Igal juhul pakkisime hommikul oma pesakonna autosse ning võtsime suuna Viljandisse.\nIlm oli ilus, üllatavalt külm, aga suhteliselt tuulevaikne ja kuiv. Lapsed jäid vanavanematega lõunauinakut tegema või mänguväljakule rassima, meie vahetasime Jaanusega riided ära ja suundusime stardikoridori tahaotsa. Plaan oli algusest peale koos rahus sörkida ja lihtsalt see rada ära läbida.\nRahust polnud esimestel kilomeetritel muidugi haisugi, kui tuli eri kiirusel kepikõndijatega heidelda. Pulsi mõttes tundus algus isegi paljulubav, kuni see suurima tõusu kandis juba 186 juures ära käis, ehkki läksime sealt kõndides üles. Pärast ei õnnestunud mul pulssi enam kuidagi kuigi allapoole saada, hingates ei saanud nagu kopse päris täis ja üldse väga halb ja jube oli. Hambad ristis kannatasin Orika sillani ära, pärast seda hakkasime omajagu kõndima.\nKuskil 5-6 kilomeetri kandis sain aru, et täielik viga oli seda jooksu ette võtta, aga siis polnud enam kuskile minna. Põld enda kohta halastas, aga pideval ebatasasusel hakkasid jalad ka pudruks minema. Kuskil 8 kilomeetri kandis sain jälle rütmi kätte ja lihtsalt rühkisin jalg jala ette. Peamine, mis sel hetkel motiveeris, oli see, et pisem laps tahtis ju süüa saada – pole enam seda luksust kuskile Viljandimaa kraavi ennast haletsema jääda.\nLõpuks jõudsime pikale lõpusirgele, seal möödus meist veel see crocsides härra, veel kõndisin, veel jooksin, enne finišijoont möödus veel üks kiirkõndija… Ja tehtud see saigi.\n11,77 km, 1:26:27, keskmine pulss 168 😦 , keskmine tempo 7:21 min/km 😦 😦 , tõusumeetreid umbes 115. Kell ütleb teist päeva, et ma overreachin. Jah, olen täiesti nõus.\nÕhtuks tabas mind ka nohu, seega jälle öelda ei oska, kas asi oli järjekordses pealetükkivas tõves või põetud koroonas või rauapuuduses või vanuses.\nAvaldatud mai 2, 2022 mai 2, 2022\nPrevious Post Südamehaige või lihtsalt vormist väljas?\nNext Post Tervise update\n4 kommentaari “Viljandi järvejooks 2022”\nmai 2, 2022, 7:05 p.l.\nKui nüüd kuidagi lohutada, siis mul oli ka raske + tuumanohu ei teinud asja kuidagi paremaks. Aga mis vormi puudutab, siis vist kehvemaks enam ikka minna ei saa – siit on ainult tõusta.\nmai 3, 2022, 8:17 e.l.\nMhmh, ega see järvering kunagi ülearu nauditav pole. Vormi osas – eks alustan arsti juurest, et kogemata liiga ei teeks (kui juba ei teinud).\nmai 2, 2022, 8:28 p.l.\nMinu rauapuuduse üks väga ilmselge sümptom on õhupuudus – ongi see tunne, et ei saa kuidagi kopse täis hingata. Mul muidugi ferritiin on mingi kõva 10 kandis ka tavaliselt, siis ei saa hingata tooli peal istudes ka.\nmai 3, 2022, 8:18 e.l.\nAppi! Aga hea teada!


Parema külje valu põhjused ja ravimeetodid - Kõht June Valu allosas kõht puudutus\nKas saate ravimeid võtta, kui paremal küljel on tugev valu? Samuti suureneb selle diagnoosi korral temperatuur, iiveldus, oksendamine.. Meie artikli kontekstis on see parema munajuha munajuha põletik. Haigus kulgeb punetuse, nabapiirkonna turse haavandite ja mädase-verise eritisega. Miks lapsel on vasakus alanurgas kõhuvalu? Mõnikord võivad parempoolse kõhupiirkonna koolikud olla jämesoole põletiku sümptomiks..\nTsüsti rebend - ägedad, väljakannatamatud valusad ilmingud, mis kiirgavad paremale, taha, anus. Seisund on äge, nõuab kiiret kirurgilist sekkumist. Munajuhade põletik on korduv valu sümptom, mis kiirgab naba ja kubeme piirkonda.\nNaine ei saa pikka aega rasestuda. Emakavälise rasedusega kaasneb lisaks üldise heaolu kiire halvenemine, rõhk langeb, veritsus avaneb, naine kaotab teadvuse. Endometriidi korral muutub teie periood valulikumaks kui tavaliselt. Valu sümptom alakõhuõõnes ilmneb perioodiliselt tsükli keskel. Mõnel juhul avalduvad üldised sümptomid - kehatemperatuuri tõus, nõrkus ja letargia, peavalud, tupest väljutamine, mis pole seotud menstruatsiooniga.\nValu avaldub ebameeldivate tunnetena alakõhus sealhulgas paremal küljel ja seda võib kombineerida valuga keha projektsioonides, mis asuvad: suprapubiline, sisemine piirkond; meeste suguelund; kliitor, tupe, emakas; Probleemi keerukus on see, et kesknärvisüsteemis võib fookuse puudumisel siseorganites tekkida kesknärvisüsteemis krooniline valuimpulss. Seetõttu ei paljasta isegi kõige kaasaegsemad meditsiinilised uuringud patoloogilisi muutusi.\nJätame arstidele õiguse lahendada mittespetsiifilise valu diagnostika keerukaid probleeme. Selle asemel keskendume valu ilmsetele põhjustele mahus, mis on kasulik paljude lugejate teadmiste kasutamiseks, et vältida valu põhjuseid ja pöörduda õigeaegselt meditsiiniasutuse poole. Alakõhu valu sagedasemad põhjused on seotud tundlike retseptorite ärritusega: keha parema poole väikese vaagna siseorganid; parem puusaliiges, samuti parema jala luud, veresooned ja lümfisõlmed. Organid, mis asuvad osaliselt või täielikult vaagnapiirkonnas, sealhulgas osakonnad: seedimine osa peensoolest, maks, selle kanalid, kõhunääre, jämesool, sealhulgas pimesool ja päraku piirkond ; kuseteede süsteem, paaris elundid neerud, kusejuhidpaarimata põis, kusiti ; naiste reproduktiivsüsteem emakas, munasarjad, munarakud, sünnikanal, vulva, kliitor ; meeste reproduktiivsüsteem munandid munandikotti suletud, sperma nöörid, mehe suguelund.\nInimese kõhuõõnsusest väljaspool võivad valu alakõhu paremas servas põhjustada haigused: parem puusaliiges, kaasa arvatud luu, kõhrekoe, veresoonte, närvikiudude, sidemete ja lihaste patogeneesis osalemine; alaselja, ristluu, niudeluu, parema reieluu luud, kaasa arvatud närvide, veresoonte, sidemete ja luukoe ümbritsevate lihaste patogeneesis osalevad valu allosas kõht puudutus.\nÜksikasjad vaata siit. Peamised haigused, mida saab kombineerida valuga alakõhu paremal küljel: Soole divertikuloos on soolestiku seinte punnimine. Sümptomid on sarnased pimesoolepõletikuga. Seetõttu tehakse pimesooleoperatsiooni ajal selle patoloogia välistamiseks tavaliselt soolestiku revisioon.\nDivertikuli taskus koguneb soolestiku sisu, ärritades närvilõpmeid ja põhjustades valu paremas alakõhus. Rasketel juhtudel ühendatakse patoloogia joobeseisundiga. Lisaks valule ilmutavad nad nõrkust, palavikku, kõhukinnisust või kõhulahtisust, oksendamist. Soole ummistus. Volvulusega iseloomustab patogeneesi kiire areng.\nSelle põhjuseks on verevoolu peatamine ja soole seinte innervatsiooni rikkumine. Soole võõrkehade mehaanilise ummistusega peatub peristaltika ja kubeme paremasse serva kiirgav tugev valu. Seda saab kombineerida oksendamisega pärast sööki, peristaltilise müra puudumisega ja soolestiku valendiku laienemisega. Kaksteistsõrmiksoole ja peensoole põletikuga kaasneb valu, kiirgav, sealhulgas ka paremale küljele.\nAlakõhus projitseeritakse valu soolte silmuste valdava kahjustusega, mis asuvad keha paremale küljele lähemal. Valu koos seedehäirete tunnustega. Valu allosas kõht puudutus song. Patoloogia klassifitseeritakse kirurgiliseks haiguseks. Hernia on kahe teguri kombinatsioon: kõhupiirkonna sisemiste kihtide rebenemine ning munandikoti ja soolestiku silmuste prolapss nahaalusesse ruumi.\nHernia avaldub sümptom milline haigus võib olla tsüstiit naha sakralise väljaulatuvusena. Kui palpeerimisel saab hernialuse sisu sissepoole reguleerida, on see vähendatav song. Kui seda pole võimalik parandada - kägistatud song. Ohtlik on kägistatud song. Soolestiku silmused, anumate ja närvikiududega omentum paisuvad ja paisuvad. Nende maht ületab hernialõnga läbimõõtu.