Maastikurattad (MTB) Tagasi nimekirja juurde\nMeeste raamid: 17-21"\nNaiste raamid: 13,5-17"\nSportlik maastikuratas sobib sõitmiseks kõigil pinnastel. Parim sõiduvahend metsateedel. Rendiks on 29" jooksudega maastikurattad raami suurusega 18-19" ja 26" jooksudega rattad raami suurustega 13,5-17".\nVõistlusteks ratta rendi hind on 1.5 korda kallim.\nKõigil maastikuratastel on pudelihoidja ja kell.\nMudelidest on pakkuda:\nUus 2021! Kahe amordiline Kona 2+2 maastikuratas. Raami suurused 18” ja 22”.\nBroneerimine: broneerimiseks vajuta "Book Now", vali sobiv teenus (tuur või rent), vali rendiperiood ja sobiv ratas. Saad koheselt broneerimiskinnituse. Kui vajad broneerimisel abi, helista meile.\nRattaid saab rentida ka kauemaks kui 5 päeva. Broneerimiseks saada meile e-mail: mail@citybike.ee. Vastame üldjuhul 24h jooksul. Päeva renid hinna 5. ja enamaks päevaks rentimiseks leiad "hinnad" sektsioonist.\n1-3 tundi 9 EUR\n6 tundi 14 EUR\n24 tundi 17 EUR\n2 päeva 29 EUR\n3 päeva 39 EUR\n4 päeva 47 EUR\n5 ja rohkem päeva 12 EUR / päev\nTagatis: 100 EUR ratta kohta\nPorise ratta tagastamisel on puhatustasu 5-15 EUR ratta kohta!


Kehtnas selguvad künnimeistrid ja saab uudistada tehnikat - Maa Elu\nKehtnas selguvad künnimeistrid ja saab uudistada tehnikat\n1. oktoober 2019, 8:03\nKünnivõistlus. Pilt on illustratiivne.\nSelle nädala lõpus toimuvad Kehtnas künnimeistrivõislused, mille võitjad esindavad Eestit järgmisel aastal Venemaal toimuvatel maailmameistrivõistlustel. Lisaks on messil võimalik uudistada põllumajandus- ja rasketehnikat.\nEesti künnimeistrivõistlused toimuvad selle nädala reedel ja laupäeval, 4.-5. oktoobril Kehtna Mõisa OÜ põldudel.\nVõistluste käigus selguvad künnimeistrid, kes esindavad Eestit järgmise aasta augustis Venemaal Peterburi lähistel toimuvatel maailmameistrivõistlustel.\nSamaaegselt künnivõistlustega toimub Kehtnas ka mess Tehnika Teeviit 2019, kus on võimalik jälgida erinevate põllumajandus- ja rasketehnikafirmade töödemonstratsioone. Soovijad saavad masinaid ka ise proovida.\nLisaks toimuvad ka künnimeistrivõistlused hobustega, vanatehnika demonstratsioon, traktorite tõmbevõistlus ehk pulling jne. Eesti Maaelumuuseum demonstreerib vintsikündi.\nEesti põllumajanduse, kaasaaegse tehnika ja puhta toidu propageerimiseks toimub ka traditsiooniline VIP-ide künnivõistlus, kus osalevad tuntud inimesed, kes igapäevaselt põllumajandusega kokku ei puutu.\nÜrituste peakorraldajateks on Eesti Künniselts, Kehtna vald, Kaspar Järvala Künniklubi ja Kehtna Kutsehariduskeskus. Osalejad ja toetajad on paljud põllumajandsega seotud firmad ning piirkonna asutused ja ettevõtted.


Pealkiri: 2.0 TDI õlipumba kuuskant varras (Vastuseid: 54 | Vaatamisi: 38631)\nAuto: A4 '07 2.0tdi\npostitati 22.09.15 14:13\nVõi variant B. Minna üle vanakooli pumba peale http://forums.tdiclub.com/showthread.php?t=349932 . Endal tehtud.\npostitati 22.09.15 14:18\nAlgselt postitas: alias\nRäägi siis lähemalt, kus tegid, palju maksis? Mis km peal probleemid algasid jne?\npostitati 22.09.15 14:21\nIse tegin. Lingitud lehe esimeses postis toote koodid olemas, seal saad ka hinnad teada.\nTegin selle õlipumba muudatuse muude tööde käigus.\npostitati 22.09.15 14:36\nVeel lisainfot. Räägitakse, et vibratsioon natukene tõuseb. Ennast ei häiri, õigemini pole täheldanud, et see häiriks.\nVõib-olla, kui kaks masinat kõrvuti, et siis saab vahest aru.\nVajalike detailide loetelu http://shopping.boraparts.com/product_info.php?cPath=21_30_155_158&products_id=1005 ja sealt võta Alternate: all olevad jupid,\nnii saad veel parema õlisurve.\nLõpptulemus sama hea või veel paremgi, kuna see lahendus on ennast pikalt tõestanud, lisaks säästad raha, et remontida muid vajalike detaile.\npostitati 22.09.15 15:00\nSul täpselt sama mootor, mis mul. Mis Km peal probleemid ilmnesid? Palju sõitnud oled pärast remonti? Mingeid veakoode ei visanud kompusse? Ise vist nii spets ei ole, et garaazis sellise vahetuse ära teeks.\npostitati 22.09.15 19:33\nMinul ilmnesid muud probleemid, mis lõppes mootori kap remondiga. Vahetusse läks kõik mida vahetada oli võimalik.\nNende tööde käigus sai tehtud ka õlipumba asendus, kui üks tulevane probleemide allikas.\nVana pumba lahkamisel selgus, et varda ots oli natukene juba kulunud. Läbisõit 230k.\nUue lahendusega kulgenud umbes 4k, seega mingit vettpidavat järeldust teha veel ei saa,\nsee selgub vast 150-200k läbimisel, et kas kestis või mitte.\nVeakoode sisse ei löö ja õlisurve üle tehase normi.\npostitati 22.09.15 19:44\nA mis võis põhjustada sellise jama sul siis seal? Endal käib küll ütleks väga hästi praegu aga no mootori sisse ei näe ju.\npostitati 22.09.15 20:02\nÕlisurve oli normide alumises ääres, kahtlustatud sai saalesid.\nKui karteripõhi eemaldatud, siis selgus, et väntvõlli pakud puru.\nLeedust, Läti piiri äärest, tõin teise mootori, tollel hetkel oli see lähim, kust BPW mootor olemas oli.\nToodud mootorile tegin kap remondi.\npostitati 22.09.15 20:05\nKarm! Palju maksma läks see lugu kõik?\npostitati 22.09.15 20:18\nÜtleme, et piisavalt, et valus oleks.\nMargipede, mis teha\nRatsionaalselt otsuseid tehes, võtnuks teist marki masina.\npostitati 22.09.15 20:20\npostitati 27.11.15 23:06\nVeel infoks, et väiksematel vag,idel, millel põiki mootor, kasutati pikalt 2.0 tdi peal ketiga õlipumba ülekannet nagu 1.9 tdi(octavia, touran).\nHiluti sai paigaldatud a6 c6 2.0 tdi esemele Octavialt pärit sama mootor, ilma tasakaalustusvõllideta ja ketiga õlipump. Karteripõhi ja õlivõttur ringi ja olemas. Vibratsioon vb .u10% suurem tühikäigul.\npostitati 11.03.16 19:44\nLihtsam oleks siis osta octavia õlipump ja panna see probleemse asemele?\nSiit saab uue pumba 580 euroga, lihtsam see osta ja 200 000km muretu?\nAsukoht: Ida, Tapa, Tallinn\nAuto: A6 01a 2,4, KIA 1.6\npostitati 24.07.16 12:22\npostitati 24.07.16 15:43\npostitati 14.02.18 20:25\nKakkusin täna ühel 103kw a4-l karteri alt, et probleemi edasilükkamiseks vahetada kliendi soovil kuuskant varras ära. Karteri kaant ära võttes avanes täpselt sama vaatepilt, mis näiteks 1.8 bensukal, ehk siis keegi juba süsteemi ümber ehitanud, ehk siis õlipump sai väntvõllilt ajami ketiga. Muidugi enne karteri eemaldamist oli juba näha, et kaan alt käinud, kuna must hermeetik paistis välja. Ei tea kas keegi probleemi ennetamiseks teinud seda või on juba jama käes olnud, läbisõit autol ligi 300 000.\nAga kui näiteks tõstuki peal kuulata antud auto häält ja peale seda kohe teise samasuguse häält, siis antud auto käib veits valjemini, vibratsioonist ei saa midagi aru.\npostitati 14.02.18 20:51\nAlgselt postitas: ivorturb12\nKas on 8V või 16V. 8V plärisebki kõvemini.\npostitati 15.02.18 08:17\nSee, mis kõvemini käib, on 16v ja see mis vaiksemalt, on 8v.\npostitati 15.02.18 09:17\nA5 CAGA mainitud, seega langeb ka A4 CAGA (09.2008) mootori siia alla?\npostitati 17.02.18 10:56\nEks see õlipumba modi annab kah mürale juurde, tasakaalustusvõllid pole seal mootoris päris niisama. Kusjuures niipalju, kui mina neid mootoreid kuulanud olen, käivad nad kõik isemoodi. Kusjuures minu endine (16V BRD) käis PD kohta väga vaikselt võrreldes teistega. Samas sõbra Passat B6 16V 125kW töötas veelgi pehmemalt.\nOletatavasti teab selle auto moodulitüüpi ehk autotootja. Uuri igaks juhuks esindusest. Unerahu ja kindlustunde annab muidugi oma silm s.t. vaatad võlli üle.\n77mm pikkusega võll on vana mooduliga ja tõenäoliselt leiad eest suht ümara kuuskandi.\n100mm võll on uuem tüüp ja nt. 250tkm sõitnud Superbil nägi välja väga ilus (kuuskandi teravikel õrn läige)\npostitati 21.06.18 21:48\nUpitan veits teemat seoses kuuskant vardaga. Tekkis selline tobe küss, niisiis kui kuluma kippuv ots kinni keevitada siis milline reaktsioon järgneb? Lisaks huvitab ka teie arvamus sellest ideest, sest kinni keevitades peaks hea jäik asi olema. Omal 2.0d mootori koodiga pbw 103 kw.\npostitati 21.06.18 22:04\nSiin on kaks võimalust - kas kestab igavesti, või lendab koos mootoriga pilbasteks.\nPraktikas need põlveotsa aretused lõppevad kõik teise võimalusega. Ainukesed töötavad lahendused on see pumba downgrade vanakoolile või 03G103295AL.\npostitati 22.06.18 09:53\nOkei, huvitav mida keevitatud asjaga juhtub, murdub kusagilt keevituse kõrvalt ära? muidugi usaldaks vanakooli susteem peale ehitada ja eks seda teed tulebki minna. Õlivahetuse käigus võtsin taseme anduri ära ja lootsin midagi näha aga ei saanud suurt midagi aru mis sealt parasjagu vastu vaatab. Karter ise oli silikooniga pandud, järelikult midagi juba tehtud.\npostitati 22.06.18 14:36\npostitati 22.06.18 16:13


