Eesti suurim ehitusfirma saab uue juhi - ärileht.ee\nEesti suurim ehitusfirma saab uue juhi\nKeit PaalFoto: Merko Ehitus\n14. novembril toimub muudatus Eesti juhtiva ehitusettevõtte AS Merko Ehitus Eesti juhatuses -senise juhatuse esimehe Tiit Robeni asemel asub ametisse Keit Paal.\n„Tiit on juhtinud Merko Ehitus Eestit ning varasemalt ka Merko Ehitus kontserni kokku üle kaheksa aasta ning seda ka Merko jaoks väga keerulistel aegadel ning läbi kriisiaja. Sellest tulenevalt on tema panust ettevõttesse raske ülehinnata. Tiidu juhtimisel on üles ehitatud väga professionaalne ja ühtehoidev meeskond, mille tulemusel on Merko aastaid olnud Eesti ehitusturu liider," ütles AS Merko Ehitus kontserni juhatuse esimees Andres Trink. „Ehitusturul ja ehitusvaldkonnas on toimumas väga kiired muutused ja arengud, millega Merko peab kaasas käima, et oma positsiooni hoida. Peame tegutsema efektiivselt ja tulevikku suunatult. Meil on hea meel, et uus juhatuse esimees tuleb ettevõtte seest. Keit Paali juhtimisel on Merko üldehituse valdkonnas juba toimunud kiire ehitusprotsesside ja tehnoloogiline areng, mida ta uuel positsioonil saab viia kogu ettevõtte ja kõikide valdkondade tasemele," lisas Andres Trink.\n„Merkol on suur potentsiaal nii tugeva inseneride kaadri kui finantsvõimekuse näol. Usun, et järgnev periood, kus ehitusse tulevad muuhulgas mitmed keerulised rajatised, annab Merkole võimaluse edukalt jätkata turuliidri rollis," ütles Tiit Roben.\n„Tänan Merko juhtkonda usalduse eest, mul on au ja suur väljakutse Eesti ehitusturu liidri juhtimise teatepulk üle võtta. Võtan eesmärgiks suunata ettevõtet rakendama julgemalt kaasaegseid lahendusi ning olen veendunud, et Merko professionaalse kollektiiviga suudame need ka ellu viia. Tänane ehitusturg nõuab avatust ja uuendusmeelsust, mida saame pakkuda muu hulgas tänu paremale koostööle tellijate ja koostööpartneritega ning oma kontserni ettevõtetega," ütles Keit Paal.\nMerko Eesti ametist lahkuv juht: aasta algusest olen valmis vastu võtma uusi väljakutseid (8) 04.11.2016\nFOTOD: Tallinna kurikuulus maja ehitatakse ümber ärihooneks. Vaata, milline see välja hakkab nägema (35) 29.08.2016\nAlates 14. novembrist vastutab AS Merko Ehitus Eesti juhatuse esimees Keit Paal ettevõtte üldjuhtimise ning insenerehituse valdkonna eest. Jaan Mäe juhib üldehitusvaldkonda ning elamuehituse ja kinnisvaravaldkonda, Veljo Viitmann ehituse ettevalmistust ning Alar Lagus finantsvaldkonda.\nTiit Roben liitus Merkoga 1998. aastal projektijuhina, aastatel 2008-2012 oli ta AS Merko Ehitus juhatuse esimees ning alates 2012. aasta jaanuarist AS Merko Ehitus Eesti juhatuse esimees.\nKeit Paal on töötanud ehitusvaldkonnas ligikaudu 20 aastat. Alates 2014. aastast on ta juhtinud Merko Ehitus Eesti üldehituse valdkonda, kus tema juhtimisel on võetud kasutusel mudelprojekteerimine. Varasemalt on Keit Paal töötanud Merkos aastatel 2002-2011 objektijuhi, projektijuhi ja projektidirektorina ning 2011-2014 töötas ta Skanskas valdkonna juhina. Tema suuremate ehitusobjektide hulka kuuluvad Viru Keskus, Tallinna Ülikooli BMFi hoone, Porkuni kool ja Viimsi lasteaed-algkool, Veerenni ärihoone ning Viru vangla ja arestimaja.


Teeni oma metsast tulu - Maa Elu\nMartin Luiga kodanikuühenduse Eesti Metsa Abiks koordinaator\n15. veebruar 2018, 9:06\nNiisuguseid üleskutseid näeb netis ja kuulutustulpadel tihtilugu, paraku mõeldakse metsast teenitava tulu all tänapäeval peamiselt puidutulu. Ometi ei ole see suurim metsast saadav tulu – see polegi õigupoolest kuigi suur tulu, kui konkreetsetele arvudele otsa vaadata.\nMetsaomanik Leo Eensoo sõnul saab ühe kuuse või kase eest 50–60 eurot, samas raieküpseks saamiseks peab puu umbes 70 aastat kasvama. Seega aastas kasvab ühes puus puidutulu juurde alla euro. Hektarisuuruselt lagedaks tõmmatud langilt saab keskmiselt kuussada puud, seda juhtub aga kõigest kord metsaomaniku elus – kui tal hästi läheb. Maamaks jookseb seevastu kogu aeg.\nLuua metsanduskooli õpilastel on ühe raieringi jooksul ja kasvukohatüüpide kaupa lastud välja arvutada niinimetatud teiseste metsasaaduste – mesi, seened ja marjad – müügitulu. Tulemuseks saadi iga kord suurem tulu kui puidust. Tasub tähele panna, et näiteks mustikate korjeala hävitab lageraie mitmekümneks aastaks ja looduslike metsade asendamine männi, kuuse ja kasega mõjub mesilaste populatsioonile kahjulikult. Selliseid suuri meetaimi nagu pärn, vaher ja paju jääb üha vähemaks, põllult peletab mesilased aga mürgi pritsimine. Mesinduse turgutamine oleks väärt vastulöök maailma kimbutavale tolmeldajate kriisile ja toetaks ka Eesti mahemajandust.\nMida enam pea tööle panna, seda enam võimalusi metsast tulu teenida avaneb – ja seda ilma raskete harvesteride laastamise ja nördinud naabri sajatusteta. Metsa looduslikuna hoidmine võimaldab teenida puhta ja loodusliku Eesti kuvandi pealt, korraldada turismiretki ja loodusfestivale, pakkuda majutus-, toitlustus-, transpordi- või giiditeenust. Euroopa riikides on küllaldaselt inimesi, kes pole iialgi vabas looduses konna või rästikut näinud. Meil on neile pakkuda aga sootuks enamat.\nPaljud kohalikud isegi ei tea, et tänu Eesti rannajoone liigendatusele oleme rahvusvahelise tähtsusega linnuvaatlusriik, kuuludes Euroopa esikolmikusse. Teinud me sellega siiski suuremat pole. Pikaajalise loodusturismiteenuse pakkuja Estonian Nature Toursi asutaja ja tegevjuht Marika Mann on võrrelnud meid välisettevõtetega ja hinnanud, et 200 000eurose aastase panusega sihtturundusse võiks Eesti loodusturismi arendada selliseks, et panus riigikassasse ületaks RMK praegust panust, mis tuleb eelkõige metsaraiumisest. Paraku vähendab riigimetsa usin raiumine ühtlasi keskkonnasäästlike ettevõtjate võimalusi loodusturismi arendada.\nÜks viis metsa pealt igakevadist tulu teenida on koguda kasemahla. Keskmises vanuses kase pealt saab igal kevadel kuni sada liitrit mahla. Oletame, et kasemahla varuja maksab metsaomanikule selle saja liitri pealt kõigest kümme eurot – hektari pealt teeb see kuus tuhat eurot aastas. Vaid viie aastaga teenib nii lõppkokkuvõttes sama tulu, mis lageraiega saanud oleks, aga samas jäävad puud alles, puudega koos ka metsa elustik ja selle funktsioonid. Müüa võiks kasemahla aga nii joogi kui ka miks mitte rahvameditsiinilise kosmeetikumina, millega pleegitatakse nägu ja pestakse juukseid. Üks eestlaste trump, millest me ise harva teadlikud oleme: läänlaste jaoks oleme ebamaiselt ilusad. Kasemahlast saab ka kasesiirupit teha, mida müüakse õige krõbeda hinnaga vahtrasiirupist kuni viis korda kallimalt.\nAga Eesti riigile ega puidutööstussektorile pole veel kohale jõudnud, et praegu müüakse kasvava lageraiebuumi käigus peenraha eest maha ressurssi, mida hoolsamal hoidmisel märksa mõistlikumalt, pikaajalise kasumiperspektiiviga majandada saaks. Praegu võib juhtuda, et suures kasu väljavõtmise tuhinas jääb tõeline kasu hoopistükkis kahe silma vahele. Eesti üritab teha õige suuri asju, ehkki maailma mõistes on ta pisike nagu pisike linn. Võib-olla saaks palju väikesi asju tehes midagi sootuks suuremat kokku. Maailm on muutumises ja pealekasvavale põlvkonnale saab üha selgemaks, et tselluloosis ja puidugraanulites ei peitu õnne ega tulevikku. Hoopis murakad ja mustikad, puravikud ja kukeseened, mesi, kasemahl ja seikluslik matk puhtas looduses on kahekümne esimese sajandi tõeline kuld. Hoidkem siis seda ning paneme oma metsad tõeliselt teenima – sellisel viisil, et nende väärtus ajas vaid kasvab.


IMETAMISEL ON LAPSELE üllatav mõju | Buduaar\nIMETAMISEL ON LAPSELE üllatav mõju\n2018. aasta 13. september 13:36\nHiljutisest uuringust selgus, et lapsed, kelle ema toitis neid rinnaga vähemalt kuus kuud ning maksimaalselt aasta, sõid vanuses 3-5 eluaastat oluliselt mitmekülgsemalt ning tervislikumalt kui teised lapsed. Uuringus osales 3000 last, vahendab uudisteagentuur Duodecim.\nLapsed, keda imetati kuus kuud kuni aasta, sõid oluliselt vähem magusat ning jõid vähem suhkrusisaldusega jooke ning samuti oli neil söömisega seotud probleeme tunduvalt vähem kui lastel, kes rinnapiima nii kaua ei saanud. Ka need lapsed, kes said rinnapiima kauem kui aasta, sõid tervislikumalt ja mitmekülgsemalt.\nKanada teadlaste uuring toetab imetamissoovitust, mille kohaselt peaks imikut toitma ainult rinnaga 4-6 kuud ning seejärel võiks kuni aastaseks saamiseni lisaks rinnapiimale anda lapsele ka juba tahkemaid toite.\nTulemusi ei saa siiski päris tõe pähe võtma, sest tulemusi võivad mõjutada mitmed olulised asjad. Näiteks on võimalik, et emad, kes eelistavad rinnaga toitmist pudelile, pooldasid ka muidu tervislikku elustiili ning toitusid mitmekülgselt.