\nValu suureneb füüsilise koormuse korral. Diagnostika pole keeruline. Ravi - operatsioon hernialõnga sulgemiseks. Hepatiidi varases staadiumis pole valulik reaktsioon iseloomulik. Valu areneb põletiku hilisemates staadiumides. Rasketel juhtudel ilmuvad alakõhus vaevavad valud, patogeneesiga kaasnevad kogu organite kahjustused maksa tsirroos ja sapiteed koletsüstiit.\nValu võib minna paremal pool asuvasse kubemesse. Pärasoole kahjustused avalduvad kubemesse kiirgava valu tagajärjel.\nSiseorganite seroossete membraanide adhesioonid. Parempoolse alakõhu närvikiudude kahjustuse korral avaldub valu näidatud piirkonnas. Adhesioonide põhjused - operatsioonijärgsed komplikatsioonid, kaasasündinud või omandatud patoloogiad ilma eelneva kirurgilise sekkumiseta.\nValu areneb lühikese aja jooksul ja seda ei saa sageli leevendada isegi tugevate valuvaigistitega. Valu halvenenud uriinivooluga Valu areneb, kui piki kusejuha moodustub takistus ja kui uriini on väljaspool keha võimatu eemaldada.\nPatoloogilised protsessid on meestel keerukamad kitsa ja pika kusejuha tõttu. Kuid kusejuhade haigusi tuvastatakse naistel sagedamini naiste suguelundite suurema põletiku tõenäosuse tõttu.\nValulik tung urineerida on iseloomulik järgmistele haigustele: Kusepõie äge laienemine. Põhjus on valu allosas kõht puudutus kanali ummistumine kusekividega või põletikuline eesnääre meestel.\nSee avaldub ebaselge tungina urineerida. Kusejuhi ummistus ja põletik. Paarist kusejuhid ühendavad neerud põiega. Kui uriin peatub parema kusejuhi distaalses alumises osas, võite oodata paremal asuvas kubemes valu.\nValu süttib äkki ja stagneerunud uriiniga süveneb väga kiiresti. Ravi jaoks kasutatakse erinevaid meetodeid, sealhulgas kivide purustamine ultraheliga ja nende kirurgiline eemaldamine. Kusiti põletik - uretriit. Haigestunud on nii mehed kui naised. Meestel progresseerub haigus tõsisemate tagajärgedega. Algselt avaldub patoloogia põletustunne ja valu urineerimise ajal. Valu paremal kubeme piirkonnas ilmneb siis, kui põletikulises protsessis osaleb parempoolne kubeme lümfisõlm.\nSuguelundite haigused meestel Valu põhjustajaks on põletik, trauma või suguelundite infektsioonid.\nTsüklihäired naistel ja günekoloogilised haigused Naistel on suguelundite struktuur keerukam kui meestel ja eriline füsioloogia. See määrab valu sagedase manifestatsiooni alakõhu vaagnapiirkonnas, sealhulgas paremal.\nTsüklihäiretega kaasneb peaaegu alati ka valu. Valu tsüklit rikkudes Valu ei ole alati seotud ilmsete patoloogiatega. Valulised tsüklid on tavalised tüdrukutel ja noortel naistel, kes ei ole enam naisel. Mõnel juhul on valu infektsioonide ja vaagnaelundite külmetushaiguste tagajärg.\nMenstruaalvalu - algomenorröa. Seal on suurenenud verevool valu allosas kõht puudutus, seejärel stagnatsioon ja vere kogunemine emakaõõnde. Primaarne algomenorröa on valu põletikunähtude puudumisel. Menstruaalvalu võib olla tingitud günekoloogilisest põletikust ja suguelundite infektsioonidest sekundaarne algomenorröa. Kui määrimine on ebaregulaarne ja sellega kaasneb valu, nimetatakse seda seisundit algodismenorröaks.\nValu kõhu allosas üle kubeme


Rahvusringhääling kuulutab välja konkursi EESTI LAUL 2010 | Pressiteated | ERR\nRahvusringhääling kuulutab välja konkursi EESTI LAUL 2010\nEesti Rahvusringhääling kuulutab välja Eurovisiooni lauluvõistluse rahvusliku eelvooru, konkursi EESTI LAUL 2010. Rahvuslikus eelvoorus osaleb kümme lugu ja eelvooru pääsemiseks toimub avatud konkurss. Võistluslaul ühes sellele lisatud andmetega peab laekuma EESTI LAULU korraldustoimkonnale telemajja, aadressil Faehlmanni 12, Tallinn, hiljemalt 7. jaanuariks 2010. Konkursil osalemiseks tuleb võistluslaul salvestada kvaliteetsele helikandjale, salvestisele lisada laulusõnad, autorite ja esitajate nimed ning allkirjastatud kinnitus, et laulu sõnu ega muusikat ei ole avalikustatud enne käesoleva aasta 1. oktoobrit. Konkursile laekunud lauludest teeb žürii valiku 11. jaanuaril 2010. Kümne võistleva laulu leidmiseks ei tee žürii otsust anonüümselt, nii autorite kui ka esitajate nimed tuleb esitada samas ümbrikus helikandjaga. Rahvuslikus finaalis osalevad laulud tehakse teatavaks sama päeva õhtul ETV programmis.\nETV meelelahutussaadete toimetuse juht Mart Normet ütles, et laulude valimise süsteemis muudatusi teha ei ole plaanis. "Viis, kuidas eelmisel aastal laulud välja valisime, õigustas end täielikult, mistõttu ei hakka me sel aastal jalgratast leiutama. Eelvaliku teeb pädev žürii ning finaalis otsustab võidulaulu kogu rahvas ja žürii," selgitas Normet.\nEESTI LAULU produtsent Heidy Purga julgustab muusikuid ja artiste konkursil osalema. "Möödunud aasta näitel said kõik kümme finaali valitud laulu suure tähelepanu osaliseks raadiotes, internetis ja televisioonis - rahvale said lood tuttavaks. Kohalikku popmuusikaelu õnnestus rikastada uue muusika ja uutmoodi kooslustega. Usun, et see on hea põhjus, miks ka sel aastal oma lood konkursile saata," rääkis Purga.\nEESTI LAUL 2010, Eurovisiooni Eesti finaal, on ETV eetris 6. märtsil 2010, kus selgub, milline laul sõidab Eestit esindama Eurovisiooni 55. lauluvõistlusele Oslosse.\nKodulehekülg lauluvõistluse reglemendiga asub aadressil: etv.ee/eestilaul Rahvusringhäälingust


Teisenda Binaarsüsteem (alus on 2) mõõtühikuks Hindi (Arvusüsteemid)\nBinaarsüsteem (alus on 2) to Hindi\nKui palju on Hindi ühes Binaarsüsteem (alus on 2)?\nMõõtühikute kalkulaator, mida on võimalik muu hulgas kasutada Binaarsüsteem (alus on 2) mõõtühikuks Hindi teisendamiseks.\nTeisenda Binaarsüsteem (alus on 2) mõõtühikuks Hindi:\nSelle kalkulaatoriga on võimalik teisendada väärtus koos algse mõõtühikuga, näiteks '118 Binaarsüsteem (alus on 2)'. Seda tehes võib kasutada ühiku täielikku nimetust või selle lühendit. Seejärel määrab kalkulaator teisendatava mõõtühiku kategooria, näiteks 'Arvusüsteemid'. Pärast seda teisendab see sisestatud väärtuse kõikidessee talle teadaolevatesse sobivatesse ühikutesse. Saadud loendist leiate kindlasti ka selle teisenduse, mida te algselt otsisite. Teisendatava väärtuse võib sisestada ka järgmiselt: '75 Binaarsüsteem (alus on 2) na Hindi' või '33 Binaarsüsteem (alus on 2) to Hindi' või '85 Binaarsüsteem (alus on 2) -> Hindi' või '13 Binaarsüsteem (alus on 2) = Hindi'. Selle alternatiivi puhul arvutab kalkulaator välja kohe, millisesse ühikusse algne väärtus teisendatakse. Sõltumata sellest, millist neist võimalustest kasutatakse, säästab see tülikast nimekirja otsingust paljude kategooriate ja lugematute toetatud ühikute hulgast. Kogu see töö tehakse meie eest kalkulaatori poolt ning see võtab vaid murdosa sekundist.\nLisaks võimaldab kalkulaator kasutada matemaatilisi väljendeid. Selle tulemusena ei saa mitte ainult numbreid üksteisega võrrelda, näiteks '(57 * 65) Binaarsüsteem (alus on 2)'. Erinevaid mõõtühikuid võib teisendamisel samuti omavahel otseselt siduda. See võib näiteks välja näha nii: '118 Binaarsüsteem (alus on 2) + 354 Hindi' või '4mm x 49cm x 55dm = ? cm^3'. Sellisel viisil kombineeritud mõõtühikud peavad mõistagi sobima kokku ja olema vastavas kombinatsioonis mõistlikud.