Telesügise õhtud vallutab TV3e uus päevakajaline meelelahutussaade „Seitsmesed: Duubel“! - Uudised.tv3.ee\nTelesügise õhtud vallutab TV3e uus päevakajaline meelelahutussaade „Seitsmesed: Duubel“!\n19:06 10. september 2019\nJuba alates tulevast esmaspäevast toob telesügisesse värvi, elu ja üllatusi TV3 täiesti uus päevakajaline meelelahutussaade „Seitsmesed: Duubel“, mida juhivad Taavi Libe, Keili Sükijainen, Kadri Pikhof ja Jürgen Pärnsalu.\nIgal argiõhtul kell 19.20 algav otsesaade „Seitsmesed: Duubel“ võtab tükkideks päeva olulisemad sündmused meilt ja mujalt ning näitab vaatajale vaid kõige põnevamaid lugusid. Lisaks aktuaalsetele külalistele ja lõbusatele reportaažidele on „Duubli“ otse-eeter täis üllatusi, elavat muusikat, humoorikaid mänge ning loomulikult kuulsaid ja armastatud külalisi.\n“Võin julgelt väita, et pea kümme aastat ei ole TV3 prime time vööndis nii suurt muutust toimunud kui „Duubel“ endaga kaasa toob. Eesti üks suurimaid otsesaate stuudioid lubab meil kastist välja mõelda ja gaasi täiega põhja lükata!” tunneb heameelt „Duubli“ peatoimetaja Keili Sükijainen.\n“TV3 pakkumine asuda uue meelelahutussaate “Duubel” peatoimetajaks oli nii ahvatlev, et ma ei pidanud kaua mõtlema. Muidugi kaasneb saatega ka tohutu vastutus, aga olen alati öelnud, et televisioon on mu kõige suurem kirg,” rõõmustab Sükijainen.\nSükijaineni kinnitusel teeb „Duubli“ eriliseks nooruslik lähenemine ning teemade valik, millega inimestel on lihtne suhestuda. Märksõnadeks - otse, siin ja praegu, heatujuline, natuke napakas ning vaheldusrikas. “Proovime omal nahal läbi, kuidas Facebook kuulab inimesi pealt ja piilume otsestuudios Ott Tänaku autosse. Võite ka kindlad olla, et „Duubli“ diivanil ei tunne end mugavalt ükski ümmarguse jutuga poliitik ning staaride elu saab avatud ootamatute nurkade alt,” lubab Sükijainen.\n„Duublit“ hakkavad eetripaaridena juhtima Taavi Libe, Keili Sükijainen, Kadri Pikhof ja Jürgen Pärnsalu. „Duubli“ toimetajad on Kirsi Lattu ja Piret Tali.\nSaatejuht Taavi Libe sõnab, et telesse tulles oli tema peamine eesmärk teha saadet, mida ka ta ise vaadata tahaks. „Ettevalmistused on näidanud, et uute kolleegidega on see igati võimalik ning nälg esimese eetriõhtu ees on juba päris suur,” märkis Taavi Libe.\n"Seitsmestest uudistest” lahkuv Kadri Pikhof tunnistab, et uudiste ja meelahutuse vahel valimine ei tulnud kergekäeliselt. “Olulised teemad ei kao ju ka “Duubli” eetrist, kuid tunnen, et Eesti elu oma lõbusas kastmes on mulle hingelähedasem. Olen põnevil uue väljakutse ees,” rääkis Pikhof.\n„Otsustasin saatesse minna sellepärast, et raadio ju pilti ei näita,” naerab meeskonnaga liituv Star FM Hommikuprogrammi tegija Jürgen Pärnsalu. ”Tegelikult ikkagi seepärast, et ennast proovile panna. Selle tiimiga saab eetrisse tuua väga palju nii lõbusaid, kaasahaaravaid kui ka mõtlemapanevaid lugusid. Selleks, et elu oleks huvitav, tuleb ikka rohkem öelda „jah“ ning vähem „ei“.\n„Seitsmesed: Duubel“ on TV3 otse-eetris alates esmaspäevast, 16. septembrist, igal argiõhtul kell 19.20.