Batuut EXIT Elegant Premium Deluxe ø214 x 366 cm | Exitsport.eu\nMudel: Exit Elegant Premium Deluxe ø214x366 cm\nEXIT batuut Elegant Premium Deluxe ø214x366 cm koos turvavõrguga.\nExit Elegant Premium Deluxe seeria batuut on ristkülikukujuline, millel oleme lisanud Deluxe-turvavõrgu. Deluxe seeria batuutidel äärmiselt tugev raam. Batuut on ohutu, ilus ja väga kasutajasõbralik. Elegantne Premium batuut koos turvalise turvavõrguga on absoluutselt tippklassi toode. Aga mis teeb selle batuudi nii unikaalseks?\nSildid: batuut , elegant premium deluxe , 241 x 366 cm batuudid , exit batuut\nKorvpallilaud batuudileMis saab olla lõbusaim väljakutse batuudil? Selleks on sptesiaalne korvpallilaud koos palliga. Korvpallilaud sobib kõigile Exit..\nKäsipallivärav 2.4m x 1.7m. OMADUSED:• Spetsiaalne käsipallivärav, kokkupandav, kaasakantav• Ideaalne kasutada siseruumide põrandatel - kummist j..\nBERG Champion FlatGround 427 cm on ideaalne ja täielikult integreeritud batuut Teie koduaeda. Kõik, mis nähtavale jääb on ainult batuudi kaitsev serv ..\nBatuut BERG Grand Champion Inground 520 Deluxe.Batuut Berg GRAND CHAMPION maapinnapealne 515x365 on kõige suurem batuut meie valikus. Ovaalne kuj..\nBatuut BERG Grand Champion Inground 520 XL turvavõrk. Batuut Berg GRAND CHAMPION maapinnapealne 515x365 on kõige suurem batuut meie valikus. ..\nBatuut BERG Grand Champion Sport 515x365See on kõige suurema läbimõõduga maapealne batuut meie valikus. Ovaalne kuju annab batuudile täiendava tu..\nBatuut Berg Grand Favorit 515 cm\nBatuut Berg Grand Favorit Regular 515 cm koos Comfort turvavõrguga• Ovaalne batuut annab ümara batuudi tugevuse, võimaldades hüpata täispikkuses, na..\nMis võib olla veel lahedam kui lollitamine veega? AquaFlow Super Set koos AquaFlow pimba ja voolikuga on unikaalne lastele ettenähtud vee mängu komple..\nBasseini aluskate 400 x 200cm\nBasseini pumba filtrid 8x9cm (2 tk)


Parimaks tudengibändiks valiti Marakratt - Uudised - Tartu Postimees\nParimaks tudengibändiks valiti Marakratt\n30. aprill 2016, 10:57\nTudengibänd 2016 konkursi võitja Marakratt.\nFOTO: Argo Ingver/Tartu tudengipäevad\nEile hilisõhtul astusid Genialistide klubis üles muusikakonkursi Tudengbänd 2016 finalistid, kellest aasta tudengilikuma bändi tiitli viis koju punk-kollektiiv Marakratt.\nParima instrumentalisti tiitli pälvis A3 bassist Erik Grenberg. Parimaks vokalistiks pärjati Jelly Rue solist Ann Vesselov. Publik valis oma lemmikuks ansambel Ropka. Uue Maailma tänavafestivali esinemiskutse pälvis Tori Hobune. Pääsme Amme rocki lavalaudadele teenis Marakratt. Publiku lemmikuks valiti ansambel Ropka, teatasid tudengipäevade korraldajad.\nPileti Amme Rocki lavalaudadele pälvis Marakratt, keda tunnustati ka parima kaverdatud loo eest. Jelly Rue bänd sai ka esinemiskutse Tartu Indiefestile.\nSel aastal tuli finalistidel piiratud aja jooksul finaalkontserdiks lisaks omaloomingulistele lugudele teha ka üks cover, et panna proovile kollektiivide nupukus, vaimukus ja tudengilikkus. Oma versiooni pidid võistlevad bändid tegema Karl-Erik Taukari loost «Vastupandamatu».\nTudengibänd 2016 võitjad valiti välja viie finalisti seast. Nii kirjeldasid kollektiive festivali korraldajad:\nVokaalinstrumentaalansabel A3 kirjeldab ennast, kui kooslust neljast vägagi erinevast inimesest, kes on kokku saanud pelgalt selleks, et rahuldada oma vajadust teha muusikat.\nParima vokalisti tiitli saanud Jelly Rue on Tartust pärit indie pop-rock bänd, kes on tegutsenud alates 2014. aastast. Laulud saavad tavaliselt alguse mõne liikme mõttest, mida proovis koos edasi arendatakse. Inspiratsioon tuleb elust enesest, näiteks ämbritest, mille sisse on astutud või siis vastupidi suurtest kordaminekutest.\nTiitlivõitja Marakratt on punk-roki sugemetega bänd, kelle lood on tõsielulised ning naljatlevad. Rütmikalt agressiivne ja kõikide sageduste võimalikult tugevalt mängimine toob lavale kõva poweri, mis aitab ennast korralikult välja elada.\nRopka on vokaal-instrumentaalne kooslus sõpru, kes arvavad, et neil on maailmale midagi öelda. Muusikaga, muusika kaudu, muusikas, seeläbi oma kohta alles otsides. Omad lood oma maa keeles ja kõlas.\nTori Hobune on psühhedeelne folk-jazz- bänd, mille liikmed said esmakordselt kokku Pärnus koolibändide võistlusel. Teevad, mängivad ja laulavad põnevaid viise, lisades ellu veidi armastust ja sürreaalsust.\nPutin tahab põhiseadusse «ajaloo võltsimise» vastast erisätet (2) Loe artiklit


Kultuuriministeerium kuulutas 2020. aasta digikultuuriaastaks - Vaba Eesti Sõna\nKultuuriministeeriumi eestvedamisel viiakse järgmine, 2020. aasta läbi digikultuuriaastana. Aasta korraldatakse eesmärgiga, et uued põlvkonnad võtaksid omaks meie oma elava kultuuri ja pärandi ning digilahendused toetaksid.\nKultuuriministeerium on järjepidevalt teema-aastaid korraldanud alates 2005. aastast. Tähelepanu on pööratud kunstile, raamatutele, filmile, aga ka näiteks kultuuripärandile ning lastele ja noortele.\nTeema-aasta eestvedaja on kujunenud tava kohaselt mõni valdkondlik organisatsioon, kellele tagatakse riigieelarvest lisarahastus 200 000 eurot.\nSelleks ootab Kultuuriministeerium 7. juuniks ideekavandeid oma haldusala asutustelt, kes on huvitatud iseseisvalt või koos partneritega digiaasta läbiviimisest.


20.04.18 ERR Majandus\nKolmanda pensionisambaga liitujaid jääb järjest vähemaks\n23.01.18 Postimees 60+\n17.01.18 Postimees / BNS\n28.12.17 ERR Majandus\n12.12.17 Postimees, Majandus\nMinisteerium kolmandale sambale erandit ei kaalu\nVabatahtliku kolmanda pensionisambaga on Eestis liitunud ligi 103 000 inimest, kuid aasta-aastalt väheneb uute liitujate arv ning mullu võttis üle 12 500 inimese oma raha sealt välja.\nKolmandasse sambasse raha kogumiseks on vabatahtliku pensionifondi valinud eelmise aasta lõpu seisuga üle 45 000 inimese ning pensionikindlustuslepingu kaudu kogub raha ligi 58 000 inimest. Samas on rahandusministeeriumi statistikas esindatud ka need inimesed, kelle konto on tühi.\nKuni 2008. aastani liituti kolmanda sambaga kasvavas tempos ja kokku oli kliente 135 000, kuid edasi on liitujate arv tasapisi vähenenud ning tõusutrendis on sambast raha välja võtvate inimeste arv – eelmisel aastal oli neid 12 500.\nPensionikeskuse andmetel tõusid kolmanda samba fondide mahud eelmisel aastal 9,7 protsendi võrra 155,5 miljoni euroni. Kindlustuslepingute reservide maht oli ligi 239 miljonit eurot.\nAastaga vähenes kolmanda samba klientide arv umbes 2100 inimese võrra. Seejuures kindlustuslepingu sõlminute hulk kahanes 3014 inimese võrra, fondidega liitunute hulk aga kasvas 911 inimese võrra.\nMaksumuudatuste ootuses lõpetati lepinguid\nNii kindlustuses kui fonditurul on suurim turuosa Swedbankil. Panga mulluseid andmeid vaadates ilmneb, et kui esimeses kvartalis sõlmiti uusi kolmanda samba kindlustuse lepinguid 484, siis tänavu samal perioodil ainult 194.\nPanga investeerimise ja pensioni valdkonnajuht Kaire Peik ütles ERR-ile, et kuna 2016. aasta sügisel muutsid nad vabatahtlike pensionifondide ostmise soodsamaks, on nende kaudu kogumine mõnevõrra kasvanud, kuid kindlustuse kaudu pensioniks investeerimine vähenenud.\nTänavuse aasta kolme esimese kuuga sõlmiti pangas tema sõnul koos nii sissemaksetega fondidesse kui ka kindlustuslepingutesse umbes 900 uut kogumist.\nRääkides lepingute lõpetamisest, ütles Peik, et alates eelmise aasta oktoobrist, kui avalikkuse ette hakkasid jõudma uudised selle aasta algusest jõustuvatest tulumaksuseaduse muudatustest, sagenesid märkimisväärselt klientide küsimused, mida teha kolmanda sambaga. “Samuti aasta viimastel kuudel kasvas kolmandast sambast raha välja võtvate inimeste arv, mis siiski detsembriks juba stabiliseerus,” lausus ta.\nPeik lisas, et võrreldes aastataguse ajaga on uute kolmanda samba kogujate lisandumine Swedbankis veidi vähenenud, aga alates aasta algusest on see number tasapisi taastumas.\nCompensa Elukindlustuse juhatuse esimees Olga Reznik tõi välja sama trendi, öeldes, et ehkki viimaste aastate lõikes olulist kasvu lepingute lõpetamise osas ei olnud, on erandiks eelmise aasta november ja detsember. “Inimeste hulk, kes pensionilepingu lõpetada otsustas, kasvas seoses 2018. aasta maksumuudatustega,” selgitas Reznik.\nCompensa pakub nii garanteeritud tootlusega kui investeerimisriskiga pensionilepinguid ning Rezniku sõnul on viimastel aastatel huvi kasvanud pigem investeerimisriskiga lepingute vastu.\nTulumaksuseadus ei muutnud midagi ei sissemaksete ega väljamaksete osas, kuid maksuvaba tulu määr, mis on alates aasta algusest kuni 6000 eurot aastas, võib tekitada olukorra, kus iga lisanduv tulu, sealhulgas ka kolmanda samba väljamakse, võib tähendada, et inimese aastane brutotulu kasvab. Seetõttu on väiksem tema õigus maksuvabale tulule ning tänavuste tulude deklareerimisel võib selguda, et tagasisaadava tulumaksu asemel tekib vajadus hoopis ise tulumaksu juurde maksta.\nFondide keskmine pikaajaline tootlus on 4,35 protsenti\nKolmanda samba fondide keskmine tootlus alates 2002. aastast on rahandusministeeriumi andmetel 4,35 protsenti ja mullune keskmine oli 5,5 protsenti. Seega on pikaajaline tootlus kolmandas sambas 0,5 protsendi võrra kõrgem kui teises sambas.\nKindlustuslepingute garanteeritud tootlused kogumisfaasis on üldjuhul jäänud kahe kuni nelja protsendi vahele, osal seltsidest on need aga viimastel aastatel langenud ka alla ühe protsendi.\nAlates fondi loomisest arvestades on keskmine tootlus olnud suurim LHV Indeks Plussil ja Luminor Aktsiad 100-l, ulatudes üle üheksa protsendi. Üle seitsme protsendi on ka LHV Täiendava fondi keskmine tootlus.\nEelmise aasta tootlus oli suurim Swedbanki V3-l, LHV Indeks Plussi fondil ja SEB Aktiivse Pensionifondil. Madalaima, alla kaheprotsendilise tootlusega olid Swedbanki V1, SEB Tasakaalukas Pensionifond ja Luminor Intress Pluss Pensionifond.\nTööandjate huvi maksusoodustust kasutada on kasin\nTulumaksuseadus lubab tööandjal teha sissemakseid töötajate kolmandasse sambasse, kasutades nende eest tulumaksusoodustust. Tööandjaid, kes seda võimalust kasutab, aga napib – mullu tegi 104 tööandjat sissemakseid 2022 töötaja eest kogusummas 2,1 miljonit eurot.\n“Maksusoodustus on ettevõtjate jaoks täna siiski tagasihoidlik,” sõnas Swedbanki esindaja. “On ettevõtteid, kes teevad sissemakseid töötajate eest, ja ka neid, kes uurivad, kas ja kuidas seda teha saab. Praegune tulumaksuvaba sissemaksete tegemise võimalus tööandjale paneb sageli siiski eelistama pigem palgatõusu, mitte pensioniks kogumist”.\nTööandjad tegid mullu sissemakseid töötajate eest, kelle keskmine kuupalk oli 2755 eurot.