Augustis avaneb keskkonnaprogrammi teine taotlusvoor - Uudised - Järvamaa Arenduskeskus\nAugustis avaneb keskkonnaprogrammi teine taotlusvoor\nPrint Augustis avaneb keskkonnaprogrammi teine taotlusvoor\nConvert Augustis avaneb keskkonnaprogrammi teine taotlusvoor to PDF\nKeskkonna Investeeringute Keskus (KIK) avab keskkonnaprogrammi 2018. aasta II taotlusvooru 6. augustil ning taotlusi saab andmesüsteemi KIKAS kaudu esitada kuni 17. septembrini.\nToetatakse kaheksa valdkonna (atmosfääriõhu kaitse, kalandus, keskkonnateadlikkus, looduskaitse, merekeskkond, metsandus, ringmajandus ja veemajandus) kindlaid tegevusi:\ntäiskasvanute ja perede keskkonnateadlikkuse suurendamiseks teavituskampaania korraldamine;\nloodus- ja keskkonnahariduskeskuste võrgustiku koostöö arendamine, sealhulgas säästvat arengut toetava hariduse alal täienduskoolituste korraldamine keskkonnahariduse spetsialistidele ning arendusprojektide elluviimine;\n2018. II vooru eelarve on 10 800 000 eurot\nKeskkonnaprogrammist saavad toetust taotleda teemavaldkondade osas erinevalt nii kohalikud omavalitsused, äriühingud, keskkonnakaitsega tegelevad asutused, avalik-õiguslikud juriidilised isikud, mittetulundusühingud ja sihtasutused, osadel puhkudel ka korteriühistud. Keskkonnateadlikkuse programmis saavad õppekäikude või praktikumilaagri korraldamiseks lihtsustatud korras taotleda toetust üldhariduskoolid (lasteaiad) või koolipidajad.\nTäpsemalt saab uurida siit: KIK\nKoostas: Taive Saar


2 ööd luksusapartemendis lõuna- ja õhtusöögiga - Tahan Puhata\nSäästa täna lausa - 37%!\n2 ööd luksusapartemendis lõuna- ja õhtusöögiga\nSoodne - 37%\nMeeldiv puhkus Leedu rannikul Palangas, hotellis Boutique Hotel Smilčių Vilos! Teid ootavad 2 ööbimist luksusapartemendis, maitsev hommikusöök ning lõuna- ja õhtusöök KAHELE!\n2 ööbimist KAHELE luksusklassi apartemendis;\nTahanPuhata.ee vautšeriga ootavad Teid hommiku-, lõuna- ja õhtusöök!\nSäästa täna lausa -37%!


Arvutioskuste baaskoolitus erivajadustega inimestele Tallinnas (40h) | Projektiekspert OÜ\nArvutioskuste baaskoolitus erivajadustega inimestele Tallinnas (40h)\nPosted on 01.04.16 by Markus A. Kõiv\nMaht: 40 akadeemilist tundi.\nKoolitus on välja töötatud inimestele, kes pole varem arvutiga kokku puutunud. Kursuse rahulik tempo sobib hästi vanemaealistele, kel on huvi arvuti kasutamise põhivõtteid jõukohaste sammudena omandada. Kursuse kava koostades on arvestatud ka vähenenud töövõimega inimestega, kes hoolimata liikumispuudest või motoorsest piirangust soovivad oma konkurentsivõime tõstmiseks õppida arvutiga töötamise baasoskusi.\nKursus kestab 40 akadeemilist tundi, ühe koolituspäeva pikkus 4 akadeemilist tundi.\nI Nädal: 22.08 / 24.08\nII Nädal: 29.08 / 30.08 /31.08\nIII Nädal: 5.09 / 6.09 / 7.09\nIV Nädal: 12.09 / 13.09\nKursuse algus kõigil päevadel kell 9.00\nArvuti algõppe kursus keskendub järgnevatele teemadele:\nArvuti kasutamine ja operatsioonisüsteemis orienteerumine;\nInterneti ja otsingumootorite kasutamine;\nTekstidokumentide loomine ja töötlus;\nE-posti loomine ja kasutamine;\nCV loomine, töötlemine jpm.\nKoolituse lõpus oskab osaleja arvutis orienteeruda, kasutada efektiivselt internetti, e-posti, koostada CV-d ning otsida arvuti abil tööd.\nKoolituse hind 769 € + km (soodusajal, kuni 8.08.2016)\nKoolituse hind pärast soodusaega 849 € + km (alates 9.08.2016)\nJaanus Vald maa on tehnilise kõrgharidusega ning täiendanud end Tartu Ülikoolis psühholoogia erialal. Olnud tegev nii eraettevõtluses, sihtasutustes kui vabatahtlikuna, toetanud sealjuures väga erisuguste vajadustega infotehnoloogia alaseid ettevõtmisi. Tänu laialdastele arvutialastele ja psühholoogiavaldkonna teadmistele oskab ta väga hästi anda edasi kursuse raames käsitletavat materjali.


