5000 inimest tegid tutvust parvlaev Gretega (9)\n– 18/08/2015Rubriik: Maakond\nSaksamaal Brunsbütteli linnas toimus laupäeval avatud uste päev, kus üle 5000 inimese külastas parvlaeva Muhumaa, mille uus nimi on Grete.\nOÜ Väinamere Liinid juhataja Urmas Treiel (fotol) ütles Saarte Häälele, et esialgu oli mõeldud parvlaev külastajatele avada kella kaheteistkümnest. Kuna aga juba varem oli laeva juurde kogunenud hulk inimesi, tehti uksed lahti nelikümmend minutit varem.\n“Laevaga jäädi väga rahule, tagasiside oli ainult ülivõrdes,” märkis Treiel ja lisas: “Kuna see liin on nii mitu korda olnud ja siis jälle katkenud, hoiti ainult pöialt, et olge ikka tublid ja sõitke.” Nii endine Muhumaa kui ka Saaremaa hakkavad teenindama Elbe jõel Cuxhaveni-Brunsbütteli liini.\n“Kohalike jaoks oli üleüldse tegu pidupäevaga, kuna kaldal toimus samal ajal karnevali moodi üritus, mille oli korraldanud linn. Seal olid moosekandid, laste mängutoad, söögikohad jne,” loetles Treiel.\n(Vaadatud 3 277 korda, sh täna 1)\nLisatud: 18.08.2015 / 07:06\nja meil on Oinas…\nLisatud: 18.08.2015 / 09:35\nEestlased kratsivad kukalt — mis kohad need Cuxhaven ja Brunsbüttel on?!\nSakslased vaatvad Gretet ja imestavad, mis asjad sinna laeva vööri on kirjutatud:\n冊凵廾凵冊丹丹 ja mingi 尺回回冊丹己己丹丹尺ヨ\nLisatud: 18.08.2015 / 10:42\nLoode Saksas on palju rikkaid reedereid.\nKui vaadata viimaste aastate Baltic dry index\nsiis tekib küsimus miks neist keegi ei ole taibanud investeerida väga kasumlikku praamiärisse kus väike praamike hakkab teenima rohkem kui panamax bulker?\nLisatud: 18.08.2015 / 18:32\nHuvitav kas sakslased pr. Urve Palot peole ei kutsunudki, sest oli ju see tema teene meie laevaliinid lõhkuda ja hr. Leedo otsis laevadele uue töö.\nLisatud: 18.08.2015 / 19:16\nNeed ei ole Leedo laevad, need on Eesti maksumaksjatelt korjatud rahadega ehitatud laevad.\nLisatud: 18.08.2015 / 21:07\nTeine laev sai nimeks UMMI.\nLisatud: 18.08.2015 / 22:19\nMuud polegi teha kui saarlastele näkku naerda ja lajatada oma artikliga.\nMida moodi me nüüd siis üle väina käima hakkame?? Praamid, mis kannatasid tuult ja mahutasid kõik peale viidi minema. Ajab ikka keema küll. Tahan koju tulla ja siis passin praami sabas beebiga tunde. Võtab kohe vanduma.\nMida värki te siin laulate kui hea ikka sakslastel nüüd olema hakkab. Omasid tuleb hoida, mitte neid taga kiusata nii kuis jaksab.\nLisatud: 19.08.2015 / 01:44\nEesti maksumaksja tagasihoidlik kingitus saksa rahvale. Ilma riigi dotatsioonideta poleks SLK iial suutnud neid laevu ehitada, mis nüüd Elbe voogudest kasumit ammutavad, aga kahjuks mitte eesti rahvale.\nLisatud: 19.08.2015 / 16:57\n…aga kuhu jäi mu eilne kommentaar kus küsisin kes neid huvilisi luges ja kas oli ka uksehoidja kes pileteid müüs. täna ma ei pannud suurte juhtide nimesid kommentaari, nii et saab näha kas jälle kustutate. kui ei kustutata siis kõigile teadmiseks: suurte juhtide perekonnanimesid ei tohi kommentaari panna: U.T + V.L


VIDEO | Asiaatide üle nalja visanud Prantsusmaa jalgpalliässad vabandasid juhtunu eest - Delfi Sport\nVIDEO | Asiaatide üle nalja visanud Prantsusmaa jalgpalliässad vabandasid juhtunu eest\nAntoine Griezmann ja Ousmane Dembele\nPool via REUTERS/Laszlo Balogh\nNädalavahetusel hakkas sotsiaalmeedias levima video, kus on näha, kuidas Prantsusmaa jalgpallikoondislased Ousmane Dembele ning Antoine Griezmann viskavad nalja Aasia päritolu inimeste üle.\nVideost on näha, kuidas Dembele ja Griezmann viibivad ühes hotellitoas, kus on parasjagu ka asiaatidest tehnikud, kes televiisorit parandavad. Dembele, kes ise sotsiaalmeediasse olukorda filmib, küsib seejärel Griezmannilt: "Kõik need koledad näod on siin selleks, et sa saaksid PES-i (Pro Evolution Soccer, jalgpalli videomäng - toim) mängida. Kas sul häbi pole?" tõlkis Daily Mail prantslase juttu.\n"Missugune tagurpidi keel see veel on? Kas te olete siin riigis tehniliselt arenenud või mitte?" jätkas FC Barcelona pallur Aasia päritolu meeste osas. Ka Griezmann ütleb videos midagi, kuid tema juttu ei suudetud tuvastada.\nVideo pole filmitud tänavuse jalgpalli EM-i ajal, vaid hoopis 2019. aastal. Küll aga läks video nüüd sotsiaalmeedias lendu ning seetõttu on mõlemad FC Barcelona mängijad avalikkuses kriitikarahe alla sattunud.\n— nahidul 🏴🇪🇸 (@duatleti) July 1, 2021\nthey are laughing at the asians who are working, then they laugh at their faces and the language used by the workers\nGriezmann said something too but we can't really understand, the last word has been cut\n— nahidul 🏴🇪🇸 (@duatleti) July 2, 2021\nMõlemad mehed otsustasid esmaspäeval juhtunu eest vabandada. "Viimaste päevade jooksul on üks 2019. aastast pärit video sotsiaalmeedias levima hakanud. See kõik juhtus Jaapanis," kirjutas Dembele sotsiaalmeedias. "See oleks võinud juhtuda ükskõik, mis maailma otsas ning ma oleksin end ikka samamoodi väljendanud. Ma ei soovinud ühtegi kogukonda solvata. Ma lihtsalt juhuslikult kasutasin sõbra läheduses sellist väljendusviisi. See polnud kuidagi nende inimeste päritoluga seotud."\n"Mõistan aga, et see võis neile haiget teha. Seetõttu vabandan nende ees siiralt," lisas Dembele.\n"Olen olnud alati igasuguse diskrimineerimise vastu," ühines Griezmann. "Viimastel päevadel on teatud inimesed jätnud minust teistsuguse mulje, kui ma päriselt olen. Lükkan kõik süüdistused tagasi. Vabandan ühtlasi, kui olen oma Jaapani sõpru solvanud."\nESPN kirjutab, et ei Barcelona, Hispaania jalgpalliliit ega Prantsusmaa jalgpalliliit pole teatanud, kas mängijaid ka mingisugune karistus ees ootab. Nii Griezmann kui Dembele kuulusid tänavu suvel Prantsusmaa koondisesse, kes EM-i kaheksandikfinaalis Šveitsi vastu konkurentsist langesid.