Mälu psühholoogias, mälu liigid, täiskasvanute ja laste areng - Psühholoogia ja psühhiaatria - 2019\nMälu - See on protsess, mis toimub inimese psüühikas, tänu millele toimub materjali kogumine, salvestamine ja kuvamine. Mälu on psühholoogias aju võime teostada kogemuste meeldejätmise, salvestamise ja taasloomise funktsioonide määratlemine. Ka see vaimne protsess võimaldab inimesel meenutada mineviku kogemusi ja sündmusi, mõeldes teadlikult oma väärtusi oma ajaloos ja mõtiskledes tundeid ja emotsioone, mis on temaga seotud. See protsess aitab kaasa sellele, et inimene suudab oma kognitiivseid võimeid laiendada. Sellel omadusel on ka keeruline struktuur, mis koosneb teatud funktsioonidest ja protsessidest, mis tagavad informatsiooni ümbritsevast reaalsusest ja selle fikseerimisest minevikus. Sisemälu on keeruline protsess, mille käigus toimub teabe tajumine, kogumine, säilitamine, süstematiseerimine ja väga kiire reprodutseerimine.\nMälu psühholoogias on inimese võime mõista oma kogemustest meelde, salvestada, paljundada ja unustada. See omadus aitab inimesel liikuda ruumis ja ajal. On mitmeid psühholoogilisi teooriaid, milles on mõiste selles mõttes isiklik.\nAssotsiatsiooniteoorias on võtmeks kontseptsioon. Mälus ühendab see tajutava materjali osi. Kui inimene midagi mäletab, hakkab ta otsima seost nende materjalide ja nende vahel, mida tuleb taasesitada. Ühenduste moodustamisel on seaduspärasused: sarnasus, lähedus ja kontrastsus. Sarnasus väljendub selles, et mälestatav materjal, mida taasesitatakse sarnase materjaliga suhtlemisel. Lähedus tekib siis, kui sissetulevat materjali mäletatakse seoses eelmise materjaliga. Kontrastsust väljendab asjaolu, et mäletatav materjal erineb salvestatud materjalist.\nKäitumisteooria kohaselt aitavad materjali meeldejäämisele kaasa eriharjutused. Sellised harjutused aitavad paremini ja kiiremini tähelepanu pöörata objektidele, episoodidele. Kvaliteedi meeldetuletust mõjutavad mitmed tegurid: vanus, individuaalsed omadused, harjutuste vaheline intervall, materjali maht ja teised.\nKognitiivses teoorias on seda protsessi iseloomustatud teatava hulga plokkide ja infomaterjali ümberkujundamise protsessidena. Mõned plokid annavad tunnistust materjali ekspressiivsetest omadustest, teised loovad kognitiivse orientatsiooni kaardi, kus hoitakse kolmandat informatsiooni, neljas plokk teisendab materjali konkreetseks vormiks.\nTegevusteooria käsitleb seda protsessi inimese ja maailma vahelise seose aktiivse komponendina. See toimub analüüside, sünteesi, rühmituste, korduste ja märkide valimise protsesside kaudu, mille abil luuakse ka mnemoniline pilt, omapärane materjali vorm, milles inimese isiklik suhtumine on. Välismärgid-stiimulid mõjutavad ka mälestust, mis hiljem muutus sise- ja isikuks, kes juhib neid, juhib seda protsessi.\nSee protsess, mitmetasandiline ja multifunktsionaalne, hõlmab sellist keerukust mitme selle tüübi eristamisel.\nSisemälu näitab inimese mälu informatsiooni bioloogilisi protsesse.\nVälismälu on kinnitatud välisele kandjale (paber, helisalvesti). Teiste tüüpide eristamine põhineb vaimse tegevuse olemusel, ideede omadustel, seostes sihtaktiivsusega, piltide säilitamise kestusega ja uuringu eesmärkidega. Selle protsessi kõige lihtsam jaotus on sisemine ja välimine. Vaimse aktiivsuse olemuse jagunemine tüüpidesse: kujutlusvõimeline, motoorne, verbaalne-loogiline ja emotsionaalne.\nFiguratiivne mälu kujutab endast sensoorsete süsteemide materjali põhjal moodustatud kujutiste meeldejätmist. Selle tulemusena on kujutisprotsessis olemas ka mälu tüübid, sõltuvalt peamise analüsaatori süsteemist: visuaalne (objektide piltide fikseerimine või inimesed, kellega kontakt sageli esines); kuuldav (inimeste heli kuulmine); maitse (maitsed, mida inimesed tundsid); lõhn (pilt lõhnadest, millega inimene võib seostada mingi mälu); puutetundlikud (pildid tangentsiaalsetest tunnetest, mis meenutavad esemeid või inimesi).\nMotiivmälu on tüüp, mille abil inimesed õpivad jalgratta juhtimiseks, tantsu meelde jätmiseks, mängude mängimiseks, ujumiseks, samuti igasuguse töö tegemiseks ja erinevate otstarbekate liikumiste sooritamiseks.\nEmotsionaalne mälu on võime meeles pidada tundeid, hirmu või häbi tundeid, mäletada emotsioone ja nende relatiivsust konkreetse olukorra suhtes. Kui inimesel ei oleks seda vaimset protsessi, siis oleks ta „emotsionaalselt loll” - see on inimese seisundi määratlus, milles ta näeb välja ebamugav, huvitav teistele, selline robotitaoline objekt. Vaimse tervise võti on võime väljendada oma emotsioone.\nVerbaalne-loogiline mälu on jagatud sõnadeks, otsusteks ja mõteteks. See on jagatud ka mehhaaniliseks ja loogiliseks. Mehhanism hõlmab materjali meelde jätmist selle pideva kordumise tõttu, kui puudub teave selle tähenduse kohta. Loogiline - teeb meeldejäävaid ühendusi mällu salvestatud objektides. Lisaks mälestatud materjali teadlikkuse tasemele on mälu kahesugune: kaudne ja selge.\nImplicit - mälu inimeste teadmatuse kohta. Mälestamine toimub suletud viisil, sõltumata teadvusest, ja seda ei saa otsese vaatluse jaoks kasutada. Selline protsess viiakse läbi vajadusega leida lahendus mõnes olukorras, kuid isegi siis ei ole teadmine, et inimesel on teadmisi. Sellise protsessi näide on see, et inimene mõistab oma sotsialiseerumise protsessis ühiskonna norme ja juhib neid oma käitumises, ilma et teoreetilisi põhimõtteid realiseeritaks.\nSelge mälu tekib siis, kui omandatud teadmisi kasutatakse täiesti teadlikult. Need laaditakse üles, mäletatakse, kui on vaja probleemi lahendada, kasutades neid teadmisi. See protsess võib olla: tahtmatu ja meelevaldne. Tahtmatust protsessist on automaatselt jälgi, mis on tekkinud alateadlikult. Selline mälestus on lapsepõlves rohkem arenenud, vanuse tõttu nõrgeneb.\nVabatahtlik mälu on kujutise sihikindel mälestus.\nAja jooksul, mil mälu jagatakse kiireks, lühiajaliseks, operatiivseks, pikaajaliseks.\nInstantmälu, mida nimetatakse ka sensoorseks mäluks, kuvatakse sensoorse analüsaatori poolt peetava informatsiooni säilitamisel. Ta on omakorda jagatud ikooniks ja kajaks.\nIkooniks on visuaalsete stiimulite omamoodi sensor. Selle abiga salvestatakse teave terviklikul kujul. Inimene ei erista kunagi ikoonilist mälu ja keskkonnaobjekte. Kui ikooniline teave asendab muud teavet, muutub visuaalne tunne vastuvõtlikumaks. Kui visuaalne materjal siseneb liiga kiiresti, siis on üks infokiht kihiline üle teise, mis jääb ikka mällu ja kantakse üle pikaajalisse mällu. Seda nimetatakse tagurpidi maskimise efektiks.\nEchoic mälu on postobrazny, pildid on salvestatud seda mitte rohkem kui 2-3 sekundit, kui oli mõju kuulmis stiimul.\nLühiajaline mälu aitab inimesel pilte pärast ühekordset, lühiajalist tajumist ja kiiret reprodutseerimist meelde jätta. Sellises protsessis ei võeta arvesse tajutud stiimulite arvu, nende füüsilist laadi ja nende koormust.\nLühiajalisel mälul on teatud valem, mille järel määratakse salvestatud objektide arv. See kõlab nagu "seitse pluss või miinus kaks". Kui inimesele esitatakse stiimulmaterjal, mis näitab teatud arvu objekte, võib ta mälestada 5 või 9 neist kuni 30 sekundi jooksul.\nMälu - jälgib praeguse toimingu tegemiseks vajalikku pilti.\nPikaajaline mälu võib salvestada piltide jälgi väga pikka aega ja võimaldab neid hiljem kasutada tulevikus. Tänu sellele mälestusele on inimesel võimalik koguda teadmisi, mida ta saab siis kas omaenda tahtest või välise sekkumise teel ajusse (kasutades hüpnoosi).\nSõltuvalt sihtteadustegevusest on selle vaimse protsessi eriliigid: bioloogilised, episoodilised, assotsiatsioonilised, reproduktiivsed, rekonstrueerivad, autobiograafilised.\nBioloogiline või seda nimetatakse ka geneetiliseks pärilikkuse mehhanismi tõttu. Eeldatakse, et isikul on sellised käitumismudelid, mis olid iseloomulikud inimestele varasematel evolutsiooniperioodidel, seda väljendatakse refleksides, instinktides.\nEpisoodiline on materjali fragmentide hoidla, mis on seotud konkreetse olukorraga.\nReproduktiivsus on korrata teabe reprodutseerimist, meenutades salvestatud objekti algset välimust.\nRekonstrueeriv aitab taastada ärritatud stiimulite algse vormi.\nAssotsiatsioonmälu moodustab funktsionaalseid sidemeid, see tähendab ühendusi, mida mälestatakse.\nAutobiograafiline mälu aitab inimesel oma elu sündmusi meelde jätta.\nKoolitus toimub siis, kui inimesed seda isegi ei märka. Meenutades kaupluses vajalike toodete loetelu, uute tuttavate nimesid, sünnikuupäevi - see kõik on isiku koolitus. Kuid on olemas spetsiifilisemad arenguvõimalused, nad aitavad kaasa palju paremale mälestusele, keskendudes nende võimete konkreetsele arengule. Kui mälu areneb, arenevad samaaegselt ka teised vaimsed protsessid (mõtlemine, taju, tähelepanu).\nSelle protsessi arendamiseks on harjutusi, kõige tavalisemaid kirjeldatakse lühidalt allpool.\nMälu areng täiskasvanute harjutustes on väga erinev. Väga populaarne harjutus on Schulte tabel. Nad aitavad kaasa perifeerse nägemise, tähelepanu, vaatluse, kiiruse lugemise ja visuaalse mälu arengule. Otsides järjepidevalt jooksvaid numbreid, fikseerib visioon vaid mõned rakud, nii et mäletatakse soovitud lahtri ja teiste numbrite lahtrite kohta.\nHarjuta fotomälu arendamist Aivazovski meetodil. Selle sisuks on objekti vaatamine viis minutit. Pärast seda sulgege silmad ja taastage selle eseme pilt oma peaga nii selgelt kui võimalik. Te saate ka joonistada need pildid, et aidata treeningu tõhusust parandada. Seda tuleb teha perioodiliselt visuaalse mälu väljaarendamiseks.\nHarjutusmängu mäng aitab õpetada visuaalset mälu. Selleks peate lauale panema viis mängu ja vaatama nende asukohta, seejärel pöörama ära, võtma veel viis mängu ja proovima uuesti luua vaste, mida teisel pinnal mäletati.\nHarjutus Rooma tuba aitab kaasa salvestatud teabe struktureerimise võime arendamisele, kuid selle abil õpetatakse ka visuaalset mälu. On vaja meeles pidada objektide järjestust, nende üksikasju, värvi, vorme. Selle tulemusena salvestatakse rohkem teavet ja koolitatakse visuaalset mälu.\nHarjutused on saadaval ka kuulmismälu treenimiseks.\nMälu arendamine täiskasvanute harjutustes peab järgima teatud reegleid. Esimene harjutus on valju lugemine. Kui inimene väljendab meeldejäävat materjali, arendab ta oma sõnavara, parandab diktsiooni, intonatsiooni, parandab emotsionaalset värvi ja oma kõne heledust. Samuti on parem meeles pidada helikomponentide lugemist. On vaja lugeda kergesti, mitte kiirustades, et rääkida. On mõned reeglid: sõnade sõnaselge hääldamine, sobiva korraldusega, iga sõna sõnasõnaline räägimine, mitte „lõpp“ lõppemine, teksti hääldamine, nagu oleks diplomaadi või kõneleja kõne, levitades oma mõtteid mõnes tõsises küsimuses. Kui loete iga päev vähemalt kümme või viisteist minutit, järgides kõiki reegleid, näete kuu jooksul oraalsete võimete ja kuulmismälu tulemusi.\nLuuletuste regulaarne uurimine on hea ja lihtne viis meeldejäämiseks. Õppides salmi, on vaja mõista selle tähendust, et rõhutada autori kasutatavaid meetodeid. Jagage see semantilisteks komponentideks, tõstke esile peamine idee. On oluline õppida salmi kogu aeg, et seda korrata, öeldes valjusti, kasutage intonatsiooni, edastage autori meeleolu, arendades seega rohkem dikteerimist. Peate seda korduvalt korrata ja aja jooksul väheneb korduste arv. Salmi hääldamise või häälega hääldamise ajal aktiveeritakse liigendusseade. Luuletuse uuringut kasutatakse abstraktse teabe pikaajaliseks mälestuseks. Selline mälestus toimub näiteks korrutustabeli uurimisel või numbri Pi salvestamisel.\nKuuldav mälu areneb pealtkuulamise kaudu. Olles inimeste seas, transpordis või tänaval, pinkil, peate keskenduma teiste inimeste omavahelisele vestlusele, teabe mõistmiseks, püüdma seda meeles pidada. Seejärel tulge koju rääkides vestlustega, mis on kuuldud, sobiva intonatsiooniga ja meenutage vestluse ajal inimeste näoilmeid. Sellisel viisil harjutades saab inimene õppida sujuvat teksti kõrva abil tundma, muutuma palju tähelepanelisemaks ja tundlikumaks intonatsiooni ja tooni suhtes.\nTõhus meetod on mälu arendamine vastavalt eriteenuste meetoditele. See on koolitusprogramm, mis põhineb eriteenistustes kasutatavatel tehnikatel. Sellise programmi tõhusust on uuritud skautide ja vastumeetmete agentide poolt. See meetod on esitatud autori raamatus Denis Bukin, mida nimetatakse "Mälu arendamine vastavalt eriteenuste meetoditele".\nTänapäeva maailmas on peaaegu kõik harjunud sellega, et neil on alati telefon, tahvelarvuti, korraldaja, kus on salvestatud vajalik teave ja mida saab seal alati peepeda. Rutiinne töö, ebavajaliku informatsiooniga mälestamise protsessi ülekoormamine, võimetus seda teavet süstematiseerida põhjustab mnemiliste protsesside nõrgenemist. Raamat kirjeldab elukutset, milles hästi arenenud mälu on edu võti, või pigem on see väga oluline, see on skaut. Ta ei saa telefoni salvestada tegevuskava, kaarti, tal pole aega sülearvutit sirvida. Kogu oluline teave tuleb hoida ainult peaga, kõik üksikasjad, et neid õigel ajal selgelt reprodutseerida. Iga raamatu peatükk kirjeldab skautija karjääri iga etappi. Iga etapp sisaldab nende jaoks tehnikaid, harjutusi ja juhiseid.\nArenenud mälu on väga suur pluss inimese isikupära nii igapäevaelus kui ka tööl. Enamikus elukutsetes on mälu kõrgelt hinnatud, see on suur eelis, aidates saavutada suuri saavutusi tööl ja võtta endale rohkem vastutust. Selle protsessi arendamiseks on teatud viise. Et midagi mäletada, peate keskenduma protsessile, materjalile. On vaja aru saada, otsida paralleele nende kogemuste suhtes. Mida rohkem on võimalusi sellise ühenduse loomiseks, seda parem on meeldetuletus.\nKui peate meeles pidama mõnda elementi, näiteks nime, telefoninumbrit, ärge kohe vastuseks kiirustage sülearvutisse või Internetti. Mõne minuti jooksul peate abstraktselt kõike välist, uurima oma aju sügavust ja püüdma ennast mäletada.\nKui peate midagi väga olulist meelde tuletama, peate looma oma peaga mingisuguse pildi, assotsiatsiooni, väga helge. Aju mäletab midagi originaali palju lihtsamalt, millega seoses on lihtsam meeles pidada vajalikku asja. Et numbrid lihtsalt meelde jätta, tuleb need rühmadesse jagada, nagu ka eelmises meetodis, luua ühendusi.\nVäga tõhus meetod mälu arendamiseks on simulaator kognitiivsete võimete arendamiseks, mida nimetatakse projektiks Wikium.\nSelleks, et midagi hästi meelde jätta, tuleb kohe pärast teabe tajumist rääkida, siis taandada kellegi teisele, on lihtsam meeles pidada ja materjali tähendust paremini mõista.\nVäga lihtne meetod, mida saab rakendada kõikjal, on lahendada kõige lihtsamad aritmeetilised probleemid.\nТакже простейшим способом развития запоминания есть прокручивание в голове событий дня. Это лучше делать в конце каждого дня перед сном, воссоздавая все детали и эпизоды, чувства, переживания, эмоции, которыми был наполнен этот день. Samuti peate hindama nende tegevusi ja tegevusi, mis on toime pandud sellel päeval.\nRaamatute lugemine aitab kaasa mälestuse arendamisele, aju koondub, tekst tajutakse ja detailid salvestatakse mällu.\nTõhus meeldejätmine hõlmab teksti tähenduse mõistmist. Materjali mehaaniline meeldejätmine ilma seda iseenda sõnadega taaskasutamata on väga ebasoodne. See protsess peatub RAM-i tasemel ja see ei lähe pikaajaliseks mäluks.\nMälu arendamiseks peate ennast kordama, kõigepealt võtab see meelde jätmiseks mitu kordust, pärast sellist sagedast kordumist on aju piisavalt arenenud, et teave kiiremini meelde jätta.\nKäte mehaanilised liigutused aitavad kaasa mälu arengule. Kui inimene oma käega pikaajalist tegevust teeb, aktiveeritakse aju struktuurid.\nVõõrkeelte õppimine on ka hea viis mälu parandamiseks.\nOluline roll mängib inimese emotsionaalset seisundit. Kui inimene on rahulik ja õnnelik, on tal võimalik kiiresti ja kergesti meeles pidada teavet ja taastada seda kui viha või ärevuse olukorras olevat isikut.\nMälu arendamiseks on vaja seda tööd teha, keskenduda ja sihipäraselt. Laiskus aitab kaasa inimese psüühika halvenemisele ja hea mälu ei ole ilmselgelt sellise isiku tunnusjoon. Arenenud mälu avab inimesele suurepärased väljavaated tänu mälule, saate saavutada nii tööl kui ka suhtlemisel kõrgeid tulemusi.\nNeurobika abil saate seda vaimset protsessi arendada ja säilitada. On olemas vastav kirjandus, mis kirjeldab palju meetodeid selle protsessi arendamiseks.\nNagu ülalpool kirjeldatud, peate oma mälu laadima, ilma regulaarse treeninguta nõrgeneb, ebaõnnestub ja kiirendab mõtlemise vananemist.\nSelle protsessi tõhusaks arendamiseks tuleb järgida veel mõningaid reegleid. Et mälu oleks hea, on vaja, et aju oleks tõhus, sest see peab olema küllastunud hapnikuga, mis siseneb vere. Selleks peate tihti olema õhu käes, võtma mõneks minutiks pausi vaimses töös, tegema harjutusi, harjutusi, mis aitavad kaasa vere kiirustamisele ajusse.\nKui inimene suitsetab ja ei koolita oma mälu, näeb ta ette vaimsete protsesside kiiret kulumist. Kui inimene oma mälu suitsetab ja koolitab, alustab ta selliseid protsesse veidi hiljem, kuid see on kiirem kui mittesuitsetajad.\nTerve une soodustab selle protsessi arengut, tagab aju aktiivsuse. Kui inimene ei saa piisavalt magada, ei saa tema mälu bioloogilisel tasandil korralikult töötada. Kuna aju sõltub päeva ja öö bioloogilistest rütmidest, siis ainult öösel taastatakse aju rakud ja järgmisel hommikul, pärast magamist seitse või kaheksa tundi, on inimene valmis tootlikuks tööpäevaks.\nMeele paindlikkuse säilitamiseks peate loobuma alkoholist. Mida rohkem inimene tarbib, seda rohkem ta kahjustab tema aju. Mõnedel inimestel on kogemusi, kui nad ei mäleta pärast alkoholi kuritarvitamist pool sellest, mis juhtus. Eriti siis, kui teil on vaja õppida mõnda materjali, tuleks vältida isegi veini ja õlle kasutamist, rääkimata tugevamatest jookidest. Hästi arenenud mälu jaoks peate süüa õigesti, eriti toiduaineid, mis sisaldavad fosforhapet ja kaltsiumisooli.\nKõik ülaltoodud meetodid, reeglid, kui neid rakendatakse koos, tagavad paljude aastate vältel mälu arengu ja säästmise.\nMälu areng lastel\nVarases lapsepõlves rakendatakse mälu arengut mitmes suunas. Esimene võimalus eeldab, et mehaaniline mälu hakkab järk-järgult muutuma, seda täiendama ja seejärel loogiliselt asendama. Teine suund hõlmab teabe vahetu meeldejäämist, mida järk-järgult vahendatakse, mida kasutatakse erinevate mnemoniliste vahendite meeldejätmiseks ja peegeldamiseks. Kolmas võimalus on tahtmatu mälestamine, mis domineerib lapsepõlves, kuid muutub vanusega meelevaldseks.\nSisemise mäletamisviisi loomine sõltub kõne arengust. Mälestamine, mis lülitub väliselt vahendatud sisemisele, mis on seotud kõne metamorfoosiga välisest sisemisest.\nEelkooliealiste laste mälu kujunemine, otsese mälestamise protsess, on veidi tõenäolisem kaudse mälestuse kujunemine. Samal ajal esineb nende mälestusmärkide täitmisel üha suurem lõhe esimese kasuks.\nMälu arenemist algkooliealistel lastel väljendab otsese mälestuse ja vahendatud, kuid kiire vahendatud mälu tootmise üheaegne areng. Kiirel kiirusel arenev meelespidamine jõuab otseselt tootlikkuse poole.\nSelle protsessi arendamist koolieelsetes lastes väljendab tahtmatu mälestamise järkjärguline üleminek meelevaldseks. Keskkooli eelkooliealistel lastel, kes on umbes nelja-aastased, on mälestus ja reprodutseerimine, mis ei ole veel võimelised mnemika funktsioonide õppimiseks ja looduslikes arengutingimustes, tahtmatud.\nEakate koolieelsete lastega samades tingimustes iseloomustab tahtmatu materjali meelevaldse meeldejäämise järkjärguline üleminek. Samal ajal algab vastavate protsesside puhul peaaegu iseseisev protsess erilise tajumismeetme väljatöötamisel, vahendavate meenmeprotsesside väljatöötamisel, mille eesmärk on parandada materjalide meeldetuletamist ja kuvamist.\nMitte kõik need protsessid ei arenenud samal viisil kõigi lastega, kui nad on vanad, mõned kipuvad olema teiste ees. Seega arendab meelevaldne reprodutseerimine meelevaldse mälestuse jaoks kiiremini ja ületab selle arengus. Mälu areng sõltub lapse huvist ja motivatsioonist tema tegevuses.\nEelkooliealiste laste mälu arengut iseloomustab tahtmatu, visuaalse ja emotsionaalse mälu ülekaal. Nooremas - keskmises koolieelses perioodis, hästi arenenud mehaaniline mälu ja vahetu.\nMälu arendamine algkooliealistel lastel on üsna hea, eriti seoses rote-i mälestuse ja selle edenemisega kolme kuni nelja-aastase õppeperioodi jooksul, mis toimub väga kiiresti. Loogiline ja vahendatud mälu on arengus veidi väiksem, kuid see on normaalne protsess. Lapsed koolituse, töö, mängimise ja suhtlemisega on piisavalt mehaanilised. Kuid eriväljaõpe laste mhnoloogilistes meetodites nende esimestel õppeaastatel parandab oluliselt loogilise mälu tootlikkust. Nende meetodite mittekasutamine või nende praktiline kasutamata jätmine võib olla väikeste laste meelevaldse mälu nõrga arengu põhjuseks. Eriliste mNM-ülesannete rakendamine edendab selle lapse protsessi head arengut, need pannakse lastele vastavalt oma tegevusele.\nCopyright 2019 \_ none \_ Mälu