Bakalaureus on akadeemilise kraadi programm, mis aitab tudengitel püüelda oma tulevase karjääri suunas või edasisteks õpinguteks ette valmistuda. Bakalaureuse kraadi on võimalik omandada kolme kuni viie aastaga, olenevalt tudengi tasemest ning iga spetsiifilise kraadiõppe programmi nõuetest.Poola, ametlikult Vabariigi, Poola on riik Kesk-Euroopas. Kus elab 38 miljonit inimest, on Poola 6. suurima rahvaarvuga riik ELis. EL / EMP õpilased ei vaja viisat õppida Poolas. Elukalliduse Poolas on üks madalamaid Euroopa Liidus.On palju kõrghariduse ja ülikoolide Poznan. Ülikooli kehakultuuri Poznanis ja Kasy Fiskalne Poznań - Mico on kaks parimaid haridusasutusi linna.Leia parimad akrediteeritud kolledžid, ärikoolid, ülikoolid ja bakalaureuse programmid Euroopas, USAs, Aasias, Austraalias ja paljudes teistes riikides!\n1 Tulemused Kehaline aktiivsus, Poznań


Nälg, suur pandeemia - SÖÖDAMINE - 2022\nNälg, suur pandeemia\n“Poolele maailmale varuda vananenud toiduga konteinereid, teine pool sureb nälga aga ülim häbivorm. Kuid ka tõsine rünnak meie loodusressursside vastu.\n«Nende 1300 miljoni toidu tootmiseks, mida keegi süüa ei kavatse, kasutame 1400 miljonit hektarit maad, see tähendab 28 korda rohkem kui meie riik, kui kogu Hispaania oleks viljakas, veerand planeedi mageveest ja 300 miljonit toitu barrelit naftat. Ja me eraldame kasvuhoonegaase 12%. Kui õiglane, tõhus ja jätkusuutlik on põllumajanduse toidusüsteem?”Peegeldab José Esquinas Alcázari.\nUmbes 821 miljonit inimest - üks planeedil üheksast - läheb magama ja ärkab tühja kõhuga. Nad põevad seda, mida tehnikud nimetavad krooniliseks näljaks. Toidule juurdepääsu puudumine tapab kuskil planeedil iga kahe sekundi tagant ühe inimese. Nälga surnuteks saab täna 40 000 inimest. Kui kõik need surmad juhtuksid Euroopas, mataksime aasta pärast samaväärsed Londoni, Pariisi ja Madridi elanikud. Võrdluseks võib öelda, et viie kuu jooksul on koronaviiruse käes maailmas surnud üle poole miljoni inimese. Maailmas pole suuremat ega surmavamat pandeemiat kui nälg. See ei ole nakkav, seetõttu levib see ilma häireseisunditeta.\nEelmisel aastal pidi drastiliste ilmastikunähtuste, konfliktide, majanduslanguse, sundrände või kõige selle tõttu samal ajal 55 riigis kokku puutuma 55 riigis tõsiseid toidukriise. Muid šokeerivamaid figuure pole teada. Lõuna-Sudaanis on regulaarselt toiduta 61%, Zimbabwes ja Kesk-Ameerika Vabariigis 35% elanikkonnast. Jeemenis, Süürias, Afganistanis, Iraagis, Liibanonis, Haitil või Venezuelas nuumab toidupuudus jätkuvalt alatoidetud, surevate ja nähtamatute meeste, naiste ja laste leegioni.\nKoronaviiruse prognoos neile ja paljudele teistele on hävitav. ÜRO (ÜRO) humanitaaragentuur Maailma Toiduprogramm (WFP) hoiatas hiljutises aruandes, et Covid-19 majanduslik mõju 2020. aastal viib alatoitumuseni kaks korda rohkem inimesi kui eelmisel aastal , umbes 265 miljonit inimest. WFP tegevdirektor David Beasley on äratanud. „Mõne kuu pärast seisab suur osa elanikkonnast silmitsi paljude piibelliku näljahädadega. Me ei pea seisma silmitsi mitte ainult ülemaailmse tervisepandeemiaga, vaid ka ülemaailmse humanitaarkatastroofiga. "\nKuidas see nuhtlus likvideeritakse? Miks sa seda ei tee? Kui palju see maksaks? Kas see sõltub ainult poliitilisest tahtest? Miks rahvusvahelised organisatsioonid, kes on pühendunud selle vastu võitlemisele, ebaõnnestuvad oma missioonis? Edastasime need ja muud küsimused teadlasele, humanistile ja Hispaania suurimale näljaeksperdile José Equinas Alcázarile (Ciudad Real, 1945). Keegi temasarnast, kolme aastakümne jooksul ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) juhtiv liige, kus ta külastas 120 riiki, ei tea tema vastuseid. Olles teadlik laisusest, millega lääs seda probleemi vaatab, tõmbab ta välja hulga andmeid ja võrdlusi, mis on sama illustreerivad kui skandaalsed.\n«ÜRO enda andmetel oleks 2–3% OECD liikmete viimase 15 aasta jooksul pankade säästmiseks kulutatud summast saanud näljahäda kõrvaldada. Ma võin öelda teisiti, kulutame iga päev relvadele 4 miljardit dollarit, mis on piisav kõigi alatoitumuse tõttu 150 aasta jooksul surnute toitmiseks. FAO tegeleb selle pandeemiaga kaheaastase tavapärase eelarvega, mis võrdub sellega, mida Ameerika Ühendriigid ja Kanada kulutavad nädala jooksul kassi- ja koeratoidule.».\nEnne küpsetatud jahu sisenemist, milles nälja perversset ringi ja põllumajanduslikku toiduainetööstust sõtkutakse, libistab Esquinas Alcázar veel ühe teabe, mis laiendab süütuse eest vastutajate paneeli. «Alates eelmisest sajandist ei ole toidule juurdepääsuta kodanike arv peaaegu muutunud. Kuni 2005. aastani oli rasvunute arv palju väiksem. Sealt nad on võrdsustatud. Täna kahekordistavad ülekaalulised inimesed neid, kes kannatavad kroonilise nälja all. Hinnanguliselt on neid 1,6 miljardit. Paneme suhu palju mittevajalikku toitu».\nJärgmine küsimus kerkib iseenesest. Kas kogu suu toitmiseks on toidupuudus või jääb see üle? «Rahvusvahelised ettevõtted väidavad, et nälja vältimiseks on vaja palju rohkem toitu. Selleks müüvad nad transgeene, täiustatud seemneid, pestitsiide ... ÜRO on siiski kinnitanud, et toodame 60% rohkem toitu kui vaja. Mis juhtub, on see, et teel kaotatakse kolmas osa, 1,3 miljardit tonni. Vähearenenud riikides halva infrastruktuuri ning jahutuse ja piisava transpordi puudumise tõttu. Arenenud riikides satub palju prügikasti. Ostame rohkem ja Hispaania puhul pakitakse ära visatud toidust kuni 30%. Meil oli aegunud aeg».\n4000 kilomeetrit suudmeni\nPool maailma varumine mahutites vananenud toiduga, teine pool nälga on ülim häbiväärsus. «Nende 1300 miljoni toidu tootmiseks, mida keegi süüa ei kavatse, kasutame 1400 miljonit hektarit maad, see tähendab 28 korda rohkem kui meie riik, kui kogu Hispaania oleks viljakas, veerand planeedi mageveest ja 300 miljonit toitu barrelit naftat. Ja me eraldame kasvuhoonegaase 12%. Kui õiglane, tõhus ja jätkusuutlik on põllumajanduse toidusüsteem? Vaadake, keskmine toit, mis Hispaanias meie suhu jõuab, on varem läbinud 2500–4000 kilomeetrit. Talled Uus-Meremaalt, piibud Hiinast, sojaoad Ameerika Ühendriikidest ... Mis selle mõte on?», Küsib ekspert.\nPõllumeeste poeg, kes on õppinud Hispaanias agronoomiks ja Californias geneetika doktorikraadiks, on Esquinas Alcázaril selge põhjus, miks Maa on üha näljasem planeet. «Kui ma olin väike ja kukutasin leivatüki maale, ütles mu perekond mulle alati: "võta, suudle ja söö". Niisiis, toit oli püha. Tänapäeval on sellest saanud kaup. Seetõttu pole vahet, kas see reostab keskkonda, mõjutab tervist või ei jõua näljase suhu. Kolm suurt konsortsiumi kontrollib 75% maailma kaubanduslikest seemnetest ja 63% agrokeemiast. Nad kontrollivad maailma toitu ja mõtlevad kasumis».