Kasvuhoonete teejuht - Sisustusweb.ee\nMeie põhjamaise taeva all moodustavad aed ja selle nurgas väike kasvuhoone aiaelu olulise osa. Toimetamised aias on seotud igakevadise seemnete külvamisega, taimede paljundamisega, nende ettekasvatamisega, ajatamisega või külma eest varjamisega – seda kõike on meie kliimas raske korraldada ilma kasvuhoone abita. Kesksuvisel ajal pakub kasvuhoone suvitamise võimalust toataimedele, aga sügisilmade saabudes võimaldab ta suvepikendust erilistele aiataimedele. Külmal ajal aitab kasvuhoone ületalve elada mõnel õrnemal lemmikul. Kasvuhoone on ühtlasi ka aiapidaja jaoks väike isiklik sanatoorium - koht, kus aurava joogitassi seltsis nautida kevadpäikese hellitushetki.\nAianduskeskuses Hansaplant on suur valik erinevate mõõtude ja materjalidega kasvuhooneid.\nKindlasti leiad Hansaplantist just Sinu aeda kõige sobivama kasvuhoone.\nJuliana kasvuhooned on väga kvaliteetsed ja vastupidavad ning kergesti paigaldatavad kasvuhooned. Kasvuhooneid on saadaval nii klaasiga, karastatud klaasiga kui ka polükarbonaadiga. Saad valida paljude erinevate mudelite ja lahenduste vahel (0,9 kuni 72,0 m²). Kasvuhoonete konstruktsioon on Taani kvaliteediga ja valmistatud vastavalt Skandinaavia ilmastikutingimustele, kus on tugevaid tuuli ja rohkelt lund. Kasvuhoonete katuse kalle on 30 kraadi, et kondentsvesi taimedele ei tilguks. Kõiki katuseaknaid on võimalik avada kuni nende horisontaalasendini. See tagab kasvuhoone parima õhutuse!\nPakend: profiilid ja polükarbonaatplaadid pakendatakse keskkonnasõbralikesse kartongist pakenditesse. Klaasid on pakendatud puidust kastidesse. Kaasas on paigaldusjuhendid jooniste ja detailinumbritega. Komplektis on poldid, mutrid, kruvid, tihendid, liistud ja silikonid.\nTerasest alusraam ja uksed on musta värvi ning konstrueeritud nii, et sobivad madala ukselävega, mis omakorda kindlustab ja lihtsustab kasvuhoone ülespaneku.\nKõikidele kasvuhoone karkassidele kehtib 12 aastane garantii, polükarbonaatplaatidele 10 aastane garantii.\nTarneaeg on kasvuhoonetel 2 nädalat. Võimalik on tellida paigaldus ja kojuvedu, mille hind lepitakse eraldi kokku.\nKasvuhoone Juliana Premium 8,8 m² Allikas: hansaplant.ee\nKasvuhoone Juliana Premium 8,8 m²\nJuliana Premium sarja kasvuhoonel on 2 katuseluuki, lukustatavad paarisuksed hingedega, kaheosalised, madala uksepakuga, kaanega vihmaveerennid, kaasas vihmaveetorud, kasvuhoonel on alumiiniumist karkass. Saadaval veel 10,9 m², 13,0 m².\nMõõdud: 296 (pikkus) x 296(laius) x 267 (harjani) cm. Külgmiste seinte kõrgus 172 cm. Alusraami kõrgus 12 cm.\nKasvuhoone antratsiit 3 mm klaasiga hind 2499 €.\nKasvuhoone antratsiit 6 mm polükarbonaat hind 2799 €.\nAlusraam musta värvi 309 €.\nKasvuhoone Juliana Classic 7,2 m² Allikas: hansaplant.ee\nKasvuhoone Juliana Classic 7,2 m²\nJuliana Classic sarja kasvuhoone on puitkarkassil karastataud 3 mm klaasiga, lisaks on 2 katuseluuki, 2 küljeluuki, 1 lükanduks 60 cm. Saadaval väiksem 4,4 m² kasvuhoone.\nMõõdud: 299 (pikkus) x 241 (laius) x 250 (harjani) cm. Külgmiste seinte kõrgus 162 cm. Rohelise alusraami kõrgus on 12 cm.\nKasvuhoone 3 mm karastatud klaasiga hind: 2 995 €\nRoheline alusraam: 239 €\nLisaks on võimalik tellida puidust lauda 70 x 290 cm: 209 € ja riiulit 25 x 290 cm: 149 €.\nKasvuhooned on alumiiniumist raamiga ja praktiliselt purunematutest polükarbonaat (kihtplastik) paneelidest. Kasvuhooned on UV-kaitsega, vastupidavad ja kauakestvad ning vettpidavad. Polükarbonaat paneelid tagavad valguse hea läbilaskvuse ja kaitsevad 99,9% kahjuliku UV kiirguse eest. On ülihea soojapidavusega ja hoiavad hästi sisemist temperatuuri. Kasvuhoone on väga lihtsalt kokkupandav ja kerge kaaluga.\nGarantii on on alusraamile 3 aastat, kihtplastikule 10 aastat.\nTarneaeg on kasvuhoonel 1 nädal. Võimalik tellida kasvuhoone koju, hind Tallinn, Harjumaa 24 €, mujale Eestisse kokkuleppel.\nKasvuhoone Palram 5,8 m² Allikas: hansaplant.ee\nKasvuhoone Palram 5,8 m²\nKomplektis on alumiiniumist tsingitud raam, löögikindel 4 mm kihtplastik, ühes otsas hingedel uks, 1/2 tuulutusluuki, lumekoormus 75 kg/m². Kasvuhoonet on lihtne eestikeelse juhendi järgi kokku panna ning oma autoga transportida: ainult 2 pakki, millest 1 kaalub 30 kg ja teine 10 kg. Pakendite mõõdud 323x19x11 cm ja 120x62x13 cm. Kaasas on eestikeelne kasvuhoone paigaldusjuhis. Saadaval veel 8,03 m² kasvuhoone.\nMõõdud: 310 (pikkus) x 185 (laius) x 209 (kõrgus) cm.\nSoodushind: 399 €, tavahind 499 €\nEuro-Serre on Belgia kasvuhoonete tootja keskmisest nõudlikumale tarbijale. Kõik kasvuhooned, verandad ja talveaiad on tehtud kõrgekvaliteedilisest alumiiniumisulamist (karpraam), mis tagab konstruktsiooni vastupidavuse ning pikaealisuse. Belgia kasvuhooned teeb eriliseks veel see, et ainukese tootjana maailmas on kasvuhoonete polükarbonaadi plaadid kinniste otstega (üks ots on hingava kattega). Tänu sellele püsivad plaadi sisepinnad aastaid puhtana ja hoiavad eriti hästi sooja.\nKõik mudelid on kaetud kas karastatud klaasi, pakettklaasi või polükarbonaatkattega. Mudelivalikust leiab kindlasti sobivas suuruses kasvuhoone või talveaia.\nEuro-Serre kasvuhoonetel kuulub komplekti kasvuhoone sisene sprinkler vihmutus-süsteem. See on kasvuhoone laes olev juuspeenete avadega kastmissüsteem, mis ühendatakse veevoolikuga. Kasvuhoonetes on lisaks välise vihmavee ärajuhtimisele veel ainulaadne sisemise kondensvee ärajuhtimise süsteem.\nKõik kasutatavad polükarbonaatplaadid on on väljast ultraviolettkiirguse kindla kaitsekihiga kaetud ning seestpoolt spetsiaalse tilkumiskindla kattega. Kogu kondenseeruv niiskus juhitakse tilkhaaval kogumisrennidesse.\nEuro- Serre kasvuhoone Maxi 9 m² Allikas: hansaplant.ee\nKasvuhoone Maxi 9 m²\nKasvuhoone on 8 mm polükarbonaadist koos alumiiniumist alusraamiga, 2 akent, lükanduksega.\nMõõdud: 236(laius) x 380 (pikkus) cm. Katuseharja kõrgus koos alusraamiga on 236 cm ning külgseina kõrgus koos 13 cm alusraamiga on 181 cm. Suured katuseluugid tagavad hea õhuvahetuse. Iga seinavahe on umbes 75 cm laiune. Kasvuhoonel on 84 cm lükanduks. Alusraam on tugevast karpprofiilist, mille küljes ankruvaiad, mida saab maasse kaevata või segusse valada. Sellisena võib alusraam asendada eraldi vundamendi tegemist. Vaikimisi on kasvuhoone raam matt-alumiiniumi tooni kuid kasvuhoone saab tellida ka pulbervärvitult RAL toonides lisatasu eest. Saadaval veel 10,7 m², 11,7 m², 14,1 m², 16 m², 18,7 m² suurused kasvuhooned.\nKasvuhoone toomine koju Tallinn, Harjumaa 48 €;\nLäänemaa, Tartu, Rakvere, Pärnu 66 €;\nSaaremaa, Valga, Võru, Narva jt. 114 €. Kasvuhoone mahub pika kastiga veokisse.\nKasvuhoone kokkupanemine 1 päevaga: 624 € Tallinn, Harjumaa;\nLäänemaa, Tartu, Rakvere, Pärnu 642 €;\nSaaremaa, Valga, Võru, Narva jt. 834 €.\nKasvuhoone hind: 2150 €\nKa väikesesse ridaelamu aeda võib mahtuda algajale sobiv kasvuhoone. Võimaldab väikese ürdi- või tomatilapi rajamist ning põhiliste aiatööriistade hoidmist. Kasvuhoone on ainulaadne kuuri ja kasvuhoone kombinatsioon, mida võid kasutada nii väikeses mahus taimekasvatuseks, aiatarvikute hoidmiseks kui puhkuseks.\nErinevatest moodulitest saab ehitada neli kasvuhoone varianti, mis arvestavad erinevate aiaunelmate ja -tüüpidega. Tänu moodullahendusele on kasvuhoonet lihtne ise kokku panna. Kasvuhoone on vastupidav Soome kvaliteettoode, mis on valmistatud kodumaisest puidust ja karastatud klaasist. Kasvuhoone võib värvida oma majaga sama värvi või vastavalt oma soovile. Lisavarustususena on võimalik tellida kasvatuskastid või riiulid. Kaasas kasvuhoone kokkupanemise juhend, ka DVD-na. Saadaval on veel moodulitest kokkupandavad kasvuhooned Ind, Puhkus, Saak.\nTransport Eesti piires kliendile tasuta v.a. saared. Ei laiene eraldi tellitud lisamoodulitele ja varuosadele.\nTarneaeg kuni 4 nädalat.\nKekkilä kasvuhoone Võrse 4 m² Allikas: hansaplant.ee\nKasvuhoone Võrse 4 m²\nKokkupandud kasvuhoone mõõdud: 1,9 x 2,107 x 2,75 m, kaal: 431 kg.\nMaterjalid: puukaitseainega töödeldud mänd (sisaldab hallituse teket ennetavat ainet) ja karastatud klaas.\nKatus: masinkeevituse mulje jättev plekk-katus, kuulub komplekti; plekk-katuse osal on rennid. Kasvuhoone ventilatsioon: kindlustatud temperatuurile reageerivate gaasivedrudega. Kättetoimetamine elementidena eriveoautodega. Kokkupanekuks vajalikud kruvid ja hinged kuuluvad komplekti. Karkassi jämedus: 72 mm. Klaasseinad ja katuseklaasid: 4 mm karastatud klaasist. Vundament ei kuulu komplekti.\nKasvuhoone hind: 2 290 €\nKaarkatusega kasvuhooned EcoSlider on üks populaarsemaid kasvuhoonete liike, mis erinevad oma mitmefunktsionaalsuse poolest. Kaarkatuse konstruktsiooni aluseks on paralleelselt asetsevad fermid, mis kujutavad endast omavahel ristuvate ja konstruktsiooni tugevdavate osadega kaari, tehes EcoSlider kasvuhooned eriliselt vastupidavaks. Kaarekujuline konstruktsioon meenutab läbipaistvat tunnelit, mis on külgedest piiratud lamedate seintega, mille sees paiknevad suured uksed ja tuulutusaknad.\nKvaliteetne „Lexan“ (Austria) polükarbonaatkate teeb EcoSlider kasvuhooned vastupidavaks karmidele ilmastikuoludele, nagu seda on tugev tuul, märg lumi, rahe ja ultraviolettkiirguse mõju.\nKaarkatus kindlustab suurepärase ja ühtlase valgustatuse kasvuhoone sees ning tänu oma ümarale kujule vähendab lume kuhjumise ohtu.\nEcoSlider kasvuhooneid on kolmes standardlaiuses: 3 m, 3,5 m ja 4 m. Kasvuhooneid pannakse kokku moodulitest, mille standardpikkus on 2 m, mis teeb kasvuhoone kokkupaneku lihtsamaks ja võimaldab vajadusel pikkust hõlpsasti juurde lisada. Vajadusel võib EcoSlider kasvuhoone lahti võtmata ümber tõsta, milleks tuleb vaid pinnasekinnitused lahti ühendada ja kasvuhoone uues kohas uuesti fikseerida.\nEcoSlider kasvuhoonetes on tähelepanu keskpunktis ventilatsioon, kus efektiivne manuaalne tuulutamine kindlustatakse slaiderite abil (lisavarustus). Orinteeruv kasutusiga on 20 aastat. Tarneaeg 5 päeva.\nKasvuhoone Ecoslider Standard 12 m² Allikas: hansaplant.ee\nKasvuhoone Ecoslider Standard 12 m²\nKomplekti kuuluvad 4 mm polükarbonaatkate ja antiseptikuga immutatud prussist vundamendi alusraam. Lihtne kokku panna, aega võtab 3 kuni 6 tundi. Mõlemas otsaseinas on suured tuulutusaknad. Vertikaalkoormus kuni 700 kg/m² .\nMõõdud: 300 (laius) cm x 400 (pikkus) x 210 (ilma alusraamita) cm. Vundamendi alusraami kõrgus 10 cm, puidust 15 cm.\nKasvuhoone hind: 639 €.\nPuidust alusraam siberi lehisest 70 €.\nKasvuhoone kohaletoimetamine Tallinn, Harjumaa 30 €, üle Eesti 60 €.\nVõimalus lasta kasvuhoone oma kodus kokku panna 130 €.\nHansaplant kasvuhooned aiatarbed ettekülv\nMeeleolukas emadepäeva nädalavahetus Hansaplantis\nSaabuval nädalavahetusel on aianduskeskuses Hansaplant taas palju põnevat!\nMitmed huvitavaid esitlusi, palju häid pakkumisi puukoolis. Õuelala tegutseb kohvik jpm.\nHansaplant: Aeg tunda rõõmu!\nAianduskeskusel Hansaplant on valminud järjekordne kevadkataloog! Kataloogist leiad hulgaliselt häid pakkumisi, et viia oma aed kevade lainele ja alustada suurepärast aiandushooaega!\nOn aeg toataimede ümberistutamiseks!\nAianduskeskus Hansaplant spetsialisti nõuanded toalillede kevadiseks ümberistutamiseks ning taimede võra kujundamiseks. Vaata lähemalt millal on õige aeg ja kuidas on õigeim viis seda kõike teha?\nHansaplant: Külvi ABC\nTaimede ettekasvatamine on imelihtne, kui sul on selleks head vahendid ning kvaliteetsed seemned. Et taimede ettekasvatamine õnnestuks, on vaja head mulda, palju valgust, natuke planeerimist ning südamega hoolitsemist. Loe lähemalt aianduskeksus Hansaplant nõuandeid.