Laste hobikardisari viib võitjad osalema Eesti ... - Mootorisport - Uudised - auto24.ee\nAvaleht » Uudised » Mootorisport » Laste hobikardisari viib võitjad osalema Eesti ...\nLaste hobikardisari viib võitjad osalema Eesti meistrivõistlustele\nEesti Autospordi Liidu ja Eesti Kardiliidu poolt korraldatav laste hobikardisari auto24 Talendid Rajale alustab pühapäeval, 26. märtsil Triobeti kardikeskuses oma järjekorras viiendat hooaega.\nSari on mõeldud eeskätt lastele, kel puudub varasem tõsisem tehnikaspordikogemus ning sarjas võistlemiseks ei pea võistleja omama mingisugust võistlusvarustust.\nEelnevate hooaegade lendudest on sirgunud nii mõnedki tänased kardispordi Eesti meistrid. Tänavune hooaeg teeb spordi pealekasvu osas ära veelgi enam, sest 8-etapilise sarja etapivõit tähendab võitjale täismahus osalemist ühel Eesti meistrivõistluste etapil TARK Racing'u ridades. Kuivõrd Eesti meistrivõistlustel sõidetakse tänavu samuti 8 etappi, tähendab täielik õnnestumine Talendi-sarjas tasuta hooaega EMV-l.\n"Talendi-sari on aastatega toonud rajale peaaegu 250 noort võidusõiduhuvilist ning on oluline, et annaksime korraldajatena parimatele võimaluse liikuda edasi järgmisele astmele," ütleb Eesti Autospordi Liidu peasekretär Margus Kiiver. "Parima võimaluse selleks annab kindlasti osalemine Eesti meistrivõistluste konkurentsis ning nagu eelnevate hooaegade parimad on tõestanud, annab Talendid Rajale sari parima võimaliku ettevalmistuse suurde sporti siirdumiseks."\nSel aastal sõidetakse sarjas lisaks Triobeti siserajale veel ka LaitseRallyPark'i, FK Keskuse ning Kuningamäe kardikeskuste radadel. Neste Harju Rally raames püstitatakse ajutine rada aga Ülemiste linnakusse.\nSarja info ning registreerimine www.talendidrajale.ee\nKahe aasta pärast on kõik Smartid elektrilised (3)\n1 € alghinnaga oksjon Honda Accord, 2000.a. Vaata lähemalt »


Reduktor vajab head määret\nReduktori kasutamisaeg on kuni 50 aastat, aga seadme hea tervise tagab ennekõike hooldusrežiimist kinnipidamine.\nRusikareegel ütleb, et mida kõrgem töötemperatuur, seda tihedamini tuleb õli vahetada. Teine oluline reduktori vastupidavuse tagaja on kvaliteetne tihend, mis peab seda kaitsma vee ja mikroosakeste eest.\nReduktorites kasutatava õli eesmärk on hõõrdumise vähendamise kaudu vältida seadme ülekuumenemist ning detailide kulumist. Õli peab moodustama kile hammaspindadele, hea õli suudab mustust pikalt endas hoida, tagab seadmes puhtuse, kaitseb seda korrosiooni eest, tõrjub vett ega sisalda õhumulle.\nTööstusreduktorites kasutatakse peamiselt CLP-klassi mineraalõlisid või PAO- ja PG-tüüpi sünteetilisi õlisid. Viimaste kasutamine on kompromiss määrimise ja vastupidavuse vahel, st õli määrib hästi, ent seda tuleb sageli vahetada.\nSõltuvalt kasutustingimustest võib õlile eriomaduste andmiseks lisada täidiseid või lisandeid. Konkreetse seadme jaoks optimaalne õli saadaksegi sellele õigeid komponente lisades. Tööstusseadmetes ei tohi kasutada nn farmeriõlisid, mis on vaid selles mõttes universaalsed, et sobivad hästi näiteks traktorite kõikidesse mehhanismidesse.\nKütuste ja määrdeainete spetsialist Raul Ernes on seda meelt, et reduktorite määrimine ei ole Eesti tööstustes probleem, küll on firmajuhtide seas levinud arvamus, et seadmete määrimine pole teema, millega vaeva näha. Nad ei suuda uskuda, et hõõrdumisest tingitud kulumine on esimene põhjus, miks masin rivist välja langeb. Ja et sellega võitlemine on kallis.\n"Ei suudeta näha kasu seadmete õige määrimisega tegelemises, kuna puudub võrdlusmoment olemasoleva ja parema kohtlemise vahel," iseloomustab Ernes.\nÕlilisandite müügiga tegeleva OÜ Konetex juhataja Sulev Tehvand soovitab tööstusreduktorites kasutada õlilisandeid, mis taluvad tugevat survet ja löökkoormusi. "Lisanditega saab õli muuta maksimaalselt kulumiskindlaks," märgib ta.\nAddinol Mineralöl Marketing OÜ Skandinaavia ekspordijuht Meelis Orgla hindab tööstustransmissioonide määrimisel kõige paremaks nafta baasil valmistatud mineraalõli, ega soovita mineraalõli sünteetilisega segada.\n"Seadmete määrimisele ei pöörata ettevõtetes piisavalt tähelepanu," tõdeb ka tema.\nOrgla toob näite: "Reduktorisse võib panna õli, mis maksab 20 000 krooni, aga võib valida ka 120 000 krooni maksva variandi. Hinnavahe on kuuekordne, ent kallima õli korral pikeneb õlivahetusvälp kuni kümme korda."\nNäiteks CLP-klassi õlide hulgihind on ca 30 kr/l, samas uudne, materjali plastilisi mikrodeformatsioone soodustav Eco Gear õli maksab 90 kr/l. Viimast soovitab kasutada näiteks maailma üks suuremaid tööstusreduktorite tootjaid Flender GmbH.\nASi Galvex tehniline hooldusjuht Tarmo Pertlas märgib, et õli valikul on määrav seadme tootja ettekirjutus. "Samas, kui kvaliteet on ikka ettekirjutusest kõrgem ja sellega kaasneb ka mõõdetav kasu, siis on see määrav," selgitab ta.\nMäärdeainete osatähtsus on Galvexis umbes üks protsent seadmete hoolduskuludest.\nÕli kasutusaeg oleneb töötemperatuurist - mida madalam see on, seda kauem säilivad õli omadused.\nIga 10 kraadi, mille võrra temperatuur on kõrgem, lühendab õli tööiga poole võrra. Seega on määrdeõli oluline omadus ka jahutusvedelikuna mõjuda - kui õli suudab seadme töötemperatuuri langetada, pikeneb ka tema enda kasutusaeg.\nTäpse õlivahetuse intervalli saab määrata spetsiaalse laborianalüüsiga. Need on tänapäeval täpsed ja annavad põhjalikku infot nii õli kui ka masina seisukorra kohta. Meelis Orgla,


Miks pole eestlastel oma distrot? :: Pingviini veeb\nMiks pole eestlastel oma distrot?\nPingviini veeb foorumi pealeht » Linux » Üldised linuxiga seotud küsimused » Miks pole eestlastel oma distrot?\npostitatud: 25.11.2005, 23:08 postituse pealkiri: Miks pole eestlastel oma distrot?\nViimati muutis commodore 16.08.2015, 17:13; muudetud 1 kord\npostitatud: 26.11.2005, 00:05 postituse pealkiri: (teema puudub)\npiisab sellest, kui kujuneb hea knowhow mõne olemasoleva distributsiooni eestindamiseks, oma distro oleks ressursi raiskamine, pole need lokaalsed distributsioonid maailmas kuskil läbi löönud.\npostitatud: 26.11.2005, 02:18 postituse pealkiri: (teema puudub)\nmidagi sellist on EELiveCD näol juba tehtud. isiklikud kogemused puuduvad, aga olemas ta on.\npostitatud: 26.11.2005, 10:23 postituse pealkiri: (teema puudub)\nKahjuks oleme selles osas hetkel tõesti maha jäänud oma naabritest. Isegi lätlastel on olemas oma distributsioon, mis ka distrowatchis üleval. Samas on Linuxi distributsioone juba praegu sadu ja sadu. Niisama pole mõtet uut distributsiooni looma hakata. Enne tuleks põhjalikult aika anna, miks, mis omadustega, mille poolest oleks ta arem kõigist teistest distributsioonidest. Milline pakihaldus valida jne. Oma lõbuks võib iga üks midagi kokku aretada. Aga nii, et see ka tõesti toimima hakkaks on natuke rohkem vaja...\nPigem võiks võtta näiteks (k)ubuntu ja sellele korraliku eesti toe valmis meisterdada.\npostitatud: 29.11.2005, 19:00 postituse pealkiri: Re: Miks pole eestlastel oma distrot?\nPiisab täiesti olemasolevatest (üle 200 erineva), sest oma loomine oleks asjatu ressursi raiskamine.\npostitatud: 30.11.2005, 23:01 postituse pealkiri: (teema puudub)\nKui üldse midagi siis võiks kasutada debiani pakihaldust. Installikas peab mahtuma ühele CDle - See kõik on juba ubuntus olemas aga ubuntus on need pakid ikka veidi metsas omadega. By default PEAVAD kaasas olema mplayer+pluginad ja mitte mingit totakat totemit. Installi ajal tahan ma näha valikus minimaalset süsteemi X'ga ehk siis näiteks fluxbox+rox. Out of box peab töötama wifi tugi eesti tasuta neti alades (ma olen mitu korda proovind statoilis, aga mingi kala ikka et ei ühenda). Distrost peavad olema kindlasti x86 ja amd64 variandid. Ise võin aidata kaasa amd64 haruga.\npostitatud: 01.12.2005, 00:15 postituse pealkiri: (teema puudub)\nSuht mõttetu vist ressurssi niimoodi raisata ja teisi kopeerida. Parem eestindada mõni DE ja rakendusprogramme.\npostitatud: 01.12.2005, 10:51 postituse pealkiri: (teema puudub)\nAga kugel see eesti kooli linux on. See ju vist kvalifitseeruks "Eesti Linuxiks".\npostitatud: 01.12.2005, 11:53 postituse pealkiri: (teema puudub)\nsee ju Mandriva, mida üritatakse tõlkida.\nPigem oleks mõistlikum ikka näiteks (k)ubuntu ette võtta....\nDistributsioon: Vahest Debian?\npostitatud: 01.12.2005, 12:19 postituse pealkiri: (teema puudub)\nkoolijaoks mitte ubuntu ega kubuntu vaid äkki hoopis: http://www.edubuntu.org/ väikse õe masinas jookseb sihuke asjandus (st tahtsin õelda et algklassi õpilasele on seal kõik vajalik olemas)\npostitatud: 01.12.2005, 12:47 postituse pealkiri: (teema puudub)\nMa ei näe põhjust miks peaks olema oma riigi distro? Mandriva on väga hea variant ja parima tõlkega eesti keelde üldse. Nii et miks mingi oma teha? Kas suudaksime paremat?\npostitatud: 01.12.2005, 15:34 postituse pealkiri: (teema puudub)\nMinu arvamuse kohaselt ei peakski oma distro olema aga mingi paket mõnedele pamistele distrodele võiks küll olla, mis sisaldaks just Eesti linuxi arvutitele vajalike asju. Näiteks Statoili neti eelseadistusi, id kaardi tuge ja muid sarnaseid asju, mis teeks linuxi kasutamise alustamise eestlastele lihtsamaks.\npostitatud: 01.12.2005, 16:53 postituse pealkiri: (teema puudub)\nMõningased tööd juba käivad selles suhtes, et eesti ID kaart töötaks mandrivaga Out Of The Box\npostitatud: 03.12.2005, 14:25 postituse pealkiri: (teema puudub)\npostitatud: 03.12.2005, 21:46 postituse pealkiri: (teema puudub)\nMis mõttes kõik? ... võimalik et see on lihtsalt hea distro ... kuid minuarust on just vastupid, et mandirva on jäänud viimasel ajal nii tahaplaanile Fedora Suse ja muidugi (K)Ubuntu on palju rohkem meedias ja kus iganes?\npostitatud: 23.12.2005, 11:31 postituse pealkiri: (teema puudub)\nMandriva ikka jokutab RPM otsas?\npostitatud: 18.05.2006, 22:52 postituse pealkiri: (teema puudub)\nViimati muutis uniz 03.02.2007, 17:49; muudetud 2 korda\npostitatud: 19.05.2006, 01:56 postituse pealkiri: (teema puudub)\nRääkisin kuu aega tagasi koolilinuksi meestega telefoni teel, nad ütlesid, et linuks ammu kohaldatud ja valmis, aga asi seisab spelleri taga mis spetsiaalselt selle projekti raames pidi ühe firma poolt valmis kirjutatama, aga firma ei saa hakkama või ei tea isegi täpselt sest firma ei olevat väga kontaktialdis, ning selle taga asi seisabki.\npostitatud: 19.05.2006, 21:43 postituse pealkiri: (teema puudub)