\n"Tarbimine on poliitiline tegu"\nNälja lõpetamiseks pole maagilist ja homogeenset lahendust. Igal riigil on erinev kliima- ja ökoloogiline olukord ning erinevad arengutingimused, poliitilised režiimid ja kultuuripärand. Kuid kõigile on olemas maksimum: «Mida lähemal tarbijale seda toodetakse ja mida rohkem kette lühendame, seda parem. Välditakse transporti koos säilitusainetega ja seetõttu muutub artikkel odavamaks ning me vähendame ökoloogilist jalajälge», Teadlane määrab. «Ilma toidu suveräänsuseta ja inimeste võimeta toitu toota ei saa kunagi olla maailmas rahu ega julgeolekut», Kinnitab kategooriliselt.\nKuid kohalikust tootmisest ei piisa. «Mõni aasta tagasi tegi FAO uuringu, et teada saada, kes toidab maailma. Selgus, et 76% toidust, mis tarbijate kõhtu jõudis, pärines perehaldusest. See olevat kallim. Siiski on näidatud, et iga euro eest, mille kulutame põllumajandusettevõtetele, peame maksma veel kaks eurot, et leevendada selle toidu tootmise negatiivset mõju keskkonnale ja inimeste tervisele. Mis oleks, kui sama ese müüks kolme euro eest? Et selguks, et agroökoloogia on kasumlik», Lahendab.\nNew Yorklased otsivad kärudest toitu aegunud toodetega, mille supermarket on koroonaviiruse kriisi ajal tänavale jätnud. FAO toidu- ja põllumajanduseetika komitee endine president pooldab selle tortilla pööramist. Selle asemel, et maksta segaduse koristamise eest "varjatud toetuste" kaudu, teeb ta ettepaneku maksta selle eest, et "säilitada kristallselge vesi, puhas õhk ja roheline maastik". «Kui ostan õuna, ei pea ma maksma ainult selle tootmise hinda, vaid ka säästma loodusvarasid, mis võimaldavad lapselastel jätkata õunte loomist.».\nVaesuse kaotamine nõuab tema hinnangul vähemalt muid meetmeid: põllukultuuride ja rasside mitmekesistamine - «10 000 liikist, mida inimene on kogu ajaloo jooksul kasutanud, kasutatakse tänapäeval ainult 150 kaubanduslikult, mis jätab meid rohkem kliimamuutuste eest kaitsmata ”- ja samal ajal elavdada rahvusvahelist koostööd. «2008. aastal sellele kontseptsioonile eraldatud 0,8% -st pühendame nüüd ainult 0,1% riigieelarvest oma riigis ja paljudes teistes riikides. Me ei aita».\nEsquinas Alcázar ei viita ainult valitsustele. «Meie jõud tarbijana tarbimisühiskonnas on suurem kui erakondadel. Peame oma ostukärud muutma lahingutankideks. Tarbimine on poliitiline akt, mis julgustab või ei sega teatud lavastusi».\nVideo: ÕHTULEHE SUUR DOKK. Koroonaviiruse mõju Eesti inimestele (Juuli 2022).\nMul on kahju, aga minu arvates olid nad valed. Teen ettepaneku seda arutada. Kirjutage mulle PM -is, see räägib sinuga.\nKurkum: omadused ja eelised\nOnironautica: tehnikad ja raamatud\nMaikelluke: lilled, kasvatamine ja tähendus\nLapinkoira: talud Itaalias ja kulud\nCopyright 2022 \_ Nälg, suur pandeemia...


Ida-Viru kaunimad vaated | Ida-Virumaa Turismiportaal\nMeretorn Saka mõisa juures. Meretorni tippu ja seal olevale platvormile viib keerdtrepp, kuhu saavad kõik soovijad minna ja nautida suurepärast vaadet nii lahes asuvatele saartele kui ka päikesetõusule ja loojangule. Pankrannikul Saka Mõisa territooriumil asuv torn täitis aastakümneid piirivalve käes prožektoritorni ülesannet ja valvuri rolli - et salakõrv ei kuuleks, et salasilm ei näeks.\nNarva linnuse torn. Narva kindlus on kõige mitmekülgsem ja kõige paremini säilinud kaitseehitis Eestis. Kindluse pindala on 3,2 hektarit, mille kõrgeimaks punktiks on 51 meetri kõrgune Pika Hermanni torn.\nKiviõli Seikluskeskuse trossilaskumine. See on üks elamusterohke atraktsioon – nimelt on tegemist Eesti pikima trosslaskumisega. Sõit käib mäe tippu ehitatud tornist 600 m kaugusele kulgevat trossi mööda, mille jooksul võib laskumiskiirus tõusta kuni 80 km/h. Laskumise lõpus on turvaline pidurdussüsteem.\nRannapungerja tuletorn. Rannapungerja tuletorn on ehitatud 1937. aastal. Tuletorni jalamile rajatud ja puitlaudisega kaetud vaateplatvormilt avaneb kaunis vaade Peipsi järvele ning rannamaastikule. Tuletorni lähedal korraldatakse juba traditsiooniks saanud igasuvist Tuletorni Kontserti, mis kahepäevane muusikasündmus suvel vabas õhus hea seltskonna ja kauni muusikaga. Selle aasta traditsiooniline kontsert toimus 21. juulil.\nOntika pankrannik - Balti klindi kõrgeim osa. Eesti kõrgeim kuni 55 meetrit üle merepinna ulatuv Ontika pankrannik on kui kivist loodusraamat, paljastades vaatajatele erinevad ajastu kihid. Kõige paremini saab vaadelda pankrannikut Valaste joa juures trepiplatvormilt või tutvuda unikaalse klindimetsaga rannikule rajatud matkarajal. Paekallas kulgeb Saka külast Toila laheni ligi 23 km ulatuses, olles sellisena klindi kõige pikem katkematu osa.


Naiste peapõhjuseks on kõõm: millest ilmub, kuidas ja mida ravida, ennetamine - Esiletõstmine 2020\nKõõm ja seborrea. Väga sageli nende vahel pannakse võrdse märk. See on eksiarvamus.\nSeborröa on haigus, kõõm võib olla seborröa välimine ilming, kuid sagedamini on see kosmeetiline defekt.\nNägemise põhjused ja ravimeetodid on erinevad. Võite saada seborrhea igas vanuses.\nSelle esinemise põhjused ei ole täielikult mõistetavad, kuid seborröa tekitatavad riskifaktorid on kindlaks määratud.\nTäna räägime kõõmade põhjustest naistel ja selle ravimisel.\nNõlvest põhjustatud põhjused naistel\nSeborrea. See haigus on põhjustatud rasvade näärmete aktiivsuse rikkumisest.\nSeborröa mõjutab mitte ainult juuksepea osa, vaid ka teisi kehaosi. Mõelge peamistest teguritest, mis peegelduvad naistel kõõlusel.\nPärilikkus. Seborrhea saab geneetiliselt programmeerida ja edasi põlvest põlve.\nHormonaalsete ravimite aktsepteerimine. Kontrollimatud hormonaalsed ravimid vaimsete häirete, stressi jaoks. Rasestumisvastaste vahendite kasutamine, steroidide kasutamine spordis, kaalulangusravimid.\nHaigused. Seborrhea signaalide esinemine munasarjade tekkega probleeme, suure hulga meessuguhormoonide moodustumine veres.\nNõrgestatud immuunsus. Kilpnäärmehaigused, suhkurtõbi, seedetrakti kroonilised haigused, pikaajalised ravimid põhjustavad organismi lagunemist, nõrgendades selle kaitsva funktsiooni.\nHormonaalsed häired. Lapsepõlves, mis toodavad rasust sekretsiooni, praktiliselt ei toimi. Nooremas vanuses tekib küpsemine ja puberteet. Hormoonide tase suureneb, nad aitavad kaasa rasunäärmete aktivatsioonile.\nElektrikeriste sagedane kasutamine. Juuksed, juuste sirgendajad, lokitangid ja muud seadmed kuivad juukseid ja peanahka süstemaatiliselt.