Miks kaotatud ja leitud asju nädalavahetustel politseist kätte ei saa? - Eesti Ekspress\nKodanik kaotas reedel, 17. augustil rahakoti. Leidja võttis omanikuga ühendust ja teatas, et viis koti politseisse. Omanik püüdis rahakotti kätte saada, kuid see ei õnnestunud, sest politsei infotelefon ja jaoskondade kontaktid nädalavahetusel ei tööta. Kuna esmaspäeval oli taasiseseisvuspäev ehk riigipüha, sai kodanik rahakoti kätte alles teisipäeval. Miks ometi nii?\nJaanika Jalast, Põhja prefektuuri vaneminspektor: „Politseist saab leiuna registreeritud eseme tagasi tõesti tööpäevadel. Seda põhjusel, et leidudega tegelevad politseinikud töötavad enamasti esmaspäevast reedeni. Samas, kui inimesel ei ole võimalik tööpäeval tulla kaotatud asjale järele, siis saab ta politseiga telefonitsi või kirja teel kokku leppida, et ta tuleb nädalavahetusel ning politsei tuleb isikule võimalusel vastu ja leiu tagastab näiteks korrapidaja. Tihti on ka näiteks nii, et kui leiame nädalavahetusel inimese rahakoti koos dokumentidega, siis püüame esimesel võimalusel inimesega ühendust saada ja leiu tagastab inimesele juba nädalavahetusel politseipatrull.“\nKui juhtub siiski nii, nagu meie näites kirjeldatud – väga vajalikud esemed, nagu dokumendid või lennupiletid, kaovad väljaspool leidudega tegelevate politseinike tööaega –, ja on vaja teada, kas politsei on esemed leidnud, kuhu siis helistada? 112?\nPPA pressiesindaja Ilmar Kahro: „Kui patrullil on traditsioonilise tööaja välisel ajal väljakutsete kõrvalt aega, proovib ta inimesega ühendust saada ja märku anda, et tema rahakott on leitud. Kui mitte, siis teavitab inimest leiust tööajal leidudega tegelev politseinik. Kui inimene helistab töövälisel ajal häirekeskusesse ja küsib, kas tema dokument või rahakott on leitud, siis juhul, kui häirekeskusel on selle kohta infot, selgitatakse talle, kuidas ta selle kätte saab.“


Soodus! Cnc palli kruvi mutter 25mm sfu2504 palli kruvi 750mm koos bkbf20 lõpus mehaaniline + palli kruvi mutter 2504 + toetaja + sidur < Mehaaniline riistvara \_ www.casanovaclub.ee\nAvaleht > Mehaaniline Riistvara>CNC palli kruvi mutter 25mm SFU2504 palli kruvi 750mm koos BKBF20 lõpus mehaaniline + palli kruvi mutter 2504 + toetaja + sidur\nCNC palli kruvi mutter 25mm SFU2504 palli kruvi 750mm koos BKBF20 lõpus mehaaniline + palli kruvi mutter 2504 + toetaja + sidur\n1.Vene & Ukraina,palun jätke oma täielik nimi.Muidu teie pakett on keelduda post office. 2.Venemaa,Kui valid vene E-pakett,palun minge oma kohaliku post offce koguda oma paki 15 päeva jooksul pärast saad teate post office. Kuna posti töötajad\n1.Vene & Ukraina,palun jätke oma täielik nimi.Muidu teie pakett on\nkeelduda post office.\n2.Venemaa,Kui valid vene E-pakett,palun minge oma kohaliku post offce\nkoguda oma paki 15 päeva jooksul pärast saad teate post office.\nKuna posti töötajad ei saada oma kontori.\n3.Brasiilia, palun jätke oma isiklikke Hinnatud Added Tax(VAT) number,soovivad, võib aidata\nsaate oma paketi kiirem ja turvalisem.\n4.Kvaliteet-Me ei tee kvaliteet on madal,siis palun ärge võrrelge koos madala hinna.Kui meie kvaliteedi -\non probleem ,siis me muudame uusi teid.\n5. Kui teil on suur kogus nõuab, palun võtke minuga ühendust , me anname teile parima hinna ac-\ncroding oma kogus.\n1TK----2504 Palli Kruvi L750mm ;\n1TK ------ Palli kruvi mutter SFU2504;\n1SET------Palli Kruvi toetaja BK20BF20with lock nut;\n1TK -------Palli pähkel eluaseme DSG25H;\n1TK-------D25L30 8*10mm ( sisemine auk saab vastavalt oma vajadustele)\nMärkida: Me ei saa katkesta pikkus palli kruvi oma taotluse;\nMe saame protsessi lõppu mehaaniline oma joonistus liiga;\nKui on vaja muid suurus,võtke meiega ühendust.\nKui Järjekord 5 tk, saad 5% allahindlust.\nKui on larget kogus, saad odavamalt kui praegu.\n1. Tavaliselt me laeva tellimuse 3 tööpäeva jooksul pärast teie makse.\n2. Kui te ei leia, laevandus meetod sulle meeldib, võtke meiega vabalt.\n3. Palun veenduge, et teie aadress ja telefoninumber on õiged.\nKui olete rahul meie toodete, palun andke viie-star kiitust.\nKui on mingi probleem tootega, siis palun võtke meiega kohe\nMudeli Number sfu2504\nJuhend Laius või Läbimõõt 25\nMGN9 CNC kääbus lineaarne juhend raudtee MGN9C L100 200 400 500 mm MGN9 lineaarne blokeerida veo või MGN9H kitsas vedu 3D-Printer\n* Pilt on lihtsalt viide, tegelik pakendi kogus, nagu allpool. Pakendi Kogus: 1. 1 komplekt= 1 tk MGN9H/C(plokk)+1 pc juhend Kui valid ühe 1 MGN9C või 1 MGN9H , tegelik kogus on 1 plokk (ei sisalda juhendit).\n[ELI Stock/Vaba KÄIBEMAKSU] SFU1204 Ots Freesitud Ballscrew L300/400/500/600mm &1204 Ballnut + BK/BF10 Toetus+ Mutter korpus\n1 x SFU1204 Palli kruvi L300~650mm( Lõpp standard töötlemine ) 1 x 1204 Mutter 1 komplekt BK/BF10( lukk pähklid ja snap-rõngad ) 1 x Mutter korpus Saab kohandada, tuleb esitada joonised. Märkus:pikkus on kokku pikkus.ei reisi pikkus. Toote Kirjeldus Klass:\n1Piece T8 Põhjustada Kruvi Varda OD8mm Pigi 2mm Plii 2mm 1500mm Pronksi Nut CNC 3D-Printer\nT kuju disain ,teha kõrge kvaliteediga 304 roostevabast terasest Roostevabast terasest materjal, ei roosteta, vastupidav.Lihtne paigaldada ja mugav kasutada,ei pea protsessi. Fine, mis toodavad ja praktiline. Taotluse tööpingi juhend raudtee-ja muud seadmed. T8\nKiire BallScrew SFY2020 2525 3232 4040 plii 20mm 100-1150mm C7 otsast Töödeldud ja palli pähkel CNC osa\nUUS HGR15 lineaarne juhend raudtee 350mm pikk 1tk lineaarne blokeerida vedu HGH15CA või HGW15CA HGH15 CNC osad\nPange tähele, enne ostu : Pilt lihtsalt viitena.tegelik tarnitud kaup on ülimuslik !Tüüp : HGR scries lineaarne juhend raudtee Mudeli number : HGR15 Juhend laius : 15mm Juhend pikkus : 350mm Pakendi sisu : 1tk HGR15-350mm 1tk ploki Palun öelge meile, teil on vaja HGH15CA või\nTasuta Kohaletoimetamine 4tk SC10UU SCS10UU Lineaarse liikumise kuullaagrid slide block puks jaoks 10mm lineaarne võlli juhend raudtee CNC osad\nLineaarne Laager Plokk ( KS SCS-Seeria) : Pakendi Andmed: 4 tk SC10UU /palju Laevandus Laeva USA:7-15 päeva jooksul Laeva teistesse riikidesse:15-35days Märkus:Brasiilia/Ukraina võtab palju kauem aega kui teistes riikides,nii et tagasimakse aeg on kuni\nTasuta kohaletoimetamine 1TK LMK20LUU pikk tüüp 20mm flants lineaarne laager CNC Lineaarne Bush\nTasuta kohaletoimetamine LMK20LUU pikk tüüp 20mm flants lineaarne laager CNC Lineaarne Bush\n6tk/Palju SC20UU SCS20UU 20mm Lineaarse Liikumise kuullaager Slide Puks Jaoks CNC\nXYZR 4 Telg Fine-tuning Platvorm, Kõrge-täppis-Käsitsi Nihe Tabel Libistades Etapp 125x125mm XYZR125-L\nXYZR 4 Telg Fine-Tuning Platvorm, Kõrge-täppis-Käsitsi Nihe Tabel Libistades Etapp 125x125mm XYZR125-L Parameetrid: Mudel: XYZR125-L Liigub suunas: XYZR telg neljas suunas On võimalik saavutada: ees ja taga, paremal ja vasakul , minna üles ja\n1/2/4tk LM6UU LM8UU LM10UU LM16-80UU Lineaarne Puks 8mm CNC Lineaarne Laagrid Vardad Liner Raudtee Lineaarne Võlli osa\n1/2/4pc LM6UU-80UU Linear-seeria\n8mm Graveerimine masin vaakum adsorptsiooni countertop lindi puidutöötlemine reklaami tihedus juhatuse adsorptsiooni juhatuse sealing tape\n30meters 8mm ring baar kasutatakse vaakum tabel hülgelaev kummist\n100-600mm Suvalise Lõikamine Euroopa standard 2060 alumiinium profiili Graveerija countertop profiili 2060 alumiinium profiili\nKui teil on vaja muid suurus, palun jätke oma teade\n4pc HGR20 HGH20 Square Lineaarne Juhend Raudtee 2000mm +8pc Slide Block Kärud HGH20CA/flang CNC Ruuteri Graveerimine\n1.Vene&Ukraina,palun jätke oma täielik nimi.Muidu, oma paketi saab keelduda post office. 2.Venemaa,Kui valid vene E-pakett, palun minge oma kohaliku post offce koguma teie Paketi jooksul 15päeva pärast saad teate post office,Sest posti töötajad ei saada\n1TK 9mm Lineaarne Juhend MGN9 L= 100 200 300 350 400 450 500 550 600 700 800 mm lineaarne raudtee viis MGN9C või MGN9H Pikk lineaarne vedu


Mis õigused on reisijatel tühistatud lennu puhul? | NordenBladet.ee\nMis õigused on reisijatel tühistatud lennu puhul?\nTarbijakaitseameti teatel on Islandi vulkaanipurskest vallandunud tuhapilve tõttu ärajäänud lendude reisijatel õigus hoolitsusele, asenduslennule või muule transpordile ning ka piletiraha tagasisaamisele, kui asenduslend ei sobi.\nTarbijakaitseameti tarbijapoliitika ja avalike suhete osakonna juhataja Hanna Turetski sõnul peab lennufirma praeguses olukorras võtma ise reisijatega ühendust, teavitama neid lennu ärajäämisest ning pakkuma asenduslendu või piletiraha tagasi.\nSamuti peab lennufirma võimaldama reisijatel teha tasuta kaks telefonikõnet, saata e-maili, teleksit või faksi. Kui lend väljub järgmine päev või mitu päeva hiljem, peab lennufirma tasuma ööbimise eest hotellis, samuti hotelli ja lennuvälja vahelise transpordi eest. Samuti peab lennufirma reisijaid ooteajal piisavalt toitlustama.\nKui lennufirma pakub asenduslendu, kuid reisija pidi näiteks Tallinnast kuhugi kindlaks ajaks lendama ja hilisemast asenduslenust ei ole tal enam mingit kasu, on tal Turetski sõnul täielik õigus raha tagasi küsida. Seejuures on lennufirma kohustatud piletiraha tagastama nii ruttu kui võimalik ja hiljemalt seitsme päeva jooksul.\nKui inimene viibib aga parajasti välismaal ning ootab hoopis kojulendu, peab lennufirma otsima talle asenduslennu või mingi muu alternatiivi. “Näiteks võib-olla Lätist tulles tulevad nad siis hoopis bussiga koju,” ütles Turetski.\nKüll aga puudub vastavalt Euroopa Liidu määrusele antud juhul reisijatel õigus rahalisele hüvitisele, kuna tegemist on eriolukorraga (force majore). Näiteks ei saa praeguses olukorras reisijad küsida hüvitist selle eest, et nad on pidanud lennu ärajäämise tõttu puuduma töölt või kaotanud puhkusepäeva.\nSuuremad kindlustusfirmad on täna teatanud, et hüvitavad reisitõrkekindlustuse omanikele lennu tühistamisest ja lennugraafiku muudatustest tekkinud mõistlikud ja vajalikud transpordi- ja majutusteenuste lisakulud ning reisil kasutamata jäävatele teenustele tehtud kulutused, näiteks majutusasutustele tehtud ettemaksed, edasilendude piletid, ostetud ekskursioonid ja kontserdipiletid.\nReisibüroo Estravel kommunikatsioonijuht Mari-Liis Rüütsalu selgitas, et kui ühel lennupiletil on mitu jätkulendu ja esimene lend ei välju, siis vastutab järgmistele lendudele mittejõudmise eest see firma, kelle lend ei välju.\nKui reisija on aga ostnud internetist ise erinevate lennufirmade kodulehtedelt eri lendude piletid, siis on ainus võimalus ärajäänud jätkulennu hüvitamiseks reisitõrkekindlustus. Samas rõhutas Rüütsalu, et kehtib vaid see reisitõrkekindlustus, mis on sõlmitud juba enne vulkaanikahjude ilmsikstulekut.\närajäänud lendHanna TuretskilendMari-Liis RüütsalupiletreisijaTarbijakaitseTarbijakaitseamettuhapilv