Kristlik kompensatsioon | Piiblivõti | Avatud Piibli Ühing\nLoe läbi alltoodud kirjakoht: 2Tm 1:1-7\n1Paulus, Kristuse Jeesuse apostel Jumala tahtmisel selle elu tõotust mööda, mis on Kristuses Jeesuses, -\n2armsale pojale Timoteosele: Armu, halastust ja rahu Jumalalt Isalt ja Kristuselt Jeesuselt, meie Issandalt!\n3Ma olen tänulik Jumalale, keda ma oma esivanemate viisil puhta südametunnistusega teenin, alatasa meenutades sind oma eestpalvetes ööl ja päeval,\n4ning igatsedes sind näha, kui mulle tulevad meelde sinu pisarad, et ma saaksin täis rõõmu,\n5mäletades sinu siirast usku, mis esmalt elas sinu vanaemas Loises ja sinu emas Eunikes ja nüüd - selles olen ma veendunud - elab ka sinus.\n6Sel põhjusel tuletan ma sulle meelde, et sa taas õhutaksid lõkkele Jumala ande, mis on sinus minu käte pealepanemise kaudu.\n7Jumal ei ole meile ju andnud arguse vaimu, vaid väe ja armastuse ja mõistlikkuse vaimu.\nTõsta oma silmad mägede poole. Täna Jumalat kõigi nende eest, kes on abiks olnud sinu usu ja kristliku elu toitmisel ning kasvatamisel.\nÜks mu tuttav abielupaar oli mitu aastat leinas, sest nad ei saanud lapsi. Neist oleks saanud suurepärased vanemad. Aga selle asemel et kiruda oma ebaõnne, on nad saanud paljude laste ristivanemateks - ja seda nii praktilises kui ka vaimses tähenduses. Jah, nad on seda teinud et kompenseerida oma kaotust, kuid teisalt on nad toiminud täiesti kristlikul viisil, muutes oma ebaõnne jumalikuks võimaluseks.\nKa Paulus nägi asju samal viisil. Niipalju kui on teada, ei olnud tal oma perekonda. Ning võime hästi kujutleda kui palju talle kui juudile võis tähendada järeltulija olemasolu. Nii “lapsendas” ka Paulus vaimulikult inimesi ning nende hulgast oli Timoteos nimekirja eesotsas - Paulus kirjutab talle “mu armas poeg” (s 2).\nTa jagab Timoteosele erikohtlemist, võttes viimase kaasa misjonireisidele (Ap 16:1-4; Ap 17:14-15, Ap 18:5; Ap 19:22; Ap 20:4); ta toetab teda oma palveis ning juhendamisega ning ta soovib et Timoteos saaks osa Jumala andidest, pannes tema peale oma käed (s 6).\nSide nende vahel oli tugev ja vastastikune: Timoteos kurvastas kui oli Paulusest eraldatud.\nTaolises kompenseerivas suhtes on ka omad ohud. Tahtlikult või mitte, võime hakata inimesi asendama - kas läbi praktiliste toimingute - nt liiga suuri kingitusi tehes -või teiste (nt vanemate) tähendust taandades nende elus. Näeme, et Paulus oskab selliseid ohte vältida; ta hoopiski tunnustab soojalt Timoteose ema ja vanaema ega püüa kuidagi nende olulisust või positsiooni Timoteose elus vähendada (s 5).\nTeine, üldlevinud komistuskivi on meile oluliste inimeste ületurvamine - nad tähendavad meile nii palju, et hakkame piirama nende vabadust. Ka selles osas näeme ülejäänud kirjast, et Paulus nii ei toimi. Selle asemel ta esitab jätkuvalt Timoteosele väljakutseid ning julgustab teda kohtama raskusi, saama hakkama viimase kutsumusega kaasnevais keerulistes olukordades ( 1Kr 4:17, 1Kr 16:10, Fl 2:19).\nMõtiskle, mil viisil oled sina kompenseerinud oma pettumusi või otsinud lohutust oma elu tragöödiates - ja küsi Jumalalt, kas oled suutnud vältida neis olukordades peituvaid lõkse.\n← Esmaspäev, 3. Veebruar 2020\nKolmapäev, 5. Veebruar 2020 →


Trtkarmsex | - Seksikate inimeste kohtumispaik - Iq vip olek - Nurulism\nIq vip olek\nAruannet ei saa kinnitamiseks saata, kui korralduse vormistamisel valitu= d t=C8=B6=C8=B6suhe ei ole enam kehtiv. Aruande kinnitamisel =C8=B6eldakse = "Aruannet ei saa kinnitada, kuna t=C8=B6=C8=B6suhe ei ole enam keht= iv. Aruandel oleva t=C8=B6=C8=B6suhte muutmiseks p=C8=B6=C8=B6rduge kasutaj= atoe poole." (vt joonis). Kasutajatoe kontaktid on leitavad siseveebist.\nAruannet ei saa kinnitamiseks saata, kui l=C8=A9hetataval on l=C8=A9hetu= sega kattuv puhkus, haigus v=C8=B5i t=C8=B6=C8=B6lepingu peatamine. Aruande= kinnitamisel =C8=B6eldakse " Aruannet ei sa= a kinnitada, kuna l=C8=A9hetusega kattub [oleku nimetus]! " = (vt joonis). Aruande kinnitamiseks tuleb vastav olek katkestada.\nL=C8=A9hetusaruannet ei saa kinnitamiseks saata enne l=C8=A9hetuse viima= st toimumisp=C8=A9eva. Kui l=C8=A9hetuse l=C8=B5pp ei ole veel k=C8=A9es, = =C8=B6eldakse aruande kinnitamiseks saatmisel "Aruannet ei saa kinn= itada, kui l=C8=A9hetus ei ole l=C8=B5ppenud." (vt joonis). Sellis= e juhul tuleb =C8=A9ra oodata l=C8=A9hetuse viimane p=C8=A9ev v=C8=B5i kui = l=C8=A9hetus on l=C8=B5ppenud varem, muuta =C8=BCldandmetes =C8=A9ra l=C8=A9hetuse toimumisaeg.\n=C8=9Che p=C8=A9eva eest on lubatud maksta p=C8=A9evaraha kuni maksimaal= ses m=C8=A9=C8=A9ras 55 v=C8=B5i 87 eurot. Kui =C8=BChe p=C8=A9eva eest sis= estatud m=C8=A9=C8=A9r on vastavalt m=C8=A9rgitud maksimaalsele m=C8=A9=C8= =A9rale suurem kui 55 v=C8=B5i 87, ei saadeta aruannet kinnitamiseks ja kuv= atakse teade "Sisestatud =C8=BChe p=C8=A9eva m=C8=A9=C8=A9r on liig= a suur! Lubatud on kuni 87." v=C8=B5i " Sisestatud =C8=BChe p=C8=A9eva m=C8=A9=C8=A9r on liiga suur! Lubatud o= n kuni 55. " vt joonis).\nAvaneb vaheleht (vt joonis), millel k=C8=BCsitakse, kas aruandega kaasne= b kaaskiri v=C8=B5i mitte. Kui on vaja kaas= kirja , millel k=C8=BClge paberil kuludokumendid kinnitada, vajutage = nupule Aruandega kaasneb kaaskiri. Kui paberil kuludokumen= te ei ole, siis vajutage nupule Kaaskirja ei ole. Kaaskirj= ast ja selle v=C8=A9lja tr=C8=BCkkimisest lugege vajadusel t=C8=A9psemalt j= uhendist " Kaaskirja v= =C8=A9lja tr=C8=BCkkimine ".\nKui p=C8=A9evaraha reale sisestatud p=C8=A9evade arv on suurem kui l=C8= =A9hetuse kestus p=C8=A9evade j=C8=A9rgi, ei saadeta aruannet kinnitamiseks= ja kuvatakse teade "Kulul "." on sisestatud p=C8=A9evade arv suu= rem kui l=C8=A9hetuse kestus!" (vt joonis). Kui p=C8=A9evaraha p= =C8=A9evade arv on =C8=B5ige, tuleb muuta p=C8=A9evade arv =C8=B5igeks ka l= =C8=A9hetusaruande =C8=BCldandmetes v=C8=A9ljal "L=C8=A9hetuse kest= us" (vt vajadusel juhendit " L=C8=A9hetuse kestus ja selle muutmine ").


Enim Külastatud Ja Vaadatud Anatoomia | May 2022 | Kõik Kasutaja Tervist\nMao limaskesta krooniline põletik (gastriit)\nPärast siseorganite moodustumist raseduse üheksandal nädalal nimetatakse inimese embrüot looteks kuni selle sünnini. Selle aja jooksul toimub nn fetogenees. Fetogeneesi ajal võivad tekkida mitmesugused komplikatsioonid\nSchwanni rakud on teatud tüüpi gliaalrakud, mida kasutatakse perifeerses närvisüsteemis närvikiudude stabiliseerimiseks ja toitmiseks. Samuti mähivad nad müeliniseeritud närvikiudude aksoneid, varustades neid isoleeriva müeliiniga\nAinevahetusel ja ainevahetusprotsessidel on suur tähtsus inimeste tervisele ja töövõimele. Puudulikkus võib põhjustada mitmesuguseid haigusi.\nLimaskesta nääre on oluline nääre, mis täidab üliolulisi funktsioone. Kuigi paljud inimesed ühendavad pisaranäärme nutmise ajal ainult pisaranäärmega, täidab see iga päev arvukalt ülesandeid.\nIlma parietaalse lobeta poleks inimesed võimelised ruumiliselt mõtlema, tekitaks taktilisi tajumisi ega käe ja silma liikumise kontrollitud teostamist.\nLümfisüsteem on osa immuunsussüsteemist ja jaotatud kogu kehas. See ei ole üksik elund, vaid lümfisüsteemide ja lümfisüsteemi keeruline võrk.\nKuulmisrada koosneb spetsiaalselt somatosensitiivsetest kiududest, mis edastavad salvestatud impulsse Corti elundist aju primaarsesse ja sekundaarsesse kuulmiskorteksisse. Kuulmistee esimene hetk on kuulmismeele sensoorsed rakud, mis muudavad heli elektriliseks\nPia mater on sisemised ajukelmed ja kallistab aju pinda, kust see jõuab ka aju konvolutsioonide (gyri) ja voldide (sulci) vahelistesse väikestesse ruumidesse. Kolm ajupoolkera aitavad koos kaitsta aju.\nVagiina, vulva, mida sageli räägitakse keelt, on osa naiste sisemistest suguorganitest. Vagiina asub naise vaagnas ja on ühendus emakaga\nKollaskeha moodustub folliikulist kohe pärast ovulatsiooni ja koosneb munarakust ning luteiniseeritud theca ja granulosa rakkudest. Need rakud vastutavad progesterooni ja östrogeeni tsüklile vastava tootmise eest. Kell\nSisemine rindkerearter on subklaviaarse arteri väiksem haru, mis varustab rindkere hapnikuga küllastunud verega. Arteriaalne anum mängib siirdamise rolli sellistes protseduurides nagu koronaarne šunteerimine. Patoloogiline\nEssentsia spongiosa on luuaine sisemine kondine võrk. Ennekõike määrab see luude kandevõime. Osteoporoosi korral laguneb lülisamba luu üha enam ja luu kaotab oma kandevõime.\nKollane laik, mida nimetatakse ka makula luteaks, on võrkkesta väike ala, mille kaudu visuaalne telg kulgeb. Makula lutea sees on teravaima nägemise tsoon (fovea) ja samal ajal ka värvinägemine, kuna umbes 6 miljonit koonust\nKilpnäärme ülaosa arter\nÜlemine kilpnäärmearter transpordib hapnikurikka vere kilpnäärmesse, mis toodab ja talletab hormoone L-trijodotüroniini (T3) ja L-türoksiini (T4). Kilpnäärmehaiguste hulka kuuluvad üle- ja ebareaktiivsed, kasvajad, infektsioonid ja\nAju (tehniliselt: väikeaju või entsefalon) on närvikoest koosnev keha juhtimiskeskus, millesse keha seestpoolt saadav teave integreeritakse ja töödeldakse välismaailmast pärineva teabega. Koos R-ga\nUlnaararterid ja radiaalsed arterid tähistavad käsivarre kahte peamist arterit. Need mõlemad tulenevad brahiaalse arteri hargnemisest käsivarre hargnemisel. Ulnaararter kulgeb mööda ulnarit randmeteni ja ulatub üle\nNn klaaskeha keha kuulub silmade keskmiste sektsioonide hulka. Silma keskmine segment koosneb lisaks klaaskeha kehale ka silma eesmisest ja tagumisest kambrist. Klaaskeha vastutab peamiselt silmamuna kuju eest\nKurgus on neelu plexus, mis on närvide plexus ja sisaldab peamiselt üheksandast ja kümnendast kraniaalnärvist pärit kiude. See kontrollib neelu ja suulae lihaseid ning neelu näärmeid, mida see ka tundlikult innerveerib\nAksillaarne veen on inimese organismis peamine verejuht. See asub kaenlas. Venoosne veri transporditakse nende kaudu südamesse.\nEnim Loetud Uudis\nCopyright 2022 https://healthandmedicineinfo.com Anatoomia