Visualiseeri oma südame löögid selle omatehtud pulsianduriga 🏠 | October, 2020\nVisualiseeri oma südame löögid selle omatehtud pulsianduriga\nMAKE tehniline toimetaja Sean Michael Ragan on loonud infrapunakiirguse anduri ja detektori dioodide abil, mis on inspireeritud fotograafiapõhisest impulssandurist, mille MarkusB on loonud Let's Make Robot'ilt. Viimane täiendus meie algajale sõbralikule nädalavahetusprojektidele on IR pulsiandur unikaalne kombinatsioon riist- ja tarkvarast ning see on suurepärane kõikehõlmav projekt õppimiseks.\nAlustame skoorimisest ja haarame mitmeotstarbelise PC-plaadi, et see sobiks ringi jalajäljega. Liigutage teravad nurgad ja küljed, mida ei ole vaja tõeliselt kohandatud plaadi valmistamiseks.\nMe kasutame sõrmade mansettina standardset kaabli klipi, nii et teie sõrm jääks pulssi avastamiseks kergesti diididele.\nMõningaid lihtsaid muudatusi LM324 op-amp IC-s tehakse koos PC-plaadile joodetud lihtsa ahelaga enne tarkvara juurde minekut.\nImpulssanduri väljund sisestatakse Arduino A0 pin päises ja seadme toorandmeid saab näha MAKE GitHubi hoidlas esitatud tarkvaraprojekti abil. Lõpuks kasutatakse töötlemist, et visualiseerida neid andmeid ja muuta see monitori pulsiks.\nKas peate ennast jootma ja tahad õppida veidi rohkem Arduino ja töötlemise kohta või vastupidi, või kui soovite lihtsalt sukelduda ja õppida tarkvara ja riistvara, on IR pulsiandur suurepärane projekt alustamiseks koos.\nVaadake allolevat videot, et näha selle projekti toimimist. Ehitamiseks kulub vaid paar tundi ja siis saate seda projekti kasutada uuteks rakendusteks. Mõned ideed hõlmavad muusikatehingute sobitamist teie südamelöögiga, teiste seadeldiste käivitamist konkreetse impulsi rütmiga või lihtsalt selle pööramise kuulmist helisignaaliks. Kui muudate seda projekti, siis dokumenteerige kindlasti oma protsess ja saatke meile lugu oma ehitamisest - võite olla MAKE blogis!\nMaker Faire Rooma: Joe lemmikud\nRaamatu ülevaade: hea elu labor\nMaker Pro Newsletter - 10/10/13\nBrooklyni kolmas Ward Makerspace sulgeb järsult kaupluse


Äripäev • 5. aprill 2019 kell 11:10\nMajandusministeeriumi majandusarengu osakonna juhataja Kaupo Reede näeb kasvavat probleemi, mis puudutab kaubandustõkkeid ekspordile. Foto: Liis Treimann\nVaatamata sellele, et Eesti majandus on kasvanud mitu kvartalit järjest heas tempos ja positiivset jätku oodatakse, valmistab aina suuremat muret eksport, millest sõltume palju.\nEesti Konjunktuuriinstituudi läbi viidud uuringust selgub, et Eesti majanduse olukord on olnud seitse kvartalit järjest hea ning selle aasta esimestel kuudel positiivsed arengud jätkusid, kuid aeglasemas tempos.\nVärske statistika näitab, et Eesti majandus kasvas eelmise aasta viimases kvartalis 4,2%. See on suurendanud nii ettevõtete kui ka perede kindlustunnet ning tugevdanud nende investeerimisvalmidust. Samas on sel aastal võimalik kuni ühe protsendipunktiline majanduskasvu aeglustumine võrreldes eelmise aastaga (3,9%).\nMajandusministeeriumi majandusarengu osakonna juhataja Kaupo Reede sõnul on jätkunud stabiilne ja tasakaalustatud areng, mis on mõjutanud elanike tulude kiiret kasvu ning ka aktiivsust tööturul uute kohtade loomisel. "Kiire palgakasv on jõudnud ka meie jaekaubandussektorisse, mis on viimasel ajal märgatavat kasvu näidanud," lisas ta.\nEksport vaevab pead\nJätkuvalt on ekspertide paneeli hinnangul Eesti kõige tõsisemad majandusprobleemid oskustööjõu puudus ja vähene innovatsioon. Võrreldes varasemaga on nende probleemide raskusaste langenud. "Kuigi meie suurimate majandusarengu pidurite raskusaste on langenud, siis on kiiresti kasvanud probleem, mis puudutab kaubandustõkkeid ekspordile. Eesti jaoks võib see muutuda edaspidi järjest suuremaks probleemiks, kuna meie majandus sõltub suuresti ekspordist," märkis Reede.\nTarbija optimism suureneb\nEluase mõjutas enim tarbijahinnaindeksit\nVõttes kokku 2018. aasta, tõusis tarbijahinnaindeks 3,4% ning selle suurim mõjutaja oli eluase, mis andis kogutõusust veerandi. Eluaseme komponentidest kallinesid kõige enam elekter (10,9%), tahkekütused (15,3%) ja üürid (7%). Hindade kogutõusust andis viiendiku mootorikütus ning veel viiendiku toit ja mittealkohoolsed joogid. Seejuures kallines bensiin 12,3% ja diislikütus 11,4%.\nÜhtlasi tõusis möödunud aastal keskmine brutopalk kõikidel tegevusaladel, ent kiirem palgakasv oli hariduse (13,1%), kaubanduse (10,8%) ning veevarustuse, jäätme- ja saastekäitluse tegevusalal (10,2%). Keskmine brutokuupalk oli kõrgeim info ja side tegevusalal ning finants- ja kindlustustegevuses – vastavalt 2172 ja 2154 eurot.


Paarkümmend saarlast osaleb linnade ja valdade päevadel\nEile Tallinnas Sokos Hotel Viru konverentsikeskuses alanud VIII linnade ja valdade päevadest võtab Saare maakonnast osa paarkümmend omavalitsustegelast.\n“Kokku on osalejaid 1200. See on üle aastate osalejate rekord-registreerimisarv. Väga hea,” ütles Eesti omavalitsuste liidu nõunik Sirje Ludvig, lisades, et need saarlased, kellega ta on rääkinud, on üritusega väga rahul.\nOrissaare vallavanem Aar-ne Põlluäär kinnitas Saarte Häälele, et vaieldamatult on aasta tippomavalitsustöötajatele mõeldud üritus väga kasulik.\n“Tegelikult saab hästi palju juhtimisvõtteid ja ka igapäevase elu korraldamiseks häid mõtteid,” märkis Põlluäär, lisades, et ta on oma ametisoleku aja jooksul linnade ja valdade päevadel käinud igal aastal.\nPõlluäär tähendas, et kuna üritusel on koos praktikud, kes oma kogemusi teistele jagavad, siis on see ettevõtmine selles mõttes hästi vajalik.\nLinnade ja valdade päevadest võtavad osa kohalike omavalitsuste juhid, spetsialistid, riigiasutuste ja teiste avalike sektorite ametnikud, sotsiaalpartnerid, poliitikud ja ettevõtjad. Traditsiooniline aasta tippsündmus pakub osalejale võimalusi teadmiste vahetamiseks, hetkeseisu ja perspektiivide analüüsimiseks ning suhtlemiseks kolleegidega üle Eesti. Ürituse raames toimub arvukalt seminare ja diskussioone. Korraldavad Eesti maaomavalitsuste liit, Eesti linnade liit ja Tallinna linnavalitsus.