Kas olete kunagi kuulnud, et fraas "kelder uks" on kõige ilusam kõnelev fraas kogu inglise keeles? Ma sooviksin petitsiooni, et "jammy taskud" võtaks oma koha. Jammy taskud, nagu ka see, "see vahtrasendav mustikatee kook on täis ummikuid." Jammy taskud teevad maailma paremaks kohaks.\nSee magus väike kook koos oma õrna, vahtra-infundeeritud kooriku ja jamsy-purpurpunaga taskutega on looduslikult magustatud ja täielikult teravilja jahu valmistatud. Retsept on üks Melissa Clarki kuuluvatest toodetest Cook This Now, jumalikult pealkirjaga raamat, mis vastab tema nimele. Ma sain selle talve selle raamatu kätte ja tõepoolest tahtsin, et ma leidsin vahu teekoki, kuid ma pidin ootama, kuni see muserdus saabus sel kuul. Kindlasti oli oodata.\nKook on kook, mis segatakse kokku, pole vaja elektrilist segistit. Selles suhtes on see pigem kiire leiba ja ma austan seda selle eest. Ükski koostisosa pole liiga raske leida isegi väikseima standardse tervise toidupoest, aga ma tean, et vahtrasiirup on kallis. Mul on kahju. Näete, et mu sõber töötab kohalikus tervise toidukaupluses ja saab soodustust, siis palusin tal osta mulle "suurim pudel vahtrasiirupist" ja ta tuli tagasi suurema pudelisse kui ma teadsin. Minu külmikus on vahtrasiirupi ülejääk ja soovin, et saaksin seda teiega jagada!\nMa olen natuke edu saanud looduslike magusainete asendustega (vaata minu märkusi siin) ja ma arvan, et kallis võib olla armas asendaja. Kui otsustate seda proovida, pidage meeles, et kallis pruunid kergelt, nii et peate ilmselt temperatuuri langetama (325 kraadi Fahrenheiti on ideaalne) ja küpseta seda kauem. Loodan, et see töötab.\nNagu näete, asendasin selle küpsetamiseks mõne keskmise jahuga köömnejahu, kuid maisi ei ole kunagi pehmendatud. Ma leidsin maitse meeldivaks, kuid tekstuur häirib. Kuid mõne terve nisujahu asemel võite asendada mõne terava maisitärklise. Maisi einet või mitte, usalda mind, sa tahad seda küpsetada!\nMaitsev vahtrasuhkrustatud, vahtraumbriga täisteraga mustikatoorik! See on suurepärane suve magustoit. Retsept annab 9 kooki viilu.\n¾ tassi pluss 2 spl pehme nisust valmistatud kondiitritoote või kogu nisujahu\n¾ tassi terveid nisujahu\n⅔ tassi vahtrasiirupit\n6 supilusikatäit (¾ pulgast) soolamata võid, sulatatud\n1 tassi värsket mustikat\n3 supilusikatäit rasvata võid\n3 supilusikatäit tõelist vahtrasiirupit\n¼ tassi pulbristatud suhkrut *\nKuumuta ahju temperatuurini 400 kraadi Fahrenheiti. Kergelt määrige 8-tolline ruudukujuline pann.\nSuures kausises koostage jahu, küpsetuspulber, söögisoodat, sool ja kaneel.\nKeskmise kaussi korral pühkige kokku vahtrasiirup, muna, piim ja sulatatud või. Valage niiske segu kuiva segu ja segage kohe, kuni see kokku segatakse. Õrnalt keerake mustikad. Kallake tükid ettevalmistatud pannile ja küpseta umbes 23-26 minutit, kuni kook on kuldpruun ja keskel asuv hambaork väljub puhtaks.\nKuigi kook jahtub, tee glasuur. Väikeses kastmes üle keskmise kuumusega sulatage või. Lisage vahtrasiirup ja sool, seejärel segage pulbristatud suhkrut. Küpseta, kuni suhkur on täielikult lahustunud, pidevalt segades. Takis proovile proovida, see on hull kuum! Valage kooki üle soe glasuur ja kasutage praetud pintslit, et ühtlaselt jaotada glasuur.\nLaske kook täielikult jahtuda ja serveeri. See kook peaks kestma toatemperatuuril kuni 48 tundi. Hoida külmkapis, kui te ei saa seda varem süüa. Ma õppisin kõvasti, et need jammy taskud lähevad halb, kui neid jäetakse sooja köök paar päeva.\nRetsept kohandatud Cook This Now poolt Melissa Clark.\nKüpsetusaeg / pannumärkused: Algne retseptsioon, mis on ette nähtud kooki küpsetamiseks 8-tollises leivapaberis 50-60 minutit, otsustasin selle asemel kasutada oma päris nelinurkset pagarit.\n* Oma pulbristatud suhkru valmistamiseks: Segistage suhkur segistis või köögikombainis, kuni see on peen pulber. Ma kasutasin orgaanilist roosuhkrut, kuid ka turbinaadi suhkrut.\nMuuda see üles: Vaarikad või virsikud oleksid suurepärased asendused mustikad suvel. Ma ei saa oodata seda kooki proovima värskete jõhvikatega talvel!


Pädaste tulekahju-ohvrid paluvad abi - Saarte Hääl\n– 01/08/2015Rubriik: Maakond\nMuhu valla kodulehel avaldati abipalve, milles soovitakse rahalist toetust tulekahjus kodu kaotanud Pädaste küla Arni talu perele. Annetuse saab teha Armilda Luhti arveldusarvele EE782200001109274590.\nTraagiline õnnetus juhtus laupäeval, 11. juulil. Kell 00.15 teatati häirekeskusele tulekahjust Muhu vallas Pädaste külas, kus põles lahtise leegiga laudaga kokku ehitatud puidust talumaja. Enne päästjate saabumist pääses majast iseseisvalt välja 89-aastane naine, kes läks naabrite juurde põlengust teatama.\nNaise 56-aastane poeg oli samal ajal iseseisvalt liikunud koridori, kust naabrid aitasid ta enne päästjate saabumist välja. Tulekahju tekkepõhjus oli suure tõenäosusega suitsetamine. Samuti ei leitud pärast põlengut majast töökorras suitsuandurit.\nLisatud: 01.08.2015 / 11:41\nMillist abi, elementaarse suitsuanduri või ohutu suitsetamise?\nLisatud: 01.08.2015 / 19:12\nSuitsuandurid (töökorras) olid majas olemas, ohutu suitsetamisega on teine lugu,aga majas elas ka teisi inimesi,kes polnud ōnnetuses süüdi.\nLisatud: 01.08.2015 / 19:22\nKas maja oli kindlustatud?\nLisatud: 01.08.2015 / 20:56\nkus sa seda, mis abi siin muidu otsitakse…\nLisatud: 02.08.2015 / 16:28\nMiks kindlustus siis ei aita!!???\nLisatud: 03.08.2015 / 01:41\nInimesed ei taha kindlustada oma vara, mis neil ikka juhtub. Ja kui juhtub, küll külarahvas ja sugulaed kinni plekivad.\nLisatud: 03.08.2015 / 10:13\nTraagiline õnnetus on ikka see kui keegi hukkub, mitte see kui maha põleb midagi, mida saab materjaalselt asendada. Ärge käige nii tõsise sõnaga nii kergekäeliselt ümber.


Millistel põhjusel kõige enam füsioterapeudi poole pöördutakse\nLevinumad mured, mille puhul füsioterapeut aitab\nVäga paljud meist on olnud olukorras, kus pea-, kaela-, selja- või põlvevalud piinavad. Lampjalgsus ja rühiprobleemid ilmnevad juba lapseeas. Kas on olemas keegi, kes saab nende probleemide puhul aidata ja jagada nõuandeid, et neid vaevusi ennetada? Tule füsioterapeudi konsultatsioonile.\nPakume kompleksset teenust - füsioterapeut hindab probleemi ulatuse, määrab diagnoosi, tuvastab teraapia vajaduse, koostab võimlemiskava, näitab ette harjutused, et hiljem kodus oleks hea neid harjutusi teha.\nKINGI OMA LÄHEDASELE FÜSIOTERAPEUDI KONSULTATSIOON! TELLI KINKEKAART!\nÄgedad ja kroonilised alaselja- ja kaelavaegused;\nÄgedad ja kroonilised liigesevaegused (õla-, põlve-, hüppe ja küünarliiges);\nTraumast, õnnetusest või spordivigastusest tingitud vaevused;\nLiigese kulumisest, valest koormusest ja ülekoormusest põhjustatud vaevused;\nOperatsioonijärgne taastumine (põlve-, õla-, küünarliigese operatsioonid);\nRühiprobleemid, lampjalgsus ja väikelapse kõnnimuster (ennetustöö, konsultatsioon ja ravikava)\nMillistel põhjustel kõige enam füsioterapeudi poole pöördutakse\nImikud ja väikelapsed - Lihaspinged, lihasnõrkus, arenguprobleemid, üle- ja alatoonus, lampjalgsus, kõnnimuster;\nKooliealised noored - Alaselja-, põlve- ja liigesevalud, rühiprobleemid, lampjalgsus, vigastuste järgne teraapia;\nKeskealised inimesed - Äkilised ja kauaaegsed alaselja- ja kaelaprobleemid, liigesevaevused, liigeste kulumine, vigastuste järgne teraapia;\nFüsioterapeut võib aidata kõiki, kes soovivad ennetada tervisehäireid, arukamalt treenida ja heas vormis olla, samuti haigusest, vigastusest või operatsioonist kiiremini taastuda. Nii otseses kui ka kaudses mõttes on odavam püsida tervena kui end ravida. Lisaks ei ole kohanud lapsevanemat, keda ei huvita oma lapse tervis. Kui ka pealtnäha näib väikelaps täiesti tervena, tasub alati tulla konsultatsioonile.\nOluline on järjepidev tegelemine enda ja oma lähedastega hea tervise nimel. Füsioterapeutilised meetodid on kehalised harjutused või ravimassaaž. Inimestel üldjuhul puudub aeg, oskus ja järjekindlus enda või oma lapsega võimelda. Pigem tullakse spetsialisti juurde, võimeldakse koos temaga, suheldakse ning saadakse ka lisateavet erinevate küsimuste osas.\nBroneeri aeg füsioterapeudi juurde\nMärksõnad: Soolatüükad Koolinoor / teismeline / pinge / stress Alatoonus / lihased / imik Massaaž Pärnus Подарочный сертификат kinesioteip Arenguprobleemid / imik / lihased Täiskasvanu / ema / isa / seenior / naine / mees kinesiotaping k-taping Lihasnõrkus / imik / lihased Шведский классический Taastusravi / luumurd / vigastus Laserteraapia Põsekoopa põletik Epikondüliit Imik / tervis Suitsetamisest loobumine Pärnus Liigese põletik Trauma / vigastus / luumurd liigesevalu Masaaž Kинесиотейпинг Õlavalu / õlg / valu Haavad / Haavandid Ravivõimlemine / võimlemine / valu / taastusravi Akne Rühiprobleemid Nihestused Füsioteraapia


Hamburger on nagu Hummer | Bioneer\nHamburger on nagu Hummer\nTeadlased väidavad, et hamburger on võrreldav Hummeriga, kui võtta aluseks toitude võrdlemine kliimasoojenemise kontekstis.\nHakates eelistama loomalihale salatit, võib igaüks meist vähendada kasvuhoonegaaside emissiooni sama palju, kui auto paariks päevaks nädalas koju jättes. Seda peamiselt sellepärast, et lehmad väljutavad atmosfääri suures koguses kliimasoojenemist soodustavat metaani.\nLoomaliha moodustab ainult 30% arenenud riikide liha tarbimisest, kuid vastutab 78% kasvuhoonegaaside emissiooni eest, mis tuleb liha tootmisest.\n1kg loomaliha tootmine on võrdne 16kg CO2 emissiooniga. See on neli korda rohkem, kui sealiha tootmisega kaasnev emissioon, väidab Nathan Pelletier Dalhousie Ülikoolist, Kanadast. Pelletier on üks teadlastest, kes uurib toidu keskkonnamõju alates selle kasvatamisest kuni taldrikule jõudmiseni.\nKui inimesed vahetaksid loomaliha kana vastu, siis oleks võimalik sellega vähendada toidust tulevat emissiooni kuni 70%, on Pelletier kindel.\nPelletier väidab ka, et inimesed söövad tunduvalt rohkem liha, kui nad vajavad. "Kui kunagi oli liha meie menüüs luksuskaup, siis nüüd on see igapäevane toit", rõhutab Pelletier inimeste harjumust liigselt liha tarbida.\nLiha on Euroopas kodumajapidamistes üks suuremaid kasvuhoonegaaside emiteerijaid peale elektri, kütte ja transpordi. Vahetades oma menüüs liha taimsema toidu vastu, aitate pidurdada kliimasoojenemist ning tänu tervislikumale toitumisele olete ka ise tervemad ning rõõmsamad.\nBioneeril tekkis seda uudist lugedes mõte, et mingi vaimne seos tundub küll olevat nende inimeste vahel, kes kimavad Hummeritega või kükitavad McDonaldsis ja pugivad burgereid...\nKui soovite aga arvutada oma menüü mõju kliimale, siis klikake siia: http://www.eatlowcarbon.org/#