\nValesti valitud juuksehooldustooted. Šampoonid, geelid, loputusvahendid peaksid vastama teatud tüüpi juustele.\nJuuste värvimine Ükskõik kui paljud tootjad kirjutavad värvainete loomiseks looduslike koostisosade kasutamisest, kinnitab praktika vastupidist. Värvaineid moodustavatel kemikaalidel on nahale negatiivne mõju.\nMaskid. Kodus kasutatavad maskid juuste kasvu parandamiseks (pipra tinktūra, vitamiinid) võivad põhjustada rohkem kahju kui kasu.\nTeadmiste puudumine, kiire mõju saavutamine põhjustab vigu, mis võib põhjustada kõõma.\nEbaõige toitumine. Sööge rasvasi, suitsetatud, praetud toidud, köögiviljade ja puuviljade puudus, palju magusat.\nStress, ülekoormus, raske füüsiline koormus.\nVäliste tegurite mõju. Hädaolukorrad, saastatud õhkkond.\nSeborrhea kliinilised tunnused. Haigus on kolme liiki, millest igaühel on oma kliiniline pilt arengust.\nRasvane seborröa. Rasvised näärmed töötavad kõvasti, tekitatakse palju rasvade sekretsiooni, nahk ja juuksed võtavad särava, õline välimus. Sellest tulenev kõõm on suured, õline, mitmekihiline. Rasvane näärmed muutuvad blokeeritudks, algab bakteriaalne infektsioon, mis põhjustab naha sügavamate kihtide pankrease põletikku. Tüsistused: seborröa ekseem, seborröa dermatiit.\nKuiv seborrea. Raku näärmed vähendavad rasvkoe tootmist. Nahk kuivab, praod. Juuksed muutuvad rabedaks, kuivaks, näpunäited lõhestatakse. Kõõm on kena, kuiv. Sügelus, pärast peanaha süvenemist. Tüsistused: kahjustatud ala punased nahapinnad (seborröidid), seenhaiguste kahjustused.\nSeborrhea segatüüp. Kombineerib mõlemat tüüpi kliinilisi tunnuseid.\nKliinilised kõõmu märgid. Nahk on kuivanud, nahk kuivab. Nahakaalu eraldamise loomulik tsükkel muutub (lühendab).\nNormaalses seisundis toimub naha uuendamise protsess 30 päeva jooksul koos kõõma ilmumisega - 7 päeva. Tüsistused: juuksed muutuvad rabedaks, kuivaks. Nahk sügeb, punane.\nMida teha, kellega ühendust võtta?\nKui keegi teie perekonnas ei ole seborreed, on kõõm esimest korda ilmnenud, võite proovida vabaneda sellest spetsiaalselt.\nKui sümptomid halvenevad, ravi ei toimu, on vaja konsulteerida arstiga.\nSageli tekib küsimus, millist arsti ühendust võtta. Kõik soovitavad trikoloogit.\nKui sa elad Moskvas, on seda väärt otsida. Kõigil muudel juhtudel pöörduge oma dermatoloogi poole. Arst uurib ja määrab ravi.\nKuidas ravida kõõma naistel?\nJärgnevalt peame naiste jaoks kõiksuguseid kõõmavastaseid abinõusid.\nOn vaja saada meditsiinilist šampooni keemikute võrgus. Kui te ei osta toodet vastavalt arsti soovitusele, vaid tehke iseseisev valik, pöörake tähelepanu selle koostisele.\nRavimtaimede looduslikud ekstraktid niisutavad, toidab nahka ja juuksefolliikulisid. Kui teil on ükskõik millist ainet talumatu üksi, ei osta seda šampooni, see võib põhjustada allergiat.\nNizoral Šampoon seborrea raviks, kõõm. Pesemine ja paranemine. Toimeaine ketokonasool (sünteetiline) kõrvaldab seeni, taastab nahakahjustuse, stimuleerib rasvade sekretsiooni vähendamist. Seda kasutatakse 1-2 korda nädalas, ravi kestab 1-2 kuud. Hind 450 rubla.\nSebosool Šampooni identne koostis, Nizoral'i kodune analoog. Mõjutab pärmi-sarnaseid seeni. See on meeldiv lõhn, see on hästi pesta ja kiiresti pesta. Seda saab kasutada kõõma vältimiseks. Kaks, kolm rakendust on piisavad, et leevendada naha ebameeldivaid tundeid ja sügelust. Hind 350 rubla.\nSulsen Forte. Šampooni koostis tekitab muret (loendis on pool perioodilisest tabelist), kuid sellel on tunnistus, läbisid kliinilised uuringud ja kiideti heaks dermatoloogid. Šampoon paks, läbipaistev värviliste plaastritega. Sellel on meeldiv taimne lõhn (kaasa arvatud vasikas ekstrakt). Ei nõua kliimaseadme täiendavat kasutamist. Hind on 300 rubla.\nProfessionaalsed maskid ei ole odavad.\nTavapärase kasutamise korral lubavad tootjad ilusaid tervislikke juukseid, puhast nahka ilma kõõmeta.\nSurnumere muda sisaldav Jordaania Dolmeni muda-mask sisaldab ka looduslikke õlisid, ravimtaimede ekstrakte ja väljavõtteid. See puhastab nahka, tugevdab juuksefolliikulisid. Aitab kaasa rasvade näärmete normaliseerimisele. Seda kasutatakse kord nädalas. See on 750 rubla mask.\nItaalia mask HairVital. Eemaldab naha sügeluse ja koorimise, omab niisutavat ja pinguldavat toimet. Ravi kestus on 2 kuud, kasutades 1-2 korda nädalas. Hind on umbes 350 rubla.\nHispaania MascMascarilla rabandushaiguste raviks ja vältimiseks. Maske koorimine koos mikroosakeste ja hapete kompleksiga puhastab õrnalt surnud osakesed, taastab loodusliku tasakaalu ja ravib nahka. Ühe toru hind on 840 rubla.\nOdavaim viis, kuid arstide järgi, ja kõige tõhusam. Kõik salvid on meditsiinilised omadused, neid müüakse apteekides ilma retseptita. Stand 30-70 rubla. Puuduseks on see, et salvi on raske pesta.\nVäävli salv. Seda kasutatakse siis, kui muud vahendid ebaõnnestuvad. Väävliga salvi töötlemise protsess on pikk, mitte väga mugav. Pärast kaheksat päeva igapäevast ravi imetakse paksust ja iga teine päev ravitakse seda peaga spetsiaalse šampooniga koos tõrva, seleeni, tsingi ja ketokonasooli sisaldavate ravimitega. Salv on vastunäidustatud rasedatele ja imetavatele emadele.\nTsinki salv. Sellel on põletikuvastane ja antiseptiline toime. Kui nahk ja juuksed on kõrged, lisage salvi taimeõli. Tsingi salv on ohutu, seda soovitatakse rasedate ja väikelaste raviks. Kandke 2 korda nädalas, tulemus ilmub järk-järgult. Ravi kestus on 1-2 kuud.\nSalv Sulsen. Edukalt võitleb rasvade sekretsiooni suurenenud tootmisega. See paraneb naha, tugevdab juukseid. Raseduse ja imetamise ajal on vastunäidustusi. Pediaatril ei kasutata.\nKõhu kõõluses ravitakse kodus vasikajuust, nõgesid, kummelit, kammeljasid ja muid maitsetaimi.\nNendest valmistatakse puljongid juuste loputamiseks.\nVäga populaarsed on ka maskeid ja losjoneid, mis põhinevad taimeõlidel, marjadel, puuviljadel, mis kasutavad sinepi, pärmi ja mesilaste tooteid.\nTraditsiooniliste kõõlusviiside kasutamine on võimalik, kui diagnoos on täpselt kindlaks tehtud. Seborrhea puljongite ja ravimtaimede ravi ei ole võimalik. Kuid võite kaotada aja ja tuua haigus kroonilise seisundi.\nDermatoloog, kes on uurinud ja leidis täpset diagnoosi, näeb ette ravi.\nToopilised tooted (šampoonid, kreemid).\nPreparaadid hormoonide stabiliseerimiseks.\nImmuunmodulaatorid (toidulisandid, vitamiinide kompleksid).\nKui kõõm on kosmeetiliste vigade tagajärg, tuleb need kõrvaldada. Vastasel juhul ei toimi ravi.\nTelekat kõõlu põhjuste kohta:\nEt kõõm ei tekita probleeme, peate järgima lihtsaid reegleid.\nMonitori toitumine ja kaal.\nReeglid ei ole keerulised, neid ei ole raske rakendada. Kuid teie ilu ja tervis sõltuvad neist.