Kui urineerimine läheb vere ja valu, Kõhuvalu vasakule allosas kui vajutate allosas\nMillistes haigustes uriinis see juhtub\nNaistel on kusejuha ja päraku vaheline kaugus väga väike ja see muutub bakterite põie sisenemise peamiseks põhjuseks.. Erütrotsüütide suurenenud sisaldus on muu hulgas ka interstitsiaalse nefriidi ja ägedate ravimite sümptom. On arvamusi, et mesangia, samuti tuubulite interstitsiaalsed koed ja epiteel mängivad selle välimuses peamist rolli. See on just nagu pihku pistetud pomm, mille taimerile on jäänud aeg viis sekundit.\nKui see, et kontoris köögikraani solisemine sunnib iga kord samme WCsse seadma, juba häirivaks muutub, tasub vaadata, mida autorid, Columbia ülikooli meditsiinikesku se arstid Christopher Kelly ja Marc Eisenberg selle kohta oma muhedal ja tervemõistuslik ul moel kirjutavad.\nOn kirjutamata reegel, kui urineerimine läheb vere ja valu kellegi tualetikombeid on sama ebaviisakas kommenteerida kui tema kehakaalu või poliitilisi vaateid. See oli vist juba neljas kord täna õhtul?\nSina tead, et pissid palju, nemad teavad, et pissid palju, aga küsimus jääb: miks sa pissid palju? Sage urineerimine, tuntud ka kui polüuuria, võib varieeruda kergelt häirivast nuhtlusest kuni tõsisest haigusest märku andva sümptomini. Suurem osa inimesi urineerib kuus kuni kaheksa korda päevas.\nMARTHA ♥ PANGOL \_u0026 Victoria, SPIRITUAL CLEANSING \_u0026 HEAD MASSAGE, HAIR BRUSHING, ASMR,\nKui sina teed seda sagedamini või kui pead öösel mitu korda käima selle nimi on noktuuriavõib asi olla selles, et lihtsalt jood liiga palju vett, kui urineerimine läheb vere ja valu või alkoholi. Teisalt jällegi on võimalik, et sul on diabeet või neeruprobleem.\nNii et kas broneerida lennukis alati vahekäigu-pooln e koht? Käia töö juures vaheldumisi mitmes tualetis, et keegi ei saaks sinu tillukese põie kohta märkust teha?\nVõta rahulikult Sa kaanid kohvi või vett On üsna ilmne, et suurtes kogustes vee või mõne muu vedeliku joomine põhjustab sagedast urineerimist. Vale on ka see, et pead jooma kaheksa klaasi vett päevas — keegi ei tea, kust see number on võetud. Palju mõistlikum eesmärk on vältida janu ja hoida uriin kahvatukollane või värvitu.\nKui hormoonide tase muutub ja vedelikuvajadus niisamuti, siis võid avastada end märksa sagedamini vetsu vahet kõndimas. Veelgi enam, kasvav emakas sõna otseses mõttes surub põiele ega lase sel lõpuni täituda. Selle tulemusel pead põit sagedamini tühjendama, kuigi neerud toodavad endiselt sama koguse uriini.\nSelles seisundis on sinu veres nii palju suhkrut, et neerud toodavad sellest vabanemiseks rohkem uriini. Proovi uriini maitsta, et teada saada, kas see on magus… nali. Selle tulemusena on sinu keha pidevas janus ja püüab kaotatud vedelikku asendada.\nMine arsti juurde, et teha mõned vere- ja uriinianalüüsid. Kui tunned tugevat peapööritust ja väsimust, hoolimata sellest, kui palju vedelikku sa jood, peaksid minema EMO-sse.\nSinu vananedes eesnääre suureneb ja võib hakata uriini voolu takistama. Selle väljutamine muutub vaevalisemaks ja nii on põis peaaegu kogu aeg täis.\nSuurem osa naisi põeb seda vähemalt korra elus. Meeste puhul on see haigus haruldasem, aga muutub vanemas eas tõenäolisemaks.\nVõimalik ka, et sul on mõni sugulisel teel nakanud haigus. Paari lihtsa uriinianalüüsig a on võimalik täpne diagnoos välja selgitada.\nRavi toimub tavaliselt antibiootikumid ega. Kui sümptomid tekivad tihti või pärast antibiootikumik uuri ei parane, siis võib tegemist olla haruldase interstitsiaals e tsüstiidi ehk kroonilise põievalu sündroomiga. Sa lekid pidevalt, eriti siis, kui köhid või naerad Kahjuks ei vaju ajaga lonti mitte ainult sinu nahk. Ka vaagnapiirkonna lihased lõdvenevad teataval määral ja selle tõttu on põiel vähem jõudu uriin sees hoida. Järsk surve kõhule — nagu juhtub raske eseme tõstmisel või naermisel — pigistab põit ja võib sellest pisut uriini välja suruda.\nSeda seisundit, mille nimi on inkontinentsus, ravitakse tihti tablettide või Kegeli harjutustega.\nKui sa ei tea, mis need on, siis need seisnevad korduvas lihaste pingutamises uriinivoolu peatamiseks. Võid proovida Kegeli harjutusi teha näiteks koosolekute ajal. Sind tabab tihti ootamatu, tugev urineerimissoovaga muidu tunned ennast hästi Sa istud laua taga ja tegeled oma asjadega, kui korraga kukub põis tähelepanu nõudma.\nTegemist võib olla nn üliaktiivse põiega, mis ilma pikalt ette hoiatamata püüab end tihti ja äkki tühjendada. Põielihased tõmbuvad jõuliselt kokku isegi siis, kui põis ei ole täis, ja see, et tualett on kaugel, neid suuresti ei huvita.\nSee on just nagu pihku pistetud pomm, mille taimerile on jäänud aeg viis sekundit. Ravimitega on võimalik põielihaseid rahustada.\nTsüstiit naiste ravis


Kaido Kikkas – Vikipeedia\nAastatel 1977–1984 õppis ta liikumispuude tõttu koduõppe vormis. 1988. aastal lõpetas Tallinna 44. Keskkooli kuldmedaliga. 1994. aastal kaitses Tallinna Tehnikaülikooli informaatikainstituudis tehnikamagistri kraadi tööga "Puuetega inimene ja infotehnoloogia". 1999. aastal kaitses Tallinna Tehnikaülikoolis tehnikateaduste doktori kraadi väitekirjaga "Using the Internet in rehabilitation of people with mobility impairments – case studies and views from Estonia".\nAastatel 1994–1997 oli ta Astangu Toimetulekukeskuse informaatika peakonsultant, 1994. aastast Tallinna Tehnikaülikooli infotehnoloogia teaduskonna informaatikainstituudi õppejõud (assistent, 1999. aastast lektor) ja teadur, 1997–2002 ka TTÜ rehabilitatsioonitehnoloogia labori juhataja. 2002–2004 Tallinna Ülikooli Kasvatusteaduste Instituudi vanemteadur, 2004–2006 TLÜ haridustehnoloogia keskuse vanemteadur, 2006–2008 TLÜ Matemaatika ja Loodusteaduste Instituudi informaatika osakonna dotsent ja vanemteadur, 2008–2015 TLÜ Informaatika Instituudi dotsent, 2015. aastast TLÜ Digitehnoloogiate Instituudi sotsiaalse ja vabatarkvara dotsent. 2008–2009 Eesti Infotehnoloogia Kolledži lektor, 2009. aastast dotsent.\nTa on MTÜ Eesti Interneti Kogukond juhatuse liige.\nPuuetega inimesed ja infotehnoloogia – mis? kuidas? miks? Tallinn, 1995\nInfotehnoloogiasõnastik eripedagoogidele. Tallinn: Tallinna Tehnikaülikool, 1998\nWWW ja HTML: abiks algajale võrguhuvilisele. Tallinn: Tallinna Tehnikaülikooli Kirjastus, 1998\nPingviiniaabits: Linux töölauaarvutis. Tallinn: Tallinna Pedagoogikaülikooli Kirjastus, 2005\n2004 Eesti Punase Risti V klassi teenetemärk\n↑ 1,0 1,1 Eesti Teadusinfosüsteem. Kaido Kikkas\n↑ Eesti Infotehnoloogia Kolledž. Õppejõud\n↑ Eesti Interneti Kogukond sai uue juhi. Äripäev, 11. veebruar 2013\n↑ Eesti Vabariigi teenetemärgid. Kaido Kikkas\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Kaido_Kikkas&oldid=5799718"\nLehekülje viimane muutmine: 17. jaanuar 2021, 19:14\nSelle lehekülje viimane muutmine: 19:14, 17. jaanuar 2021.


Analüütik: tulumaksuvaba osa palgast ongi ajale jalgu jäänud | Praxis\nAnalüütik: tulumaksuvaba osa palgast ongi ajale jalgu jäänud\nPraxise analüütik Andres Võrk ütles, et valitsuse eesmärk tõsta tulumaksuvaba miinimumi on igati loogiline, sest suhtena palka pole see viimasel aastakümnel nii madal olnud.\nVõrk rääkis intervjuus Vikerraadiole, et maksude ülesanne pole pelgalt riigieelarvesse tulusid saada, vaid maksudega suunatakse inimeste ja ettevõtete käitumist ja vähendatakse ebavõrdsust.\nEbavõrduse vähendamise meetmele pole Eesti suurt tähelepanu pööranud. “Kunagi võrdlesime uuringus 19 riiki ja neist lausa 16 olid sellised, mis jagasid maksusüsteemi kaudu tulusid rohkem ümber kui Eesti,” lausus Võrk.\nAnalüütiku sõnul on siiski igati loogiline, et madalama sissetulekuga inimesi pole mõtet suurelt maksustada, sest sotsiaaltoetuste näol peab riik selle tagasi maksma.\nKui võrrelda 144 euro suurust tulumaksuvaba miinimumi 320 euro suuruse alampalgaga, siis moodustab esimene alla poole teisest.\n“Aga 2006. aastal moodustas tulumaksuvaba osa 2/3 alampalgast. Praegu on tulumaksuga maksustatav osa palgast kõige kõrgem viimase 13 aasta võrdluses. Maksuvaba osa on lihtsalt niivõrd palju väiksemaks muutunud,” tõdes Võrk.\nSeda, et tulumaksuvaba miinimum võiks tõusta koguni 500 eurole, ta realistlikuks ei pea, sest riigieelarvele tähendaks see suurusjärgus 500 miljonit eurot miinust.\nKüll aga tasuks mõelda lubadusele, et 2015. aastal langeb tulumaksumäär ühe protsendipunkti võrra 20 protsendile. Selle ärajätmine ning 50-60 miljoni euro suunamine tulumaksuvaba miinimumi tõusu võimaldaks Võrgu hinnangul tõsta miinimumi 170 euro peale.\n“Tulumaksumäära langetamisest protsendipunkti võrra võidaksid 20 protsenti Eesti kõige jõukamaid inimesi, 80 protsenti võiks eelistada maksuvaba miinimumi tõusu,” sõnas Võrk.\nKui tõsta miinimumi rohkem, on selge, et selleks tuleb leida mingi muu katteallikas. “Et mille arvelt? Kas vähendame teenuste osa või tõstame muid makse,” küsis Võrk.\nKui tõsta tarbimismakse ja aktsiise, siis analüütiku hinnangul reaalset kasu sellest inimestele suurt ei tule. Tarbimise aspektist oleks maksuvaba miinimumi tõstmine Võrgu arvates positiivsem, sest madalapalgalised kulutavad suurema osa raha ära ja see jääb ringlusesse.\nPõhjendusi, miks eelistada tulumaksuvaba miinimumi tõusu tulumaksumäära langetamisele või vastupidi, tuleks analüütiku sõnul käsitleda pigem maailmavaate aspektist.\nVõrk toonitas, et tulumaksuga mängimine pole valitsuskabinetile kuigi ohtlik, kuid ärevaks peaks see tegema kohalikud omavalitsused.\nSeepärast, et riigieelarve maksutuludest moodustab füüsilise isiku tulumaks ligi 5%, kuid kohalikel omavalitsustel kohati isegi 90%.\n“Valitsuskabinetil lihtne lubada tulumaksumääraga mängimist, aga kohalikele omavalitsustele on see väga oluline. Seetõttu peab muudatustega olema väga ettevõtlik,” märkis Võrk.\nAllikas: Analüütik: tulumaksuvaba osa palgast ongi ajale jalgu jäänud, ERR