FOTOD JA VIDEO: Pisarates Johaug: pole olemas sõnu, millega kirjeldada, kuivõrd kohutav on viimane nädal minu jaoks olnud - Sport\nFOTOD JA VIDEO: Pisarates Johaug: pole olemas sõnu, millega kirjeldada, kuivõrd kohutav on viimane nädal minu jaoks olnud\nMurdmaasuusatamise eelmise hooaja valitsejanna Therese Johaug saabus Norra suusaliidu poolt korraldatud pressikonverentsile pisarais, öeldes, et on oma positiivsest dopinguproovist šokis.\nSuusaliidu selgituse kohaselt sisaldas Johaugi 16. septembril antud dopinguproov keelatud ainet closteboli. Johaug, kes oli uudisest teada saanud nädal tagasi, võitles kogu pressikonverentsi vältel pisaratega.\n"Tahaksin kõigepealt öelda, et ma olen täielikus šokis. Pole olemas sõnu, millega kirjeldada, kuivõrd kohutav on viimane nädal minu jaoks olnud," sõnas 28-aastane Johaug.\nClostebol sattus Johaugi organismi väidetavalt päikesepõletuse leevenduseks määritud kreemi kaudu. Trofodermini-nimelist kreemi kasutas Johaug võistkonna arst Fredrik Bendikseni loal.\n"Kõik algas augusti lõpus laagris Itaalias Seiser Almis, kus sain kolmandal päeval päikesepiste ja põletasin alahuule ära. Huulele tekkisid suured haavad, mis tegid meeletult valu. Näiteks õhtusöögi ajal hakkas huul veritsema ning pidin salvrätikuga verejooksu peatama," selgitas Johaug.\n"Küsisin Fredrikult, kas see kreem sisaldab aineid, mis on keelatud ainete hulgas, ning ta vastas "ei". Tean, et olen vastutav selle eest, mida minu organismist leida võib, aga ma usaldan alati oma arsti sajaprotsendiliselt. Kavatsen võidelda oma süütuse eest lõpuni," lisas norralanna.\nJohaug lahkus pärast oma kõnet pressikonverentsilt, selgitusi jäid jagama Norra suusaliit ning saatusliku vea teinud Bendiksen, kes võttis kogu süü enda peale.\nNorra suusaliit jättis viimasel hetkel suurejoonelise hooaja avaürituse ära (9) 13.10.2016\nNorra suusaliit: Therese Johaug andis positiivse dopinguproovi (152) 13.10.2016\nTherese Johaug\tFoto: Haakon Mosvold Larsen, AFP\nLoe ka: Norra tippsuusataja Therese Johaug andis positiivse dopinguproovi\nMardna: varsti on ka juurviljasupp doping\nSky tiimi boss astus Wigginsi kaitseks välja: ta ei kasutanud steroide sportliku saavutuse...\nWADA palub häkkeritega võitlemiseks Venemaa valitsuse abi


MMil Eestilt lüüa saanud nukrad soomlased: oleme parematest päevadest kaugel - Kergejõustik - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\nMMil Eestilt lüüa saanud nukrad soomlased: oleme parematest päevadest kaugel\n14. august 2017, 14:41\nLegendaarne spordikommentaator ja kergejõustikuekspert Antero Mertaranta tõdes MTVga vesteldes, et Londonisse vaid 12 sportlast saatnud soomlaste tasemelanguse põhjuseks on vahepealne tegemata töö. MMiks pandi eesmärk: kolm punktikohta ehk kaheksa hulka jõudmist. Paraku jäi see täitmata, peale Pitkämäki ei saanud ükski Soome sportlane eeljooksudest või eelvõistluselt edasi.\n«Kui delegatsiooni koosseisu vaadata, ei olnud eesmärk liialt kõrge. Pitkämäki ja Simo Lipsanen kuuluvad tippude hulka, kolmas oleks võinud olla näiteks David Söderberg,» viitas Mertaranta 17. koha saanud kolmikhüppajale Lipsanenile ja 15. kohaga leppinud vasaraheitjale Söderbergile. «Aga kõik peale Tero jäid finaalidest eemale. Otse öeldes: läks untsu,» lisas Mertaranta.\nMedaleid toob Pitkämäki, kuid ka esikümnesse ei jõuta\nPärast 1983. aastat jäi Soome MMil juba neljandat korda medalita. Mertaranta sõnul on aga suurem probleem see, mis toimub esikümnekohtade osas. Näiteks kahe aasta eest Pekingis võideti küll ainult üks medal (Pitkämäki pronks) ja kahel eelmisel MMil ongi just Pitkämäki toonud soomlastele ainsa medali, ent Hiinas mahtus lisaks talle koguni viis sportlast esikaheksasse.\n«Praegu on meil kaks ala, kus on lootust, et meie sportlane olümpial või MMil finaali jõuab. Kui vaatame 15-20 aasta pikkust perioodi, on meil niisuguseid alasid olnud kümmekond ja sportlasi umbes 15,» nentis Mertaranta. MTV loetlebki, et soomlastel on MM-finaliste jagunud nii kuulitõukesse, kettaheitesse, vasaraheitesse, odaviskesse, teivashüppesse, tõkkejooksu, käimisesse kui ka kolmikhüppesse. Alles on jäänud vaid odavise.\n«Ma ei räägigi siin Lasse Viréni, Pekka Vasala ja Martti Vainio aegadest, vaid sellest, kui näiteks Olli-Pekka Karjalainen vasaras hiilgas või odaviskes leidus pool tosinat kõva meest. Tommi Hartonen jooksis Sydneys hästi pikka maad ja Markus Pöyhönen oli EM-finaalis. Ning takistusjooksus oli meil muidugi Jukka Keskisalo,» meenutas Mertaranta 2006. aasta Euroopa üllatusmeistrit.\nMTV sõnul on probleeme ka noorteklassides ning suur tööd Soome kergejõustiku taseme taastamisel ei tee ära ühe aastaga. «Võime Jorma Kemppaineni ju peatreeneri kohalt minema lüüa, aga mida see muudab,» tõrjus Mertaranta jutud sellest, et Kemppainen peaks põrumise eest ametikohaga vastutama. «Ühiskond on muutunud, inimesed liiguvad vähem, võistkonnalad võtavad võimust ja nii edasi,» loetles ta tagasilöökide põhjuseid. «Peame massid jälle sportima tooma, lisaks tuleb talentide leidmisesse rohkem panustada. Jäähoki, korvpall ja võrkpall teevad seda tööd hästi,» viitas Mertaranta teistele aladele.\nSamuti tuleks tema meelest panna rõhk sellele, et saavutada häid tulemusi Euroopa meistrivõistlustel. «See võiks olla esmane eesmärk. Küll siis jõuab olümpiatele ja MMidele mõelda,» arvas Mertaranta.\nIltalehti jagas Soome koondisele hindeid endale omasel «lõvid või lambad» skaalal. Lõvideks tituleeriti Londonis hooaja parimad heited teinud Pitkämäki, potentsiaali näidanud ja 14. koha saanud käija Aleksi Ojala, küpses eas MM-tasemele küündinud ja 25. koha saanud maratonijooksja Anna-Mari Hyryläinen ning äsjasest lõikusest taastununa kolmikhüppes 16. kohaga lõpetanud Kristiina Mäkelä. Ülejäänud kaheksa soomlast pidid leppima lamba staatusega ehk lati alt läbijooksmisega.\nKui soomlaste parim tulemus oli Pitkämäki viies ja eestlastel Õiglase neljas koht, siis meil jõudsid lõppvõistlusele ka Magnus Kirt ja Gerd Kanter. Lõpptulemus ehk vastavalt 11. ja 12. koht ei rahuldanud kindlasti kumbagi, ent MMi finaalikoht on siiski MMi finaalikoht. Soomlased võisid plusspoolele kanda veel Ojala 14. koha 50 km käimises, samas said eestlastest nii Karl Robert Saluri kui ka Grit Šadeiko mitmevõistluses 13. koha.\nTõenäoliselt olnuks Eestil soolas veel üks hea tulemus, kui vigastus poleks jätnud pealtvaatajaks Rasmus Mägit. Samas jõudis Jaak-Heinrich Jagor 400 meetri tõkkejooksus eeljooksust edasi ja lõpetas tugevas konkurentsis 19. kohaga, Anna-Maria Orel sai samuti tubli 18. koha. Selgele miinuspoolele jäid Ksenija Balta põrumine, Maicel Uibo katkestamine ja Tanel Laanmäe võistlus, senise hooaja põhjal eeldatava tulemuse tegid ära Tiidrek Nurme, Roman Fosti ja Martin Kupper. Kui Eestile kogunes esikahekümne kohti kaheksa, siis soomlastele kuus.


Suvine teadusmalev ootab osalema - Tartu Postimees\n30. märts 2016, 13:12\nTartu Hansa Rotary klubi noorte arengu fond toetab kuni viit teadusmalevas osalejat 600-eurose stipendiumiga. Stipendium on mõeldud malevas viibimisega seotud kulude katmiseks.\n2015. aasta suvel ehitasid teadusmaleva liikmed Helmholtzi puuri, mille abil oleks võimalik luua homogeenset magnetvälja, et katsetada nanostelliitide ning selle osade omadusi ja käitumist magnetväljas. Sel suvel saavad noored uued ülesanded, millega panustada ESTCube-2 ehitamisse.\nSobivad kandidaadid on 9.-12. klassis õppivad või 2016. aastal gümnaasiumi lõpetavad noored, kes suudavad demonstreerida oma häid teadmisi ja suurt motivatsiooni suvel kaheks kuuks Eesti tudengisatelliidi programmis osalemiseks. Vajalik on hea inglise keele oskus.\nKandideerimiseks tuleb hiljemalt 25. aprilliks saata avaldus ja motivatsioonikiri (kuni üks A4) aadressile teadusmalev2016@to.ee. Motivatsioonikirjas tasub esile tuua varasemaid saavutusi reaalteaduste vallas ja huvi kosmosevaldkonna vastu.


Eesti teadlased teevad elektrit odavamaks - Äripäev\nEesti teadlased teevad elektrit odavamaks\n17. september 2001, 07:17\nÜlo Toomsalu 17. september 2001, 07:17\nEesti teadlased alustavad eraettevõtjate toel elektritootmisesse revolutsiooni toovate kütuseelementide arendamist, mis muudaks elektri tootmise senisest mitu korda odavamaks ja keskkonnasäästlikumaks ning tagaks inimestele sõltumatuse suurtest elektritootjatest, kirjutab Eesti Päevaleht.\nASi Elcogen rahastamisel hakkavad kütuseelemente arendama kaks teadlaste rühma. Tallinnas hakkab nendega tegelema Keemilise ja Bioloogilise Füüsika Instituut (KBFI) eesotsas selle direktori, akadeemik Endel Lippmaaga. Tartu Ülikooli uurimisrühma veab anorgaanilise keemia professor Jüri Tamm. Kummaski linnas hakkab uuringutega tegelema kuni 20 inimest.\nLippmaa sõnul tähendaks kütuseelement igaühele energeetilist iseseisvust. ?Kui igaühel on võimalik ise omale elektrit toota, siis me ei sõltu mitte millestki,? lausus ta. ?Siis võiks minupärast elektrijaamad isegi hollandlastele müüa ja mitte midagi sellest ei muutu.?\nEnergia tootmiseks kasutavad kütuseelemendid vesinikku, millest keemiliste reaktsioonide tulemusena tekib elekter.\nElcogeni juhatuse esimehe Enn Õunpuu sõnul on eesti teadlaste peamine ülesanne uuringute abil kütuseelementide hinna odavamaks viimine, et kütuseelemendis toodetava elektri hind suudaks konkureerida elektri turuhinnaga.\nKBFI peab viima kütuseelemendi töötemperatuuri võimalikult madalaks, sest siis saab elementi ehitada odavamatest materjalidest, näiteks kasutades roostevaba terast.\nUSA valitsus ja ettevõtjad kulutavad kütuseelementide uurimiseks mitu miljardit dollarit aastas, kuid Õunpuu sõnul pole põhjust karta, et Eesti teadlaste töö USA teadlastele alla jääks.