Eesti Toidupanga Hea Südame auhind 2012 AS Leiburile – Leivaliit\nEesti Toidupanga Hea Südame auhind 2012 AS Leiburile\nEesti Toidupanga juht Piet Boerefijn andis 02. aprillil pagaritööstusele Leibur üle Toidupanga Hea Südame auhinna 2012. Auhinda oli Tallinna Toidupanka vastu võtma tulnud Leiburi tegevjuht Asso Lankots.\nSoovist tänada ja tunnustada toidupankadega koostööd tegevaid Eesti ettevõtteid, tõstavad toidupangad igal aastal esile ühe senistest partneritest, kes on aidanud oluliselt kaasa heategevusele ning tänu kellele on olnud võimalik parandada toidupankade poolt jagatava toiduabi koguseid ja kvaliteeti. Ettevõte saab mälestuseks ja tänutäheks sepise, mis kujutab Toidupanga rahvusvaheliseks muutunud sümbolit – õuna.\nMärtsis sai Eesti Toidupank kolme aastaseks. Toidupanga juht Piet Boerefijn meenutas tegevuse algusaegu: „Leiburist hakkasime kaupa saama mais 2010 ja nad on tänaseni üks meie stabiilsematest partneritest, kust saadud kogused on sageli ka väga suured. Nõnda on Tallinna ja Tartu toidupangad saanud jagada rohkem leiba-saia kümnetele tuhandetele vaesuses elavatele inimestele ja peredele,“ põhjendas Boerefijn toidupankade valikut, sest koostööd tehakse veel mitmete teiste pagaritööstustega.\nKogused on tõesti arvestatavad. „Eelmisel aastal andsime Toidupangale kokku ligikaudu 128 000 pakendit ehk umbes 350 leiba-saia päevas, millest 2/3 läks Tallinnasse ja 1/3 Tartusse,“ selgitas koostöö numbrilist poolt Leiburi tegevjuht Asso Lankots. Lankots tänas firmale osaks saanud tähelepanu eest ning valgustas ühes kunagise koostööotsuse tagamaid: “Leivatööstuses tekib toote elutsükli ja väljastamisaja lühidusest tulenevalt paratamatult tootmisjääke; annetame need toidupankadele, sest tänu nende hästi organiseeritud tegevusele jõuab meie enamtoodetud leib-sai õigesse kohta.“\nTunnistusena Toidupanga tänust anti täna Toidupanga laos Leiburile üle metallikunstnik Tarvo Porrosoni poolt loodud sepis.\nFoto autor Nele Hendrikson\n19. märts 2019 Kutseeksamid 2019 juunis


Suur põleng võib alguse saada ka põllule visatud klaaspudelist - Maakodu.ee\nKulupõleng Foto: Päästeamet\nVäga ohtlikud on looduses mittenõuetekohaselt tehtud või hooletusse jäetud lõkked. Et vältida lõkkest alguse saavaid tulekahjusid on oluline meeles pidada järgmisi lihtsaid reegleid:\n• lõkkel tuleb inimese valvsa pilgu all lasta täielikult ära põleda või tuleb see kustutada veega.\nKulu põletamine on Eestis keelatud!\nKulupõlengud on väga ohtlikud, nii inimeste elu ja vara kui ka looduse seisukohast. Lisaks võimalikule varalisele kahjule, mida kontrolli alt väljunud tuli põhjustab, ohustab see ka kõrges rohus elavaid väikesi loomi ja linde.\nPõranda õlitamisest võib alguse saada tulekahju\nMiks tekib kodus tulekahju? Neli peamist tuleõnnetuste tekkepõhjust


Odavad lennud sihtkohta Lille lähtekohast €83, 2022 | momondo\nLeia odavaid lende suunaga Lille\nLennud sihtkohta Lille: teave\nKokkuvõtlik teave lendudest sihtkohta Lille: hinnad, lennuajad ja lennufirmad\nViimase 72 tunni parim ühe suuna lennupakkumine sihtkohta Lille lähtekohast Eesti maksis €83 (Tallinn Ulemiste–Lille Lesquin).\nKiireim lend sihtkohta Lille lähtekohast Eesti kestab 21 t 35 m (Tallinn Ulemiste–Lille Lesquin).\nSihtkohta Lille lendab 1 lennufirma, sealhulgas Ryanair.\nKuna on parim aeg lennata sihtkohta Lille?\nMis on absoluutselt odavaim lend sihtkohta Lille?\nParim pakkumine, mis momondost viimase kahe nädala jooksul leiti, oli lend sihtkohta Lille lähtekohast Helsingi hinnaga €27. See on 64% odavam kui enamik lennupakkumisi sihtkohta Lille. Leidmaks odavaimat hinda oma piirkonnast sihtkohta Lille lendamiseks, kasuta momondo lennupiletite hinna tööriista.\nKas linna Lille läheduses on veel mõni lennujaam?\nSihtkohta Lille reisides on võimalik leida paremaid hindu järgnevates lennujaamades Lennujaam Albert – Picardie(78 km kaugusel sihtkohta Lille kesklinnast) või Lennujaam Pariis Beauvais-Tille(147 km kaugusel sihtkoha Lille kesklinnast), seda sõltuvalt kuust ja väljumislennujaamast.\nKas sihtkohta Lille lendamisele on odavamaid alternatiive?\nKeskmise hinnaga €74 inimese kohta on Lennujaam Pariis Beauvais-Tille odavaim lennujaam, kuhu lennata, kui plaanida reisi sihtkohta Lille. See hind võib kõikuda sõltuvalt sellest, kust sa välja lendad. momondo lennupiletite hinna tööriist võib aidata kasutajatel parimaid hindu leida.\nKas saan praegu lennata lähtekohast Lille Lesquin sihtkohta Eesti?\nTeave põhineb reisipiirangutel lähtekohast Eesti sihtkohta Lille Lesquin reisimisel\nEnamik külastajaid lähtekohast Eesti saavad siseneda sihtkohta Lille Lesquin ilma piiranguteta.\nKülastajad lähtekohast Eesti ei pea esitama sihtkohta Lille Lesquin saabumisel negatiivset COVID-19 PCR testi ega antikehade testi tulemust.\nLähtekohast Eesti saabuvad külastajad ei pea pärast sihtkohta Lille Lesquin sisenemist karantiinis olema.\nKas saan lennata sihtkohast Lille Lesquin tagasi lähtekohta Eesti?\nSihtkohast Lille Lesquin tagasi lähtekohta Eesti reisimine\nKülastajad lähtekohast Lille Lesquin ei pea esitama sihtkohta Eesti saabumisel negatiivset COVID-19 PCR testi ega antikehade testi tulemust.\nLähtekohast Lille Lesquin saabuvad külastajad ei pea pärast sihtkohta Eesti sisenemist karantiinis olema.\nKui plaanid käesoleval ajal sihtkohta Lille reisida, siis on soovitatav end praeguste piirangutega kursis hoida ning avalikes kohtades ohutusnõudeid järgida.\nmomondos leitud pakkumised lennule suunaga Lille\nVaata valikut parimatest hindadest, mida momondo kasutajad riigist Eesti sihtkohta Lille lendamiseks leidnud on\nLille: populaarsed marsruudid\nLeia hotelle sihtkohas Lille\nLille ei tundu enam nii kutsuv? Vaata lende riigi teistesse linnadesse\nMiks peaksin kasutama saiti momondo, et leida lennupakkumist sihtkohta Lille?\nmomondo võrdleb hindu sadadelt lennufirmadelt ja pakkujatelt, et saaksid leida ja broneerida parima lennupakkumise sihtkohta Lille. Miljonid inimesed usaldavad ja kasutavad momondot, nii et võid mureta olla.\nKas saan otsida saidilt momondo paindlike broneerimisreeglitega lende sihtkohta Lille?\nJah. Selle reegliga võimaldab momondo sul valida ja esile tuua lende sihtkohta Lille.\nKuidas aitab momondo leida lende sihtkohta Lille?\nmomondo aitab sul leida parima lennu sihtkohta Lille, pakkudes filtreid, mille abil saad oma kriteeriumidele vastavate lendude valikut kitsendada. Saad valida lende suure hulga näitajate alusel nagu näiteks hind, väljumis- ja saabumisaeg, lennujaam ja lennufirma.\nMa pole valmis kohe praegu broneerima lendu sihtkohta Lille. Kas momondo saab mulle märku anda, kui hinnad muutuvad?\nMuidugi. momondo jälgib lennuhindu sihtkohta Lille. Sul on vaja vaid kehtivat meiliaadressi ja meie hoolitseme ülejäänu eest – nii kiire ja lihtne see ongi.


Elu nagu kümnevõistlus 2013 -- Raamatukoi raamatupood\nElu on nagu kümnevõistlus. Pärast kordaminekut mõnel alal võib sind teisal tabada valus tagasilöök. Aga sa võitled lõpuni. Vähemalt üritad.See raamat on aegadest, oludest ja kaasteelistest. Tallinnas sündinud, kasvanud, hariduse saanud ja töötanud autor heidab tagasipilgu olnule, meenutab põnevamaid seiku oma elust.\n42 aastat ajakirjanikuna Eesti Raadios, Kukus, Spordilehes ja lühikest aega ka Postimehes – palju ootamatuid olukordi ja huvitavaid kokkusaamisi. Nähtud ja kogetud on nii mõndagi. Kaugeltki mitte kerged ent armsad sõjajärgsed aastad (autori sünniaasta on 1946), veneaegsed totrused, raamatu autorile pöördeline jalgpallimatš 1980. aasta septembris, uus hingamine pärast Eesti taasiseseisvumist.


Elanike hinnangud tervisele ja arstiabile 2013 - Rahvatervishoiu raamatukogu\nHaigekassa, Sotsiaalministeerium, Saar Poll\nhinnangud, arstiabi, tervishoiukorraldus, kiirabi, rahulolu, haiglaravi, perearstid\nHinnangud_tervisele2013.pdf 2.7 MB Adobe PDF\nSotsiaal-ja turu-uuringute firma Saar Poll viis 2013. aasta sügisel Haigekassa ja Sotsiaalministeeriumi tellimusel läbi üleriigilise elanikkonnaküsitluse, mille eesmärgiks oli saada ülevaade elanike hinnangutest oma tervisele, Eestis pakutavale arstiabile ning teistele tervishoiuga seotud valdkondadele.\nKäesolev aruanne tutvustab uuringu metoodikat, annab ülevaate uuringu peamistest tulemustest ning teeb tulemuste põhjal kokkuvõtte. Aruande lisadena esitatakse elanikkonnaküsitluse eestikeelne ankeet, loetelu\npoolavatud küsimustele antud muu-kategooria vastustest ning andmetabelid erinevate sotsiaal-demograafiliste tunnuste lõikes.\nelanike hinnangud oma tervislikule seisundile ja eluviiside tervislikkusele;\nkäitumine terviseprobleemide korral;\naasta jooksul toimunud kokkupuuted erinevate tervishoiutöötajatega;\nhinnangud Eesti tervishoiusüsteemile, arstiabi kättesaadavusele ja kvaliteedile;\ntervisealase teabe saamine ja patsientide teadlikkus oma õigustest;\nlisainfo vajadus Haigekassaga seotud teemadel arvamused digitaalse terviseloo ja praeguse ravimikorralduse kohta;\nKäesolevas aruandes on tulemusi võrreldud 2008.-2012. aastal läbi viidud samalaadsete uuringute tulemustega. Võrdluse alusena kasutatud andmed pärinevad nimetatud aastate uuringuaruannetest, mis on vabalt kättesaadavad Haigekassa kodulehel.