sõlmed kilpnäärmes 14.05.07 / Endokrinoloogia\n2 aastat tagasi ultraheliuuringu tulemusena leiti kilpnäärme vasakus sagaras ligikaudu 1,2*0,9*0,8cm suurusega isoehhogeenne kolle, sees kajavaene tsoon. Mida see tähendab? Sel aastal on seesama sõlm norm ehhogeensusega struktuuri foonil, kajarikas ja sisaldab väikest kaltsifikaati. Mida see tähendab? Lisaks on vasakus sagaras uus 2,6mm-ne hüpoehhogeenne sõlmjas kolle. Mida see tähenda? Sagarate maht v 5,2ml, p 5,2ml, istmus asümmeetriline, biokeemia analüüsid normi piires, v a TPO-ak/türeoglobuliini mikr immunmeetdil uuringus, mis aastal 2005 oli 246.\nViimane küsimus: kas selline seis mõjutab ka vererõhku? Kasutan vererõhu alandamiseks Bertaloc ZOKI 50mg ööpäevas.\nUltraheliuuringu tulemused tähendavad seda, et Teil on kilpnäärme vasakus sagaras kaks sõlme - suurem ja väiksem. Väiksem on küll nii väike (läbimõõt 2,6mm), et sellel kliinilist tähendust ei ole. Kilpnääre on normisuurune ja talitleb normaalselt. Kõrge antikehade tiiter viitab kroonilisele autoimmuunsele türeoidiidile. Mingeid viiteid pahaloomulisusele ma ei näe. Ravi Te ei vaja. Kontroll polikliinikus 1 kord aastas.\nTeie puhul kilpnääre vererõhku ei mõjuta.


Alafoorumid » Toiduvalmistamine » Magustoit\nTeemal on tulnud 122 vastust, viimati 22.apr 2008 20:12 | Teemat on vaadatud 42485 korda\nmake Postitatud 22. aprill 2008 20:12\nKui tihti te valmistate kodus magustoite? Kisselli,tarretist,brüleed vahtu,putrusid jne.\nPean tunnistama,et mina isiklikult teen küll harva.Brüleed pole üldse kunagi teinud ega tea kas oskangi.\nteema algatas mina8 Postitatud 22. aprill 2008 21:49\nkisselli saab vahest tehtud, putrudest olen mõned korrad kaasa palvel riisiputru teinud (ise seda ei söö). Aga üldiselt on nii, et kui magusaisu on, siis saab kas mingit kooki/küpsiseid tehtud või poodi jäätise järele mindud\nteema algatas annette 05 Postitatud 23. aprill 2008 08:07\nToredat kevade hommikut kõigile ,mul siit aknast kohe nii soe ja hele päike!\npääsusilmake,tahan öelda et kisselli meie tarvitame vähe,.kui siis kui teen mõnikord putru,siis abikaasale maitseb kisselli pudru peale kohe valada ja sellist ikka paksemat kisselli,rohkem tarvitame tarretisi puuviljadega ja lõpuks peale veel kas jäätist vöi tugevamat vahukoort,brüleed peaaegu üldse ei valmista,mõni üksik kord ,siis ka ise söön,aga eraldi putru teen tihti ,abikaasale meeldib pudrule võisilm panna ja nii sama siis süüa ja muud ei olegi vaja talle.,kuigi sinna juurde joob tassi teed veel ära,Mulle endale maitseb pudru moosiga ja siis tass piima kõrvale,Täna hommikuks tegin neid Atsinna ahjusooje Sibulasuppi saiu ,mõnele panin ka juustu peale ,kõik oli hea ,aga homme hommikul tahangi teha hirsiputru,Niiet nii seda kui teist saab ikki valmis tehtud,.oleks ainult tahtejõudu\nteema algatas pagarikass Postitatud 23. aprill 2008 10:38\nmulle meeldib küll magustoite teha,aga selliseid vanaaegseid.Ka lastelastele maitsevad need väga.Lemmik on bubert jõhvikakisselliga,samuti kohupiimavaht kisselliga.Minu lemmik on kakaokissell piimaga ja seda juba kooli ajast saati.Lumepallisupp on ka hea ja muidugi vaniljekaste igasuguste kompottide või toore puuviljadega.Samuti meeldib tarretisi teha.Varem tegin ikka üle päeva,nüüd on pere väike ja tööpäevad pikad,teen neid ainult siis kui lapselapsed koos issi-emmedega külla tulevad.Üks korralik perelõuna laupäeval-pühapäeval peab lõppema magustoiduga.Küpsetisi ma nendel päevadel ei tee,see on igapäeva töö.\nteema algatas NurrMarta Postitatud 23. aprill 2008 10:51\nMeil on kuidagi kujunenud, et magustoiduks on ikka pigem mingi küpsetis või kiirel ajal ka lihtsalt jäätis lisanditega. Aga miks, no tõesti... peaks ikka selle magustoidutegemise ausse tõstma. Seda enam, et abikaasa üritab dieeti pidada ja koogid sellele kuidagi kaasa ei aita\nLast oodates oli mul vahepeal selline leivasupi-kiiks, et mehe väitel ei olnud külmkapis muudele asjadele üldse ruumi - kõik kohad minu leivasupikarpe ja -kausse täis No tehniliselt võttes oli see pigem leivakreem kui -supp - ikka paksem ja vahustatud. Ja jube hea. Aga ju siis sai isu tükiks ajaks täis ja nüüd pole teinud.\nVäike tips nõuab oma "kohupiimamagustoitu", mis tähendab kohupiima, millele lisan veidi šokolaadikreemi. Väga läbi ei sega, nii jääb kena viiruline.\nteema algatas Kadiann Postitatud 23. aprill 2008 11:53\nmina olen supermaiasmokk ja teeksin magustoitu iga nädalavahetus (nädala sees küll ei jõua) - aga tihtipeale ei ole teisi sööjaid peale minu. tarretis ja kreembrülee, kissell enamasti. mustika-kohupiima magustoit läheb hästi, aga mustikad saavad sügavkülmast suht ruttu otsa\nnagu NurrMartagi märkis, siis sagedasti on magustoidu rollis hoopis mingi küpsetis. vahel enda rõõmuks rohkem, teen riisi-rosina-vormi v lumepallisuppi\nteema algatas annette 05 Postitatud 24. aprill 2008 07:32\nVäga hea teema järjekordselt,muidu olidki siin rohkem soolasemad toidud ja ahjuküpsetised liikvel ,nüüd saab ehk midagi magusamat ja kergemat toidu kõrvale spikerdada,hea on vaadata teiste retsepte mis keegi valmis tegi ja siit tulebki endale idee , kuigi meie kisselli liiga ei kasuta aga tahaksin täna teha kohupiimavahu kisselliga\nteema algatas mina8 Postitatud 24. aprill 2008 12:09\nüks väga hea ja lihtne magustoit. Vaja läheb:\nkohupiima (magus teraline pakikohupiim)\nmõned küpsised (ise olen kasutanud selga shokolaadi küpsiseid)\nsoovi korral-martsipan/kirsid (või mõnd muud hapukamat kompotipuuvilja)\nVahukoor suhkruga vahuks, segada kohupiimaga, küpsised murendada suupärasteks tükkideks.\nSegada kõik omavahel ja panna magustoidupokaalidesse. Hea oleks kui saaks veidi külmkapis seist, siis tõmbab küpsis pehmemaks.\nVäga hea ja kiirelt valmiv magustoit.\nteema algatas NurrMarta Postitatud 24. aprill 2008 15:28\nNo vat, Kadiann, mina olen ka hullupööra maias Aga klassikaliste magustoitude tegemiseni ei jõua, olen rohkem küpsetaja-tüüpi. Mulle hirmsasti meeldib see lõhn, mis küpsetamisel maja täidab.\nNo ja veel šokolaaditrühvleid igasuguseid, neid ma võin ka vormida. Eile just tegin viimati\nteema algatas annette 05 Postitatud 05. mai 2008 20:30\nTegin täna sellist ,no lehma kommi ,vanasti sai ikka tihemini teha ,nüüd tuli järsku meelde need möödund ajad ammused, ostsin 35% vahukoort, lisasin suhrut ja keetsin ,ning muudkui keetsin vaiksel kuumusel ikka, segades ja segades ,et ei kõrbeks põhja ja seni kuni näed et kogus on paksenenud ja ilus selline hele pruunikas siis see mass sai potist välja ja läks edasi taldrikule sai määritud ilusti üle terve taldriku,seal ta siis on rahulikult niikaua kui tunned oleks nagu jahtunud ja kõvemaks muutunud ,siis lõikasin massile terava noaga sellised kuubiku moodi tükkid,et oleks hea võtta.Väga hea teega juua ,või nii sama näksida.Kommi kõvadus olenebki sellest kui kaua seda keedad.Maitav,kui ei ole tervisega magusa suhtes probleeme\nteema algatas Atsinna Postitatud 05. mai 2008 21:17\nMagustoidu teema on huvitav teema, millele pole ise veel midagi lisanud. Eile tegin maasikatest ja mustsõstra toormoosist kisselli ja kohupiima maitsestasin vanilje ja maasika toormoosiga. Klassikalisi magustoite teen väga harva, on kuidagi unustuse hõlma vajunud ja märkamatult üle läinud kookide küpsetamisele. Kui mõelda, millal see toimuma hakkas, siis vist 15-20 a kindlasti tagasi. Kui varem oli nädalas 3-4 erinevat magustoitu, siis praegu kuus ühte ei tulegi. Kui mõtled magusa peale, siis on see mõni kook ja loomult olen ka küpsetaja tüüpi. Meie pere klassikalised magustoidud olid: bubert, lumepallisupp, piimakissell, karamellkissell, kakaokreem, kohupiimavaht või mannapuder kisselliga, mannavaht, tarretis vahukoorega, leivavaht kas piima või hapukoorega. Brüleed pole näiteks teinud. Kummaline on see, et kui mõtled, mida magusat teha, ei tulegi meelde mingid magustoidud, vaid pähe lööb: mis kooki teen. Ja kõige lihtsam magustoit on muidugi jäätis, mida meie varume 5 l karbiga. Esiteks soodsam ja teiseks jätkub teda tükiks ajaks. Mõnus süüa toormoosi või marjadega igal ajal. Jäätisekokteil sobib ka. Kes mäletab veel hapukoort segatuna kakao ja suhkruga. Oli minutiga valmis.\nteema algatas annette 05 Postitatud 08. mai 2008 13:02\nMis jamate seal,mina maja küll enam ehitama ei hakka, jätan selle töö ikka ärimehele,tema ikkagi nagu paistab nime järgi meesterahvas olevat,ma tegin hoopis pannkooke,väga maitsvad tulid ,mulle meeldib neid hapukoorega süüa ,ega moosist ka ära ei ütle\nteema algatas annette 05 Postitatud 15. mai 2008 16:48\nKüll meil oli ikka ilusaid toidu teemasid ja kõik nagu vajuvad kuhugi ära,kas siis tõesti kõik on rangel dieedil,ei ole näha et keegi praadi teeks ega ka magustoite seda enam,aga mina näe ikka leian aega ja tegin vähemalt kerge leivasupigi valmis ,ikka parem kui üsna muidu\nTükeldasin 5 õuna ja 250 g leotatud kuivanud õunu ,300g tahket leiba,edasi keetsin õunasegu ja leiva pehmemiseni,kui jäävad tükid ,siis hõõruda kõik läbi sõela.Maitsestasin suhkru ja meega.Serveerisin vahustatud koorega.\nmake Postitatud 15. mai 2008 23:02\nSina annette 05 oled ikka tubli ja hoiad toiduteemat üleval aga mina näed ei võta vedu enam.Üks väga nipsakas vastus pani mind meelt muutma.Eks ma vahest ikka kuskile oma sõna torkan kui tuju on.\nteema algatas Sonera Postitatud 16. mai 2008 09:57\nMagustoitu teen ka harva, meie magustoit on ikka tuutu jäätis, kas maasika või šokolaadi. Poest ostetud muidugi Ja saiakesed ja koogid\nteema algatas pagarikass Postitatud 16. mai 2008 10:09\nneid nipsakaid vastuseid ei tasu eriti südamesse võtta.Mina käin siin toidutares ainult sellepärast,sest siin foorumis tunduvad kõik inimesed nii toredad olema.Teine foorum on veel isetegija,seal on ka tore seltskond.Kuid magustoidu juurde tagasi.Teen magustoitu iga päev,põhiliselt on kohupiim igasuguste lisanditega ja\njäätis.Omad lapsed on küll kõik välja lennanud,kuid kahele kasulapsele meeldivad need magustoidud kõige rohkem.