Tänane kuupäev 20 Juun, 2021 2:59\nPostitatud: 04 Mär, 2019 19:08\nSaksa valitsuse järgi on Euroopa armeel sümboolne tähendus.\nStorm in teacup watch. Remember the fuss over an "EU army"? Germany's govt has now defined it: "The term 'European army' stands symbolically for the political demand for increasing European integration in the area of security and defense."\nhttps://twitter.com/tom_nuttall/status/ ... 2304211969\nPostitatud: 10 Nov, 2019 0:36\nUus Euroopa Komisjoni president Ursula von der Leyden tõdeb, et EU peab omandama musklite keeles rääkimise ja seisma hakkama oma välishuvide eest.\n“That means on the one hand developing our own muscles - where for a long time we could lean on others, for example in security policy. On the other hand, it means engaging our available power with more focus,” she added, pointing to trade ties with China\nhttps://www.reuters.com/article/us-eu-c ... SKBN1XI2BI\nPostitatud: 22 Nov, 2019 1:35\nSven Sakkov tõdeb, et Euroopa kaitsega on lood jamad. Kõik on tehtav aga rahaliselt vajalikult panustada kohe mitte ei soovita ja Hiina tõusu tõttu USA-l läheb üksi raskeks\nVõib-olla suudab Euroopa ennast kunagi tulevikus ka Venemaa vastu kaitsta ilma USA abita. See aeg on kaugel. Londoni mõttekoja IISS hinnangul vajab Euroopa Venemaaga piiratud konventsionaalse sõja pidamiseks 350-miljardilist kaitseinvesteeringut ning 20 aastat. Kui lisame siia uute sõjaliste võimete ülalpidamiskulud terve elukaare jooksul, siis peame 350 miljardit viiega korrutama. See teeb 1,75 triljonit eurot. Kui arvestame elukaare pikkuseks 30 aastat, siis lihtsa jagamistehte järgi vajab Euroopa umbes 60 miljardi euro lisamist kaitseinvesteeringutesse aastas. See on muide tehtav – kui kõik NATO Euroopa liikmesriigid panustaksid lubatud kaks protsenti SKTst, tähendaks see 100 miljardit eurot aastas kaitsekuludele lisaks. Selle ettevaatlikult optimistliku arvutuse juures peab küll nentima, et jutt on vaid tavasõjast. Euroopa tuumaheidutus tuleb siia lisaks\nEuroopa armee on aga täielik jama\nhttps://leht.postimees.ee/6832018/sven- ... b-euroopat\n2018. aasta novembris jõudis Donald Trumpi teadvusse mõiste nimega Euroopa armee. Reaktsioon tuli, nagu me juba harjunud oleme, säutsu kujul: «Emmanuel Macron on teinud ettepaneku Euroopa oma armee loomiseks, mis kaitseks USA, Hiina ja Venemaa vastu. Kuid see oli Saksamaa I ja II maailmasõjas ja kuidas see Prantsusmaa jaoks kujunes? Nad hakkasid Pariisis saksa keelt õppima, enne kui USA sekkus. Te kas maksate NATO eest või ei!»\nPostitatud: 27 Veebr, 2020 23:16\nEuroliidu sõjalisel võimekusel on piirid ja raha jäi Brexiti tõttu vähemaks.\nhttps://www.euractiv.com/section/global ... et-battle/\nPostitatud: 10 Mär, 2020 11:37\nNeli riiki kutsus EL-i eraldama raha vägede kiireks liigutamiseks Euroopas\nhttps://maailm.postimees.ee/6918780/nel ... s-euroopas\nPostitatud: 30 Sept, 2020 1:37\nEmmanuel "Päikesekuningas" Macron on jälle aborigeenide juures käinud ja jaganud neile valgustust, mida ja kuidas tuleb mõelda ja öelda. Seekord said õnnistuse leedulased, kes said Päikesekuningalt näpunäiteid, et "Valgevene kriis" tuleb lahendada ja lahenduseks ühkes võtmeks oleks ( muude trafaretsete a la "vabad valimised" hulgas) oleks "tihedamas koostöös Venemaaga" . Endastmõista Marcronile Tsihhanovskaja soobib, sest tollel puhul pole hirmu, et võiks hakata rikkuma "väärt vene suhteid", et siis Macron avaldas Tsihhanovskajale Leedus toetust.\nInfo tasulisest artiklist postimehest. Ma kujutan ette leedu poliitikute näokrimpsutusi, kui Päikesekuningas hakkas neile rääkima " vajadusest tihendada koostööd Venemaaga".\nArtikils tsiteeritakse konnaõgijatest poliitvaatlejate arvamust, et Valgevene huvitab Macroni ainult läbi "putini filtri" - kasutamaks valgevene olukorda, saaks ehk "sundida" tõrksamaid "rohkem venemaaga läbi rääkima" ja Macroni esimesteks "tõrksa taltsutamise" ohvriteks osutusid leedukad. Järgmine Macroni sihtriik on ilmselt Ukraina.\nNeile, kes siin foorumis vaatavad asju läbi trumpi ja ekre prillide ja lendavad karjas karjas kohale, kui võib kahtlustada trumpiekredel "venesõbralikkust" - Putinil pole mingit ekret ega aeffdeed ega muid "paremäärmusi" vaja - ta ajab asju Macroniga ja ükskõik kellega, kes Saksamaal gaasitoru teises otsas vastu vaatab. Te lihtsalt ei adu, kui "kõrge lennu " pealt puuutin asju vaatab ja toimetab, üritada toppida omi koduriigi pisikesse sisepoliitliste võitluste paranoiasid puutinile, on enam kui koomiline.\nPostitatud: 30 Sept, 2020 8:29\nLugesin ka selle Macroni kohtumise kohta. Ei olnud öeldust üllatunud, kuigi mingil määral pettunud ikkagi. Mõni vist lihtsalt ei olegi võimeline õppima.\nEga sealt prantsuse-saksa teljelt ei maksagi midagi enamat oodata.\nPostitatud: 30 Sept, 2020 13:25\nTeemast välja : Kas Macron "koob" uut 2/3 Antanti ? Kohe ei saa ilma Putja-ta.\nLugesin ja pettusin ka. Puudu jäi veel Mistral- pisarad.\nPostitatud: 30 Sept, 2020 17:56\nTeemast välja : Kas Macron "koob" uut 2/3 Antanti ?\nAh seda on juba väga pikka aega iga uus liider üritanud. Kokkuvõttes lennatakse ikka samamoodi perseli.\nTuletagem meelde kasvõi seda kui Hillary Clinton Lavroviga sümboolset reset-nuppu vajutas. Mind paneb lihtsalt imestama sellise idiootsuse järjekindlus.\nPostitatud: 17 Nov, 2020 10:37\nEuroopa Liit tahaks kõige muu kõrval olla ka sõjaliselt võimekas ning Euroopa Liidu sõjalise komitee esimees kindral Claudio Graziano soovib suurendada enda juhitavat EL-i peastaapi, kus praegu on 75 kohast täidetud umbes 60. Eesti peastaabi suurendamist ei toeta.\nhttps://www.err.ee/1159792/eesti-ei-toe ... urendamist\nPostitatud: 17 Nov, 2020 21:15\nVeel üks artikkel Euroopa Liidu sõjaliste unelmate kohta. Vähemalt Saksa kaitseminister on realist ja toob Macroni pilvedest tagasi maa peale.\nEuroopa ei suuda veel aastakümneid ise tagada oma julgeolekut USA ja NATO abita, ütles Saksamaa kaitseminister Annegret Kram-Karrenbauer teisipäeval.\nPrantsusmaa president Emmanuel Macron kutsus esmaspäeval väljaandele Revue Grand Continent antud intervjuus üles looma Euroopa enda kaitsestrateegiat. Macron ütles, et USA austab Euroopat liitlasena vaid siis, kui Euroopal on oma kaitsealane suveräänsus.\n"Euroopa strateegilise autonoomia idee läheb liiga kaugele, kui see kasvatab illusiooni, nagu me suudaks NATO ja USA-ta tagada Euroopa julgeoleku, stabiilsuse ja heaolu," kommenteeris Kramp-Karrenbauer.\nMinister lisas, et Euroopal võib võtta aastakümneid aega oma tava- ja tuumajõudude ülesehitamine, mis suudaks kompenseerida USA ja NATO praegust panust Euroopa julgeolekusse.\n"Saksamaa ja Euroopa ei suuda end kaitsta Ameerika tuuma- ja tavajõuta. See on lihtsalt fakt," ütles Kramp-Karrenbauer, kes kordas Berliini lubadust panustada ise edaspidi kaitsesse rohkem.\nKaitseministri sõnul panustab USA NATO-s 70 protsenti hädavajalikust sõjalisest võimekusest, näiteks seiresüsteemide, helikopterite, õhutankimise ja satelliitside osas.\nKramp-Karrenbauer ütles, et samuti moodustab USA osa ligi 100 protsenti NATO raketitõrjest ja suure enamuse alliansi tuumaheidutusest. Euroopas on ka Suurbritannial ja Prantsusmaal tuumaarsenal.\nhttps://www.err.ee/1160041/saksa-minist ... stakumneid\nPostitatud: 22 Nov, 2020 0:00\nEU Kaitseministritr koosolek. Häkkiti sisse ja tehti nalja. Video ka\nhttps://twitter.com/carlbildt/status/13 ... 84199?s=21\nTragedy or comedy? The defense ministers meeting was hacked. It’s really no surprise. One can see that the Dutch DefMin had windows open also Netflix and what looks like a local barber shop.\nPostitatud: 18 Mai, 2021 11:19\nSaksamaa, Prantsusmaa ja Hispaania jätkavad Euroopa järgmise põlvkonna hävituslennuki arendusega. Prototüüp peaks lendama hakkama 2027, valmis olema aga alles 2040.\nhttps://www.dw.com/en/france-germany-sp ... a-57562320\nhttps://www.err.ee/1608216325/euroopa-s ... si-liikuda


Näärid telepurgiga - meiemaa.ee\nAasta viimasel päeval on teletegijad ikka tahtnud rahvale pakkuda põhiliselt kahte asja – midagi kerget ja lõbusat ning tagasivaateid möödunud aastatele. Kirjutav ajakirjandus püüab järjest rohkem kõiksuguste selgeltnägijate ja horoskoopide kaasabil ka tulevikuvaateid lugejateni tuua, kuid televisioon, tundub, vähemalt esialgu sellega eriti kaasa läinud ei ole.\nMinule vähemalt pealiskaudsel vaatlusel teleprogrammides saateid „mida toob uus aasta...“ eriti silma ei jäänud peale TV3 ühe saate, mis algab kell 19. Nii et midagi on ka esoteerika austajatele.\nSilma jäi aga see, et erinevate programmide vaatamisvõimalusi on masendavalt palju. Ühelt poolt ju hea, sest igale maitsele peaks midagi leidma, teiselt poolt teeb valiku keeruliseks.\nLausa nii keeruliseks, et minusugune mees peab selleks korralikku eeltööd tegema. Aasta viimane päev kipub ikka miskipärast kiire olema ja seetõttu oleks mõistlik see enda jaoks ära planeerida, muidu võib kaoseks kätte ära minna.\nMina olen lahendanud asja nii, et keskendun sellel päeval riigikeelsetele saadetele. Sealt omakorda võtan tähelepanu alla rahvusringhäälingu kanalid, kuna need ei koorma vaatajat reklaamiga.\nNo lihtsalt ei viitsi neid kommertsteateid vahtida. Pealegi, kui on tegemist hea saate või filmiga, siis minu jaoks on pärast esimest üüratu pikka reklaamipausi vaatamise mõnu rikutud. Hea, kui pärast pausi veel meeles on, millest jutt käis. Teinekord muidugi, kui reklaamivaba vaatamise võimalus puudub, tuleb see ära kannatada, aga ei ole see, no ei ole...\nEeltöö käigus jäi silma, et juba hommikul vara põrutab ETV kogupaugu huumoriklassika varasalvest, sest „Igihaljas vaatemäng“, „Pisuhänd“ ja „Mehed ei nuta“ sinna kahtlemata kuuluvad.\nIseasi, kui paljudel on võimalus seda kõike vaadata, sest kummalisel kombel on 31. detsember Eesti Vabariigis tööpäev, tõsi küll, lühendatud.\nKahtlen, kas nende „tiksumistundidega“ riigile märkimisväärseid lisaväärtusi juurde luuakse, aga vähemalt telekavaatamise võimalus (pean silmas normaalset telekavaatamist diivanil lösutades kõige muu selle juurde kuuluvaga, mitte kontorinurgas nutiseadme tillukese ekraani uurimist) on suurel osal töötavast elanikkonnast ära võetud.\nETV 2 see-eest keskendub mittetöötavale elanikkonnale ja näitab samal ajal multikaid.\nMultikat näitab hommikul ka Kanal 2, nimelt on sealt vaadata „Vahva sõdur Švejk“, Ukraina 2009. aasta animatsioon. Ei ole näinud ja ei oska midagi öelda ega oodata, aga usun, et kõigil Švejki sõpradel tasub pilk peale visata, kui vähegi võimalik.\nTeatrit ja muusikat\nAnimatsiooniaustajad leiavad aasta viimasel päeval vaatamisväärset veelgi, nii näitab ETV 2 õhtul Katuse-Karlssoni seiklusi ja ETV+ annab juba hommikul võimaluse taas ära vaadata „Lepatriinude jõulud“ ja kohe sinna otsa „Oota sa!“ kõik osad.\nKindlast soovitaksin, kel vähegi võimalik, vaadata ETV-s kell 13.15 algavat kümme aastat tagasi salvestatud ülimenukaks osutunud Draamateatri lavastust „Eesti matus“, mille autor on Andrus Kivirähk. Tööinimesed peaksid hakkama selleks ajaks koju jõudma ja luban, et teatrielamus on garanteeritud.\nETV-s paistavad põhilise aja päeva teisest poolest täitvat otselülitused erinevatele pidudele üle Eesti koondnimetuse all „Sajaga edasi, Eesti!“. Lubatakse säravaid külalisi, meeleolukat muusikat ja huumorit. Saab siis näha, mida kõike Rahvusringhääling selle kõige all silmas peab.\nVahepeal on võimalus kaasa elada ülemteener Jamesi kannatustele vana-aastaõhtu kohustuslikus kultusfilmis „Õhtusöök ühele“.\nHelesinisel ekraanil astuvad üles ka Jan Uuspõllu värvikamad karakterid läbi aegade, tuntud inimesed räägivad vähemtuntutele, mis neid telekat vaadates kõige rohkem naerma on ajanud ja loomulikult pannakse ära. Panijateks ikka Peeter Oja ja Mart Juur, tuleb loota, et endises headuses.\nJa jõuabki aeg sinnamaani, et president tervitab rahvast uue aasta saabumise puhul. Usutavasti ei viibi valdav osa tervitatavatest sel ajal küll telerite ees, aga päris huvitav oleks küll kas või järele vaadata, mida siis seekord peetakse vajalikuks rahvale öelda.\nMeenub, et aasta tagasi oli selle presidendi tervituskõnega miski jama, kas mitte riigihümn mängimata-laulmata ei jäänud, mis põhjusega paljusid solvas ja pahandas.\nAga vigadest õpitakse ja tänavu eraldab Rahvusringhääling hümnile lausa eraldi eetriaja. Kui õigesti aru saan, plaanitakse üleriigilist ühislaulmist. Nii et õppige sõnad pähe, kellel ei ole. Hääled, usun, on keskööks juba lahti lauldud... Samuti oleks viisakas hümni laulmise ajal ka püsti tõusta.\nHead vana aasta lõppu kõigile ja paneme uuel siis ikka sajaga edasi!