Kohtualluvus - Ungari\nKohtute korraldust ja haldamist käsitleva seaduse kohaselt tegutseb Ungaris ainult ühte liiki erikohtuid: tööõigus- ja haldusasju menetlevad haldus- ja töökohtud. Muud asjad peale tööõigus- ja haldusasjade kuuluvad üldkohtute pädevusse. Isegi kui kohtuasja menetletakse erikohtus, ei menetleta apellatsioone erikohtus, vaid seda tehakse üldkohtus, nimelt selles maakohtus (törvényszék), kelle tööpiirkonnas haldus- ja töökohus asub.\nHaldus- ja töökohtute pädevusse kuuluvad kohtuasjad hõlmavad haldusotsuste läbivaatamiseks algatatud menetlusi ning töösuhete ja muude sarnaste õigussuhetega seotud menetlusi. Selliste menetlustega seotud haldusotsused võivad olla järgmised: otsused, mille on teinud haldusmenetluse üldeeskirju käsitlevas seaduses sätestatud ametiasutus või ametiasutuse juht ametlikes asjades; ametlikust lepingust tulenevate kohustuste rikkumise tulemusena tehtud täitekorraldused; kohalike omavalitsuste seaduslikud otsused; ning muude asutuste, organisatsioonide või isikute otsused, mida saab eraldi õigusaktide kohaselt läbi vaadata vastavalt haldusasjade kohtulikku arutamist käsitlevatele eeskirjadele.\nTöösuhete ja sarnaste õigussuhetega seotud küsimustes algatatud menetluste hulka kuuluvad tööõigusel põhinevate nõuete või ametniku teenistussuhtest, valitsus- ja avalikus sektoris töötamisest või kooperatiivi liikmete teenistus- ja töökohustust hõlmavatest suhetest tulenevate nõuete täitmisele pööramise menetlused. Töötajate ja tööandjate vahelisi suhteid reguleerivate õigusaktide kohaselt algatatud ja vahetult töösuhetega seotud nõudeid võib täitmisele pöörata ka töövaidluste raames. Haldus- ja töökohtute pädevusse kuuluvad ka haldusotsused, mis on tehtud tööohutuse ja töötervishoiu alaste kontrollide käigus; otsused, mis käsitlevad valdkondliku sotsiaaldialoogi komitee loomist, selle töös osalemist ja komitee pädevust; riikliku tööhõiveasutuse haldusotsused, mis on vastu võetud tööhõive edendamist ja töötushüvitist käsitleva seaduse alusel; samuti kuulub nende kohtute pädevusse sotsiaalkindlustuse küsimustes tehtud otsuste kohtulik läbivaatamine. Neis küsimustes tegutsevad haldus- ja töökohtud kooskõlas haldusasjade kohtulikku arutamist käsitlevate eeskirjadega.\nVastavalt kohtute korraldust ja haldamist käsitlevale seadusele teevad esimeses astmes otsuseid piirkonnakohtud (járásbíróság) ja maakohtud. Kõik hagid, mida ei edastata õigusaktide kohaselt maakohtutele, kuuluvad piirkonnakohtute pädevusse. Maakohtute pädevusse kuuluvad järgmised asjad:\na) omandiõigusi käsitlevad hagid, mille puhul vara väärtus on üle 30 miljoni Ungari forinti, välja arvatud hagid, mis on seotud abielusuhtest tuleneva omandiõiguse kaitsmisega, kui selline hagi on esitatud samaaegselt abieluasjadega seotud menetluse algatamisega või sellise menetluse raames;\nb) hagid, mis on esitatud eesmärgiga saada hüvitist kahju eest, mille on põhjustanud isikud oma ametikohustuste täitmisel avaliku halduse raames;\nc) autoriõigust ja seonduvaid õigusi käsitlevad vaidlused, sealhulgas õiguste jõustamiseks esitatud hagid ja ühise õigusliku haldusega seotud küsimusi hõlmavad kulunõuded, samuti tööstusomandit käsitlevad hagid ning kohtuasjad, mis on seotud tsiviilseadustiku artikli 86 lõigetes 3–4 sätestatud õigustega;\nd) hagid, mis on seotud rahvusvahelise kaubaveoga või rahvusvaheliste veolepingutega;\ne) teatavad äriühingutega seotud hagid;\nf) teatavad hagid, mis on seotud organisatsioonidega, mis ei kvalifitseeru äriühinguna ja mille on registreerinud maakohus;\ng) hagid, mis on esitatud selliste tsiviilõiguslike nõuete täitmisele pööramiseks, mis tulenevad isikuõiguste rikkumisest, sealhulgas hagid hüvitise saamiseks sellise rikkumise korral, kui need hagid esitatakse koos eespool nimetatud hagiga või selle menetlemise ajal;\nh) hagid, mis käsitlevad väärtpaberitega seotud õigussuhteid;\nj) hagid, millega nõutakse paranduste tegemist ajakirjanduse poolt.\nMaakohtud menetlevad kohtuasju esimeses astmes ja lisaks teevad ka teises astmes otsuseid piirkonnakohtute ning haldus- ja töökohtute otsuste peale esitatud apellatsioonide kohta.\nÕigusaktides sätestatud juhtudel teevad piirkondlikud apellatsioonikohtud (ítélőtábla) otsuseid piirkonnakohtute ja maakohtute otsuste peale esitatud selliste avalduste kohta, mis käsitlevad õiguskaitsevahendite kohaldamist, ning menetlevad muid neile suunatud kohtuasju. Ungari ülemkohus on Kúria. Õigusaktides sätestatud juhtudel teeb Kúria otsuseid maakohtute ja piirkondlike apellatsioonikohtute otsuste peale esitatud selliste avalduste kohta, mis käsitlevad õiguskaitsevahendite kohaldamist, ning kohtuliku läbivaatamise taotluste kohta. Samuti lahendab Kúria kohalike omavalitsuste dekreetide ja muude õigusaktide sätete vahelisi konflikte ning tunnistab sellised dekreedid kehtetuks. Peale selle teeb Kúria kindlaks juhud, kui kohalik omavalitsus ei ole täitnud oma seadusest tulenevaid kohustusi, ja menetleb muid tema pädevusse kuuluvaid kohtuasju.\nKohus, kelle tööpiirkonnas kostja elab, on üldiselt pädev menetlema kõiki kohtuasju, mille puhul ei ole kindlaks tehtud mõne teise kohtu erandlikku pädevust (üldine kohtualluvus). Juhul kui kostja elukoht ei ole Ungaris, määratakse kohtualluvus kindlaks kostja Ungaris asuva viibimiskoha alusel. Juhul kui kostja viibimiskoht ei ole teada või see on välisriigis, võetakse aluseks tema viimane elukoht Ungaris. Kui seda ei ole võimalik kindlaks teha või kui kostjal selline elukoht Ungaris puudus, määratakse kohtualluvus kindlaks hageja elukoha või – elukoha puudumise korral – hageja viibimiskoha alusel. Juhul kui kostja töökoht ja elukoht ei asu samas geograafilises piirkonnas, edastab kohus kostja poolt hiljemalt esimese kohtuistungi ajal esitatud taotluse alusel asja arutamiseks sellele kohtule, kelle tööpiirkonnas asub kostja töökoht, et oleks võimalik viia läbi kohtuistung ja teha kohtuotsus.\nKui tegemist on juriidilise isiku vastu esitatud hagiga, määratakse üldine kohtualluvus kindlaks juriidilise isiku peakontori asukoha või juriidilist isikut esindama volitatud isiku peakontori asukoha alusel. Kahtluse korral loetakse juriidilise isiku peakontori asukohaks tema tegevuskohta. Juhul kui juriidilise isiku peakontor asub Budapestis, kuid tema tegevus toimub Pesti maakonna territooriumil, arutab kohtuasja see kohus, kelle tööpiirkond hõlmab Pesti maakonda. Juhul kui juriidilise isiku peakontor ei asu Ungaris, määratakse Ungari juriidilise isiku esitatud hagi puhul kohtualluvus kindlaks juriidilise isiku peakontori asukoha alusel. Juhul kui hageja on Ungari füüsiline isik, määratakse kohtualluvus kindlaks kas hageja elukoha alusel või selle puudumise korral hageja viibimiskoha alusel.\nJuriidilise isiku õigusteta üksuste vastu algatatud hagide puhul kohaldatakse kohtualluvuse kindlakstegemisel vajaduse korral juriidiliste isikute puhul kehtivaid eeskirju.\nKõigil sellistel juhtudel, kui ei tehta kindlaks mõne teise kohtu erandlikku pädevust, võib hageja soovi korral ja teatavatel tsiviilkohtumenetluse eeskirjades sätestatud tingimustel esitada hagi tsiviilkohtumenetluse seadustikus täpsustatud muule kohtule, mitte kostjast lähtuva üldise kohtualluvuse alusel kindlaks määratud kohtule.\nNäiteks varaga seotud hagide puhul on pädev ka see kohus, kelle tööpiirkonnas kostja viibib eeldatavasti pika aja jooksul (nt töötaja või üliõpilasena). Ungari kaitseväe ja teiste relvajõudude mitteelukutseliste liikmete puhul määratakse pädev kohus kindlaks nende alalise teenistuskoha alusel. Neil alustel ei saa kohtualluvust kindlaks määrata nende kostjate puhul, kellel puudub kohtuasjas osalemiseks teo- ja õigusvõime.\nSellise kostja vastu, kellel puudub Ungaris nii elu- kui ka viibimiskoht, saab varaga seotud hagi esitada ka sellele kohtule, kelle tööpiirkonnas asub hagi esemeks olev kinnisvara või arestimisele kuuluv kostja vara. Juhul kui asjaomane vara hõlmab nõuet, võib hagi esitada selles piirkonnas, kus asub kostja võlgniku elukoht. Kui nõue on seotud objektiga, võib hagi esitada ka asjaomase objekti asukohas.\nElatise, toetuste ja muude sarnaste korrapäraselt makstavate hüvitiste saamiseks võib hagi esitada ka sellele kohtule, kelle tööpiirkonnas asub hageja elukoht.\nLapse hooldusõiguse taotlemiseks võib hagi esitada ka sellele kohtule, kelle tööpiirkonnas asub lapse elukoht.\nKinnisvara omandiõigust või valdust ja muid kinnisvaraga seotud õigusi või õigussuhteid käsitleva hagi võib esitada ka sellele kohtule, kelle tööpiirkonnas kinnisvara asub.\nHagi, mis on seotud äriühingute poolt nende tegevuse raames tehtud tehingutega, võib esitada ka sellele kohtule, kelle tööpiirkond hõlmab tehingu sõlmimise või täitmise kohta.\nKahjuhüvitise taotlemiseks võib hagi esitada sellele kohtule, kelle tööpiirkond hõlmab kohta või piirkonda, kus kahju tekkis.\nKäskveksliga seotud hagi võib esitada sellele kohtule, kelle tööpiirkond hõlmab makse tegemise kohta.\nKaasvõlgniku ja põhivõlgniku (võlgniku) vastu saab ühise hagi esitada sellele kohtule, kes on kohtualluvuse kindlakstegemist käsitlevatel mis tahes alustel pädev menetlema mis tahes hagi, mis esitatakse võlgniku vastu. Juhul kui isik esitab nõude kahe teise menetlusosalise vahelise vaidluse eseme või selle osa kohta, on see kohus, kes on pädev menetlema nimetatud kahe menetlusosalise vahelist vaidlust, pädev menetlema ka mis tahes hagi, mille selline isik võib esitada poolelioleva menetluse osaliste vastu oma nõude täitmisele pööramiseks.\nKui õigusaktides on sätestatud, et konkreetsel kohtul on asjas erandlik pädevus. Seda sätet kohaldatakse näiteks järgmistel juhtudel.\nKui tegemist on hagidega, millega taotletakse Ungari territooriumile sisenemist ja Ungaris viibimist käsitlevate haldusotsuste läbivaatamist, määratakse kohtualluvus kindlaks asja esimeses astmes menetleva haldusasutuse asukoha alusel. Juhul kui kohtualluvust ei saa selle alusel kindlaks määrata, on asjas erandlik pädevus Budapesti haldus- ja töökohtul.\nJuhul kui asja esimeses astmes menetleva haldusasutuse pädevus hõlmab kogu riigi territooriumi – teatavate eranditega –, on asjas erandlik pädevus Budapesti haldus- ja töökohtul.\nKui tegemist on täitemenetluse lõpetamiseks või piiramiseks esitatud hagiga, on erandlik pädevus täitekorralduse teinud kohtul. Juhul kui täitekorralduse tegi maakohus, haldus- ja töökohus või tsiviilõiguse notar, on asjas erandlik pädevus võlgniku elukohajärgsel kohtul.\nTäitmisele pööratud vara aresti alt vabastamiseks algatatud menetlused kuuluvad selle piirkonnakohtu erandlikku pädevusse, kelle tööpiirkonnas vara arestiti.\nVaraga seotud asjades võivad pooled otsustada, et nende pooleliolevat vaidlust või konkreetsest õigussuhtest tuleneda võivat mis tahes vaidlust on pädev lahendama konkreetne kohus, välja arvatud juhul, kui õigusaktides on sätestatud teisiti. Pooled võivad leppida sellises kohtualluvuses kokku kirjalikult, suuliselt (kirjaliku kinnitusega) ning sellises vormis, mis on kooskõlas poolte vahel või rahvusvahelises kaubanduses osalevate poolte vahel välja kujunenud äritavadega, ning sellises vormis, mis on kooskõlas kaubandustavadega, mis on või peaksid olema pooltele teada ning mis on asjaomases valdkonnas üldteada ja mida kasutavad korrapäraselt need isikud, kes sõlmivad kohtualluvust käsitlevaid sätteid sisaldavaid lepinguid. Pooled ei saa kohtualluvust kokku leppida selliste juhtumite puhul, kus konkreetse kohtu erandlik pädevus on kindlaks määratud õigusaktidega. Kui õigusaktides ei ole sätestatud teisiti või kui pooled ei ole kokku leppinud teisiti, on määratud kohtul erandlik pädevus. Kohtualluvust käsitlevat sätet kohaldatakse ka õigusjärglaste suhtes. Juhul kui kohtualluvuse küsimust käsitletakse lepingu üldtingimuste osana, edastab pädevaks tunnistatud kohus kostja poolt hiljemalt esimese kohtuistungi ajal esitatud taotluse alusel asja arutamiseks põhiliste õigusnormide alusel pädevale kohtule, et seal viidaks läbi asja kohtulik arutamine ja tehtaks kohtuotsus.\nVaraga seotud küsimustes ei saa pooled poolelioleva vaidluse või konkreetsest õigussuhtest tuleneda võiva mis tahes tulevase vaidluse lahendamiseks määrata pädevaks kohtuks Budapesti pealinnapiirkonna maakohut (Fővárosi Törvényszék) ja Budapesti lähiümbruse maakohut (Budapest Környéki Törvényszék) seoses kohtuasjadega, mis kuuluvad maakohtute pädevusse, ning Pesti keskset piirkonnakohut seoses kohtuasjadega, mis kuuluvad piirkonnakohtute pädevusse.\nHaldus- ja töökohtud on ainsad Ungaris tegutsevad erikohtud. Näiteks töövaidlustes on erandlik pädevus sellel haldus- ja töökohtul, kelle tööpiirkonnas asub tööandja peakontor või tööandja see filiaal, kus töötaja täidab või täitis oma töölepingus kindlaks määratud tööülesandeid.\nHaldusmenetluste puhul – välja arvatud juhul, kui mõne teise kohtu erandlik pädevus on kindlaks määratud õigusaktidega või kui õigusaktid sisaldavad teistsuguseid sätteid – määratakse kohtualluvus kindlaks asja esimeses astmes menetleva haldusasutuse asukoha alusel. Juhul kui esimeses astmes asja menetleva haldusasutuse pädevus hõlmab mitut maakonda (sealhulgas pealinna), määratakse kohtualluvus kindlaks – teatavate eranditega – hageja Ungaris asuva elukoha alusel või selle puudumise korral hageja viibimiskoha alusel. Juriidiliste isikute ja juriidilise isiku õigusteta üksuste puhul on pädev see kohus, kelle tööpiirkonnas asub organisatsiooni Ungari peakontor. Juhul kui haldusotsus, mille läbivaatamist taotletakse, käsitleb õigust või kohustust või kinnisvaraga seotud õigussuhet, tuleb hagi esitada sellele kohtule, kelle tööpiirkonnas kinnisvara asub. Juhul kui läbivaadatav haldusotsus on seotud teatamise või loaga või kui haldusotsus käsitleb sellise teate või loaga seotud tegevust, on pädev see kohus, kelle tööpiirkonnas asjaomast tegevust läbi viiakse või hakatakse läbi viima. Juhul kui asja esimeses astmes menetleva haldusasutuse pädevus hõlmab kogu riigi territooriumi – teatavate eranditega –, on asjas erandlik pädevus Budapesti haldus- ja töökohtul.\nViimati uuendatud: 10/11/2015


Lootus sureb viimasena! – See C blogi\nseecblogi January 21, 2019 March 13, 2019 Uncategorized\nOlen viimasel ajal jälle vaikne olnud. Selleks on ka kurb põhjus, mis mu mõtteis koguaeg ringi keerutab.\nNimelt on mu 92 aastane vanaisa haiglas. Haiglasse sattus ta juba enne AV. Kogemata jõi ta külma keefiri ja sellest läks kõri turse ja ta ei saanud hingata, nii et vanaema kutsus talle kiirabi ja viidi ära haiglasse. Seal avastati, et tal on kerge kopsupõletik ja südame puudulikus. Põletik sai ravitud, sai hunniku tablette endale lisaks, mida iga hommik võtta ja saigi koju.\nKodus sai ta paar päeva olla, kui … lõi kõhu lahti. Söögi isu ei olnud, vedeles voodis ja oigas ja ägises. 11 päeva ta ei söönud. Vanaema andis talle, aga sealt võttis ta ainult paar ampsu, kui süda läks pahaks ja oksendas kõik välja. Nii ei jäänud vanaemal muud üle, kui jälle kiirabi kutsuda, kes siis talle süsti tegid, mis natukese söögiisu tekitas, nii et vanaisal tuli supi isu. Vanaema nii rõõmus.. Aga siis peale söömist, tuli KÕIK välja.. Nii et tuli jälle arst kutsuda, kes otsustas, et siin ei ole enam midagi oodata ja tuleb haiglasse tagasi viia.\nÜtleme nii,, et 11 päeva söömata olekut ei ole midag head teinud. Ta on nii väsinud olemisega, neerud hakkasid juba üles ütlema ja mis kõik veel.\nKäisin teda ka laupäeval vaatamas. Ema ja vanaema olid tublid ja rääkisid vanaisaga juttu ja aitasid tal küljele keerata ja andsid juua jne. MIna see vastu käisin ‘aknast välja vaatamas’ ehk siis pisardasin vaikselt ja läksin jälle vanaisa juurde tagasi. Vanaema rääkis, mis poiss eelmisel päeval tegi ja vanaisal lõi silm nii särama ja naeratas selle peale.\nEi ole just kuigi tore vaadata kedagi nii abitult lamamas, kui sa mäletad teda väga elujõulisena ringi vudimas ja alati midagi tegemas ja millegi kallal nokitsemas. Kuna ta seisund nii halb oli/on, siis vaimselt peame me kõik kõige hullemaks valmistumas, aga praeguse seisuga on tal igapäev natukese parem, kui eelmisel päeval. Nii et lootust veel on, nagu öeldakse siis lootus sureb viimasena.\nKui vanaisa haiglasse viidi, siis helistasin ka vanaemale, et kuidas tal on … Siis vanaema ütles, et kui ta sealt koju tuleb, siis on see ime. Samuti ema ja onu, kes teda esimesena vaatamas käisid, ütlesid, et kui ta sellest välja tuleb, siis hakkavad nad jumalat uskuma.\nMa ei tea mida uskuda või kuhu pöörduda või mida teha aga seda ma tean, et ta on vinske ‘poiss’, teda nii kergelt minema ei viida. Mina usun, et ta tuleb sellest välja. Ma loodan, et ta tuleb sellest välja. Minu lootus kaob koos temaga.\nAlati, kui vanaemal sai käidud, siis vanaisa tegi maailma KÕIGE PAREMAID kuumi saiu. Ma ei tea, mis ta sinna vahele pani aga mitte keegi teine ei tee neid nii hästi kui tema! Ja ta rääkis alati, nii huvitavalt oma läbielatud seikasid, me vennaga kuulasime alati suu ammuli. Ja oh kuidas mu end unistas mingitest puust autodest ja joonistas ja kavandas mingeid kartulipüsse ja mis veel. Nii et suvel istusid nad vanaisaga puukuuris ja meisterdasid siis kas puust autot või püsse või jumal teab mis veel.\nMa loodan, et mu minu poeg saab ka tulevikus neid häid saiu süüa ja kõige ägedamaid lugusid kuulda!\nMu jutt on vahepeal nii.. segane, aga mu mõtted jooksevad nii turbolt ühelt asjalt teisele ja mõte kaob ära ja.. Vähemalt sain natuke midagi välja kirjutatud.\nHirm on suur, aga lootus on veel suurem!\nJärgmise korrani! Teie lootusrikas C!\nNext Lootus suri