Kontsertkava Rännak rõõmu allikale - Robert Jürjendal / Jaan Tammsalu - 20.03.2018 - Kuressaare Kultuurikeskus - Piletilevi.ee\nKontsertkava Rännak rõõmu allikale - Robert Jürjendal / Jaan Tammsalu\nKontserdikava EV 100 raames „Rännak rõõmu allikale” pakub kuulamiseks minimalistlikku ja sugestiivset heliloomingut. Robert Jürjendali tegevus rohkem kui kolmekümne loominguaasta vältel on olnud erakordselt mitmekesine. Ta on salvestanud palju heliplaate, kirjutanud filmi- ja teatrimuusikat, loomingut eri ansamblikoosseisudele jpm.\nRobert Jürjendali loomingu tuumiku moodustavad elektroakustilised teosed kitarridele. Tema loominguga on ilmunud kolm sooloplaati: „Rõõmu allikas“, „Valguse palsam“ ja „Lihtminevik“, viimane jõudis ka kultuur.err.ee aasta plaadi küsitluses tipp-50 plaadi hulka. Lisaks värskelt valminud kompositsioonidele tulevad ettekandele seaded Robert Jürjendali sooloalbumitelt.\nRobert Jürjendal on tuntud eesti muusik, kitarrist, helilooja ja pilliõpetaja. Ta alustas oma loometeed 1980-aastatel elektroakustiliste katsetustega Eesti Raadio ja Tallinna Linnahalli stuudiotes ning kitarristi ja laulukirjutajana ansamblis 777. Aastatel 1992−1997 osales ta Robert Frippi “Guitar Craft” kursustel Saksamaal, Grossderschaus. Ta on ka ansamblite Weekend Guitar Trio, Fragile ning UMA asutaja ja kaasasutaja. Aktiivse muusikuna on ta töötanud koos nii eesti kui ka välismaa artistidega, alates Tõnis Mäest ja Riho Sibulast ning lõpetades Jan Bangi ja Andi Pupatoga. Koos eri ansamblitega on ta esinenud mainekatel festivalidel mitmel pool maailmas, salvestanud palju heliplaate, kirjutanud filmi- ja teatrimuusikat, akadeemilist loomingut eri ansamblikoosseisudele jpm. Tema loomingu tuumiku moodustavad elektroakustilised teosed kitarridele. Robert Jürjendal on välja andnud kaks sooloplaati “Rõõmu Allikas” ja “Valguse palsam”. Hetkel on ta pühendunud sooloesinemistele, kasutades erinevaid kitarre ja elektroonikat. 2017. aastal pälvis ta Eesti Rahvusringhäälingu muusikatoimetajate poolt Aasta Muusik 2016 tiitli.\nJaan Tammsalu esitab kontserdikavas „Rännak rõõmu allikale” oma mõtteid ja mõtisklusi, mis põimuvad minimalistliku ja sugestiivse heliloomingu vahele.\nJaan Tammsalu on EELK Tallinna Jaani koguduse õpetaja ja Tallinna praost, erialalt teoloog.\nPereraadios saatesarja MÕTTELÕNGAD ning kuulajate ühe oodatuma eetriaja - igapäevaste vaimulike mõtiskluste autor.\nAastatel 1985 – 1995 õppis ta Usuteaduste Instituudis. Aastail 1986 – 1989 teenis ta Saarte praostkonna Valjala, Karja, Jaani, Kaarma ja Kuressaare kogudust.\nAastatel 1992 -2004 oli ta Viljandi Jaani koguduse õpetaja. Alates 2004. aastast on ta EELK Tallinna Jaani koguduse õpetaja.\nKontsertkava Rännak rõõmu allikale - Robert Jürjendal / Jaan Tammsalu T 20.3.2018 19:00 Kuressaare Kultuurikeskus 6.50 - 8.50\nOsta pilet "Jälle need klassikatähed!" Marten Altrov (klarnet), Johan Randvere (klaver) UusUus"Jälle need klassikatähed!" Marten Altrov (klarnet), Johan Randvere (klaver) K 11.4.2018K\napr18:00 Kuressaare Kultuurikeskus, Eesti 6.00 - 8.00


1astme Käte Liigeste Osteoartriit | Parim salv on liigeseravi\nhttp://galibefendi.com > >1astme Käte Liigeste Osteoartriit +\nKus põlvedele on painutatud valu. Meie kontorite tingimustes kasutatakse novokaiini, dimetüüsi jms lahuse elektroforeesi. Õhul Mida teha luude ja liigeste raviks. Hüpofüüsi periartriidi sümptomid ülemistel ja õlavarrel. Liigeste sissehingamine. Ma kuulsin ka, et on hea, kui liigesed juua laurne puljongit, kes saavad juua, mis tulemusi. Osteokondroosi ravim ravi liigeste kondroksiidiga. Teine huvitav video erinevate liigeshaiguste populaarse ravi kohta.\nOsteokondroosi eraldatud vahendite hulgas. Ja alaseljaga, muide probleeme ka muutus. Luude ja liigeste luuhaiguste haigused. Osteoartriit proksimaalse interfalangeaalliigeste liigesed osaliselt piirata liikumist, on ka kalduvus tüsistusi nagu reaktiivne liigesepõletik. Kõhupiirkonna akromiilsete sidemete rebend on kõige sagedamini tingitud otsest langemisest õlal. Osteokondroos põhjustab paljude liigeste jalgade ravi ilmnemist. Seda ei tohi mingil juhul teha jõu ja surve abil.\nNoorte artriidi liigesündroomi Reumatoidartriit ja raseduse ravi. Haigus esineb alles siis, kui kannad kingad kõrgete kontsadega või liiguvad ebatasasel pinnal. Reaktiivne artriidi sümptomid ja ravi meestel. Artriidi kategooria avaldati 1. jaanuaril 2012 pärast seda, kui arvustused olid 26 149. Millised on kopsupõletiku pillid? Puusaliigese artroosi kahandamine.\n2. Suuvalu on paljudel vanemaealistel inimestel tavaline nähtus, kuigi see sümptom võib esineda kuni 40 aastat. Harjutused kõhulihaste koos liigesepõletikuga. Valulikud aistingud tekivad ainult aktiivse füüsilise aktiivsusega ja valu pole lokaliseeritud mitte taha ega ees. Kuidas süstimine toimub põlveliiges. Ravi ei kesta üle 14 päeva. Koolitus koos puusaliigese koksartroosiga. . Lisaks sellele on väikeste kukkumisohu vähendamiseks tasuline riided ja jalanõud, eriti jäädel. Injektsioonid liigesega koos artroosiga 2 kraadi. Äädikas põlveliigese raviks. Liiga pahandab kätt või kätt puhata.\nNäiteks meestel valu taga ja tagakeha võib anda märku, et lisaks ülaltoodud põhjustel probleemid soole või eesnäärmevähi. See koosneb sääreosa põlveliigest anteroposterioris. Kopsutanud arst. Funktsionaalsete häirete raskusastmes domineerivad põlve-, puusa- ja õla liigeshaigused. Koksartroosi ravi 2 kaarlaarsete liigeste ravi artroos.\nKuunarliigese Temperatuuri Bursiit\n1astme Käte Liigeste Polyostoartriit 1astme Taloonikõlarite Liigeste Osteoartriit 1astme Jala Liigeste Osteoartriit 1astme Põlveliigese Patellofemoraalne Artroos 1astme Parema Põlveliigese Gonartroos 1astme Vasaku Põlveliigese Osteoartroos Põlveliigese 1astme Vasakpoolne Gonartroos 1astme Parema Põlveliigese Artriidi Deformeerumine Puusaliini 1astme Koksartroos 1astme Põlveliigese Osteoartriit 1astme Küünarliigese Osteoartriit 1astme Hüppeliigese Osteoartriit Randmekoordi 1astme Osteoartriit Põlveliigi 1astme Osteoartriit 1astme Vasaku Puusaliigese Osteoartriit 1astme Parempoolse Õlaliigese Osteoartriit 1astme Vasaku Liigese Osteoartriit 1astme Vasaku Küünarliigese Osteoartriit 1astme Vasaku Põlveliigese Osteoartriit 1astme Vasaku Põlveliigese Osteoartriit 1astme Parema Põlveliigese Osteoartriit 1astme Parempoolse Õlaliigese Osteoartriit 1astme Metatarsofalangeaalse Liigese Osteoartriit 1astme Vasaku Puusaliigese Osteoartriit 1astme Randmetevahelise Liigese Ravi Osteoartriit Käte Vahepealsete Liigeste Osteoartriit Käte Vahepealsete Liigeste Osteoartriit Käte Vahepealsete Liigeste Osteoartriit 2astme Käte Liigeste Osteoartriit 1astme Vasakpoolse Liigese Vasaku Kõvera Osteoartriit Käte Vahepealsete Liigeste Osteoartriit Käte Väikeste Liigeste Osteoartriit Käte Väikeste Liigeste Osteoartriit 2 Kraadi Käte Ja Jalgade Diferentsiatiivi Liigeste Osteoartriit 1-Kraadise Käte Väikeste Liigeste Osteoartriit\n« Parim Valu Põlve Liigeste Korral | Millised On Reumatoidartriidi Ravi »\nOne thought on “1astme Käte Liigeste Osteoartriit”\nJalajoonete Verevalumite Ravi