Veekindla harukarbi kujunduslikud kaalutlused - teadmised - Zhejiang Haner Plastic Co., Ltd.\nVeekindla harukarbi kujunduskaalutlused\nPraegu on veekindlate ühenduskarpide toodete peamised rakendusalad suhteliselt karmid töökohad ja vabas õhus. Toodete ohutust käsitlevate näitajate arvestamisel tuleks arvestada materjalide kokkupõrkekindluse, staatilise koormuse tugevuse, isolatsiooni, mittetoksilisuse, vananemiskindluse, korrosioonikindluse ja materjalide leegiaeglustusega.\nArvestada tuleks veekindlate ühenduskarpide üldise tugevuse, ilu, lihtsa töötlemise, hõlpsa paigaldamise ja ringlussevõtuga. Praegu ei sisalda peamiste rahvusvaheliste tootjate toodetud veekindlad harukarbid metallist osi, mis võib toote taaskasutamise protsessi lihtsustada. Enamiku kodumaiste tootjate kasutatavad materjalid on siiski erinevad ja nende vahavastased omadused on halvad. Üldiselt paigaldatakse messingist vahetükid veekindla ühenduskarbi paigalduspessa, et suurendada paigaldustugevust, mis suurendab materjali taaskasutamise protsessi aega ja kulusid. Selliseid probleeme saab lahendada, valides tavaliste tootjate pakutavate kõrge jõudluse näitajatega tooraine.\nÜldiselt tuleks toote kogumaksumust arvesse võttes toote seinapaksust võimalikult palju vähendada, et see vastaks toote löögikindlusele ja vahakindlusele. Rahvusvaheliste veekindlate ühenduskarbikute kavandamisel on ABS- ja PC-materjalide seinapaksus tavaliselt vahemikus 2,5 kuni 3,5 ja klaaskiuga tugevdatud polüestri seinapaksus on tavaliselt vahemikus 5 kuni 6,5 ja survevalualumiiniumi seinapaksus. Materiaalsete toodete seinapaksus on tavaliselt vahemikus 2,5–6. Materjali seinapaksus peaks olema kavandatud nii, et see vastaks enamike komponentide ja lisaseadmete paigaldusnõuetele.\nHülgepõlle materjali valik\nVeekindlate ühenduskarpide toodete puhul on kõige sagedamini kasutatavad tihendusrõnga materjalid: PUR, EPDM, neopreen, räni. Tihendusrõnga valimisel tuleks arvestada temperatuurivahemikku, vastupidavust pingele, paisumissuhet, kõvadust, tihedust, survesuhet ja keemilist vastupidavust.\nPaari:Mitmed peamised kaabliklambri rakendusalad\nJärgmise:Kuidas seinapistik töötab


Posted by Adamson Katrin 06/12/2020 20:38:16 Soovitused 0 Comments\nKÕIK KVARTSID JA AMETÜST\nEnamlevinud kombinatsioon on panna veekannu mäekristall, roosa kvarts ja ametüst. Kuid neid võib kasutada ka eraldi.\nVette sobivad tegelikult kõik kvartsid. Nad pehmendavad ka karedat vett. Kõige sagedamini kasutatakse kristallivee valmistamisel siiski mäekristalli ja roosat kvartsi. Mäekristall muudab vee maitse värskemaks, roosa kvarts maitsetuks.\nKa ametüst on üks levinumaid veekannukive. Ametüst annab veele kerge metallimaitse.\nMäekristall on Maa kõige võimsam ravitseja, puhastaja ja energia andja ning tugevdaja. Tema energia rahustab ja keskendab. Mäekristall aitab kõigi haigusseisundite puhul. Sobib hästi teiste kristallide energeetiliseks puhastamiseks.\nRoosa kvarts on tingimusteta armastuse kivi. Tema energia rahustab, vabastab hirmudest ja pingest ning loob sisemist tugevust.\nAmetüst on hingekivi ja universaalne tervendaja. Ta on energiaid puhastava toimega ning aitab vabaneda halbadest harjumustest ja sõltuvustest. Parandab keskendumisvõimet, kuid samas rahustab.\nTEISI KIVE KRISTALLIVEE VALMISTAMISEKS\nSoovides anda veele väga rahustavat energiat, võib vette lisada näiteks mäekristalli koos sodaliidiga. Sodaliit on sisetunde ja tajumise kivi, hea ülitundlikele inimestele. Julgustab suhtlemisel ja esinemisel.\nKarneool veekannus annab energiat. Karneool on külluse- ja rõõmukivi. Toob elujõudu, motivatsiooni, kirge ja seltsivust. Soodustab unistuste täitumist ja kaitseb negatiivsete mõtete eest. Karneool puhastab teisi kive.\nTsitriin on päikeseline külluse, edu, rikkuse ja rõõmu kivi, mida pole vaja energeetiliselt puhastada, kuna ta on isepuhastuv. Kaitseb keskkonda ja hoiab selles positiivset energiat. Aitab üle saada kõikvõimalikest ebakõladest.\nImmuunsuse tugevdamiseks võib veekannu lisada fluoriidi. Lisaks keskendab fluoriit su meelt, rahustab, toetab suhtlemist, korda ja otsustavust.\nAventuriini vesi on väga hea nahaprobleemide ja allergia korral. Lisaks on aventuriin jõukuse energia ning õnne, sihikindluse ja rõõmsa meele kivi.\nKristallid ei puhasta vett füüsiliselt, vaid laevad vee oma energiaga. Sellegipoolest võiks kristallid enne veekannu panemist sooja vee ja seebiga ära pesta. Tähtis on anda ka kristallidele oma ülesanne. Peale seda pane kristallid anumasse, vala peale vesi, lase seista vähemalt 15 minutit, veel parem kui 24 tundi ja joo.\nKristallivee valmistamisel soovitatakse kasutada pigem poleeritud kive, kuna toorkivide küljest võib eralduda väikesi tükke. Kuid toorkividega saab kristallivett valmistada nii, et kivid on veeanuma ümber või siis väikese klaaskapsliga veekannu sees. Nii, et kivid ja vesi otseselt kokku ei puutu, võib kristallivett valmistada isegi toksilistest kividest.


Kuidas vaadata võrgus äärmist lahtipakkimist ilma kaablita - Voogesitus\nA&E Blake ja Jeffrey A&E uues tõsielusarjas Extreme Unboxing\nSel nädalal esilinastub uus tõsielusari nimega Äärmuslik lahtipakkimine , mis on omamoodi Salvestussõjad kohtub eBayga. Esietendub teisipäeval, 4. augustil kell 22.00. ET/PT kanalil A&E.\nKui teil pole kaablit, saate seda vaadata järgmiselt Äärmuslik lahtipakkimine arvutis, telefonis, Rokus, Fire TV -s, Apple TV -s või muus voogesitusseadmes:\nVaadake A&E Philo TV -st\nA&E on lisatud Philo 59-kanalilisse põhikomplekti, mis on kõigi voogesitusteenuste hulgas odavaim, kui kavatsete seda pikaajaliselt hoida. Sellega kaasneb ka tasuta seitsmepäevane prooviperiood ja registreerumiseks pole vaja krediitkaarti:\nKui olete Filosse registreerunud, saate seda vaadata Äärmuslik lahtipakkimine reaalajas oma arvutis Philo veebisaidi kaudu või oma telefonis (toetatud iPhone), tahvelarvutis, Rokus, Amazon Fire TV -s, Apple TV -s või muus toetatud seadmes Philo rakenduse kaudu.\nVaadake A&E -d FuboTV -st\nA&E on üks neist Üle 95 otseülekande telekanali sisaldub FuboTV põhipaketis, mis sisaldab tasuta seitsmepäevast prooviperioodi:\nKui olete FuboTV -s registreerunud, saate seda vaadata Äärmuslik lahtipakkimine otseülekanne arvutis FuboTV veebisaidi kaudu või telefonis (toetatud Android ja iPhone), tahvelarvutis, Rokus, Apple TV -s, Amazon Fire TV -s, Chromecastis või muus toetatud seadmes rakenduse FuboTV kaudu.\nVaadake A&E saates Vidgo\nA&E on üks neist Vidgo sisaldab 68 kanalit , millega kaasneb tasuta seitsmepäevane prooviperiood:\nKui olete Vidgo registreerunud, saate seda vaadata Äärmuslik lahtipakkimine reaalajas arvutis Vidgo veebisaidi kaudu või telefonis (toetatud Android ja iPhone), tahvelarvutis, Rokus, Apple TV -s, Amazon Fire TV -s või muus ühilduvas voogesitusseadmes Vidgo rakenduse kaudu.\nVaadake otseülekandega Hulu saates A&E\nA&E on lisatud Hulu otseülekandega , millel on üle 60 live-telekanali ja Hulu ulatuslik tellitav raamatukogu telesaateid ja filme. Saate seitsmepäevase tasuta prooviperioodiga kohe vaadata:\nKui olete Hulu Live TV -ga registreerunud, saate seda vaadata Äärmuslik lahtipakkimine reaalajas arvutis Hulu veebisaidi kaudu või telefonis (toetatud Android ja iPhone), tahvelarvutis, Rokus, Apple TV -s, Amazon Fire TV -s, Chromecastis, Xbox One'is, Nintendo Switchis, Echo Show'is või muus voogesitusseadmes Hulu rakenduse kaudu .\n'Extreme Unboxing' eelvaade\nÄärmuslik lahtipakkimine | UUS sarja esilinastus teisipäeval, 4. augustil kell 10/9c kanalil A&E! A & E’s Extreme Unboxing jälgib rühma elust suuremaid isiksusi üle kogu riigi, kui nad ostavad dollari eest senti eest likvideeritud kaupa ja võtavad selle suure kasumi lootuses lahti. See tänapäevane aardejaht on täis kaupu, mis ulatuvad igapäevasest poevarust kuni veidrate ja veidrateni, ja see on täis üllatusi, nagu keegi, sealhulgas… 2020-07-10T16: 59: 50Z\nKirjeldus Äärmuslik lahtipakkimine ütleb, et see jälgib rühma suurematest isikutest üle kogu riigi, kui nad ostavad dollari eest senti eest likvideeritud kaupa ja võtavad selle suure kasumi lootuses lahti. Riskides oma rahaga, et teha pakkumisi ja võita parimaid kaste parima hinnaga, toimetatakse kaubaalused suureks paljastamiseks koju. Iga rühm kaevab jaekulla otsimisel läbi sadu, mõnikord tuhandeid esemeid.\nOlenemata sellest, kas see on üks kast või terve veoautokoorem, käivad need nutikad super-lestad Internetis otsimas oma järgmist suurt rahasummat. See kaasaegne aardejaht on täis kaupu, mis ulatuvad igapäevasest poevarust kuni imeliku ja hullumeelseni, täis üllatusi, kuna kellelgi, sealhulgas ostjatel endil, pole aimugi, mis seal sees saab olema.\nNäitusele esitatakse arve, et see annab kaubaaluste ümberpööramise konkurentsivõimelise maailma sisekülje.\nSaade esilinastub vahetult pärast järjekordset uut saadet nimega Mis see väärt on? , millel on koomik Jeff Foxworthy, kes uurib riiki, otsides peidetud aardeid, mida hoiavad igapäevased inimesed, kes loodavad selle suureks lüüa. Kodust mugavalt võivad Foxworthy ja ekspertide meeskond külastada teie osariiki, linna või isegi kedagi teie tuttavat, et uurida erinevaid pärandvara, nipsasju ja aardeid, et aidata inimestel kindlaks teha, kas nad istuvad kullakaevandusel või nad hoiavad sentimentaalse väärtusega esemetest kinni. Esemetega, mis ulatuvad popkultuuri mälestusmärkidest ajalooliste säilmete ja veidrate mälestusteni, on vaatajad üllatunud avastatu üle, kui nad kuulevad nende varjatud aarete taga olevaid isiklikke lugusid, millest mõned on sama muljetavaldavad kui avaldatud dollari väärtus.\nUus saade 'Extreme Unboxing' esilinastub sel nädalal Bobby Follet ja Salena Ozzimo räägivad uuest saatest „Extreme Unboxing“, mis tuleb A&E -sse. Telli aadressil: goo.gl/vai8Eu Leidke ABC10 võrgus: abc10.com/ Liituge meie uudiskirjaga: abc10.com/email ABC10 voog Rokus: channelstore.roku.com/details/63398/abc10 Stream ABC10 Amazon Fire: amazon .com/Gannett-Broadcasting-ABC-10-Fire/dp/B01E0H2KZQ Stream ABC10 AppleTV-s: itunes.apple.com/us/app/abc10-news-weather-traffic/id469397853?mt=8 Nagu ABC10 Facebookis: facebook .com/ABC10tv/Nagu ABC10 Instagramis: instagram.com/abc10tv Jälgi… 2020-08-03T13: 18: 13Z\nSee sari esilinastub enne varem välja kuulutatud sarja Mis see väärt on? Otseülekanne mis annab vaatajatele rannikust rannikuni võimaluse teha pakkumisi ja osta hulgaliselt haruldasi, intrigeerivaid ja väärtuslikke isiklikke aardeid, mida igapäevased ameeriklased reaalajas turul müüvad.\nA&E on alati olnud tehingute programmeerimisruumi liider ja meil on hea meel tuua vaatajad kaasa nende kahe uue sarja peidetud aarete otsimisele, ütles A&E võrgustiku asepresident ja programmijuht Elaine Frontain Bryant. Pidev partnerlus ainulaadse koguja Jeff Foxworthyga mõlemas Mis see väärt on? ja Mis see väärt on? Otseülekanne võimaldab meil laiendada traditsioonilist žanrit kaasaegse ja digitaalse keerdkäiguga. Lisaks annab vaatajatele pilk kaubaaluste ümberpööramise põnevasse maailma, Äärmuslik lahtipakkimine näitab nende ettevõtjate taiplikkust kunagi varem nähtud viisil.\nÄärmuslik lahtipakkimine eetris teisipäeviti kell 22.00. ET/PT kanalil A&E. Mis see väärt on eetris vahetult enne, kell 21.00. ET/PT.\nJohn Isner vs Nicolas Mahut: Meenutades tenniseajaloo pikimat matši\nMeenutades John Isneri ja Nicolas Mahuti kohtumist 2010. aasta Wimbledonis, mida mängiti kolm päeva ja kestis 11 tundi ja 5 minutit, püstitades palju rekordeid ja hämmastades tennisesõpru igal pool.