Huvitav-huvitav. Ei tea, kas mehel plaan kevadel lavale tulla? Vanameister võiks ju üllatada\nWau. See oli üks tore ajalootund, kõik 11 lehekülge. Tänud piltide eest ...supper. 2 laik\nUsu mind, viimase 20 aasta jooksul on Eesti lavalaudadelt üle jalutanud väga põnevaid atleete kellest kahjuks ei ole tänaseks päevaks säilinud ühtegi fotot. Endiselt otsin kunagise absoluutse Eesti juuniorite meistri hr Protsenko pilte, kes oli 19 aastaselt võistluskaalus 86 kg ja pikkust oli sellel mehel napilt üle 160 cm. Sellist kolli ei ole ma Eestis ei enne ega pärast rohkem näinud.\nEga enam ei näe ka-nüüd on dopingukontrollid.\nJah, nii see on ja kardan, et paljud 90-datel ennast härjaks pumbanud jõmmid on tänaseks surnud. Kes on midagi kuulnud sellisest keelatud ainest nagu metaan, siis kuuldavasti noored atleedid kasutasid neid 45 tk päevas!!! See oleks olnud ilmselt isegi hobusele eluohtlik kogus. Kurb\nno-noh 160 cm/86 kg on ikka aukartust äratav kombinatsioon. Loodan, et leiad. Kindlasti kellegil kuskil peaks miskit olema. Vaadates neid rariteete, mis siin foorumis juba üleval on\nVõimalik, et hr Andlal on selliseid pilte, aga mees on hirmus ihnuskoi ja ei raatsi teistega jagada seda head materjali\n..aga kes tunneb selle naise ära?\nSellel nädalal Revalis treenimas, oma silm on kuningas.\nKunagi oli üks Kadri nimeline laval käija, aga perekonnanime ei mäleta enam:)\nMr XVII 2\nHr Annusest siis pisike videolõik.\nTuleb 1:55 pealt\nOi hullu, perekonnanimega laks kyll halvasti\nKuna keegi ära ei tunne, siis mina küll tunnen (olen veidi spordiajalooga kursis).\nHetkelgi väga heas vormis, kadestamisväärselt kuiv ja saladuseks: tervislik toitumine ja jooga!\n2016. aasta on märgilise tähendusega, kuna võistluskulturism Eestis tähistab sellel aastal oma 50. juubelit ja seega oleks huvitav möödunule tagasi vaadata.\nNatuke pilte 1973. aastast, millal toimusid kulturismivõistluse jõukatsed Laululava ruumides. Kindlasti keegi teadjam võib piltidel olevaid tegijaid nimetada ja välja tuua\nEdited May 4, 2016 by KaisakeM\nKus tegijaid, seal nägijaid tänud\nNii, aga pilte veel lisandub antud 1973. aastast\nÜlevalt teine pilt - laua taga vasakul istub Innar Mardo isiklikult ja tema selja taga seisab Tiit Anterkop.\nSry, Innar Mardo istub laua taga paremal!\nTänud, et näod ja pildid aitate siin omavahel kokku viia\nNatuke kostitame veel piltidega\nEdited June 24, 2016 by Arnold


Droonid lennutasid noormehe kutsekooli - Kroonika\nFilip Fjodor on lennutanud multikoptereid ehk droone pea neli aastat. Kui ta selle hobiga alustas, tellis ta välismaalt detailid ja pani lennumasina ise kokku.\nMitmed elektroonilised lahendused jäid endal välja mõelda, kokku joota ja programmeerida, sest tol hetkel valmis droone Eestis ei müüdud. Sealt arenes tal ka mõte minna oma oskuste ja teadmistega selles valdkonnas süvitsi. Nii asuski Filip pärast põhikooli lõppu Tallinna Polütehnikumi arvutite ja arvutivõrkude erialale, kus ühe osana saab ta õppida ka elektroonikat - ehk kõike, mida droonide ehitamine endas hõlmab.\nGümnaasiumi asemel kutsekooli minek oli Filipi jaoks teadlik valik. Loomult praktiline noormees tahtis rohkem käed külge panna kui päevast päeva raamatuid lugeda ja ülesandeid vihikusse lahendada. „Kutsekoolis on meetodite kasutamine tasakaalus, seega saan teoorias õpitut kohe ka praktikas rakendada,“ sõnas Filip. Praktilise väljundina hindab Filip kõrgelt võimalust osaleda erinevatel üritustel ja võistlustel, nagu Robotex ja eesseisev kutsemeistrivõistlus Noor Meister. Sama oluliseks peab ta ka võimalust luua kooli toetusel isiklikke projekte. Nii jätkab ta koolis oma drooni-hobiga, viies ellu multikopteri loomise projekti.\nÜheks olulisemaks omaduseks peab Filip oma erialal suhtlemisoskust, sest nii IT kui ka elektroonika valdkonnas tuleb see kasuks. Nii nägigi ta kutsekoolis võimalust arendada ka oma meeskonnatöö oskusi, sest seal lahendatakse ülesandeid reeglina paarides. „Paarilisega läbi arutades süüvid sa veel enam materjali, sest enne kui teisele asja selgitada, pead sa ise sellest aru saama,“ rääkis Filip.\nKõige huvitavamaks peab ta koolipäeva, mil elektroonika kursusel saab praktika laboris raadioelemente plaadile joota, elektrilisi skeeme valmistada ja isiklikke plaate luua. „Elektroonik peab seda kõike oskama, sest tema eesmärk on asjade arendamise, parandamise ja ühendamisega teha inimeste elu võimalikult lihtsaks,“ sõnas noormees.\nProovilepanek ja paljutõotav tulevik\nPraktiliste oskuste saamiseks ja enda proovilepanekuks harjutab Filip nii enne kui ka pärast tunde oma esimeseks kutsemeistrivõistluseks Noor Meister, kus ta saab rakendada oma oskusi IT-alalt ja kogemusi elektroonikuna. Filip astub võistlustulle teiste elektroonikutega, seepärast harjutab ta spetsiaalsete IPC nõuetele komponentide jootmist, elementide demonteerimist ning mikrokontrolleri programmeerimist, mis on ka tema võistlusülesanneteks.\nNoor elektroonik näeb, et elektroonika ja IT-valdkond on paljutõotav. „IT ja elektroonika valdkonnas toimub maailmas väga kiire areng. See annab rohkelt võimalusi tulevikus tööd leida ja valdkonna arenguks ka oma panus anda,“ tõdeb Filip. Seepärast näebki ta end pärast kutsekooliõpinguid ka ülikoolis, et ei peaks tulevikus olema vaid tööülesannete täitja, vaid ka mõne ettevõtte arengu vedaja.\nElektroonikuks läbi teiste erialade\nTallinna Polütehnikumi õppealadirektor Helen Pärk lisas, et nad on oma koolis läbi aastakümnete õpetanud elektroonikat arvestatavas mahus ka teistel erialadel õppijatele - elektrikutele, automaatikutele, telekommunikatsiooniseadmete spetsialistidele ja ka arvutite ja arvutivõrkude õppuritele, mida omandab ka Filip. Pärki hinnangul on kõigi eeltoodud erialade lõpetanute seast alati esile kerkinud tugevaid elektroonikuid, kes peale kooli lõppu oma elu just selle valdkonnaga seovad ning hiljem ka oma valdkonnas tunnustust pälvivad.\nTallinna Polütehnikumis on uus ka elektroonikaseadmete koostaja eriala põhikoolijärgses õppes. Seega on juba lähiaastatel lootust, et sealsed esimesed lõpetajaid suunduvad edukalt tööturule.\nPärk kirjeldab elektroonikatööstust Eestis kui arenevat valdkonda. Seepärast on ka ettevõtetel soov kasvatada haritud järelkasvu, mille tagab elektroonikute eriala õpetamine kutsekoolides: „Elektroonika valdkond on kiirelt arenev, kõik meie kodumasinad ja nutiseadmed töötavad ainult elektroonika elementidel - nii see tööstus jõudsalt edasi arenebki.“\nSiiski tõdeb Pärk, et noorte huvi elektroonika vastu on tänasel päeval kasin: „Kujutlus elektrooniku tööst jääb ilmselgelt noorte vanemate ajastusse ning sidusust kaasaegse elektroonikatööstusega väga kergesti ei nähta. Enamasti valitakse eriala pigem kõlava nime kui huvitava sisu järgi.“ See on müüt, mida peab murdma. Seega on enne õppimisvalikute tegemist oluline vaadata ka õppekava sisu ja teada, mis kompetentsi õpilane sealt saab. Lisaks erialastele teadmistele ja oskustele ei ole vähemtähtsad ka üldpädevused: ettevõtlikkus, karjääriplaneerimine, suhtlemine ja muidu ühiskonnas toimetulek.\nErialane kutseharidus võimaldab kandideerida vastavat haridust ja oskusi nõudvatele ametikohtadele, nagu näiteks tehnik, veaotsija ja remontija, kus tööülesanded on keerukamad ja huvitavamad ning vastavalt ka töötasu kõrgem. Ka elektroonikaseadmete koostaja ametikohale kandideerides annab kutsetunnistus eelise, sest ettevõte teab täpselt, mida kandidaat on õppinud ja oskab. Seega liigub Tallinna Polütehnikum oma uue õppekavaga õiges suunas.\nKolk julgustab, et kutseharidus võib olla esimeseks sammuks elektroonikainseneri või tootmisjuhi karjääris: „Lisaks sellele, et ülikoolid võtavad hea meelega vastu tehnikahuvilisi noori, kes teavad, mida ja miks nad tahavad õppida, kasvas elektroonikatööstus Eestis mulle 7%. Sellest tulenevalt otsivad ettevõtted pidevalt uusi töötajaid nii Tallinnas, Harjumaal, Pärnus, Elvas, Narvas ja mujal.“\nSealjuures on oluline märkida, et kogemustega elektroonikule tasutakse tema töö eest hästi, sest sektori keskmine palk on aastaid olnud riigi keskmisest kõrgem – 2013. aastal oli see 1006 eurot.\nEesti noorte elektroonikute saavutusi saab jälgida 6.-7. märtsil kutsehariduse suursündmusel Noor Meister 2015, mis toimub Tallinnas Eesti Näituste messikeskuses. Mõõtu võtavad pea 350 kutseõppurit 25 erialal, avatud on töötoad ametite proovimiseks, õppimisvõimalusi tutvustavad 31 kutsekooli üle Eesti. Sissepääs on kõigile huvilistele tasuta! Uuri lähemalt www.noormeister.ee ja liitu üritusega Facebookis.