Volli veste 5 2016 Eesti Elu - Estonian World Review\nVolli veste 5 2016 Eesti Elu\nMeelejahutus 05 Feb 2016 EL (Estonian Life)Eesti Elu\nNo sellist asja küll ei ole, kui võtta sõna igavene üks tähendus. Selline elu on ainult taevariigis, kui Peltsebubi impeeriumisse ei saadeta. On ju aga sõnal teine tähendus – sõimusõnana. Nigu sa igavene siga. Ja nigu teame, on igal seal mitu viga. Eluiga aga, too mis meile rõõmsast sünnist antud kuni kirstu asetamiseni, on vananedes oma pahedega, nigu kõik teame.\nKui noorena olid mees nagu metsapull, rammu, laulu ja lustakust täis, siis vanuigi tuleb küll vahel mõte, et miks see korpus ometi vastu ei pea. Kuid kuna teame alternatiivi, siis kuuleme tohtri manitsusi, neelame üha rohkem rohte ja langetame isegi liikumise kohta otsuseid, mida paremates aastates kunagi ei teinud. Näituseks pimedas kusagile sõitmine jääb ära. Ka tormis ja marus. Lihtsalt ei julge usaldada neid reflekse. Ega silmi.\nKa lehelugemist peab teatud ettevaatusega ette võtma. Eriti neid viimaseid lehekülgi, kus saame teada, kes me semudest, nende küljeluudest on Liiva Hannuse poolt tähtede taha kutsutud. Mõni kaugelt liiga noorelt.\nAga mis see Harju keskmine, antud aastate keskelt läbi arv, ikka tähendab? Ületad selle künnise, ei julge enam miskitki teha. Meil on ju selleks vanurite huvides hooldekodud – kuid katsu sa sinna kirja pandud saada! Eriti, kui on mingi ebameeldiv terviseviga juures.\nKadunud ämm alati ütles, et viigu teda vanadekodusse ainult siis, kui ta mõistus enam ei jaga. Julgesin küsida, et kuidas me seda peame määrama. Vastutasuks sain mitte ainult kurja pilgu osaliseks, aga mõneks ajaks ka tema einelauast pagendamise. Mis oligi vahest hea, kuna kullakesele maitses korraliku eestlasena liialt magus ja soolane ning teame, kuidas need tervisele käivad. Ehk ämmamamma pikendas nii mu iga, mine tea.\nLehest ei pea aga ainult surmakuulutusi lugema. Mõnuga sain teada, et EV100 on käivitatud, no see on alles juubel, mida hinnata. Õieti on see ju meie rahva kolmas juubeliarv, esimesed – 50 ja 75 – saab kuidagi kõbusalt ära kannatada, aga seda viimast vaid vähesed näevad. Ja harva hea tervise juures.\nOli seega imeks lugeda, et siin riigis elab üks daame, kes väidab enese 120-aastase olevat, kuid kuna dokumente polevat, siis teda ametlikult maailma vanimaks ei saa tunnistada. Proual olevat sugulaste jutu järgi hea tervis, kuidas see nii auväärses eas saab võimalik olla, on minule müstikaks. Poole nooremaid on vikatimees selle eluka, vähjaga, ära viinud. Ja temale ei lähe korda, kui tahad, noh Maarjamaa vanuseks saada.\nSellegipoolest pole vingumisest kasu, kui selle igavese iga paharetid välja ronivad. Ja üks neist on igavus. Lollikastis on rämps, uudised mujalt on pea alati halvad ja lugeda ka enam eriti viitsi muud kui meelejahutust, kuna mõtelda see vana kolu eriti enam ei taha. Peale selle peale, et kui päike paistab, vihma ei saja, on ikka hea elada, kui väsimus varakult sängi ei vii. Kust ärgates võib ohata – veel üks päev antud ja mis sellel saakski olla viga?