Säde puudub ja muud mured. - Küsimused - Vastused - E30 COMMUNITY\nSäde puudub ja muud mured.\n21. aprill 2012\nPostitatud 21. aprill 2012\nPostitatud 21. aprill 2012 (muudetud)\nNonii alustan siis kusagilt. Sai siis vahetatud terve kerejuhtmestik ära. Enne seda läks käima ja sõitis. Panin kõik juhtmestiku paika, aga enam sädet pole, massid ja plussid on kõik olemas. Veel ei tule bensiinipumbale voolu peale. Kus mida veel vaadata võiks? Süütepoolile vool tuleb peale.\nMuudetud 21. aprill 2012 , muutis matuuu\nSellele küsimusele on 7 vastust\nKirjutasin sulle ps, ilmselt aiman milles viga võib olla.\nPostitatud 22. aprill 2012\nPostitatud 22. aprill 2012 (muudetud)\nMis asi võiks olla see salongiradika musta toru küljes, kuhu läheb 2 juhet külge?\nhttp://realoem.com/b...rams/e/y/18.png Seal nr 7 küljes.\nSealt toru seest tulid mustad plastik tükid..\nSiit ka küsimus, see võiks seal mingi vajalik asi olla eks ja milleks see vajalik? Võib see asi katki olla, kui need plastik tükid sealt tulid?\nMuudetud 22. aprill 2012 , muutis matuuu\nsee asi on vee klapp. mis siis peaks reguleerimaa jahutusvedeliku voolamist suurde ringlusesse v väiksesse. Reguleerid teda siis oma salongis olevast soojaõhu nupust ehk see annab siis talle juhtmetega impulsi, et avada v mitte avada. Ning kui avaneb siis hakkab vesi jooksma läbi salongi radika ning salongi tuleb kuum õhk.\nSisemisest ehitusest ei oska kirjeldedada kuna pole ühtegi lahti lammutanud.\nNii, panin siis peale fl kerejuhtmestiku ja ennem oli siis pandud pre juhtmesitk. Pre omale läks siis aju juurde veel kolmene pistik. Siit ka küsimus, kas seal kolmeses pistikus peab süütega 12V peale minema?\nBensiinipumba releel on 1 pluss peal, starteri andmisel peaks kusagilt veel üks pluss tulema, et relee annab siis pumbale voolu, vmismoodi see asi käima peaks?\nMis nende juhtmete värvid on ? Üks peab seal olema aju toide millele ilmselgelt tulebki süüte peale keeramisel pluss peale. Siis teine peaks olema benuspumbale mingi vool. Ja kolmas juhe ehk roheline peaks see olema ja see on ekonomaiseri oma.\nEe, rohelisele andsin just plussi peale, siis hakkas kuskil midagi pinisema ja käima ta läks igaljuhul\nVärvid pistikus on Sinine - Roheline - Valge\nVõrdlesin neid e30 mootoripistikuid netilehel ja tahhokasignaal on pistikus olemas must juhe, seega tahhokas peaks töötama pole iseenesest kellasid külge pookind veel.


Politsei rendilepingutele Oviiri suust hukkamõistu ei tulnud\nRiigikogu liikme Peeter Kreitzbergi arupärimine sisaldas mitmeid küsimusi, mis kõik tahtsid vastust: kas tuntud suurärimeestelt Oliver Kruudalt ja Neinar Selilt ilma riigihanketa pikaks ajaks ja üsna soolase hinna eest politseile ruumide rentimisega on riigile tekitatud kahju.\n?Ma püüan hinnangute andmisel olla suhteliselt ettevaatlik, detaile teadmata ei saa hinnangut anda,? ei soostunud Oviir seisukohta võtma, kuid kinnitas, et probleeme on. ?Soovisime siseministeeriumilt sisulist majanduslikku analüüsi, et mille alusel see protsess käivitus, selle kohta saime vastuse, et analüüs on suuline ja taasesitamist ei võimalda.?\nKüsimusi esitasid eile põhiliselt sotsiaaldemokraadid ja endised keskerakondlased, praegused nn aknaalused. Sotsiaaldemokraat Jarno Laur palus Oviirilt konkreetset hinnangut. ?Kas Te saate öelda, et Tartu politseiprefektuuri rendikonkurss oli läbi viidud seaduslikult ja korrektselt ning riigile pole kahju tekitatud?? küsis Laur ning Oviir vastas: ?Meil puuduvad andmed, et oleks ebaseaduslik, ja teiseks, puudub informatsioon, et on tekitatud kahju.?\nKatrin Saksa (SDE) samasisulisele küsimusele vastas Oviir: ?Ei ole öeldud, et pole tekitatud kahju, protsessi läbipaistmatusega on tekitatud kahtlustusi, aga pole võimalik ka öelda, kas need ruumid oleks saanud soodsamalt.?\nSotsiaaldemokraat Eiki Nestor läks aga veidi filosoofilisekski, pärides, kuidas nii saab, et ei ole tekitatud kahju ja nagu on ka. ?Ma möönan, et nii võib olla küll ? ühtpidi on, ja teistpidi ei ole tekitatud kahju, läbipaistmatus iseenesest on kahju,? selgitas Oviir, et tema arvates peaks sellised protsessid olema avalikud.\nEndine keskerakondlane Mark Soosaar esitas kõigepealt retoorilise küsimuse, kas tänapäeva Eestis on üldse asutust, kes samadel tingimustel ruume rentida tahaks. Soosaar tahtis ka teada, mitu nahka on võimalik riigi seljast koorida. ?Igaühe seljast on võimalik tõmmata nii palju nahku, kui neid seal on... ka riigi seljast,? vastas Oviir ning kinnitas veel kord, et on protsesside avalikustamise pooldaja. ?Maksumaksja tahab informatsiooni.?\nTeema lõpetuseks läks arupärimise esitanud ekskeskerakondlane Peeter Kreitzberg kõnepulti ning lausus: ?Me oleme harjunud siin kuulama, et seadust ei ole rikutud.? Kreitzberg vihjas nii majandus- ja kommunikatsiooniminister Edgar Savisaare suvilatehingule kui ka teistele viimasel ajal päevavalgele tiritud ning kõvasti üle eetikapiiride loksuvatele probleemidele.


Suurepärase suuhügieeni reeglid | Buduaar\nSuurepärase suuhügieeni reeglid\n2015. aasta 26. aprill 10:02\nHammaste puhtana hoidmine, aitab neid ühtlasi hoida ka tugeva ning tervena. Niisiis, kui tihti me peaksime oma hambaid pesema? Ja milline on õige hammaste hooldus?\nHammaste puhtana hoidmine aitab neid ühtlasi hoida ka tugevate ning tervetena. Niisiis, kui tihti me peaksime oma hambaid pesema? Ja milline on õige hammaste hooldus?\nSiin on mõned olulised juhtnöörid, mida tuleks järgida, et hoida enda naeratus ilusana.\nHarjamine ja hambaniidi kasutamine\nSa peaksid kodus hambaid pesema pehmete harjastega hambaharjaga 2-3 korda päevas. Hari, mida sa kasutad, peaks ilusti sobima sinu suu suuruse ja kujuga. Ära unusta ka oma keelt pesta. Liigu õrnalt hambaharjaga tagantpoolt ettepoole – nii vabaned keelel olevatest kahjulikest bakteritest.\nVaheta oma hambaharja iga paari kuu tagant.\nOn väga oluline kasutada ka hambaniiti. Seda tasuks teha korra päevas. Hambaniit aitab vabaneda hammaste vahel olevatest toidu jääkidest, hambakatust ja bakteritest.\nSamuti on suuhügieeni juures oluline koht ka suuveel. Kasuta suu loputamiseks suuvett, mis sisaldab fluoriidi.\nLisaks kodusele hooldusele, tuleks aeg-ajalt lasta hambaid ka hambaarsti juures professionaalselt puhastada. Seesugune puhastamine aitab vabaneda settunud toidujääkidest, mida kodune hambapuhastus ei eemalda. Professionaalne puhasus aitab ennetada ka igemehaiguseid.\nHambaarsti juures tuleks hambaid lasta puhastada vähemalt kahel korral aastas.\nSnäkid, mida vältida\nTervete hammaste nimel tuleks loobuda mõningatest snäkkidest, mis võivad hammastele eriti kahjulikud olla. Hammaste suurimaks vaenlaseks on karamellkommid. Neis on suur suhkrusisaldus ning need jäävad üsna kauaks meie suhu, kui neid süüa.\nSiin on aga nimekiri teistestki “ohtlikest” snäkkidest, mida ei tasuks tarbida, kui meil pärast nende söömist pole võimalik hambaid puhastada.\n– kommid, küpsised, koogid ja pirukad\n– kõrge suhkrusisaldusega närimiskumm\n– krõpsud ja kuivikud\n– kuivatatud puuviljad ja rosinad\nKui sa järgid kõiki eelpool toodud soovitusi, siis teed enda hammastele suure teene ning oled tervema ja ilusama naeratuse omanikuks.


Vahekohtunik teenib 300 krooni tunnis - Äripäev\nVahekohtunik teenib 300 krooni tunnis\nMerike Ojasson 08. veebruar 2001, 00:00\nKolmeliikmelise riigihangete vahekohtu ühe liikme saab määrata nii kaebuse esitaja, ostja kui ka riigihangete amet. Kohtu liikmed peavad olema majandusministri poolt kinnitatud vahekohtunike nimekirjas. Selles on 22 inimest, kõrvuti riigiametnikega seisavad lehel juristide ja ettevõtjate nimed.\nRiigihangete ameti pearaamatupidaja Urve Lööndre kinnitas, et konkreetset statistikat, kes ja kui palju on saanud raha vahekohtutes osalemise eest, riigihangete ametis pole. ?See tundide arv, mis nad teevad, ei ole nii suur, et see annaks suuri summasid. Võib-olla 7?10 tundi kuus,? ütles Lööndre.\nEelmise aasta vahekohtute kohta on teada vaid see, et toimus 50 istungit ja esitatud kaebustest rahuldati 24, ülejäänud jäid rahuldamata. Üldse esitati vahekohtule arutamiseks 73 kaebust.\nEMI-EWT Ida-Lääne Koolituse ASi juhataja Tiit Tammemägi ütles, et praktikas on olnud nii ostjaid kui pakkujaid, kes on jätnud isegi kohtukulud tasumata. ?Töötunde tuleb tegelikkuses rohkem kui see, mis kirja pannakse. Keeruliste protsesside puhul lähed kohe mitmeks päevaks igapäevaelust eemale. Ehk peaks siin ümber vaatama kohtunike ja kohtu esimehe tasu proportsioonid, sest liikmete roll on võrreldes esimehega kergem,? ütles Tammemägi.\nASi Hansatee Grupp järelevalve direktori Taivo Kivistiku arvates ei ole 300kroonine tunnitasu suur ega väike. ?Arvestada tuleb selle tööga, mida vahekohtus tehakse,? sõnas Kivistik. ?Kohtu esimehel kulub otsuse kirjutamiseks 8?10 tundi. Töö ei ole ainult see, et kolm inimest tulevad kokku ja loevad materjalid läbi. Kohtu liikmed teevad omavahel põhimõttelise kokkuleppe, otsuse kirjutab ikkagi esimees,? kinnitas Kivistik.\nUues riigihangete seaduses, mis hakkab kehtima 1. aprillil, puudub vahekohtu mõiste. Riigihangetealaste vaidluste lahendamine jääb halduskohtutele. Praeguste vahekohtunike arvates on kohtu kaotamine suur eksisamm, mis muudab riigihangete üle vaidlemise mõttetuks, sest juba täna on olemas pretsedendid, kus halduskohtusse jõudes on riigihange juba sisuliselt lõppenud.