Jõgisoo: raske oli, kuid sai hakkama (Ida-Harju Koostöökoda)\nAllikas: Harju Elu, Ivo Vahter\nVõrreldes 2008. aastaga vähenes Kose valla eelarve 2009. aastal viieteist miljoni krooni võrra, kuid sellele vaatamata midagi olulist tegemata ei jäänud.\nVaatamata majanduslikele raskustele on Kose vallavalitsusel kavas alustada 2010. aastal kahe suurema projektiga, kogumaksumusega viissada miljonit krooni.\nEelmisel aastal vähenesid oluliselt nii riigi kui ka omavalitsuste eelarved. "Võrreldes 2008. aastaga tuli Kose vallal 2009. aasta eelarvet kärpida viieteist miljoni krooni võrra. Viimased kärped tegime eelmise aasta veebruarikuu lõpus eelarve kolmandal lugemisel. Aasta lõpuks selgus, et tehtud kärped ostusid päris täpseteks ning täiendavat negatiivset eelarvet teha ei olnud vaja. Koostatud eelarvega õnnestus välja vedada aasta lõpuni ning vabajääki jäi veel 2,4 miljonit krooni," rääkis Kose vallavanem Vello Jõgisoo.\nTema sõnul midagi olulist tegemata ei jäänud, välja arvatud teede remont ja tolmuvaba teekatte paigaldamine, mis on küllaltki kallid ja mahukad tööd.\n2009. aasta suuremateks ettevõtmisteks olid Kose aleviku veetrasside ja pumbajaama ehituse alustamine.\nToimub ka projekteerimine Kose endise teeninduskooli hoone rekonstrueerimiseks EList saadavate vahenditega ning peagi võib välja kuulutada tööde teostaja leidmiseks riigihanke.\nKõiki toetada ei saa\nLeader programmist saavad kirjutatud projektide rahastamiseks küsida toetust nii omavalitsused kui MTÜ-d, külade seltsid jne, kuid kõiki projekte vallal omaosalusega toetada ei ole võimalik.\nSellel aastal toetab Kose vald omaosalusega kahte suuremat ettevõtmist, kus eestvedajateks on Kose Suusa-ja Tervisespordi klubi ning Kose Motoklubi. Eelnevale lisanduvad veel MTÜ-de, külaseltside jne taotlused toetuste saamiseks. Kui palju esitatud taotlusi vald omaosalusega toetada suudab, ei ole veel teada.\n"Üheks suuremaks ettevõtmiseks on Kose Suusa- ja Tervisespordi klubi projekt rajada Aasumäele tervise- ja suusarajad, rekonstrueerida lauluväljak, ehitada lastele mänguväljakud. Teiseks suuremaks tööks on planeeringute ja projektide koostamine motokompleksi väljaehitamiseks Kose-Risti kruusakarjääri," rääkis Vello Jõgisoo selle aasta Kose vallas suuremaid ettevõtmisi tutvustades.\nKruusakarjääri, mille pindala on nelikümmend hektarit, taastamise käigus on kavatsus rajada sinna krossirada, atraktsioonid, inimestele võimalused vabaaja veetmiseks ja puhkamiseks.\nPole välistatud ka koostöös Kaitseliiduga lasketiiru rajamine.\nNimetatud kahe projekti maksumuseks kujuneb ligikaudu viissada miljonit krooni.\n"Omaosalusega toetame ka Kose-Uuemõisa Külaarendamise Seltsi külakeskuse rajamisel, kus saab mängida lauatennist ja koroonat, tegeleda spordiga ning on võimalused eakatele inimestele ajaveetmiseks," sõnas Kose vallavanem Vello Jõgisoo.\nKose valla projektid\n2009. aastal kirjutati Kose valla MTÜ-de, külaseltside poolt 9 projekti, mida rahastati 7,1 miljoni krooniga.\nSee on arvestatav summa valla kultuuri, spordi ja külaelu arendamisel, kuid kõiki projekte, mille omaosalustasu ulatub kokku 700 tuhande kroonini, vald toetada ei suuda.\nKose kirikule eraldati PRIA poolt muuseumi ja raamatukogu taastamiseks üle 900 000 krooni. Nimetatud projekti sai vald omaosalusega toetada vaid viiekümne protsendiga.


Palupera vald - kodune koht - Lutike küla\nLutike küla on Valgamaa kõige põhjapoolsem maa-asula. Nime on küla saanud siin asunud Lutika kõrtsi järgi.\nAjalooallikatest on teada, et 19.saj.II poolel rändas Nõuni kanti Šveitsist keegi rikas härra Schrippen, kes Neeruti mõisa omanikult ostis tüki maad ja rajas praeguse Lutike küla piirkonda väikese karjamõisa. Mõisat kutsuti mõisniku nimest tulenevalt Ripina (ka Rippeni ja Schrippeni)\nvõi ka endise nimega Lutiku mõisaks. Uus mõisnik laskis ehitada praegusele Lahamäele puust härrastemaja.\nMõisa põllud olid viletsad, sellepärast seisnud Schrippen varsti pankroti äärel. 1890.a. paiku müüdud mõis Jurjevi härra von Gossardile. Temagi majandustegevus ei suutnud kulusid katta. Püüdnud siis mõisat omakorda edasi müüa, kuid polnud ostjat leidnud. 1896.a. kutsunud siis von Gossart maamõõtja mõisa ja lasknud mõisamaad 3-6 vakamaa suurusteks tükkideks jagada. Maatükid rentinud ta pikema aja peale välja. Maarentijaid oli jätkunud ja ligi poolsada peret olid siia paigale jäänud. 1900 aastal oli Lutikul 45 elumaja vajalike kõrvalhoonetega, kus elas kokku ligi 200 inimest. Küla hakati kutsuma Lutiku alevikuks. Siin oli kaks kauplust, kaks sepikoda ja sama palju puuseppi ja kingseppi ning rätsepaid.\nLutiku küla põliselanike hulka kuulusid ka meie maadlussuuruse Johannes Kotkas´e vanemad, kes enne Johannese ilmaletulekut olid sunnitud oma kitsukese elukoha Lutikul maha jätma ja kolima 3 km kaugusel olevasse sugulaste tallu Kodijärve-Metsal.\nLutiku küla leiab mainimist Leida Tigase romaanis „Seitse pastlapaari”, milles on värvikalt kirjeldatud ümbruskonna taluelu 1920-ndail aastail.\n1920-30.aastatel tegutses Lutiku külas aktiivselt Vabatahtlik Tuletõrjeühing, kes ehitas ruumika seltsimaja (kohandati ümber endine mõisa härjalaut) ja organiseeris selle baasil edukalt kultuuritööd.\nPärast II Maailmasõda sai Lutiku külast Lutike küla. Pidi olema keeleliselt õigem. Lutike küla koosseisu ühendati ka naabruses asuvad Saluala ja Makita küla.Makita küla kuulus (allus) algselt Hellenurme mõisale Rõngu kihelkonnas.\n1996.aastal tähistati suure pidulikkusega Lutike küla 100.aastapäeva. Ürituse eestvedajaks oli Lutike külas sündinud pedagoog ja kodu-uurija Heino Mägi.\nTänapäevase Lutike küla mainet aitab hoida Leigo kontserttegevus, mis on ühendatud leigoliku tulevärgiga. Selle eestvedajaks on taluperemees Tõnu Tamm.\nViimati uuendatud ( esmaspäev, 21 mai 2007 )\nEsileht Uudised ja teated Lutike küla\nreede, 22 märts 2019