Küsimus sidekaablite lahendusest. - Leht 2 - Ehitusfoorum\nLugemata postitus Postitas vtl » 09 Apr 2019, 23:58\nToapistiku pealt ma pole kokku hoidnud, kuid toonitan üle, et seda mõne €-ga ei saa kindlasti.\nEsimene ettejuhtuv otsinguvaste:\nhttps://www.bauhof.ee/et/elektrisusteem ... ora-570550\nMitte, et Schneider minu esimene valik oleks, aga tegu on korraliku tootja sarjaga ja maksab 3.61€\nLugemata postitus Postitas vtl » 09 Apr 2019, 23:59\n09 Apr 2019, 23:57\nMis pesa ei täida mis nõudeid?\nLugemata postitus Postitas kunn24 » 10 Apr 2019, 00:04\nLootsin magama minna, selliseid jätkamise nõudeid, nagu kirjeldasid. Pesa juures harutatakse lohaka paigaldaja puhul keerud 10 cm pikkuselt lahti jne. Aga jääme siis eriarvamustele. Minu eriarvamus on, et liigseid pesasid mitte panna. Nii lihtne see ongi ja sa seda kaude toetad laineteooria aspektist. Võid muidugi vastu vaielda ka, kui viitsimist. Paistab, et Shneider on ilusaid odavaid asju hakanud pakkuma, 10 a tagasi Ensto hinnad olid krõbedad. Olen siis selles osas ajast maja jäänud.\nRõhutame siin selle igaks juhuks üle, et 100 Mbit võrgu jaoks on vaja 2 toimivat keerupaari, 1 Gbit võrgu jaoks 4. Vajadusel saab 1 kaabli splittida 2-ks 100 Mbit võrguks või 100 Mbit võrk ja 2 telefoni.\nViimati muutis kunn24, 10 Apr 2019, 00:10, muudetud 1 kord kokku.\nLugemata postitus Postitas vtl » 10 Apr 2019, 00:09\nJätkamistükid on spetsiaalselt disainitud täitmaks lainetakistuse ja sobituse nõudeid. Võrguseadmed on ehitatud selle arvestusega, et kaabelduses on mingi hulk pistik-pesa ühendusi, paneele ja patchkaableid.\nSee, et mingi paigaldaja teeb oma tööd lohakalt, ei ole argumentatsioon seda tööd üldse tegemata jätta. Ja isegi 10 cm pikkuselt lahti harutatud keerud üldjuhul töötavad. Selleks peab tänapäeval ikka koledasti vaeva nägema, et võrk nõnda mittetöötavaks saada.\nTõsi, ma mäletan, et algusaegadel oli kaabeldus justkui kapriissem. Ilmselt on võrgukaartide ja -seadmete transiiverid-ressiiverid siis paremaks läinud, signaalitöötlus parem jne.\nLugemata postitus Postitas vtl » 10 Apr 2019, 00:17\nEt teemaalgatajal vahepeal igav ei hakkaks, siis postitan siia ühe näite, milline võiks ühe eramaja arvutivõrgu seadmekapp välja näha. Kapi kõrgus on 46cm, laius 30cm ja sügavus 30cm ning paigaldatud trepi alla.\nKappi mahuvad 2 Telia ruuterit (majas on teatud põhjustel 2 ühendust), 2 switchi ning 2 patch paneeli\nPaneelides on kokku 24 pesa, kuhu on ühendatud nii operaatori poolt majja sisse tulevad kui tubadesse laiali minevad kaablid - arvutivõrk, telefonid, telerid. Ja veidi ruumi jääb ülegi.\nLugemata postitus Postitas kunn24 » 10 Apr 2019, 00:26\nJa torgin järgi, et sissetulevate / väljaminevate kaablite pesade jaoks otsene tehniline vajadus ju puudub. Kuigi ilus kapp on, .\nEramajas tuleb kuskile signa panna ja selleks sobib see kapp samuti ilusti. Kuhu signa aku vaid panna, see on küsimus? Ta võib happeaure eraldada. Suletud AGM akudel on selleks eraldi vent-toru, saab kapist välja juhtida.\nTeemaalgataja järgmine mõttekoht peakski olema signa kaabeldus. Siis võimalik värava-automaatika jne. Kuigi liigse automaatika eest tahaksin hoiatada, et tõenäoliselt 10 a pärast on kõik enamus unustatud, mida kunagi sai kokku punutud. Või kui teenus sisse ostetud, siis paigaldajafirma hingusele läinud.\nLugemata postitus Postitas vtl » 10 Apr 2019, 10:43\n10 Apr 2019, 00:26\nEsimene ja kõige olulisem tehniline põhjendus on selles, et nii majja sissetulevad kui tubadesse laialiminevad kaablid on selline ressurss, mida on halb välja vahetada. Seega on mõistlik neid kaableid hoida ja mitte ilmaasjata väntsutada. Olenevalt kaablist on selleks erinevaid lahendusi, mis fikseerivad kaabliotsad statsionaarselt paika ning võimaldavad sinna külge tekitada paindlikult ümberseadistatavaid ühendusi. Nii on see olnud aegade algusest. Näiteks telefoni- ja sidekaablite magistraalidel oli otstes vanasti klemmliist, osades kohtades isegi joodetav. Tänapäeval on selle asemel nn. Krone latt, kuhu kaablisooned sisse pressitakse. Arvutivõrk elab valdavalt patch paneelide peal.\nAga kas koju esikusse-trepi alla-tehnoruumi on ikka paneeli vaja?\nIsegi kui sa täna oled kindel, et kruvid oma seadmed seina või asetad riiulile ja sinna nad jäävad, võib juba homne päev vajada selle liigutamist (nt. hoolduse käigus) või täiesti uut seadet ning seina seest väljatulevad juhtmed ei pruugi enam ulatuda. Või tuleb jätta ebamugav varu, mis tolkneb siis jalus.\nViimase 20 aasta jooksul on Eesti Telefon/Elion/Telia meie majas pakkunud kümmentkonda erinevat ruuterit, vastavalt hetkel kasutuses olevale standardile (ADSL, ADSL2, VDSL, optika...) ja hetkel pakutavatele kiirusele. Neid ruutereid on nähtud kõikvõimalike erinevate kujudega, pesad ees, taga, küljepeal, püstiseisvaid ja pikaliasetsevaid karpe. Iga teine kord, kui pakett kangemaks läks, oli eeltingimuseks ruuteri vahetus. Iga kord kui ühendusega mingi jama oli, tõi tehnik autost kõigepealt uue ruuteri ja vahetas selle ära.\nTöökindlusest (pistik jäiga kaabli otsas) ma juba korduvalt rääkisin. Kui see pistik ühel hetkel enam ühendust ei anna või katki läheb (näiteks armastab kusagile taha kinni jääda ja ära murduda see pisikene plastist fikseerimisklõpats), siis jääb iga uue pistiku paigaldamisega seinast tulev kaabel tiba lühemaks.\nKasutusmugavus. Patch-paneeli on oluliselt parem sildistada ja vajalikku ühendust üles leida, kui kaablite peale markeriga kritseldatud kirjasid veerida. Eriti kui neid kaableid on puntras juba kümmekond või rohkem.\nJa viimane argument on muidugi esteetika. Kas neid kohti, mida igapäevaselt ei vaata, on vaja viimistleda? Kas suure ja raske kapi taha on mõtet panna tapeeti? Kas põrandakatte vahetamisel paned seda tervele põrandale või lõikad mööbli kontuuri mööda välja? Kas tehnoruumi seina peaks värvima või jätad musta vuugiga laotud toore seina?\nNiipalju kui mina tänapäevaseid eramusse sobivaid signalisatsioonisüsteeme näinud olen, tulevad need reeglina oma seinale kruvitavas kastis, kus on juba kohad kontrollerplaadi, toiteploki ja laiendusmoodulite kinnituse jaoks. Samuti on seal kastis koht mingi kümnekonna ampertunnise hooldusvaba aku jaoks ning seda ei ventileeerita. Samad/sarnased akud on kasutuse ka UPS-ides ning ka seal ei ole mingeid ventilatsioonitorusid.\nTehnosüsteemide dokumentatsioon on tänapäeval sama tähtis, nagu maja enda projekt. Kui inimene ei tunne huvi selle üle, et vajalikud asjad kirja ning arhiveeritud saaks, siis pole midagi teha. Ignorantsus on paraku valdav. See ei ole aga põhjus, miks peaks elementaarsest mugavusautomaatikast loobuma. Asju tuleb teha lihtsalt korralikult.\nLugemata postitus Postitas Urmas » 10 Apr 2019, 17:51\nTeemaalgataja järgmine mõttekoht peakski olema signa kaabeldus. Siis võimalik värava-automaatika jne.\nÄra planeeri teema algataja elu! Vaevalt ta praegusesse korterisse väravaautomaatikat hakkaks kasvõi mõtteis mõlgutama ehk mälu värskendamiseks loe teema esimest postitust uuesti.\nLugemata postitus Postitas vtl » 10 Apr 2019, 19:04\n10 Apr 2019, 17:51\n...Siis võimalik värava-automaatika jne.\nPealegi valdav enamus väravaautomaatikat ei paikne hoones sees, vaid juhtkontroller on kusagil värava või tõkkepuu vahetus läheduses. Ainus asi, mida värava juurde planeerida, on elektritoide.\nLugemata postitus Postitas Kalvis » 11 Apr 2019, 08:50\n09 Apr 2019, 09:48\nSee ei ole halb nõuanne. Keegi ei tea täpselt ette kui kaugele seinast TV või arvuti tuleb. Või soovitatakse alust liigutada. Seepärast on varu soovitus asjakohane. Eriti annab tunda siis kui vaja näiteks objekti liigutada kasvõi hoolduse jaoks, et mingi muu pistik sinna taha liigutada. Vajalik lisa kõigest min meeter aga mida enamusel pole, pole seda 1 m varugi.\nMiks aga ei soovita seda seinapistikut on lihtne - iga jätk võtab seda kõrgsagedusel töötavat signaali maha, samuti asub mängu inimlik eksimus. Mul on üsna tihti olnud juhuseid kus data ei liigu puhul on süüdlaseks see seina pistik. Kui eesmärk on esteetikat taga ajada siis mina kätt ette ei pane -palun pane kasvõi 10 pistikut ühte tuppa. Samas põrandaliistust välja tulevat kaabliotsa ei pane mitte keegi tähele ja silma ei riku. See lahendus on siiski teemal maitse asi ja rohkem ma sel teemal ei vaidle, kellele ema, kellele tütar, igaüks teeb oma valiku ise.\nSee on ehk täna nii, eile oli teisiti. Mõte oli jutuga tüürida sinna, et min 1Gbit, aga parem oleks suurem ehk 10 Gbit.\nKannatab küll. Oli juhus kus mingi kaamerafirma vedas painduvaga pea 100 m - ei töödanud. Asendasid plank kaabliga ja toimis. Tegelt on kaabli tehnilistes andmetes kohe erinevus näha - osadel on max pikkus 30 m, teistel 100 m. Reeglina on plankkaablil 100 m, kuigi olen kohanud ka 30 m pikkusega plank kaablitüüpe. Painduvatel on valdav enamus 30 m. Ma ei taha inimesele halba ju soovitada? Seejuures pole siseinstallatsiooni tehes seda painduvust vaja, see ongi lahtise kaabli teema.\nKoduvõrgus tõesti pole täna rohkem kui 10 Gbit optikat vaja ja seega sobib vask. Afga optika kiul on ikka väga kaugel see kiirusepiirang, See on ikka terade kandis.\nMiks teemat mainisin ongi see, et kui Telia edaspidi paneb majja sisse optikat siis kaugemas tulevikuks pole ka sisevõrgus mingeid kiirusepiiranguid. Täna 4k videot sisevõrgus ikka 10 Mbitise kaabliga ei edasta? Tehnika areneb pidevalt edasi. Miks mitte ehitada maja sisevõrku optikaga kui see vaid taskukohane oleks. Kahjuks täna ei ole, kuid homme juba on. Tegelt juba tuleb hiina ruutereid millel on optika pordid lisaks ja isegi taskukohase hinnaga. Aga kõik kompott kokku pole täna taskukohase hinnaga. Kahjuks kiu keevitusseadmed on veel überkallid, kuigi nende hind on langenud kordades.\nSaab osta ka valmis otsastatud nn. patch optilisi kaableid. Aga ma püüdsin hinnavaatlusest midagi otsida, enamus IT seadmete müüjaid pole optikast midagi kuulnud, kuigi sidefirmade esindajad pea iga kohtumine ütlevad, et neile on need seadmed sama odavad kui vaskvõrgu asjad.\nLugemata postitus Postitas vtl » 11 Apr 2019, 11:09\n11 Apr 2019, 08:50\nSee ei ole halb nõuanne. Keegi ei tea täpselt ette kui kaugele seinast TV või arvuti tuleb. Või soovitatakse alust liigutada. Seepärast on varu soovitus asjakohane. Eriti annab tunda siis kui vaja näiteks objekti liigutada kasvõi hoolduse jaoks, et mingi muu pistik sinna taha liigutada. Vajalik lisa kõigest min meeter aga mida enamusel pole, pole seda 1 m varugi\nMitu korda peab seletama, et seinapesa ja seadme (TV, arvuti...) vahele pannakse pärast seadme asukoha paikapanemist ÕIGE pikkusega (või natukene pikem) patchkaabel. Kui on vaja seda liigutada, siis võetakse kaabliots pistikust lahti. Kui seade paigaldatakse ringi uude kohta, siis asendatakse ühenduskaabel teise pikkusega kaabliga.\nMiks aga ei soovita seda seinapistikut on lihtne - iga jätk võtab seda kõrgsagedusel töötavat signaali maha, samuti asub mängu inimlik eksimus.\nVõrguseadmed on disainitud nii, et signaali tee peal ühes passiivses segmendis on vähemalt 6 ühendust: võrguseadme pesa - patchkaabel - patchpaneeli pesa - seinasisene kaabel - seinapesa - patchkaabel - tarbija pesa. Seega mure signaalikao pärast ja mõte neid ühendusi ratsida, on üleliigne. Insenerid on arvestanud nende pesadega liinil ja võrk ei muutu ei paremaks, kiiremaks ega ilusamaks, kui need pesad ära jätta.\nInimlik eksitus võib varitseda kõikjal. Ka oskamatult tehtud veetoru ühendused võivad hakata lekkima, aga see ei tähenda, et me tooksime tänavalt vee PEM toruga otse tuppa, vaid ikka paneme sinna vajaliku armatuuri.\nKordan. Võrgukaabeldus testitakse enne kasutuselevõttu ja veendutakse, et inimlik eksitus ei oleks mängu tulnud. Kord paikakruvitud, testitud ja töötav pesa ei hakka üldiselt tõrkuma (erinevalt jäiga kaabli otsa löödud pistikust!).\nPainduv kaabel ei kannata mingite lisaprobleemide käes... seda tuleb kasutada õigesti. Plankkaabli segment võib olla kuni 100 meetrit pikk, üle selle tuleks vahepeal kasutada juba aktiivseadmeid. Painduv kaabel on ühenduskaabel ja sellega tavaliselt üle paarikümne meetri ei minda.\nKannatab küll. Oli juhus kus mingi kaamerafirma vedas painduvaga pea 100 m - ei töödanud. Asendasid plank kaabliga ja toimis. Tegelt on kaabli tehnilistes andmetes kohe erinevus näha - osadel on max pikkus 30 m, teistel 100 m. Reeglina on plankkaablil 100 m...\nMa kirjutasin selge sõnaga, et kaableid tuleb kasutada õiges kohas. Painduva kaabliga EI TEHTA sajameetriseid segmente, selleks on plankkaabel. Maksimumpikkuste korral üle kümnekonna meetri painduva ühenduskaabliga ei minda. Näiteks kui plankkaabli segment on näiteks 90 meetrit, siis võid mõlemasse otsa panna kokku kuni 10m ühenduskaablit. Kui pesade paigaldus on läbi mõeldud, siis reeglina piisabki ju meetrist-paarist.\nKui ühendused tehakse ilma statsionaarse kaabelduseta lihtsalt lahtiselt seadmete vahel, siis võib erandkorras kasutada ka väga pikki patchkaableid (10...20 meetrit). Ja kui korteris vahemaad piirduvadki paarikümne meetriga ning on soov arvutivõrgu juhtmed vedada mööda põrandaliistu või diivani tagant, otsastades need ainult pistikutega, siis tulekski kasutada just painduvat kaablit.\nSiinkohal on analoogia elektrikaabeldusega. Seina sees vead plankkaablit, aga tarbija ja seinapesa vahel on painduv mitmekiuline ühenduskaabel. Sa ju ei aja neid kahte asja segi - plankkaabel ei tule tarbijani (laualamp, teler, triikraud) ning kiulist ühenduskaablit (a'la 3x0.75mm2) EI panda jällegi seina sisse.\nKui eelnev ikka veel kohale ei jõudnud, siis pole midagi teha. Endale tehke nii nagu soovite, aga halba nõu ja eeskuju ei ole mõtet foorumis teistele anda.\nSeejuures pole siseinstallatsiooni tehes seda painduvust vaja, see ongi lahtise kaabli teema.\nTäpselt seda ma oma eelmis(t)es kirja(de)s ka kirjutasin. Painduva kaabliga EI tehta statsionaarset installatsiooni.\n...kuigi olen kohanud ka 30 m pikkusega plank kaablitüüpe.\nSellisel juhul ei olnud tegu Cat5+ standardile vastava kaabliga.\n...Miks mitte ehitada maja sisevõrku optikaga kui see vaid taskukohane oleks. Kahjuks täna ei ole, kuid homme juba on. Tegelt juba tuleb hiina ruutereid millel on optika pordid lisaks ja isegi taskukohase hinnaga. Aga kõik kompott kokku pole täna taskukohase hinnaga...\nAsi ei ole taskukohasuses. Optiline kaabel on üliodav tegelikult vasega võrreldes. Küsimus on selles, et optikastandardeid ja ühenduspistikuid on mitmeid ja me ei tea veel, millised neist muutuvad tuleviku koduseadmetes de-fakto standardiks. Hiinlased võivad oma ruuterile toppida mida iganes peale, aga mõistlik on lähtuda ikkagi sellest, mis praktilises kasutuses käibele tuleb.\nLugemata postitus Postitas Kalvis » 11 Apr 2019, 11:48\nSeletasin miks pole hea lisapesa. Ja tavaline plankkaabel on piisavalt hea ka selleks ülesandeks. Ja lõpuks on see maitse küsimus.\nLugemata postitus Postitas vtl » 11 Apr 2019, 11:56\n11 Apr 2019, 11:48\nSa ei ole siiamaani suutnud mind veenda selles, miks ei ole toa seinal hea kasutada seinapesa.\nArgumendid stiilis "ühendamisel võib eksida" ja "see on lisatakistus" (millega ON võrguseadmete disainimisel juba ette arvestatud) ei ole küll pädevad pesade ärajätmiseks ja kaablipuntra otsapidi seinast väljatoomiseks.\nJa huvitav on see, et kui siin elektriseadmete foorumis on korduvalt vaieldud nt. teemal, kas nn. "lambijuhet" või "pikendusjuhet" (ühenduskaablit) tohiks panna installatsiooniks seina sisse või plankjuhtmetega paigalduskaablist ei ehitata pikendusjuhtmeid, siis vastus on ikka olnud, et "nii ei tehta", mitte et "see on maitse küsimus". Aga millegipärast isehakanud võrgupaigaldajad propageerivad sellist pornot. Vabandage mu prantsust, aga mõte jääb samaks.\nLugemata postitus Postitas vtl » 11 Apr 2019, 12:16\nPS. Kui elektriteemas on korduvalt küsitud, kas näiteks 10 seinapesa (elektrikontakti) järjestikune paigaldus on lubatud ja kaheldud, kas sellised järjestikused ühendused ei halvenda mitte töökindlust, siis ükski asjatundja ei ole soovitanud need pesad ära jätta või iga pesa juurest eraldi katkematut liini kilbini vedada. Samuti pannakse paigaldisse kümnete viisi harukarpe, kuigi ka need on täiendava takistusega ühenduskohad ja võimalus montaazil eksida ning eri värvi juhtmed segi ajada.\nAga arvutivõrgu juures, kus seadmete sisend-väljundtakistused on suurusjärk sadades oomides ja voolud on tühised, muretsetakse millegipärast mõne kullatud kontaktipaari lisatakistuse pärast.\nLugemata postitus Postitas vtl » 12 Apr 2019, 01:52\n12 Apr 2019, 00:35\nKui mingi bemmis 1 kontaktipaar paneb näkku, müüd selle odavalt maha. Järgmine, kes vea lõpuks tuhandete kontaktide seast välja raalib, saab lotovõidu. See on reaalne elu. Ma tean, millest jutustan, see on nutvad kliendid, karm reaalsus ja mu igapäevane leib. Nii, et ma olen kategooriliselt vastu liigsetele klemmidele ükskõik kuhu need on topitud. Igal klemmil peab_olema_tehniline_põhjendus (oma ilujutuga võid seenele sõita). Näiteks seadme kiire ja hõlpsa lahtiühendmise vajadus, kaabli lõikudena lahtiühendamise vajadus. Kui ära ei põhjenda, on projekt vigane ja sellisele projekteerijale uks ühes suunas lahti.\nMa ei ole bemmi-inimene ja mul pole ka kommet "näkkupanevaid asju" odavalt järgmisele lollile maha müüa.\nSee selleks, viimast korda kirjutan:\nJäiga, ühesoonelise paigalduskaabli fikseerimine, selleks et seda kaitsta korduva painutamise, lubatud painderaadiuse rikkumise ning selle käigus kaablisoonte väsimise ja murdumise eest, on juba üksinda piisav tehniline põhjendus, et termineerida see kohtkindla pesaga ja viia liikuv ühenduskaabli osa eraldi, kergelt asendatavasse segmenti.\nLiigseid klemme ainult nalja või viisaka vormistamise pärast ei tohi panna. Iga kontakt on rikke allikas, siin pole küsimustki.\nIga plankjuhtme painutamiskord on järjest suurem potentsiaalne rikke koht, siin pole küsimustki.\nKuna paigalduskaablil ei ole murdmise loendurit, siis ei ole ka ekspluatatsiooni käigus võimalik tuvastada, kas kaabliotsa on eelnevalt painutatud üks, kümme või sada korda, mitu korda võib seda veel väänata ja millisel hetkel võib mõni soon murduda. Järsu murdekoha tekitamisel võib kaabli juba paarikümne painutamiskorraga katki teha.\nMulle nüüd aitab tuuleveskitega võitlemisest. Kõik vähegi arvestatavad arvutivõrgud, projektid ja paigaldised, mida ma viimastel aastakümnetel näinud olen, ehitatakse pesade ja paneelidega. Ainsad kohad, kus pistikud otse seina seest tulevate kaablite külge lüüakse ja sealjuures nii kokkuhoiust kui rikkekohtade vältimisest targutatakse, on mõned säästuprojektina tehtud kodused paigaldised või amatööride poolt haltuurakorras põlve otsas kokku klopsitud väikekontori võrgutamine.\nPS. Käesoleva kirja ärasaatmise järel selgus, et kaasfoorumlase "kunn24" post on vahepeal ära kadunud. Jätsin siiski oma vastuse alles, võib-olla on kellelegi sellest infost kasu.\nLugemata postitus Postitas ping » 12 Apr 2019, 02:29\nKuna vastavalt EU ohutusnõuetele peab nii suur (tele)ekraan, mis kukkudes saab last vigastada olema kas laua- või seinakülge kinnitatud, siis vist peaks tänapäeva "tavalisi" telekaid "kohtkindlateks seadmeteks" nimetatama.\nLugemata postitus Postitas Kalvis » 12 Apr 2019, 09:28\nSulle on teiste poolt vastatud ja vastan uuesti: ega see seina eraldi tehtud RJ-45 pistikupesa ühendus ei ole keelatud, kes tahab, paneb neid niipalju kui süda lustib. Aga mõned negatiivsed omadused on siiski:\n1. On üsna kallis\n2. Tekib täiendavad signaalikao, mis vähendab lubatavat maksimaalset pikkust. Paljud ei pane tähele aga kui kasutada sitta kaablit, sittu võrgukaarte (real... jt.), hiina odavruutereid jne siis sealt enam 10 Gbit läbi ei lase, ei lase isegi 1 Gbit. Olen korduvalt seda klientidele töestanud kus oligi lahendus, et seinapistik lendas minema ja kaabel otse ja töötas tal 1 Gbit, Üle seinapistiku aga töötas ainult 100 Mbit.\n3. on paindlikum ja lihtsam lahendus. Pressid otsikud otsa, paned kas üleliigse kaabli põrandaliistu või keerad rulli ja kasutad. Inimeste soovid muutuvad - soovid toas asukohta vahetada, kerid kaabli ringi ja kasutad. Kui tahad seinapistikule üle minna, paned pistiku ülesse ja ühendad ringi. Aga tagurpidi enam nii lihtsalt ei tee.\nLugemata postitus Postitas vtl » 12 Apr 2019, 11:00\n12 Apr 2019, 09:28\nFrank Zappa on öelnud "inimesed nõustuvad sinuga ainult siis, kui nad juba enne sinuga nõus on. See ei muuda inimeste meelt."\n1. Või kuidas saab peale kõiki siin teemas toodud argumente väita, et "RJ-45 pistikupesa ühendus [...] on üsna kallis"?\nKallis millega võrreldes? Leivapätsi ja õllepudeliga võrreldes? Teleri ja arvutiga võrreldes? Või hoopis ehituse/remondi ruutmeetrimaksumusega võrreldes?\nTõin paar postitust ülalpool välja hinnad - paarist kolmest eurost alates. Tavaliste pistikusarjade korral samas suurusjärgus voolupesade ja lülititega. Kas hakkame seinakontaktide ja lülitite pealt samuti kokku hoidma, sest needki maksavad raha ja võivad katki minna? Lihtsam oleks ju lamp otse ühendada.\n2. Maksimaalne võrgukaabli segmendi lubatud pikkus koos pesadega on 100 meetrit.\nMaksimaalne võrgukaabli segmendi lubatud pikkus ilma pesadeta on 100 meetrit.\nSee 100 meetri piir ei ole tingitud mingist müstilisest "signaalikaost pistikutes", vaid viivitustest ja lainepikkusest. Seda pikkust ei tohi aga ei saa ületada pesade pealt kokku hoides.\nKorralik Cat5e võrgukaabel maksab paar-kolmkümmend senti meeter ja garanteerib 100 meetrit igas asendis ja iga ilmaga. Ma ei kujuta ette, kustkohast leidub nii sitta kaablit, mis ühe seinapistiku lisamisel enam standardiga lubatud kiirust läbi ei lase.\nVõrgukaardid on tänasel päeval valdavalt emaplaadile integreeritud ja kvaliteetsed. Mittetöötav võrgukaart või ruuter tuleb välja visata, mitte süüdistada RJ-45 pistikupesasid.\n3. Mis on paindlikum, kas seina seest välja tulev (st. seina küljes kinni olev) fikseeritud pikkusega juhe, mille varu tuleb rulli keerata, või seinapesa, millesse võid ühendada ükskõik millise pikkusega ühenduskaabli ning kui seda ei kasuta, võid ühenduskaabli üldse ära võtta.\nKäesolevaga teatan pidulikult, et isand Kalvise viidatud post oli viimane piisk karikas ja ma ei soovi enam ehitusfoorumis sõna võtta, vaielda ega tuuleveskitega võidelda.\nMa olen üritanud inimesi aidata oma vabast ajast ja heast tahtest, jagades oma ametialaseid kogemusi ja teadmisi. Aga kui professionaalne suhtumine asendub võhikute tänitamisega, et "3€ maksev pesa on ju üsna kallis" ning "sitt kaabel ja tundmatu hiina ruuter (väidetavalt) sellega ei tööta" ning seetõttu soovitatakse võrgukaabeldust taha veneaegse mentaliteediga, naeltega põrandaliistu külge lüües ja diivani taha varu rulli keerates, siis mulle aitab. See siin ei ole see koht, kuhu peaks rohkem oma aega kulutama. Tänan tähelepanu eest!\nLugemata postitus Postitas kunn24 » 12 Apr 2019, 11:14\nMa kustutasin ära põhjusega, et sinuga vaidlemine reeglina kuskile ei vii ja teisi see jauramine vaevalt huvitab. Esimene pool leidis ka kinnituse.\nNii palju ma su hüper-super painutamiseteooria kohta ütlen, et tihti katkeb isolatsioon enne ja siis juhe (eriti külmas), mis viib paindekoha järsule lokaliseerumisele ning siis enam pole suurt vahet, kui peen on juhtmes kiud. Autode puhul väga tavaline, kuigi juhtmekiud on paindekohtades (tagaluuk, uksed jne) nii 0,05- 0,02 mm läbimõõduga. Ja ma tahaks näha meest, kes su kapis igapäev sadu paindeid sooritab. Lisaks sa võiks tulla selle peale, et juhtmetele pannakse peale painderaadiuse suurendamise kaitse (näiteks kantavate elektritarbijate korpuse ja pistiku küljes) ja rakendatakse muid meetmeid paindenurga kahandamiseks per meeter. Ma jään jätkuvalt seisukohale, et ahelas liigne pesa / pistik- halb projekt ja teostus. Kuigi poosetada on nendega muidugi tore. Iga selline sõlm koosneb tegelikut vähemalt 5-st !!!! jätkust (pesal on vahel trükkplaat, mille mõlemas otsas on ka jätkud).\n1 asi veel, sa kipud unustama, et need pesad on küllaltki tolmukartlikud ja tolmukogumise altid. Selle puuduse leevendamiseks pannakse nad nii, et pistik siseneb alt või 45 kraadi all. Vabadel pesadel peal tolmukaitsed (tüütu). Sinu lahenduses ma ei näinud mitte ühtegi sellist.\nMa ei kujuta ette, kustkohast leidub nii sitta kaablit, mis ühe seinapistiku lisamisel enam standardiga lubatud kiirust läbi ei lase.\nKui 1 juhe ei anna ühendust, minuteada läheb võrk tööle kiirusega 100 Mb/s. Selle kohta reeglina veateadet ei tule (kui just kiirused pole käsitsi konfitud). 4 keerupaariga võrk on selles mõttes tänuväärne asi, et halvemal juhul mitme katkestusega säilitab mõningase töövõime. Muudes süsteemides tuleksid sellised vead kohe ja kurbade tagajärgedega välja. Näiteks auto võrgud on reelina 1 keerupaariga. Kuigi (suure möönduse ja piiranguga) töötab ka siis, kui paarist 1-s juhtmes katkestus. Uuemate autode puhul saadi aru, et pistikute hulka tuleb kardinaalselt kokku tõmmata ja selle tulemusena pandi sellised lähedal asuvad ja enamus variantidena olemasolevad moodulid kokku 1-ks plaadiks. Asjale pandi külge koguni kõlav nimi: töökindluse suurendamise programm pistikühenduste ja alamvõrkude vähendamise teel. Tõenäoliselt hoidis see ka ehitusmaksumust kokku. Remontijal ka lihtsam- kui mingi totaalne võrgukamm, kirjutab kliendile 700 eest uue mooduli ja asi enamuses unustatud. Ja noh, sellist paska, nagu RJ pesa ja pistik ei kujutaks autos üldse ette. Sellist vigade pahna siis ei saaks enam kaine peaga seal lahata.\nKui veel sul soovi neid pesasid- pistikuid igalpool kiita, siis mõtle 10 korda ja küsi ka oma armsalt abikaasalt, kas oleksite tõsimeeli nõus lendama lennukiga, kuhu keegi usin projekteerija on puht ajaviiteks ja ilusa vormistamise mõttes joonistanud ämbri-/ vannitäie neid pesasid- pistkuid, millest jutt.\nLugemata postitus Postitas Urmas » 12 Apr 2019, 15:39\nMa kustutasin ära põhjusega, et sinuga vaidlemine reeglina kuskile ei vii ja teisi see jauramine vaevalt huvitab.\nTäieliku võhikuna selles teemas võin ennast vabalt liigitada teiste alla ja peaks mainima, et täitsa huvitav ja üldhariv teema. Kui mul tuleks vajadus hakata sidekaableid vedama, siis oleksin kasutaja Vtl variandi pooldaja. Ah, noh, see on minu isiklik maitse.\nAlles hiljuti lõpetasin ühe värskendusremondi, kus pidin peitma seni mööda seinaääri jooksnud sidekaablid põrandaliistu sisse ja põhimõtteliselt jooksid kõik ühte kohta ja sealt omakorda laiali.\nLugemata postitus Postitas Küülaline » 12 Apr 2019, 16:37\noleksite tõsimeeli nõus lendama lennukiga, kuhu keegi usin projekteerija on puht ajaviiteks ja ilusa vormistamise mõttes joonistanud ämbri-/ vannitäie neid pesasid- pistkuid, millest jutt\nHuvitav oleks teada, mitut lennuki elektri- ja nõrkvooluprojekti kunn24 käes on hoidnud? Isand vtl seisukohaga ühinen ma täielikult.\nÜhes teises teemas soovitas kunn24 elektri (paigaldiste) projekteerijatel hakata tööstuslikke valgustite liiteseadmeid asendama põlve otsas valmistatutega.\nLugemata postitus Postitas rokikas » 12 Apr 2019, 19:17\nÄra jama, siin niigi viimased ajad suht sisutus möllab ja sinu kirjutised on ühed vähesed mida nii lahe lugeda kui ka kõrvataha sealt nipetnäpet panna.\n"Kalvis" ju ideeliselt üritab järjekindlalt inimesi aidata aga kipub vist tihti üle ridade lugema ja sellega paneb tihti teiste kirjutatu mõttest täiega mööda. Tahab hästi aga ...\n"kunn.." ..... Kooliharidust on kindlasti saanud ja ka teadmisi sealt kindlasti külge jäänud aga kõik keerab kõverpeeglisse üleolev "olensuurisemõtlejakeskõigisttargem" suhtumine.\nArvan et iga mõistusega lugeja on siit ammu aru saanud et jah saab ka "juhtmed ripakil" lahendust kasutada aga korrektne ning lollikindlam on kohe pesad paigaldada.\nLugemata postitus Postitas jan » 13 Apr 2019, 02:50\nOlen seda teemat algusest peale jälginud aga ei arvanud, et see sellise demagoogiaga päädib, kus osad oma tõde ainuõige pähe edasi lahmivad hoolimata asjakohastest vastuargumentidest ning näidetest.\nEriti kaunis demagoogia näide oli viia jutt siseinstallatsiooni pealt autondusesse. Usun, et ka vtl ei tuleks selle peale, et auto kapoti all lahtisi RJ45 pistikühendusi kasutada. Esiteks pole autonduses kasutusel Ethernet vaid üsna lollikindel ning madala kiirusega CAN bus. Ning isegi kui oleks Ethernet, siis sellistes vaenulikes keskkondades kasutatakse M12 tüüpi pistikühendusi, mis taluvad vibratsiooni jms.\nVootele, aitäh sulle, et oled viitsinud nii palju vaeva näha ning üritanud rahulikult seletada asju (koos näidetega), mis on tegelikult täiesti elementaarsed.\nJah, olen ka ise kunagi (15 aastat tagasi) teinud paigaldusi, kus seinast tulevatele Cat5E kaablitele olen otsad külge löönud ning need seadmetesse lükanud. Tõsi, mõned neist töötavad siiani, kuid häbi on neid vaadata. Osadel pidin juba aasta jooksul võrguseadmetest MTU-d 500 peale keerama, et midagigi sealt läbi läheks. Tänasel päeval ei tuleks selline lahendus mõttesegi.\nVäga palju on panustatud just paigaldusvigadele. Aga nagu ka vtl on juba varem välja toonud - see kehtib absoluutselt ka kõigi muude valdkondade puhul:\n- Loll paigaldaja paneb ka prussikingad kipsikruviga\n- Loll paigaldaja klammerdab aurutõkke auklikuks juustuks\n- Loll paigaldaja unustab pistikupesades sooned klemmi all korralikult pingutamata või paneb need klemmide alla pooleldi koos isolatsiooniga\n- Loll paigaldaja paneb ka Kalvise kapitagusele kaunile plankkaabli rullile kiudkaabli pistikud\nLoll paigaldaja ei ole argument, mille tõttu peaks tänasel päeval korrektset lahendust maha tegema.\nMis puudutab argumenti, et soovitakse asju ümber tõsta - reeglina on ruumides üsna limiteeritud võimalused selle jaoks ning need võimalused tasub läbi mängida juba varem ning vastavalt võimalusele lisada pesad (nii elektri kui ka side omad) ka teistesse seinadesse, kuhu potentsiaalselt on võimalik asju ümber tõsta. Sest kui elektri pesad on ainult ühes seinas, siis nii ehk naa tuleb ümbertõstmisel kasutada pikendusjuhet. Ja siis ei jää ka see kiudkaabliga patch kaabel visuaalselt rohkem häirima kui pikendusjuhe. Parem aga kui kumbagi näha ei jää.\nLugemata postitus Postitas Kalvis » 13 Apr 2019, 09:35\nVähemalt 80% juhtudest kui on kutsutud mind appi, miks internet ei tööta, või töötab kuidagi aeglaselt, aga enne töötas on olnud veaks justnimelt see seinas olev pistikupesa. Nii ettevõtetes kui erakodudes.\nLugemata postitus Postitas Küülaline » 13 Apr 2019, 11:18\n13 Apr 2019, 09:35\nVähemalt 80% juhtudest ... on olnud veaks justnimelt see seinas olev pistikupesa\nEi taha seda % uskuda.\nMille poolest seinapesa ühendus erineb seadme küljes oleva RJ45 pesa ühendusest? Eriti veel, kui jäik kaabel on toodud otse seadmesse on see ühendus kindlasti halvem, kui painduva kaabli ühendus seinapesa ja seadme vahel.