autor: Pääro Metsand\nEsimene reis: Lumix S1R + Lumix S 70-200mm f/4 & Lumix S 16-35mm f/4\nPhotopoint ja Panasonic Eesti andsid mulle suurepärase võimaluse katsetada Panasonic fotokaamerate lipulaeva Lumix S1R koos kahe tippklassi objektiiviga ligi 1000 kilomeetrit Eestist põhja pool, et testida kaamera vastupidavust krõbekülmas Riisitunturis nii külmakindluse-, kui ka ööfotograafia seisukohalt lähtudes.\nPanasonic Lumix DC-S1R täiskaader hübriidkaamera on suur! Kui enamasti arvatakse, et hübriidkaamera annab eelise just oma kompaktsuse tõttu, siis see on olnud minu jaoks suhteliselt vähetähtis või lausa negatiivne aspekt – kaamera peab mahtuma ja istuma kätte. Väiksematel keredel kaob tasakaal suuremõõdulise objektiiviga kohe ja tihti on puudu ka sõrmedel haaramisruumist.\nLumix DC-S1R puhul jäid need mured ära. Kere on minu igapäevasest Pentax K-1 kaamera kerest pisut suuremgi ja istus kätte mugavalt ning umbes 1 kg kaalu andis hoidmisel omavõrra nii tasakaalu + kindlust.\nPanasonicu enda toodetud uued L-bajoneti objektiivid Lumix S PRO 16-35mm f/4 ja Lumix S PRO 70-200mm f/4 O.I.S istusid kerega koku nagu valatud ja tasakaalust polnud puudu kummagi puhul.\nLumix S1R tehniliste omaduste kirjeldusega saab igaüks tutvuda Photopointi veebikaubamajas tootelehel ja seetõttu ei hakka ma kogu seda juttu ringi kirjutama. Räägin vaid muljetest.\nNii teravat pilti ei ole ma oma elus enda käes hoitud kaameratega saanud – mitte kordagi. 47 megapiksline sensor (8368 x 5584 px) annab lõpptulemusena sellise teravusastme, et ei Pentaxi 36 megapiksline täiskaader ega ka 50 megapiksline keskformaat sellega kuigivõrd ei võistle. Kasutades veel kõrgresolutsiooniga tehtud kaadrit, mis on pikema pildiservaga üle 16 000 piksli, siis on tulemus müstiline! Sellest pildist on vajadusel trükikõlbulikku väljalõiget teha imelihtne ja resolutsioonipuudust ei teki.\nEsimesel reisil kaasas olnud S1R kere koos kahe objektiiviga (Lumix S PRO 16-35mm f/4 ja Lumix S PRO 70-200mm f/4) on sellel kaameral väga kiire ja 99% täpne autofookus nii liikumatu, kui ka jälgiva seade puhul.\n70-200mm f/4 O.I.S puhul 99% korrektne – see tähendab minu mõistes tõeliselt haruldast tulemust. Kahjuks ei saanud küll testida Eesti oludes jahti pidavate kakkude peal, kuid siiski – Laanenääri lend ja peatumine tundramaastikus oli oodatust märksa parema tulemusega.\nPRO 16-35mm f/4 objetiivi puhul on vaja välja tuua vinjetivaba ja servast servani terav kaader. Pilt on puhas ja moonutustevaba nii keskel, kui servades. Eelkõige tuli see välja panoraame kokku kleepides – kõik sujus ilma lisakorrektuurideta koheselt ja tulemused olid nauditavad.\nLõpmatusse teravustamise katsetamisel manuaalselt ehmatasin hetkeks, kuna objektiivi väliskorpusel ei ole ühtki märki, mille järgi joonduda või sätitud kohta meelde jätta… kuid siin tuli appi Lumixi sisemine tarkus. Kaamera kuvas kõik vajaliku ekraanil ja iga fookusrõnga liikumine andis täpse näidu ja teravuskauguse. Sain tähed teravaks kolmanda klõpsuga. JA see on uue toru katsetamisel suurepärane tulemus!\nEripäradest võrreldes senini pidevalt kasutuses olnud Pentax K1 täiskaader peegelkaameraga – Panasonic’u ISO taluvus ei suuda kahjuks sellel teemal sammu pidada. Kasutuslaeks jääb ööfotograafias suurusjärk 3200 – 4000, mis muidugi on 47 megapiksli juures on juba suurepärane tulemus. Tekkiv digimüra on sedavörd peeneteraline, et järeltöötluses selle eemaldamine on suhteliselt lihtne ja ei lase nende näitajate juures oluliselt pildi teravusel kannatada.\nSarnane mure on Pentax K1-ga võrreldes varjualade väljatoomisega dünaamilist ulatust testides. Lumix kahjuks seda testi välja ei kannata ja seetõttu võiks Lumixi kasutaja võtta aega rohkem säriajale ning katsuda viia ISO sellejagu madalamale tasemele. Kiire virmalistemängu puhul panoraami ehitades on see pisut keeruline, kuid tulemus tasub end igal juhul.\nLumixi originaalaku (DMW-BLJ31) täidab päevases valguses pildistamisel ja AF-i kasutades suhteliselt täpselt kõiki neid tehase poolt kirjeldatud normatiive. Rohkem ei osanud oodata ja rohkem ei pakkunud võimekus ka – mõnisada kaadrit ja uus aku.\nAga öine pildistamine tõi välja midagi üllatavat. Kaasas oli mul üleval Riisitunturi tipus 3 akut. Kuna külmataluvust lubas tehasejutt kuni 10 miinuskraadi, siis igaks juhuks hoidsin 2 tagavaraakut põues soojas. Kraadiklaas näitas kahel tundrakatusel veedetud ööl -20 kuni -26 külmakraadi.\nKui Lumixi aku ei pea tegelema autofookusega, siis peab ta esimese testi kohaselt 20 külmakraadi juures vastu (!!!) 785 klõpsu – sisuliselt 2x rohkem, kui päevasel autofookusega pildistamisel ja seda 2x madalama temperatuuri juures, kui tehas tema külmakindluseks pakub. Siinkohal olgu mainitud, et aku ei käinud pildistamise vaheaegadel põues soojas, vaid oli sellisel temperatuuril koos kaamerakerega üle 5 tunni jutti.\nSee on näitaja, mida ma olen näinud vaid Pentaxi täiskaadersüsteemil. Ja see on minu jaoks sedavõrd suur üllatus, et peale teist sellist korduvalt kinnitust saanud tundraööd olin sisuliselt müüdud mees.\nTeine reis: Lumix S1R + Sigma adapter MC-21 EF – L bajonetile + Sigma 14-24mm f/2,8 ART + Sigma 25-105mm f/4 ART & Sigma 150-600mm Conteporary.\nNii nagu esimese reisi lõpukirjelduses nimetasin, olin nn “müüdud mees”. Teise reisi jaoks polnud enam vaja omale keret kaasa küsida, sest enda oma oli soetatud ja igapäevases kasutuses Pentaxi varustuse kõrval.\nTõsi – kuna Sigma, Leica ja Panasonic on loonud oma ühise L-mount liidu, siis nende kolme hinnaklasse võrreldes on esimeseks valikuks muidugi Sigma Art seeria torude soetamine. Tõsi on, et neid järelturul eriti L-bajonetiga ei liigu ning seepärast on Sigma tootnud ka konverteri (Sigma MC-21 Canon EF-Panasonic L), millega saab kasutada kõiki Art, Contamporary ja Sport seeria Canonile loodud torusid Lumixi, Sigma ja Leica uute hübriidkaamerate ees. Kui head need süsteemid on ja kuidas nad töötavad Lumixi kerega, oligi teise reisi eesmärka teada saada.\nJa muidugi eelkõige just külmades tingimustes, sest reisi sihtkoht oli jällegi Riisitunturi kant ja ilmastikutingimused -10 kuni -25 külmakraadi.\nOlgu kohe öeldud, et uskumatuna näiv akutest sai kinnitust viie erineva akuga, neist 2 originaali ja veel kahe erineva Saksamaal müüdavat tootebrändi kandva nn “B” tootega. Kõik töötasid külmas ilma igasuguste probleemideta ja autofookuseta pildistamisel oli tulemus igal juhul üle 700 kaadri aku kohta. Samuti ootasin kaamera keres oleva elektroonika suikumist või aeglasemaks jäämist, kuid ka seda ei suutnud täheldada. 5+ tulemus absoluutselt ilma igasuguse kahtluseta.\nSigma lainurgad töötavad külmas hästi ja 14-24mm f/2,8 ART objektiiv Lumix S1R ees on vägagi sobiv koostööpartner öises tundras. Pildid on teravad ja autofookus on täpne.\nTõsi – autofookus töötab hästi vaid S asendis s.t jälgivat AF-i läbi EF-L konverteri ei ole võimalik saavutada. Samuti on vajalik kasutusse võtta Sigma dock, et torudel oleks peal viimane tarkvara ja nad suudaksid Lumixiga koostööd teha, aga öises tundras ei ole see osa kuigivõrd oluline.\nProbleem on hetkel Lumixi puhul pikkade torude puudus. Jah, on mitu converterit erinevatelt tootjatelt, millega saab Canoni ja Canonile loodud torusid kasutada, kui need sobivad hetkel, vaid aeglaselt liikuva või suisa seisva objekti pildistamiseks. Liikumise pealt lindu püüda on võimalik vaid Lumixi enda 70-200 torudega. Olgu siis f2,8 või f4 versiooniga. Lisaks tuleks siis hankida muidugi ka 1,4x ja 2x telekonverterid.\nIgal juhul – minu kasutuses on Panasonic Lumix S1R täiskaader hübriidkaamera omale koha leidnud ja jääb võrdväärseks partneriks Pentaxi täiskaadersüsteemile.\nPääro Metsand on loodusfotograaf, keda eelkõige paeluvad virmalised. Pääro tööde ja tegemistega saad tutvuda ning ennast kursis hoida tema Instagramâi lehel ja Facebooki lehel.\nPanasonic Lumix DC-S1R + 24-105mm f/4.0 täiskaader hübriidkaamera komplekt on kõigile huvilistele laenutamiseks saadaval nii Tartus kui Tallinnas. Vaata â photopoint.ee/rent ››\nThe post Fotorännakud koos Panasonic Lumix täiskaader hübriidkaameraga külmas põhjalas appeared first on Photopointi ajaveeb.\nautor: Andres Vare\nSoovid osta endale seikluskaamerat, aga ei tea millist valida? Olles kasutanud 360° vaateid jäädvustavat GoPro MAX kaamerat pea aasta aega, siis toon välja TOP 5 põhjused, miks minu arvates võiksid valida just MAX’i. Tegemist on vaieldamatult minu go-to kaameraga, mis on nagu nutitelefon minuga alati kaasas.\n#1 – Midagi ei jää kunagi kaadrist välja!\nSfääriliste 360-kraadi kaamerate suurim pluss on see, et kõik jääb peale. Tavalise GoPro kaameraga on alati mure, et kadreering peab olemas ääretult täpne, et varbad ning kõik sõbrad ikka peale mahuks. Või pärast mõtled, et oleks võinud ikka teistpidi hoopis pildistada ja sõprade asemel selfie teha.\nKahe sfäärilise läätse abil jätab MAX niikuinii kõik peale ja pärast saad ise valida â sõbrad või Sina. Ja sotsiaalmeedia sõprade â pildi saab pärast võtta välja püstiselt. Nii et pole mingit probleemi otse Instagram’i story’sse uut sisu postitada.\n#2 â ×limalt mitmekülgne.\nEelmises punktis nimetatud kadreerimine on ainult üks osa kaamerast. Vabalt saab temaga vloggida või selfisid teha, sest sellel on olemas ka intuitiivne puutetundlik ekraan, mille pealt ennast vajadusel näha.\nMAX’i saab kasutada ka tavalise GoPro kaamerana, aga seejuures on sellel veel võimalus salvestada ülimalt laia vaatenurka (MAX Super View). Filmides midagi, saab pärast ise vaadata, mis suunas ja kui kaugelt videot teed (mitte ei ole üks kindel kaader nagu tavalise kaameraga). Ja samuti on sellel veel olemas automaatne panoraamfoto režiim ning suurepärane audio igast küljest.\n#3 â Aku.\nSee ei ole saladus, et klassikalise GoPro aku pole just kõige parema kestvusega. MAXâi aku on suurem ja kuigi kaamera ise on ka suurem, siis aku peab ikka paremini vastu.\nKui HERO7 või HERO8 puhul tasub alati paar akut kaasa võtta, siis MAXâil on mul sees üks aku ja siiani pole veel kunagi olnud olukorda, kus see päevase tegevuse juures oleks tühjaks saanud (see muidugi sõltub, kui aktiivselt materjali filmida).\n#4 â Maagilised kaadrid.\n360° materjalist hiljem nn. ReFrameâdes saad sellise video, et kõik küsivad â kuidas on see tehtud?! GoPro MAX’i nutikas tarkvara kaotab kaamerat hoidva käsistatiivi ära – nõnda kaamera justkui nagu hõljuks õhus. Nõnda saad luua âtiny planetâ stiilis ning teisi ägedaid pilte, mida tavalise kaameraga oleks võimatu või äärmiselt keeruline teha.\n#5 â ×limalt lihtne.\nVõiks arvata, et 360- kraadi materjali jäädvustavad kaamerad on ulmeliselt keerukad atribuudid, mille jaoks on vaja superarvutit, et materjali kokku panna. Ei, absoluutselt mitte â kõik käib MAXâi puhul automaagiliselt kaamera sees ning piisab nutitelefonist (nagu päriselt – ma pole kunagi arvutiga isegi hakanud tegutsema, sest telefonis saab kõik tehtud kiirelt ja lihtsalt), et kõik vajalik ära teha. Kvaliteet on samuti väga hea. Menüüs pole liigselt seadeid, aga samas kõik vajalik on olemas.\nOlgugi, et GoPro MAX kaamerat saab kasutada väga paljude lisatarvikutega, siis tegelikult piisab ühest käsistatiivist (näiteks see), mis aitab luua väga ägedaid efekte. Muidugi mõista on lisaks erilisusele MAX’i sees olemas kõik hea, mis tavapärastel GoPro kaameratelgi: veekindel + tugev.\nPista GoPro MAX ostukorvi ja asu looma efektseid kaadreid ››\nTegelikult on #6 ehk boonus põhjus ka – nimelt kuni 31. juulini 2020 on MAX lausa 100€ soodsam.\nThe post 5 põhjust, miks võiksid soetada erilise GoPro MAX kaamera appeared first on Photopointi ajaveeb.\nMüügile saabus tippklassi taskukaamera Ricoh GR III limiteeritud “Street Edition” erikomplekt, kuhu kuulub kaks akut (DB-110), väline elektrooniline pildiotsija GV-2, ehtne nahast käepael GS-2 ja oranž-kollane adapterrõngas. Tegemist on üsna eksklusiivse tootega, sest kokku toodetakse seda ainult 3500 komplekti ja Ricoh/Pentax preemium partnerina on esimesed neist nüüd ka Photopointis saadaval.\nKahtlemata on uue kaamera soetamine arvestatav investeering ja seetõttu pakume võimalust nii eraisikutel kui ettevõtetel kasutada mugavaid ja paindlikke järelmaksu võimalusi â nii ei pea kogu summat kohe tasuma, vaid saab maksta osamaksete kaupa.\nTelli Ricoh GR III “Street Edition” mugavalt meie veebikaubmajast ››\nNB! Kuni 31.07.2020 saad Ricoh GR III tavaversiooni ostul meie poolt kaks kingitust: 1. originaal lisaaku (väärtus 49,99€), et Sa ei peaks pildistamist poole jätma inspiratsiooni puhangu kõrghetkel. 2. nahast vutlar (väärtus 49,99€) â see kaitseb uut hinnalist kaamerat kriimude ja mustuse eest.\nThe post Ricoh GR III taskukaamera “Street Edition” erikomplekt on nüüd müügil appeared first on Photopointi ajaveeb.\nKui Canon tõi hiljuti turule üliprofessionaalse EOS R5 täiskaader hübriidkaamera, siis äsja avalikustatud uus Nikon Z 5 sihib neid, kes plaanivad soetada enda esimest täiskaadersensoriga hübriidkaamerat.\nTegemist on tugeva, kerge ja hõlpsalt käsitsetava hübriidkaameraga, mille 24,3-megapiksline täiskaader CMOS sensor koos võimsa EXPEED 6 protsessori ja üliterava elektroonilise pildiotsijaga võimaldab Sul viia oma fotod ja videod täiesti uuele tasemele.\nZ 5 täiskaader hübriidkaamera jäädvustab teravat 4K Ultra HD videot ja NIKKOR Z-seeria objektiivid võimaldavad kaunist teravussügavust.\nUut hübriidkaamerat saab laadida või lisasärtsuga varustada ka akupangast või vooluadapterist USB-C kaabli abil.\nUue Z 5 täiskaader hübriidkaamera sisemuses asub ka võimas 5-teljeline stabilisaator, mis võimaldab pildistada kuni viis astet pikema säriajaga, kui muidu võimalik oleks. Kaamera 273-punktiline hübriidne automaatne teravustamissüsteem on kiire, täpne ja ülisujuv. Objektid püütakse fookusse ja need püsivad fookuses sõltumata sellest, kus nad kaadris asuvad.\nKoos Nikon Z 5 täiskaadriga tutvustati ka uut Nikon Nikkor Z 24-50mm f/4.0-6.3 suumobjektiivi. See Z-seeria objektiivide perekonda kuuluv mudel on hetkel kõige väiksem ja kergem saadaolev täiskaader suumobjektiiv. Uus Nikkor Z 24-50mm f/4.0-6.3 kuulub Z 5 kaamera põhikomplekti.\nNikon Z5 + Nikkor Z 24-50mm f/4.0-6.3 ja Nikon Z5 + Nikkor Z 24-50mm f/4-6.3 + objektiivi adapter FTZ peaksid meile müügile jõudma augustikuu lõpuks või septembri alguseks, aga juba praegu on võimalik neid ettetellida, et olla esimeste hulgas.\nEeltelli Nikon Z 5 Photopointist ja ole esimeste hulgas ››\nThe post Uus Nikon Z 5 tundub olevat ideaalne esimeseks täiskaader hübriidkaameraks appeared first on Photopointi ajaveeb.\nSigma 35mm f/1.4 DG HSM Art fiksobjektiiv on müügil soodushinnaga 749€ (algne hind 849€) + ostul saad meie poolt muuhulgas kingituseks Sigma UV WR 67mm filtri (väärtus 79,99€), mis blokeerib ultraviolettkiirguse ja takistab UV valguse sensorile jõudmist â nii on Sinu tehtud pildid veelgi ilusamad.\nPopulaarne 35mm f/1.4 objektiiv on valgusjõuline ja varustatud kiire ning täpse HSM (Hyper Sonic Motor) teravustamismootoriga, mis ei jäta sind hätta ka kiirelt mööduvatel hetkedel. Objektiiv kasutab sisemist teravustamismehhanismi ning parima pildikvaliteedi tagamiseks on kasutusel nii SLD kui FLD elemendid.\nPildil: Sigma 35mm f/1.4 DG HSM Art objektiiv Sonyle\nObjektiiv on saadaval Canon, Nikon ja Pentax peegelkaameratele ning Sony täiskaader hübriidkaameratele. Juhul, kui Sul on ostudeks suuremad summad ära planeeritud, siis Inbank järelmaksu kampaania raames ostes saad tehnika kohe kätte, aga maksma hakkad selle eest alles talvel.\nOsta Sigma 35mm f/1.4 DG HSM Art ja Sa ei kahetse ››\nKampaania kehtib kuni 31.08.2020\nThe post Ideaalne portreeobjektiiv Sigma 35mm f/1.4 DG HSM Art on soodushinnaga + kingitus appeared first on Photopointi ajaveeb.