MINU PÜÜDLUS SUURTE JUUSTE JÄRELE - MOE ILU\nMinu otsing suurte lõunapoolsete juuste jaoks\nPõhiline Moe Ilu Minu otsing suurte lõunapoolsete juuste jaoks\nKuigi juuste stiil on aastate jooksul muutunud, on üks asi jäänud lõunas samaks ... Suured juuksed. Farrah Fawcettist permsideni on helitugevus alati olnud võtmetähtsusega.\n1961 Dolly Parton\nDolly Parton. '> Kui kantrimuusikaikoon Dolly Parton tuli esimest korda Nashville'i areenile 60-ndate aastate alguses, olid tema blondid lukud veelgi mahukamad kui praegu. Ainus, mis tema juustest üle kasvas? Tema superstaar - ta hoidis rekordit Billboardi kantri edetabeli nr 1 hittidest, mida naismuusik kunagi on hoidnud. Siin on 18 asja, mida te ei pruugi Dolly Partoni kohta teada saada. | Krediit: Michael Ochsi arhiiv / Getty Images\nMichael Ochsi arhiiv / Getty Images\nVeel 1968. aastal oli minu esimese klassi klassis üks tüdruk, kelle ema lasi oma juukseid kimbutada ja küüsi pikalt kanda. Ma arvasin, et ta nägi suurepärane välja. Mind ei lastud kiusava kammi lähedale. (Kui olin umbes kuue või seitsmeaastane, kiusas mu vanem nõbu mu juukseid mesitarusse ja pritsis neid seni, kuni näis, et peas oli betoonist koonus. Isa märkas mind selle soenguga ja pidi peaaegu elustama.)\nAinus kord, kui mu beebipeened, pokkerile sirged juuksed tõesti toimisid, oli seitsmekümnendate alguses. Tänu Marcia Bradyle ja Laurey Partridge'ile olid isegi lõunapoolsed tüdrukud sportlikud pikad sirged koifiksid (mõnikord kutsutud hipikarvadeks). 1972. aasta lihavõtted põhjustasid ühe suurima soengulahingu, mida mu ema ja mina kunagi pidanud olen. Mul oli seljas kollane varrukateta nihe, selja taga oli suur kummardus - Marcia jaoks piisavalt stiilne - ja ma tahtsin, et sirged juuksed sobiksid. Emal olid nägemused lokkidest ja vibudest. Ma ei mäleta, kes võitis - lihtsalt et kumbki meist ei olnud pühapäevastele jumalateenistustele saabudes kristliku meelelaadiga.\nToona ei teadnud ma veel midagi, kuid mu teekond lõunapoolsetesse juustesse oli just alanud. . .\n1. etapp: Dippity teeb aastaid\nHuvitav, kas nad ikka teevad Dippity Do - stiiligeel, mis oli läbipaistev roheline või roosa ja mida purk müüs. See suudaks silla koos hoida. Mu ema ja tema õed kasutasid seda päevast päeva koos nende lamedate hõbedaste klambritega, et moodustada põske külgmised lokid. Proovisin oma Dippity Do & d juukseid rullida plastrullidele ja jätta need KOGU päevaks, lootuses saada rikkalikke lokke. Enamasti jäin lihtsalt kleepuvaks, sest ma ei olnud valdanud geeli ja juuste suhet, mis on pastellliimide kasutamisel kunagi nii kriitiline.\n2. etapp: Farrah kanaliseerimine\nSeitsmekümnendate keskpaigaks oli „mustlaste” soeng sattunud minu Alabama keskkooli ja sellele järgnes „Farrah”, et seitsmekümnendate nähtust harrastas Texases sündinud kaunitar Farrah Fawcett Charlie inglid. Isegi need meist, kellel puudusid lukud Farrahi tõmbamiseks, said vähemalt saavutada „tiivad” - juuksed läksid keskelt laiali mõlemalt küljelt sulgedega tukkudega ja kõik muu sama sirge kui pliiats nr 2.\n3. etapp: Permid, mida olen teadnud\nKaheksakümnendad juhatasid suuri juukseid suurtesse suundadesse, eriti lõuna poole, kus 'võistluste juuksed' ei kaotanud kunagi oma jalgealust. Vahetult enne ülikooli astumist avastasin permide ime. Ja ma avastasin (särisev viis), et mu lokkidest unistamata juuksed võtaksid südamelöögis läbi. Mitmed stilistid praadisid mind, sest nad lihtsalt ei suutnud uskuda, et sirged juuksed läbivad nii suuri juukseid. Ja tõesti suured juuksed toimivad ainult siis, kui need on kunstiliselt vormitud - teate, nagu Dolly Parton. Mu juuksed ei paistnud välja nagu Dolly. See nägi välja nagu Rosanne Rosanna-Danna - vähemalt seni, kuni ma võtsin enda saatuse kontrolli alla ja nõudsin nende permivardade (tohutute) suuruse dikteerimist.\n4. etapp: värvidega lokkidega kauplemine\nNüüd, siin me oleme 21. sajandil. Mul on olnud pikad juuksed, lühikesed juuksed, kihid ja bobid. Kuid mul pole aastaid olnud perm. Ma saan endale lubada ainult ühte rutiinse keemilise täiustamise vormi ja ma pigem kataks halli kui suurendaks helitugevust. Ikka ja jälle tekib mul kiusatus oma kuumad rullid, kiuslik kamm ja Aqua Net välja murda - ja lihtsalt minna. Siis jälle. . . Tõenäoliselt tegin endale haiget.\nJamaika must kastoorõli kasvatavad servi\nmis juhtus michel le häälega\nkes on kohtunikud, nii et arvate, et saate tantsida\nkes on tikai sumpter beebi issi\nr & b seksikaimate lugude esitusloend\nSerena Williams reageerib Caroline Wozniacki 'rassistlikule' kehastamisele\nSelle mehe naabrid kaunistasid tema maja pärast seda, kui tema jõulud olid ära rikkunud


postitatud: 21.11.2006, 07:22 postituse pealkiri: (teema puudub)\nkui meie tänapäeva ühiskonna õpilane näeks vaid seda konsooli ja ei mingit võimalust reiti pääsemiseks, siis sõimaks ta õpetajal näo täis, saadaks ta pehmelt öeldes sinna pimedasse kohta, kuhu päike ei paista ja jalutaks klassist minema, vat sellised on meie tänapäeva kasvud..\npostitatud: 21.11.2006, 11:29 postituse pealkiri: (teema puudub)\nKoolis on arvutiõpetajate tase väga vilets. Kui ma kuulen jälle meediast, et eesti on tehnoloogia riik, siis ma hakkan täiega naerma..\nMa mõtlesin arvuti all rohkem unixi tööjaama, mitte personaalarvutit. Üks unixi server upsiga- ja ülejäänud on rohkem terminal arvutid, mis ühenduvad peaarvutiga- ja mitte kuidagi ei saa peaarvutit rivist välja viia, eriti siis kui ta on kinnises ruumis.\nBSD unixi server- koos mitme tuhande kontoga. Ja mitusada õpilast saavad üheaegselt sees olla.\nKool hoiaks raha kokku- esiteks tarkvara pealt ja teiseks osta ainult korralik server ja ülejäänud arvutid saab kool osta ka ilma kõvakettata ja tulevikus ka ilma ~100W-ste videokaartideta. Arvutid buudivad otse võrgust ning ühenduvad peaarvutiga- ja peaarvutis võiks olla näiteks\nka eyeOS-i sarnane süsteem- kuid edasi arendatud.. virtuaalne kontor ja tabeltöötlus ja tekstitöötlus..\nSee on lihtsalt minu visioon..\nViimati muutis uniz 21.11.2006, 12:23; muudetud 2 korda\npostitatud: 21.11.2006, 11:56 postituse pealkiri: (teema puudub)\non kuhu areneda- pimedatel näiteks pole vaja üldse 3d ja ekraani- vajutavad klaviatuuri nuppudele ja kuulevad kuhu nad vajutasid (see on juba praegu olemas)\nLisaks sellele on olemas veel sellised toredad asjad nagu Braille terminal ja ka Braille displei.\npostitatud: 21.11.2006, 12:05 postituse pealkiri: (teema puudub)\nSee on parem-\npostitatud: 21.11.2006, 16:11 postituse pealkiri: (teema puudub)\nSeda on ju võimalik teostada, X töötab ju klient server baasil. Server võib pakkuda X teenust teistele nn lollidele arvutitele. Samuti võib failisüsteemi koos programmidega hoida serveris.\nMa ei kujuta ette kas nüüd mitusada klienti võivad korraga kasutada ühte serverit...... see peab ikka eriline superarvuti olema.\nPeab välja arvutama serveri maksimaalse koormustaluvuse ma arvan, et mitu nõrgemat serverit tuleb odavam. 1GB kiirusega lähivõrk peaks suutma jagada igasugust võimalikku koormust.\nVõib olla ikkagi 1 server ja 10 klienti.\nvõimalik, et koolid ei ole rahul sellise lahendusega - siis nad ei saa ju windowsit kasutada. Ja mida teha juba ostetud windowsi litsentsidega ?\nKeegi võib ka väita vaja olevat(ja ilmselt õigusega) õpilaste vajadust tutvuda windowsiga kuna see süsteem ootab neid tõenäöliselt ees kui nad kooli lõpetades tööle lähevad.\nKontoris oleks selline lahendus kindlast asjalik.\npostitatud: 21.11.2006, 18:57 postituse pealkiri: (teema puudub)\nkahjuks on linux muideks sinu kirjeldatud alal tunduvalt enam arenenud, kui bsd:\npostitatud: 22.11.2006, 16:20 postituse pealkiri: (teema puudub)\nLinux on alati ju FreeBSD ees läinud..