15. nädal Jõgeval ja selle ümbruses (16.04.2019 19:26)\n15. NÄDAL 8.4.2019.- 14.4.2019. Jõgeval ja selle ümbruses\nKülmad ilmad tulid tagasi. Nädala jooksul sadas mitmel päeval lund ja lörtsi. Kolmapäeva hommikul oli lumekirme maas.\nLumine Laiuse voor kolmapäeva hommikul\nNeljapäeval jäi ööpäeva keskmine õhutemperatuur alla null kraadi (-1,1 °C) ja päeval oli sooja ainult 0,1 kraadi.\nLumi sadas maha\nNädala teisel poolel olid hommikud hallased ja muld külmunud. Kõige külmemal ööl (laupäeval) langes minimaalne õhutemperatuur -4,1 kraadini ja hommikuks oli muld viie sentimeetri sügavuseni külmunud. Ka pühapäeva öösel oli külm (-2,9 °C), kuid päeval tõusis juba maksimaalne õhutemperatuur ligi üheksa kraadini.\nSademeid kogunes nädala jooksul 4 mm.\nEsmaspäeval saabus siia kanti koovitaja. Külmade ilmadega taimede areng seiskus. Väheste sademete ja samas tuuliste ilmadega kuivasid põllud kiiresti. Niiskuse säilitamiseks mullas kobestati mulla pindmist kihti.\nPühapäeval uuesti soojaks muutunud ilmadega võis näha rohkesti mesilasi krookustel ja sillade õitel, lendlesid uuesti liblikad.\n3324 Lumi sadas maha\n3325 Lumine Laiuse voor kolmapäeva hommikul\n3331 Õitsev tupp-villpea\n3333 Õitsev raagremmelgas