Kuidas teha ja printida oma kalendri Online tasuta - Tips for you - Tipsed.Com\nKas poleks tore, et on oma seinakalender koos oma lemmik pildid on rippuvad kodus või kontoris?Ja kujutage ette, et ei pea kiirustada ja osta oma kalendrit enne parimad müüma.Või veel parem, et teie kalender start igal ajal aastas soovite ühte.Ja miks mitte lisada oma tähtpäevi puhkuste?Võite teha kõike seda, kui sa printida oma kalendri online.Ja seda saab teha seda tasuta!Siin on, kuidas.\nMine üks paljudest saidid pakuvad seda teenust - tasuta!Mõned saidid, mis pakuvad tasuta printable kalendrid on: eprintablecalendars.com, mycalendarmaker.com, www.printfree.com, makeuseof.com ja mintprintables.com.\nAlusta konto nii pääsete oma kalendrid muuta või kordustrükk neid.\nVali tüüp kalender soovite: täismõõdus on pilt ja kalendri eraldi, pool-size on pilt sama piipar kui kalendrikuu, või rebige katki, mis on üks pilt ja kalender lehekülgesaab lahti rebitud all.Mõned saidid pakuvad ka valikuid disaini, suuruse ja paigutusega.\nSeadke kuupäev kalendrist.\nSest sa saad oma kalendrit alustada mis tahes kuupäeval ja lõpeb igal päeval, siis ei pea välja printida kalendri aasta jaanuarist kuni detsembrini.See tähendab, et saate printida oma kalendri igal ajal aastas!\nEnamik kalender formaate pead sa olema oma pildid JPEG-vormingus.Sa neid importida pealkirja neid, kui soovite ja lisada või kustutada eriline.Sel moel saab märkida mis tahes muid tähtpäevi nagu sünnipäevad ja tähtpäevad õigus oma kalendrisse.Siis printida!\nSaate printida oma kalendri kodus või kontoris kasutamiseks või luua üks nagu kingitus.Kui prindid oma kalendri saate luua oma custom pilte, lisada ka oma eriline "puhkus" ja sa ei saa seda teha igal ajal aastas!Seda saab teha seda tasuta!Või saate vaadata Resources allpool leida mõned odav internetireklaam kuidas teha oma kalendrid et teile isegi rohkem võimalusi.


Püsimeik Tallinnas Härm OÜ - Anicol Dogi Nam-Nam\nAnicol Dogi Nam-Nam\nPiimhappebaktereid ja ensüüme sisaldav Doggy Nam– Nam on koertele mõeldud annusetablett. Peale 4– Legsi ravikuuri lõppemist saab selle abil toetada looma loomulikku vastupanuvõimet. Doggy Nam Nam sobib ideaalselt ka koera premeerimiseks. Purgis on 60 tabletti, mis on 1– 2 kuu kogus.\nLaktoosi– ja gluteenivaba\n60 tabletti 24.90 €\nKoostisosad päevases annuses: maltodekstriin, mikrokristalne tselluloos, piimhappebakterid 1,7 × 10E9 cfu/0,8 g - 4 × 10E9 cfu/2,4 g: L. acidophilus, E. faecium, ensüümid 24000 u/0,8 g– 72000 u/2,4 g: α-amülaas, tsellulaas; looduslik aroomiaine.\n1– 3 tabletti, võib kasutada näiteks maiusena koolitusel ja treeningutel.\nAnicol 4-Legs loomadele\nalates 26.00 €


Esietendus POT Festivalil 23. aprillil 2011 Von Krahli Teatri proovisaalis\n“Meie jaoks pole probleem selles, kas meie ihasid rahuldatakse või mitte; probleem on selles, kas ma teame, mida me ihaldame? Inimihade osas pole midagi spontaanset, midagi loomulikku. Meie ihad on kunstlikud: meid tuleb õpetada ihaldama. — Kino on lõppeks perversne kunst: see ei anna meile seda, mida me ihaldame: ta ütleb meile, kuidas me peame ihaldama.”\nSlavoj Žižek “Perverdi teejuht kino juurde”\nIhade osakond on teatri ja live-filmi projekt, mille eesmärgiks on uurida ja nähtavale tuua vahendeid, mille abil televisioonis ja kinos vaatajates ihasid tekitatakse. Loominguline ning leidlik meeskond kasutab veebikaameraid ning live-montaazhi, miniatuurset dioodide valgusparki, makette, helitehnikat, mikrofone, nukke, ajakirja väljalõikeid, mini-projektsiooni jpm, et välja meelitada üks lugu. Sest kui lugu ei ole, siis kus ta on? Kas iha ise pole lugu?\nHeli, valgus ja video: Emer Värk\nEsitajad: Eesti Kunstiakadeemia stsenograafiatudengid: Kristel Maamägi, Henry Griin, Kristi Soe, Ele Krusell, Sander Põldsaar, Caroline Stauch, Eve Ormisson\nKuraator: professor Lilja Blumenfeld\nTallinna etendust toetab: TEMPS D´IMAGES (Temps D’ Écoles D’Images), Euroopa Liidu programm Kultuur, Eesti Kultuurkapital


Kuhu on kadunud Hillary Clinton? - Eesti Päevaleht\nKuhu on kadunud Hillary Clinton?\nUSA välisminister Hillary Clinton saadeti Indiaga sõprust sõlmima.Reuters\nVälisminister eitab, et ta on küünarnukiga lava äärele väiksemasse rolli puksitud.\nPealkirjas kõlav küsimus pole küll hetkel päris aus, sest Hillary Clinton on parajasti pildil küll – visiidil Indias. Kuid laiemas plaanis on USA poliitika vaatlejatel tekkinud just selline küsimus, kusjuures asjaolu, et ta möödunud kuul kukkudes küünarnukki vigastas, pikemat ravi vajas ja mõne visiidi tühistama pidi, üheseks vastuseks ei sobi.\nMilles on siis asi? Viimasel ajal on aina enam ilmunud meediasse spekulatsioone, et president Barack Obama olevat surunud oma mulluse rivaali tagaplaanile ja isegi Clintonid tasalülitanud. Jah, mitte ainult välisministri, vaid ka tolle tarmuka abikaasa, sest ekspresident Clinton ei saa välisminister Clintoni ajal päris vabalt mööda maailma rännata ja mis tahes teemadel kõnet pidada. Peale selle on kõlanud arvamusi, et kõrvale ei olevat tõrjutud mitte üksnes välisminister, vaid ka tema ametkond – välispoliitiline mõjuvõim olevat kaldunud riikliku julgeoleku nõukogule.\nEelmisel neljapäeval pidi riigi esidiplomaat selliseid väiteid avalikult eitama. „Ma olen tõesti tööle keskendunud. Murdsin ju küünarnuki, mitte hääletoru. Olen sügavalt seotud meie välispoliitika kujundamise ja elluviimisega,” ütles ta Reutersi teatel reporteritele.\nPäev varem oli ta pidanud prestiižikas välissuhete nõukogus kõne, mida tema ministeerium oli suureks reklaaminud. Kuid Clinton ei hajutanud sellega kahtlusi, et tema mõjuvõim hajub. Veelgi enam, viidati hoopis sellele, et Clintoni tasalülitamisega tegeldavat sihikindlalt.\nBill Clinton sõitis Põhja-Koreasse USA ajakirjanikke vabastama (1) 04.08.2009\nHillary Clinton: USA riigisekretär olen mina, mitte Bill (10) 10.08.2009\nNimelt võis üsna kindlalt arvata, et kõnega võidab ta palju otse-eetriaega ja kujuneb n-ö päeva staariks. Kuid kummalisel kombel pandi äkitselt president Barack Obama päevakorda täpselt samal ajal Valge Maja roosiaias tervishoiuteemadel esinemine, nii et kui Clinton kõnet pidama hakkas, lülitusid uudistekanalid hoopis presidendi etteastele.\nMõnegi vaatleja meelest ei saanud selline varjutamine olla juhuslik.\nMeenutada võiks sedagi, et just tervishoid oli valdkond, millega Hillary Clinton üritas oma mehe esimestel presidendiaastatel jõuliselt tegeleda, kuid läbi põrus. Nii et väike vihje Valge Maja niiditõmbajatelt? Üks mõjukaid kommentaatoreid, netiväljaande The Daily Beast autor Tina Brown nimetas Clintonit „nähtamatuks välisministeeriumi naiseks” ja märkis: „Barack Obamal on aeg lasta Hillary Clintonil burka seljast võtta.”\nWashington Posti tuntud kolumnisti Jim Hoaglandi meelest kujundavad Obama välispoliitikat tema tippnõuandjad, mitte välisminister Clinton. Hoagland tõi näiteks Obama otsuse saata Süüriasse saadik: see olevat üllatanud Clintoni välisministeeriumi ajal, mil nad püüdsid Damaskuselt enne saadiku saatmist mõnda järeleandmist välja pressida. Välisministeeriumi ja Valge Maja juures tegutseva riikliku julgeoleku nõukogu rivaalitsemises pole midagi uut – meenutada võiks näiteks Colin Powelli ja Condolleezza Rice’i.\nKui mitte lausa Clintoni rolli vähendamises, siis tema tagaplaanile jäämises on suur osa ka pretsedenditult arvukail erisaadikuil. Näiteks on Valge Maja nimetanud Lähis-Itta erisaadikuks George Michelli ja Afganistani-Pakistani Richard Holbrooke’i. Üha suurema diplomaatilise rolli saab isegi asepresident Joe Biden, kes käis kuu algul Iraagis ning sel nädalal Ukrainas ja Gruusias.\nEnt endine esileedi ja New Yorgi senaator pole ju ometi suures poliitilises mängus uustulnuk ega võhik.\nPowelli hoiatav eeskuju\n•• George Bushi esimesel ametiajal oli välisministriks Colin Powell ja riikliku julgeoleku nõunikuks Condoleezza Rice. Asjatundjate meelest muutus Powell aina tähtsusetumaks, sest maailm mõistis, et Valges Majas teda ei kuulata.\n•• Bushi teisel ametiajal sai välisministriks Rice, kes paistis rohkem silma ja keda presidendi kõrv kuulis. Kuid Rice’i silmapaistvus võis olla tingitud sellestki, et Bush ei suhtunud oma ametiaja loojangul välismaailma just entusiastlikult.\n•• Sellegipoolest on Powelli vähetähtsaks muutumine Clintonile hoiatav eeskuju. Kui ta tunnebki frustratsiooni, on ta seda seni hoidnud koduseinte vahele ning käitub raudse distsipliiniga kui tubli meeskonnamängija, kirjutas Tina Brown.


DUŠIKARDIN 180X200CM HARMA RV001 POLÜESTER - Vannituba ja saun - Kõik tooted - bauhof.ee\nDUŠIKARDIN 180X200CM HARMA RV001 POLÜESTER\n5,15€ Hind e-poes\nTavahind epoes 6,70€\nTootja tootekood S17RV001\nhttps://www.bauhof.ee/et/vannituba-ja-saun/dusikardin-180x200cm-harma-rv001-poluester-572345 4320817 DUŠIKARDIN 180X200CM HARMA RV001 POLÜESTER https://www.bauhof.ee/media/catalog/product/5/7/572345_D1.jpg 5.15 6.70 EUR InStock /Kõik tooted/Vannituba ja saun /Kõik tooted/Vannituba ja saun/Vanni- ja dušikardinad /Kõik tooted/Vannituba ja saun/Vanni- ja dušikardinad/Dušikardinad • Duši- ja vannikardin, mille mõõtmed on 180 x 200 cm. Valmistatud 100% polüestrist. • Eesti tekstiilidisaineri loodud Unique Design dušikardina muster. Inspireeritud Eesti ja Soome rahvuslikest värvidest, mustritest ning loodusmotiividest. • Komplektis kardinarõngad, 12 tk. • 14-päevane tagastusõigus Harma Unique Design duši- ja vannikardin, mille mõõtmed on 180 x 200 cm. Valmistatud 100% polüestrist. Komplektis kardinarõngad, 12 tk. Alumises servas paiknev raskuspael hoiab kardina sirgena. Kardinaaugud on metallist tugevdusrõngaga. Lubatud masinpesu kuni 40°C, pesta õrna programmiga, mitte kasutada trummelkuivatust. Unique Design dušikardinate mustrid on loodud Eesti tekstiilidisaineri Rutt Varak poolt spetsiaalselt Harma toodetele. Mustrid on inspireeritud Eesti ja Soome rahvuslikest värvidest, mustritest ning loodusmotiividest. add-to-cart 1 tk 30% 5,15\nDUŠIKARDIN 180X200CM HARMA RV001 POLÜESTER on lisatud ostukorvi


Preisimaa hertsogiriigi lipp Preisimaa hertsogiriigi vapp\nPreisimaa hertsogiriik 1525. aastal.\nHertsogiriik asus 13. sajandil Saksa ordu poolt preislastelt vallutatud Preisimaa idaosas, põhjast piirnes Läänemerega, idas Leedu, Vene ja Žemaitija suurvürstiriigi, lõunas Poola kuningriigiga, läänes Poolale 1466. aastal allutatud nn Kuningliku Preisimaaga (hertsogiriigi valdusi nimetati vastavalt hertsoglikuks Preisimaaks). Kuninglikust Preisimaast asus omakorda lääne pool Saksa-Rooma riiki kuulunud Pommeri hertsogkond, mis 17. sajandi keskpaigal liideti Brandenburgi markkrahvi valdustega.\nAlates 1577. aastast valitsesid Preisimaad administraatorid, kes nõukogu võimu nõrgendama asusid. Lõplikult läks see korda pärast 1618. aastat, kui Preisimaa hertsogiteks said Brandenburgi kuurvürstid, seetõttu olid Brandenburgi mark ja Preisi hertsogiriik järgnevalt personaalunioonis, Brandenburg-Preisimaana.\n1627. aastal, Czarne linna lähedal peetud Czarne lahingus olid Rootsi väed sunnitud linna varjuma jahiljem sunnitud alistuma. See võit veenis Brandenburgi kuurvürsti kuulutama oma toetust Poola-Leedule.\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Preisimaa_hertsogiriik&oldid=4706646"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 15:25, 30. juuli 2017.