Ülikoolid hakkavad koolitama materjalitehnolooge - Äripäev\nÜlikoolid hakkavad koolitama materjalitehnolooge\nAin Alvela 07. mai 2009, 00:00\nKaks aastat tagasi korraldas haridus- ja teadusministeerium konkursi Eesti ülikoolides. TTÜ keemia- ja materjalitehnoloogia teaduskonna dekaani Andres Öpiku sõnul oli konkursi eesmärk leida magistriõppe tasemel huvitavaid õppekavasid, mis tooks kooli õppima noori üle kogu maailma. Rahvusvaheline magistriõppekava "Materjalid ja protsessid jätkusuutlikus energeetikas" valmistati ette 2008. aastal, uuel erialal hakatakse haridust jagama tänavu sügisel.\n"Programm toimub koostöös Tartu Ülikooliga - esimene ja kolmas semester õpitakse TTÜs, teine aga TÜs," rääkis ta. "Lõpetanule anname ühisdiplomi." Ta lisas, et praktikakohti pakub Eesti Energia ning et muretseda pole tarvis ka kõrge õppemaksu pärast - tegemist on riigi rahastatava programmiga.\nÖpiku sõnul võivad materjalitehnoloogiat tulla õppima kõik noored, kes on saanud loodus- või tehnikateaduste bakalaureusekraadi.\n"Et programm oleks kõigile võrdselt vastuvõetav, planeerime teha tasanduskursuse," ütles Öpik. "Tehnikat õppinute puhul keskendume rohkem keemiale, loodusteadlastele pakume aga süvendatult inseneriõppe põhialasid."\nProgrammis on võimalik spetsialiseeruda materjalidele või protsessidele. Päike on pea piiramatu energiaallikas, kusjuures päikeseenergia tootmine ei saasta keskkonda.\nÖpik lisas, et investeering päikeseenergeetikasse tasub end kindlasti ära juba paari aastaga.\n"Programmis õpime alternatiivse energeetika kohta palju huvitavat," kinnitas Öpik. "Näiteks saavad tudengid teada, millal, kuidas ja millises vahekorras neid kasutada ning mismoodi võiks neid kombineerida kivisöest või põlevkivist saadava energiaga."\nMaterjalide suunal keskendutakse peamiselt päikesepatareide valmistamisele.\nÖpiku sõnul keskendub programm peamiselt päikeseenergeetikale, kuna TTÜs on päikeseenergiast elektri tootmise uurimine ja arendamine heal järjel. Nii asutas TTÜ teadlane, akadeemik ja professor Enn Mellikov koostöös Austria teadlastega firma Crystal Sol - ettevõtte, mis tegeleb päikesepaneelide tootmisega ning uusimate tehnoloogiate väljatöötamisega.\nÖpik rääkis, et näiteks Portugalis ja Hispaanias on päikeseenergeetika hind gaasi- ja fossiilkütustega võrreldes täiesti konkurentsivõimeline.\n"Oluline on, et energiat saaks salvestada," märkis ta.\nKuigi päikeseenergeetikat peetakse väga kalliks, töötavad TTÜ teadlased praegu võimalikult soodsa hinnaga tehnoloogia väljaarendamise kallal.\n"Euroliit on seadnud eesmärgiks toetada teadustegevust ja vähendada elementide hinda ning kui see õnnestub, oleks ka Eestis tegemist juba täiesti arvestatava energiaallikaga," ütles ta. "Pealegi ei tarvitse seda ju kasutada üksnes Eestis - head tehnoloogiat võime müüa ükskõik kuhu."\nÖpik toob näite, et kui katta terve Võrtsjärv päikesepaneelidega, kataks see kindlalt kogu Eesti energiavajaduse.\nMaterjalitehnoloogia eriala lõpetanud leiavad tööd Eesti energeetikafirmades, kuid eesmärk on anda tudengitele piisavalt tugev taust, mis võimaldab neil kandideerida ametisse ka välisriikides.\nKõik meid ümbritsev on seotud materjalidega, kuid viimastel aastakümnetel on materjalitehnoloogia arenenud eriti kiiresti.\nMaterjalitehnoloogid on väga laialdaste teadmistega insenerid, kes tegelevad uute materjalide väljatöötamise ja neile perspektiivsete kasutusvõimaluste uurimisega. Materjalitehnoloogia tegeleb nii laialdaselt kasutuses olevate materjalidega (polümeerid, metallid) kui ka kõrge lisandväärtusega materjalidega (komposiitmaterjalid, süsinikfiibrid, keraamilised materjalid, mikroelektroonika jt).\nMaterjalitehnoloogia on väga perspektiivikas valdkond, sest nende inseneride järele on väga suur nõudlus ja seda paljudes valdkondades: materjalide tootmises, energeetikas, infotehnoloogias, meditsiinis, transpordis, uurimisasutustes, projekteerimisfirmades, konsultatsioonifirmades jne.\nEnergeetikaga seotud materjalitehnoloogia magistriõppe programm on kindlasti suure tulevikuga, sest seal koolitatud insenerid peaks leidma lihtsalt tööd sellistes kiirelt arenevates valdkondades nagu päikesepatareid ja kütuseelemendid. Mõlema valdkonnaga tegeletakse Eestis aktiivselt ja loodetavasti hakatakse tulevikus ka sellekohaseid seadmeid tootma.\nLisaks vajab materjalitehnolooge traditsiooniline energeetika, sest ka kateldes, turbiinides ja alajaamades kasutatakse aina rohkem kõrge lisandväärtusega materjale.\nKui me tahame, et Eestis hakatakse rohkem kõrge lisandväärtusega tooteid tootma, siis on meil vaja palju ja kõrge kvalifikatsiooniga insenere. Materjalitehnoloogia valdkonnas koolitatud inseneride vastu on tänapäeva maailmas suur nõudlus.\nHaridus- ja teadusministeerium on toetanud TTÜ ja TÜ uue ühisõppekava loomist, kuna sellega seotud teadlased ja õppejõud on Eesti mastaabis ühed tugevamad.\nNii on rahvusvahelisel areenil täheldatav aktiivne huvi professor Enn Mellikovi teadurühma töö tulemuste vastu kõrgtehnoloogiliste päikesepatareide tootmiseks.\nEnergeetika on kasvava strateegilise tähtsusega valdkond. Ühiskonnas kasvab vajadus inseneride järele, kes suudavad säästlikult ja terviklikult lahendada probleeme, mis on seotud energia tootmise, transpordi, säilitamise ja kasutamisega.\nTeadmised materjalide omadustest ning sellest, kuidas need reageerivad ümbritseva keskkonna muutustele, on võtmetähtsusega.\nÜliõpilased võiksid mõelda õpingute peale, sest kava on orienteeritud spetsialistide ettevalmistamisele kiirelt areneval alal, kus on šanss leida huvitav ja tasuv töökoht.\nMaterjalitehnoloogia erialal on tugev seos ettevõtlusega ning rahvusvaheline mõõde - sellega on seotud mitmed välisõppejõud. Ministeerium toetab ülikoolide püüdlusi äratada rahvusvahelisel tasandil huvi õppekava vastu, toomaks siia ka välisüliõpilasi.


ERSO kontsert vaimustas publikut « Hiiu Leht\n18.juuni, 2021 Kultuur / Muusika\nPika aplausiga ja püsti seistes tänas laupäeval Kärdla kirikusse kogunenud publik Eesti Riiklikku Sümfooniaorkestrit, mille ees seisis orkestri peadirigent Olari Elts.\n“Elamus on ülivõimas,” iseloomustas Pühalepa muusikafestivali tänavuse hooaja avanud ERSO kontserti festivali kunstiline juht Endrik Üksvärav.\nJa lisas, et orkester esines vapustava energiaga.\n“Braavo! Oli suurepärane kontsert!” tänas peadirigenti koorijuht Raul Talmar, kes tunnistas, et on suisa õnneuimas.\nKontserdi lõppedes publiku hulgas olles oli näha-kuulda, kuidas paljud läksid muusikuid ja korraldajaid tänama ning paistis, et kõigil oli soov saadud emotsioonilaengut üksteisega jagada.\nHelilooja Erkki-Sven Tüür ütles, et kontsert oli suurepärane, kõik kõlas väga ilusasti ja peale seda, kui publikuga kontserdid on terve hooaja jooksul ära jäänud, oli taas tore olla esitusel, kus publik on saalis – ja seda tema enda sünnilinnas. “On tunne, nagu oleks uus algus,” sõnas Tüür.\nKava järgi kõlasid kontserdil Ludwig van Beethoveni avamäng “Coriolanus” ja Sümfoonia nr 5 c-moll, op 67 ning Erkki-Sven Tüüri 2018. aastal valminud teos “Phantasma”. Lisapaladena esitati Heino Elleri “Kodumaine viis” ja Eduard Tubina “Setu tants” tsüklist “Süit eesti tantsudest”.\n“Kui me siia juba tulime, me mängime loomulikult Beethovenit,” alustas dirigent esitamisele tulevate teoste tutvustamist. Ja kutsus enda kõrvale Erkki-Sven Tüüri, kellelt publik kuulis märgilise loo, kuidas tema isa Philipp-Teedy Tüür väikese poisina Teise ilmasõja ajal kuulis raadiost muusikat –“Coriolanuse avamängu”, mis talle elumuutvat mõju avaldas. Tüür rääkis, kuidas isa hakkas uurima, mis muusika see on ja kes on see Beethoven ning avastas endale muusikamaailma. “Ilma selleta ei oleks minust võibolla heliloojat saanud,” tõdes ta.\nTüüri orkestriteos “Phantasma”, mis oli teise teosena kontserdikavas, valmis Beethoveni juubeliaastaks valmistuva orkestri juhi ettepanekul. Pealkirja võib helilooja sõnul tõlgendada kui vaimu või fantaasiat, mis on nagu Beethoveni portree virvendaval veepinnal kui vaadata sügavasse kaevu.\n“Kujundasin oma loos üht teemat, mis leiab mitte otseselt tsiteerimist, aga on avamängu ühest motiivist mõjutatud,” tõi helilooja esile veel ühe seose kahe teose vahel.\nEnne kui “Phantasma” ette kanti, mängis orkester dirigendi märguannete peale ka erinevate helispektritega foone, akorde ja lõike, mis eraldi esitades ja Tüüri kommentaaride saatel andsid justkui sissevaate sellesse, kuidas helipildid ja kõlaruum tekivad.\nBeethoveni viiendat sümfooniat iseloomustas Olari Elts kui muusikaajaloo üht kõige enam tsiteeritud, analüüsitud, kõige enam kuulatavamat ja enim mängitavat sümfooniat. Mõne minutiga visandas Elts kuulajate silme ette enam kui kahesaja aasta taguse maailma, mil vabadusideed jõudsid ka muusikasse. Publik sai kuulda näitlikke lõike sümfooniast, alustades kõigile tuntud neljanoodilise algustaktiga.\n“Meie orkestri jaoks on see kontsert sama oluline kui Hiiumaa jaoks,” ütles Olari Elts peale kontserti Hiiu Lehele antud intervjuus. Ta möönis, et orkester oleks pidanud saarel varemgi käima, sest ERSO on rahvusorkester, mitte Tallinna ega Eesti Raadio orkester. “Peame käima – nii palju kui vähegi võimalik – kohtade peal esinemas, see on osaliselt ka meie kohustus,” ütles ta, lisades, et Hiiumaal peaks käima regulaarselt, iga paari aasta tagant. Seekordne kontsert sai alguse kohapealsest huvist. “Loomulikult olime kohe nõus ja tulime väga hea meelega.”\nDirigendi sõnul on orkestrile oluline, et inimesed üle Eesti saaksid osa sellest fantastilisest maailmast, milles nad muusikutena elavad iga päev. Lisaks on tal olnud lootus, et kontserdi mõjul võib mõneski kodus laps tahta hakata pilli mängima.\n“Kärdla kirikus on väga hea mängida,” võttis Elts kokku esinemismuljed. Samas on kirik religioosne koht, pühakoda, mis teeb keeruliseks esitatavate teoste valimise. “Ma väga tahtsin mängida siin just Beethovenit – sest tulime siia esimest korda ega tahtnud teha mingit hinnaalandust, aga ma kartsin, kuidas see siin välja tuleb,” tunnistas ta avameelselt.\nPeagi 95aastaseks saavas ERSOs mängivad eri generatsioonide muusikud. “See on midagi, mille üle saame uhked olla,” ütles Elts. Vanemad olijad kannavad traditsiooni ja annavad seda kogu aeg edasi ning iga järgmine generatsioon hoiab seda värskena ja muudab natuke. Noor ja vana istuvad kõrvuti – see on sõnum ka kuulajaskonnale. “Me pole niisama bänd, vaid oleme asutus, mis hoolitseb eesti muusika järelkasvu ja jätkuvuse eest, rääkides inimestele sellest, mis praegu oluline on,” lausus peadirigent sama kirglikult ja täpselt nagu oli äsja orkestrit juhatanud. Viimastel aastatel järjest vähenevad vabadused ja demokraatliku maailma osa vähenemine on Eltsi arvates murettekitav suundumus, millele orkester tahab tähelepanu juhtida.\nSümfooniakontserte olnud ka varem\nDirigent ja helilooja Jüri-Ruut Kangur kirjutas sotsiaalmeedias, et ERSO kontsert oli esimene professionaalse sümfooniaorkestri kontsert Hiiumaal, kuid sümfooniakontserte on Hiiumaal toimunud ka varem. 2017. aastal korraldas ta Eesti Sümfooniaorkestrite Liidu toel sümfooniaorkestri kontserdi Hiiumaal, kus esines Nõmme Muusikakooli Sümfooniaorkester täiskoosseisus Kärdla Kultuurikeskuses. Kontserdi lõpus liitus ka kohalik Hiiumaa Sümfoniett, nii et aset leidis võimas 70-liikmelise sümfooniaorkestri kontsert.\nHiiumaa Sümfoniett tegutses aastatel 2004–2019 ja seda juhatanud Kristiina Roots ütles Hiiu Lehele, et mäletab seda kontserti hästi. “Meid oli koos nii palju, et orkester paigutati saali põrandale ja kuulajateks kutsutud kooliõpilased istusid laval ja lavatreppidel,” meenutas ta. Tookordne kontsert oli Rootsi sõnul väga eriline sündmus nende väikesele orkestrile, kus mängis umbes 15 muusikut üle Hiiumaa. Esinemisi oli neil vähe, kuid laulupeo repertuaar õpiti selgeks ning käidi ka neljal laulupeol.\nSildid: Eesti Riiklik Sümfooniaorkester, Endrik Üksvärav, ERSO, helilooja Erkki-Sven Tüür, kärdla kirik, kontsert, kunstiline juht, Olari Elts, peadirigent, Phantasma, Pühalepa muusikafestival


Raamatupidajatel on maksusüsteemi kohta üks lihtne ettepanek - Tänane leht\n17. veebruar 2017, 8:29\nRaamatupidamine. FOTO: Caro / Westermann / Scanpix\nRaamatupidajate kogul on ettepanek, et igal töötajal oleks alates 2018. aastast õigus avalduses määrata, kui suur on tema maksuvaba tulu aastas (mitte üle 6000 euro). «Nii oleks võimalik igale ettevõtte või asutuse töötajale seadistada palgaarvestuse tarkvaras nende töötasu ning töötaja poolt teadaolevate muude tulude pealt mõistlik ja mitte liialt suur tulumaksuvabastuse summa,» selgitas Virge Haiba. Seda summat saaks töötasu muutudes ka lihtsalt korrigeerida.\n«Sellega võiks asi piirduda, st me ei soovita kasutada ettevõtete raamatupidamistarkvarades lineaarselt vähenevat maksuvaba tulu,» ütles Haiba ja lisas, et selle ettepaneku järgi jääks tööandjale pealesurutav tarbetult keeruline kalkulatsioon tegemata.