Mantel. Tartu oli muutunud...|Tartu ilukirjanduses\nMantel. Tartu oli muutunud...\nTartu oli muutunud. Mees polnud seda linna kümme aastat näinud. Et Kivisilda enam polnud, seda ta teadis, kuid Vanemuise varemed ja laiad lagedad väljad kesklinnas mõlemal pool jõge tekitasid mulje, justkui oleks ta sattunud võõrasse paika. Juudi kirikut Aleksandri tänava alguses polnud, ainukesest puusillast sõitsid üle harvad veoautod, sekka mõni üksik villis. Ülemjooksu pool pangamaja kohal vedas paadimees jalakäijaid rubla eest üle.\nRaekoda oli alles, sõjaeelne pangamaja samuti. Ja turuhoone oli alles. See viimane säras tuledes, hommikuhämarus polnud sügisese napi päevavalguse ees veel taganenud. Neil seal peab elektrivärk korras olema, mõtles mees ja otsustas sisse astuda.\nMüüdi liha, võid, piima, isuäratavalt paksu hapukoort, hästilõhnavaid saiakesi. Mees ei ostnud midagi, vaatas ainult. Väljas õue peal oli ta küll korraks seisatanud putka ees, kust saiakestele lisaks pakuti ka kohvi, kuid siis ta nägi, et sealtsamast ostsid kurbade ja kurjade nägudega mehed teeklaasides lahtist viina, see haises, kui pudelist välja valati. Ta surus rahakoti tasku tagasi ja eemaldus. Ta teadis, et on ka ise kurja ja kurva näoga, ometi ei tahtnud ta samasugustega sarnaneda.


Teisenda TIE mõõtühikuks Dunam (meetermõõdustik) (Two Inch Equivalent mõõtühikuks Dunam (meetermõõdustik))\nTIE to Dunam (meetermõõdustik)\nTwo Inch Equivalent to Dunam (meetermõõdustik)\nKui palju on Dunam (meetermõõdustik) ühes Two Inch Equivalent?\n1 Two Inch Equivalent [TIE] = 0,000 002 027 Dunam (meetermõõdustik) - Mõõtühikute kalkulaator, mida on võimalik muu hulgas kasutada Two Inch Equivalent mõõtühikuks Dunam (meetermõõdustik) teisendamiseks.\nTeisenda Two Inch Equivalent mõõtühikuks Dunam (meetermõõdustik) (TIE mõõtühikuks Dunam (meetermõõdustik)):\nSelle kalkulaatoriga on võimalik teisendada väärtus koos algse mõõtühikuga, näiteks '154 Two Inch Equivalent'. Seda tehes võib kasutada ühiku täielikku nimetust või selle lühenditnäiteks 'Two Inch Equivalent' või 'TIE'. Seejärel määrab kalkulaator teisendatava mõõtühiku kategooria, näiteks 'Pindala'. Pärast seda teisendab see sisestatud väärtuse kõikidessee talle teadaolevatesse sobivatesse ühikutesse. Saadud loendist leiate kindlasti ka selle teisenduse, mida te algselt otsisite. Teisendatava väärtuse võib sisestada ka järgmiselt: '10 TIE na Dunam (meetermõõdustik)' või '8 TIE to Dunam (meetermõõdustik)' või '9 Two Inch Equivalent -> Dunam (meetermõõdustik)' või '34 TIE = Dunam (meetermõõdustik)' või '80 Two Inch Equivalent na Dunam (meetermõõdustik)' või '77 Two Inch Equivalent to Dunam (meetermõõdustik)'. Selle alternatiivi puhul arvutab kalkulaator välja kohe, millisesse ühikusse algne väärtus teisendatakse. Sõltumata sellest, millist neist võimalustest kasutatakse, säästab see tülikast nimekirja otsingust paljude kategooriate ja lugematute toetatud ühikute hulgast. Kogu see töö tehakse meie eest kalkulaatori poolt ning see võtab vaid murdosa sekundist.\nLisaks võimaldab kalkulaator kasutada matemaatilisi väljendeid. Selle tulemusena ei saa mitte ainult numbreid üksteisega võrrelda, näiteks '(43 * 65) TIE'. Erinevaid mõõtühikuid võib teisendamisel samuti omavahel otseselt siduda. See võib näiteks välja näha nii: '154 Two Inch Equivalent + 462 Dunam (meetermõõdustik)' või '42mm x 67cm x 59dm = ? cm^3'. Sellisel viisil kombineeritud mõõtühikud peavad mõistagi sobima kokku ja olema vastavas kombinatsioonis mõistlikud.