Sajad töökohad läksid välismaale - Eesti Ekspress\nKuum 23. detsember 2003\nSajad töökohad läksid välismaale\nOlukord tööturul: odava tööjõu konkurentsieelise kadumine viib üha enam tootmist Eestist välja, endiselt aga kasvab töökohtade arv kaubanduses.\nKANGRUTE KOHAD OHUS: Kergetööstuses pidid sajad töölised oma tööga tänavu hüvasti jätma. Albert Truuväärt/Äripäev\nAasta suurimad koondajad olid suurtööstused. Tekstiilitööstuselt võtab turgu odav ja lõputu inimressursiga Kagu-Aasia. Rasked ajad on Narva Kreenholmil, töötajate hulka tõmbab kokku trikotaaživabrik Marat. Valmisriiete tootjad Batlika ja Klementi suunavad üha enam lihtsamat õmblustööd Eestist välja. Mööblitootjad ei suuda võistelda Leedu, Poola ja teiste Ida-Euroopa riikide meistrimeeste heade hindadega. Suuremad tootjad lõpetasid liiga vähetulusaks muutunud allhanke Rootsi kontsernile Ikea ning olid seega sunnitud ka töötajate hulka kokku tõmbama.\nTöötukassa maksis aastaga välja 29 miljonit krooni kollektiivse koondamise hüvitist. Nimekirja järgi lasid 127 ettevõtet kokku lahti 4044 töötajat. See on aga vaid ametlik statistika.\nTallinna siluetti tossavate korstendega ilmestav vineeri- ja mööblikombinaat TVMK koondas tänavu 180 töötajat. See on alles suurema kokkuhoiukava algus. Pooleteise aastaga jääb senisest 1100 töötajast alles vaid ligi 500, sest tehas lõpetab mööblitootmise. Tuleval aastal peaks TVMK oma amortiseerinud kesklinna tootmishoonetest ära kolima. Praegu käib Tallinna ümbruses selleks sobiva koha otsimine.\nTundlikud piirkonnad kannatavad\nAasta suurim koondaja oli Ida-Viru keemiatööstus Nitrofert, mis oli tegelikult seisnud jõude juba läinud aasta suvest. Esimeses kvartalis saadeti koju ligi 400 töötajat ehk ligi 90 protsenti tööjõust. Alles jäid vaid inimesed, kes pidid vastutama seadmete säilimise eest. Põhjus kõrged toorainehinnad ja raskused uute investorite leidmisel.\nJuulis leidsid omanikud siiski võimaluse ligi aasta otsa seisnud tehas taaskäivitada ning koondatud töölistele pakuti jälle tööd. Nende esimeseks suuremaks ülesandeks sai Ida-Viru üleujutuste likvideerimine. Seega sai Nitrofert ühtlasi aasta suurimaks töökohtade loojaks.\nÜks Eesti suurimaid tööandjaid, Narva linna sümbol Kreenholmi tekstiilitehas lasi tänavu kolme koondamislainega üle nelja ja poolest tuhandest töölisest lahti 200. Kuna Narvas on enam-vähem iga perekond Kreenholmiga seotud, ei läinud koondamine sugugi vaikselt ja valutult. Kangrud käisid koguni Toompeal piketeerimas. Rasked ajad said saatuslikuks aastaid tehast juhtinud Meelis Virkebaule.\nLisaks kõrge tööpuudusega Ida-Virumaale on tööturu võngete suhtes eriti tundlikud Lõuna-Eesti maakonnad ja saared. Pärast jaanipäeva koondas Hiiu Kaluri gruppi kuuluv AS Läätsa Kalatööstus Saaremaal 219 töötajast üle kolme neljandiku. Põhjus kehv dollari kurss, mis ei lase idaturul kalakonserve müüa. Detsembri keskel teatas firma, et tahab suvel seiskunud sprotiliini jälle käima panna ning võtta ligi 80 töötajale teist samapalju lisaks.\nTöölised kipuvad välismaale\nKoondamisedetabeli “teisele kohale” tuli nõukogude ajal Salvo nime all kelkude tootmisega tuntuks saanud HTM Sport, mis sulges oma Eesti tehase. Sarnaselt Pärnu suusavabrikuga Viisnurk pidi HTM Sport tõdema, et sporditarbed lihtsalt ei lähe enam nii hästi kaubaks kui varem. Uiskude tootmine lõpetati üldse, slaalomisaabaste ja ujumislestade tootmine viidi üle välismaale.\nSamuti pani poe kinni mobiiltelefonide remondifirma EMTS. Otsus tehti Austria emafirmas hoolimata sellest, et äri läks Eestis päris kobedalt. Ligi 60 inimest pidid otsima uue töö.\nEestist ei kao enam aga ainult töö, vaid ka usinad töökäed. Septembrist alates on Iirimaale toiduainetööstusketti Kerry Foods tööle läinud üle veerandtuhande eestlase. Suurem osa neist töötab seal kolmenädalaste, aga sadakond ka alaliste töölepingutega. Eestlased töötavad rohelisel saarel kalkunikitkujate ja võileivavalmistajatena ning transporditöölistena. Kokku on Iirimaal tööl hinnanguliselt 2000 eestlast, neist suur osa aga ebaseaduslikult.\nTööturuameti hinnangul töötab eestlasi välismaal kuni 25 000. Mitte kõik neist pole musta töö tegijad. Euroopa Liiduga liitumise tõttu kasvas Eesti Brüsseli esinduse ametnike ja abipersonali hulk tänavu üle kahe korra, 25lt 52le. Pärast liitumist peaks ametnike hulk Eesti Euroopa Liidu ja NATO esindustes küündima 75ni.\nKaubandus loob uusi kohti\nTööstussektorist tuli ka rõõmustavamaid uudiseid. Veebruaris avas elektriseadmete tootja ABB Harjumaal Jüris 240 miljonit krooni maksma läinud elektrimasinate tehase ja võttis pooletuhandele inimesele juurde ligi 200. Muuga sadamas sügisest täisvõimsusel tööle hakanud metallitöötlemistehas Galvex aga kasvatas aastaga töötajate arvu 76lt 161le.\nTallinnast kaugemal väga massiliselt siiski töökohti ei loodud. Uutesse tootmisliinidesse investeerinud tehased täiendasid tööjõudu kümnekaupa. Moe piiritusetehas Virumaal võttis kevadel tööle 28 inimest, Kohtla-Järve köögimööblivabrik OÜ TNC Components (varem kandis nimesid Virko ja R&P Mööbel) võttis lisaks 121 töötajale ametisse 20 inimest. Mais Valgamaal Taagepera lossis avatud hotell-konverentsikeskus andis aga piirkonnale juurde 20 töökohta.\nRekordilised kasvunumbrid peaksid aga tulema eeloleval aastal. Laevandusfirma Tallink Grupp lubab kevadel liinile tuleva uue laeva ja avatava hotelliga luua üle 500 ametiposti. Veelgi enam lubab töökohti aga uus kaubanduskeskus Ülemiste teel. Arendajate kinnitusel vajab ostuhullude paradiis ca tuhandet teenindajat-abitöölist. Kevadel avatav Viru keskus tekitab samuti sadu töökohti.\nKaubanduskeskused olid suuremad töökohtade tekitajad ka tänavu. Kesko Food tekitas kahe uue Citymarketi ja Säästumarketiga kokku 303 uut töökohta. Tallinna Kaubamaja võttis juurde 40 inimest, tuleval aastal aga kavandab Viru Keskuse laiendusse võtta veel sadakond.\nTöötajaid enne koondamist\nKoondatuid aastal 2003\nHTM Sport Eesti OÜ\nTippjuhid kirve all\nTänavune aasta sai saatuslikuks erakordselt suurele hulgale tippjuhtidele. Paljud välisomanikega firmad vahetasid eestlasest juhid välja “oma meeste” vastu. “Läbi on aeg, kus sündisid tööle ja surid seal,” ütles aasta alguses IBM Eesti juht Valdo Randpere Äripäevale. “Me oleme isegi heas seisus, et ei vallandata kvartalitulemuste peale.” Randpere ise on õnneks jätkuvalt ametis, kümned tema kolleegid aga mitte.\n29. 01 - Meelis Virkebaule öeldi rootslastest omanike poolt üles Kreenholmi juhi koht. Ameti võttis üle omaniku esindaja Mats Skogman. Virkebau jätkab Tööandjate Keskliidu direktorina.\n05. 05 - Toomas Peterson lahkus lennuameti peadirektori kohalt pärast tema suhtes algatatud uurimist väidetava maksupettuse pärast. Peterson lubas võlad ära maksta. Nüüd peab ta omanimelist kohvikut.\n06. 06 - Monika Salu jäi tagasikandideerimisel Eesti Loto juhi kohale lõppvoorust välja. Uueks juhiks valiti suhteliselt tundmatu Aivar Lepp elektroonikafirmast Elcoteq. Salule said saatuslikuks liiga suured preemiad, mida ta sai töölepingu järgi riigiloto kasumisse viimise eest. Uut tööd ei pidanud Salu siiski eriti kaua otsima. Juuli keskel kutsus Urmas Sõõrumaa ta juhtima haldusfirmat Minu Vara.\n12. 08 - Gunnar Kobin lahkus soomlastele kuuluva kaubanduskette haldava ASi Kesko Food juhatuse esimehe kohalt pärast kõigest pooleaastast tööd. “Mulle tundus ebaaus võtta palka ja samas motivatsioonipuudusel aknast välja vahtida või millegi muuga tegelda,” selgitas Kobin. Soomlased leidsid kiiresti tema asemele 30 aastat firmas töötanud Raimo Ilveskero. Kobin osales hiljem edutult Eesti Posti uue juhi konkursil.\n26. 08 - Alo Streimann esitas lahkumisavalduse Eesti Posti juhatuse esimehe kohalt. Erinevalt teistest lahkunud tippjuhtidest oli tema puhul teada ka lahkumishüvitis, mis oli kuus kuupalka ehk 352 800 krooni. Streimanni veidi üle aasta riigifirmas väldanud töö ajal toodi lagedale tema ammused pahateod ning kritiseeriti liigset laristamist.\nStreimanni kohale kandideeris enneolematu hulk tööta jäänud tippjuhte. Lisaks eelmainitud Kobinile ka Toomas Tamsar ja Meelis Virkebau, aga ka Tartu abilinnapea Hannes Astok. Väljavalituks osutus möödunud aastal Soome ehituskontserniga K-Rauta liitumise järel “ripakile jäänud” Ehitusmaailma eksjuht Peeter Raudsepp.\n25.09 - Hansapanga struktuurimuudatuste käigus panid lahkumisavalduse lauale neli likvideerimisele määratud Hansa Capitali juhti: Mart Tooming, Kalle Kiigske, Gerd Krieger ja Tarmo Rooteman. Detsembri alguses teatasid mehed huvist osta Hansapanga gruppi kuuluv realiseerimiskeskus BRC. Hansapank pole pakkujate seast veel valikut teinud.\n10.11 – Peep Aaviksoo lahkus EMT juhi kohalt, sest mobiilioperaator oli viimasel ajal turuosa kaotanud. Tema tööd jätkab seni Elioni juhtinud Valdo Kalm, keda omakorda asendab endine juhatuse liige Valdur Laid. “Naljaga pooleks võib öelda, et miks mitte kandideerida Europarlamenti,” on Aaviksoo öelnud oma tulevikuplaanide kohta.\n10.12 - Juhani Seilenthal sai enesele ootamatult teada, et tema teeneid Nordea Eesti filiaali juhina enam ei vajata. Seilenthal ei saanud läbi oma ülemuse, Nordea Baltimaade ja Poola piirkonna juhi Thomas Neckmariga. “Nagu Eesti vanasõna ütleb, tahab mõni inimene olla igas pulmas peig ja igal matusel kadunuke,” iseloomustas Seilenthal oma endist ülemust. Eesti filiaali juhib ajutiselt endine Nordea Leedu juht Christer Rosenström, kelle ülesanne on leida uus juht eestlastest juhtkonna hulgast.