Kristjan Lepik soovitab: nädalavahetuse lugemisnurk. 9.11 – Edasi - Innustav ja hariv ajakiri\nKristjan Lepik 9. nov. 2019 Uudised\nHiljuti on olnud kuulda mitmeid põnevaid uudiseid poliitreklaami ja sotsiaalmeedia platvormide kohta. Mark Zuckerberg ütles, et nemad ei hakka poliitreklaami kontrollima (isegi kui tegu on otseste valedega). Peale seda teatas Twitteri tegevjuht, et nad keelustavad üldse poliitreklaami.\nProbleemi kese on selles, et tegelikult on tehnoloogia loonud uued platvormid, millega me ühiskondadena ei ole osanud veel poliitika suhtes harjuda. Võimalik on tõepoolest raha eest levitada ka otseseid valesid ning selle abil võimule saada. Selles mõttes on Twitteri Jack Dorsey samm minu silmis väga õiges suunas. Kahtlemata ka samm, mis on riskantne ja probleemkohtadega, kuid muutus on hädavajalik – peame seda otsima hakkama. Sarnaselt jätkates võib see viia veelgi suurema ühiskonna lõhestumiseni, mis seab juba ohtu sellise sõna nagu “rahu”. Loe edasi: Guardian\nGoogle teatas oma edusammudest seoses Sycamore’i-nimelise kvantarvutiga, mil on potentsiaali järgmistel kümnenditel palju muutusi tuua. Kui enne võttis teatud arvutuse tegemine parimate superarvutitega 10 000 aastat, siis Sycamore teeb selle 200 sekundiga. See võib tuua väga palju uusi avastusi nii looduse, inimese kui ka krüptograafia kohta. Oluline on siiski märkida, et need muudatused võtavad aega – võimalik, et suuremad kvantarvuti-põhised muutused saabuvad alles 10 aasta pärast. Kuid me oleme astunud olulise sammu lähemale. MIT Technology Review’s on intervjuu Google’i tegevjuhi Sundar Pichaiga. Loe edasi: MIT Technology Review\nKas tehisintellekt välistaks hea välimusega inimeste eelistamise tööl?\nUuringud on tõestanud, et atraktiivsetel inimestel on tööpostil eelis. Kas tehisintellekt võib seda probleemi lahendada? Loe edasi: Harvard Business Review\nUsalduse haprus ühiskonnas\nUsaldus on ühiskonna ja ka inimsuhete üks olulisemaid alustalasid. Aga miks on usaldus ühiskonnas nii habras? Vanasti toimis ühiskond paljuski usalduse alusel, aga nüüd tundub olulisem olevat usaldamatus. Inimest kontrollitakse igal pool kaameratega ja tooted poodides asuvad luku taga, andes signaali, justkui kõik meie ümber on ebaausad. Kui meile antakse pidevalt signaal, et inimesi ei saa usaldada, võibki usalduse haprusest tulenevalt nii minna. Loe edasi: The Rational Walk\nLinnaelanikud maaelanikest õnnetumad\nInimesed, kes elavad linnades, on keskmiselt vähem õnnelikud kui need, kes elavad maal. Uuringud on üldjoontes näidanud, et mida suurem on linn, seda õnnetumad on seal elavad inimesed. Linnad tõmbavad ligi nii head kui ka halba ja käituvad justkui suurendusklaasina, tuues meist välja parima ja ka halvima. Linnaelul on oma hind. Loe edasi: CityLab\nOslo autovaba kesklinn\nMis juhtus, kui Oslo otsustas kesklinna peaaegu autovabaks teha, asendades 700 parkimiskohta rattateede, taimede, pisikeste parkide ja pinkidega? Tänavad on täis inimesi, mitte parkivaid autosid, äriettevõtetel on piisavalt kliente ja liiklemine kesklinnas on hõlpsam ning kiirem. Loe edasi: Fast Company\nMeil on võimalik kas enda vigu eirata ja nende suhtes roosad prillid ette panna või vigu ausalt vaadata ning seeläbi proovida saada paremaks. Kõik on meie enda kätes. Väga hea postitus. Loe edasi: RPSeawright.com\nKui lindudest jääks taevasse jäljed\nImelised fotod National Geographicus: millised oleks jooned taevas, kui lindudest jääks visuaalne jälg. Millised mustrid! Loe edasi: National Geographic\nPosted in Uudised and tagged Edasi, Google, Intervjuu, kunst, loodus, poliitika, Ühiskond, uudised. Bookmark the permalink.


Kord olid niidud rohelust täis. - It is all about colours\nKord olid niidud rohelust täis.\nVahepeal maitsevad need traditsioonilisemad asjad lihtsalt kõige paremini. Kuidagi nõnda koduselt ja soojalt, just kui viies mingisse kindlasse momenti, mis nostalgiaudusse on mattunud ja enda käed õrnalt ümber seob. Ühel õhtupoolikul hakkaski mind taoliselt kummitama idee mõnusalt soojast kapsapirukast. Sellest päris õigest, mis ikka üsna kohupiimasele põhjale on küpsetatud (kunagi küpsetasin midagi taolist). Mmm...Ja sedasi jätkusid mõttetalgud pirukateemal üsna mitu päeva, kuni viimaks ahju sooja panin ja küpsetamisega peale hakkasin.\nKuna siinpool lahte seda õiget teralist kohupiima väga lihtsalt leida ei ole (lähim võimalus on teisel pool linna asuv Eesti pood, kus ühe paki eest pea kolmekordset hinda küsitakse) otsustasin kapi sisu silmitsedes katsetada pirukat kartuli-muretaigna põhjale. Viimast olen pirukapõhjana kasutanud päris tihti ning tegemist on ääretult mõnusa alternatiiviga traditsioonilisele mure-, leht- või pärmitaigna põhjale. Annab pirukale juurde maitsva kergelt värskete pruunistatud kartulite hõngu. Sobib imehästi kergelt magusavõitu kapsa ning pirukaga, mis täidisena pirukapinnal troonivad.\nKogustest peaks jätkuma suurema plaaditäie piruka jaoks.\nUmbes 200g nisujahu\n200-250g keedetud kartulit\n1-2 sibulat (minu puhul on ilmselt nii, et mida rohkem, seda uhkem!)\nUmbes 1-1,5 kg kapsast\n200 ml piima või koort (mina kasutasin siin müüdavat 7% koort)\nEsmalt tee valmis põhi. Selleks sega jahu ja pool teelusikat soola, lisa riivitud mahajahtunud keedukartul ning või (võid eelnevalt tükkideks lõigata, siis lihtsam omavahel segada). Taina võid näppude vahel ühtlaseks massiks vormida või soovi korral köögikombainis segada. Lisa juurde vesi ning suru tainas käte vahel palliks, seejärel pista see toidukilesse mässituna vähemalt pooleks tunniks külmkappi seisma.\nSamal ajal võid valmistada täidise. Eeltööna puhasta ja haki sibul ja küüslauk, riivi porgand ja lõika peenemateks viiludeks/tükkideks kapsas. Võta kas paksema põhjaga suurem pott või kui juhtub käepärast olema vokkpann ning kuumuta selles õli. Lisa esmalt hakitud sibulad, prae umbes minutijagu ja seejärel lisa hulka ka küüslauk. Seejärel lisa hulka riivitud porgand ja kapsas. Prae aeg-ajalt segades umbes 15-20 minutit, kuni mass on kergelt kuldse jume külge saanud. Seejärel vala peale vesi, lisa hulka soola ja pipart ning kata pott või pann kaanega. Hauta keskmisel kuumusel umbes veerand tundi, kuni on näha, et kapsas on muutumas pehmemaks.\nSamal ajal võid valmis segada piima/koore-munasegu.\nKui eeltöö tehtud ja täidis valmis, võta külmkapist tainas ning suru see ühtlase kihina käte abil küpsetuspaberiga kaetud küpsetuspannile. Seejärel vala peale täidis ja jaota see samuti ühtlaselt laiali. Seejärel vala peale piima/koore-munasegu ning pista ahju. Küpseta 200 kraadi juures umbes 30-35 minutit, vajadusel pisut kauem, kuni pirukas on muutunud mõnusalt kuldpruuniks.\nSoovi korral võid põhja 10 minutit ka eelküpsetada. Selleks tee kindlasti siis eelnevalt põhja sisse kahvliga mõned torked.\nEnne söömist lase pirukal pisut maha jahtuda ja taheneda. Seejärel lase heal maitsta! :)\nTags: kapsas, pirukas, porgand


miks luuletused :: Hei päkapikk hei päkapikk :: miks\nDeisy Reigo (19.12.2007)\nTere «Sõbra Nimi» Miks kuuse nimeks kuusk ja suusa nimeks suusk? Võiks olla hoopis kuuse nimi suusk ja suusa nimi kuusk. «Sinu Teade» «Sinu Nimi»\nMiks kuuse nimeks kuusk\nja suusa nimeks suusk?\nVõiks olla hoopis kuuse nimi suusk\nja suusa nimi kuusk.\nTere «Sõbra Nimi» Üksi. Miks inimene elab nii üksi, miks kannab ta püksi! Ahv peresuhetki peab, nii on hea, seda ta teab. «Sinu Teade» «Sinu Nimi»\nMiks inimene elab nii üksi,\nmiks kannab ta püksi!\nAhv peresuhetki peab,\nnii on hea, seda ta teab.


MINEVIKUHETK | 4. juuni: Vaiksel ookeanil algas kaalukas Midway lahing\nOhtuleht.ee, 4. juuni 2020 07:15\nAmeeriklaste VT-6 hävituslennukid USS Enterprise'i pardal.Foto: Wikimedia Commons\n4. juunil 1942. aastal puhkes Vaiksel ookeanil USA ja Jaapani vägede vahel Midway lahing. See osutus II maailmasõjas üheks pöördepunktiks.\nJaapan soovis kuus kuud pärast Pearl Harbori rünnakut (7. detsembril 1941) teha täielikult maatasa USA mereväe võitlusvõime Vaiksel ookeanil. Aasia suurriigi eesmärk oli ameeriklased sõjast välja lüüa – nad lootsid, et selleks piisab veel ühest raskest kaotusest. Lahing tõestas jaapanlaste jaoks hoopis vastupidist.\nMINEVIKUHETK | 31. mai: Mongoli sõjamehed näitasid Kalka jõe lahingus võimu (1)\nAmeeriklaste heaks töötas kaks asjaolu: jaapanlased alahindasid USA mereväge ning tänu lääneriigi signaalluure koodimurdjatele oli USA Jaapani rünnakust ja plaanidest teadlik. Kuigi Jaapani kindral Isoroku Yamamotu oli kokku kogunud suured väed, ei õnnestunud neil ameeriklasi üllatada – USA laevastik oli lahinguks põhjalikult valmistunud.\n4. juuni öösel puhkes lahing. Kuigi USA laevastik teadis Jaapani plaane, ei olnud lahingu algus neile soodne. Luurajad andsid juhtkonnale eksitavat infot ning esimene pommitamine polnud edukas. Lahingu edenedes hakkas õnn ameeriklasi soosima ning nende strateegia kandis viimaks vilja. Suurem võitlus kestis veel ka järgmise päeva hommikul, kuid Jaapani laevastik ei suutnud enam vastu panna – 5. juuni hommikul kell 9 uppus nende viimane lennukikandja Hiryū. Jaapan kaotas lahingus kõik oma 4 suurt lennukikandjat ning raskeristleja. Kuna võitluse põhijõu moodustasid lahingulennukid, oli see neile suureks kaotuseks. USA kaotuseks jäi vaid üks lennukikandja ja hävitaja. Ameeriklaste poolel hukkus 307 inimest, jaapanlastel 3057.\nVõit Midway saarte lahingus sai Vaiksel ookeanil toimunud sõjas pöördepunktiks – USA sai nüüd ise rünnakupositsioonidele asuda, sest Jaapani merevägi oli halvatud ega suutnud Midwayl saadud löögist taastuda.


Halb uudis päikese eest Saksamaal | Toimingud - 2019\nAvaldatud: Toimingud • Vaatamisi: 13226\nSaksamaa valitsus kavandab subsiidiumide vähendamist\nSaksamaa valitsus kaalub päikeseenergia toetuste vähendamist, mis on aidanud muuta riik maailma päikesepaneelide suurimaks turuks. Kogu riigis on hinnanguliselt 1,5 miljonit päikeseenergia süsteemi, mille tootmisharu on hinnanguliselt 8,8 miljardit dollarit aastas. Päikeseenergia pakkujatele tagatakse praegu 47 euro senti iga toodetud kWh kohta. Kuigi valitsus ei ole kärbete kohta lõplikku otsust teinud, on ettepanekud vahemikus 9,1% kuni 30%.\nTööstuses osalejad arvavad, et kärped on tõsised tagajärjed, sealhulgas väiksemate ettevõtete sulgemine, mõjutades 40 000 tööstuses töötavat inimest. Valitsus soovib, et see tööstus liiga kiiresti kasvaks. Kuna Saksamaa nõudlus on nii suur, ostavad nad riigist väljapoole paneele, toetades tõhusalt kogu maailma tööstust.\nLoe edasi Bloomberg\nSaksamaa kärbib päikeseenergia toetusi, ohustavat tööstust