Kuidas sa poletad naorasva, Toidud, mis aitavad rasva põletada\nJa muide, kui sa vaatad, et need trennid on rasked. Intensiivsemad sööstud aitavad põletada rohkem kaloreid ja mis veel parem — arendavad lihased järgmisele tasemele. Oliiviõli võiksid tarbida umbes 2 supilusikatäit päevas, mida ei ole raske täita, kui kasutada seda muude rasvainete asemel söögitegemisel, näiteks praadimisel või salatikastmetes. Allikas: Delish. Vesi on keskkond, kus toimub suur osa rakkude tegevusest, sealhulgas ka rasvade transport ja põletus.\nÕunaäädikat soovitatakse võtta supilusikat päevas, mitte rohkem, kui 1 supilusikatäis ühe korraga. Lihtsalt lusikaga äädikat süüa ei ole muidugi just kuigi meeldiv, seega tuleks seda toidu sisse panna, näiteks salatikastmena, või segada tassitäie sooja veega, kuhu võid lisada ½ teelusikatäit kaneeli ja ühe teelusika mett. Parim on seda juua igal hommikul enne sööki või enne, kui sööd midagi väga süsivesikuterikast näiteks saia. Tšilli Tšilli võib lisada Su toidule vürtsi, aidates samal ajal ka kiiremini kaalu langetada.\nTšilli ei toimi aga nii hästi inimestele, kes seda regulaarselt palju tarbivad, kuna keha on sellega juba harjunud, kuid halba mõõdukas koguses tšilli tarbimine tervisele kindlasti ei tee. Oliiviõli Oliiviõli on üks tervislikematest rasvadest maailmas, seega on soovitatav, et kasutaksid söögitegemisel just seda. Oliiviõli aitab seedimist parandada, hoiab kõhu kauem täis ja põletab kiiremini kaloreid. Kuidas põletada kcal? Kui soovid süüa ühe jäätise, mõtle, mida selle nimel tegema pead.\nNäiteks võid 20 minutit joosta. Kui ei taha end higiseks ajada, võid ka 18 tundi järjest nätsu närida. Kui aga võtta igas tunnis uus näts, mis annab 10 kcal, ei võida sa sellega põhimõtteliselt midagi. Võid ka huultele korda läiget määrida. Miks siis mitte juba need ahvatlevad huuled tööle panna ja kulutada kcal kaks tundi suudeldes?\nAga trennis ajal ikka pinguta täiega, iga harjutuse puhul! Ma soovitaks sulle jooksmist ka. Muidu ma ise seda vihkan, ja teatavasti tervisejooks põletab nii rasvu kui lihaseid, aga lihasepõletamine sinu puhul vist probleem pole, kuna rääkisid, et see tekib sul lihtsalt ja seda on sul rasvapolstri all küll ja küll.\nLeppige sõbrannaga kokku, et treeningu ajal te üksteist ei sega või jäta sõbrannatamise aeg kohvikutesse! Äkki sa vaid arvad, et toitud väga tervislikult ja treenid korralikult? Vaata kogu oma igapäev kriitilise pilguga üle: kas sa ikka liigud piisavalt, teed sa trenni hingeldama panevalt, kas maiustad liiga tihti või sööd toite, mis sinu toitumiskavasse ei peaks kuuluma?\nProovi kasvõi 1 nädal olla nii range kui suudad ja vaata, kas tunned või näed erinevust. Arvatavasti mõistad, et see polegi nii raske ja tulemused on seda kõike väärt! Kui sa aga pead kindlasti enne trenni sööma ega suuda tühja kõhuga treeningul higistada, siis tuleks ikkagi mõningaid nõuandeid järgida. Kuna organism kasutab rasva energiaallikana madala intensiivsusega treeningu ajal, siis on lihtsaimaks viisiks energiat saada süüa enne trenni rasvast toitu.\nSobilikud on tervislikud rasvad, näiteks avokaado või munad või või kookosõliga. Kui sa lõpetad peale kella söömise, siis langeb ka kaal. Mina: Meie kava kohta see ilmselgelt ei kehti, kui söön hilisõhtuse peale kellapole mitte midagi teistmoodi kui söön enne seda kella. Kui õhtusöök on kell 17, siis võib vabalt 21ks olla kõht tühi.\nPigem peaks arvestama, et enne söömise ja magamamineku vahele jääks paar tundi seedimisaega. Joo palju vett Me kõik teame, et vee joomine on tähtis. Sellega mitte ainult ei kaota kaalu, vaid parandad oluliselt ka oma keha ja naha tervist. Vesi puhastab keha toksiinidest, kiirendab ainevahetust ja sa kaotad kergesti kaalu. Veelgi olulisem on see, et vesi aitab vahet teha näljal ja igavus näljal.\nJuua tuleb klaas vett, et mõista, kas sa oled tõeliselt näljane. Enamuse ajast ei suuda meie keha vahet teha vee puudusel ja näljal.\nKaalulangus 5. paev 5 keto


Bodil Niska esineb Clazzis | | Festival Jazzkaar\nBodil Niska esineb Clazzis\nNorra jazzi esileedi, saksofonist Bodil Niska esineb 20. oktoobril restorianis Clazz.\nBodil Niska sündis Norra Lapimaal Vadsø’s, tema pere kolis aastateks Norra kaguossa ning kui Bodil oli 11-aastane, naases pere põhja-Norrasse Hammerfesti. Seal õppis ta Kjell Bartholseni käe all tenorsaksofoni mängima. Ta oli aktiivne kohalikus organisatsioonielus, jazziklubi Montenegro peamine vedaja kümmekond aastat, mängis Varangeri jazzifestivali bigbandis, 1980-ndatel tegutses mitmete jazziseminaridega ning kolis 1989. aastal Oslosse.\nSide Lapimaaga siiski säilis ja 1990-ndate alguseski oli Bodil Nordkalotteni bigbandi liige. 1992-98 mängis ta naistrios ”Girl Talk”, mis sai mitmetel festivalidel kuulsaks ning andis 1996 välja ka plaadi ”Talkin’ jazz”. Seejärel asutas ta oma enda ansambli, eelistatult kvarteti koosseisus, mille esmasalvestus tehti Oslo Jazzcircles juubelikontserdil 1998. Juba ansambli esimene enda plaat, 2000. aastal välja antud ”First song”, müüs hästi ning 2004. aastal salvestatud ”Blue” veelgi enam. Bodil Niska on osalenud ka Pete Brown trio ja sõprade plaadi salvestamisel 2001 ning Anne Lande/Per Husby CD ”Sakte sanger” salvestamisel 2006.\n1998. aastal asutas Bodil Oslos plaadifirma, -poe ja kontsertpaiga ”Bare Jazz” (“ainult jazz”), mida ta ka praegu juhib.\nTallinnas esineb Bodil Niska koos kolme prominentse norra jazzmuusikuga – Per Husby klaveril, Edvard Askeland kontrabassil ning Svein Christiansen löökriistadel.


maarja blogi: eufooriad\nSho ärkas üks hommik üles ja hakkas kohe voodis rääkima: pafukuri, pufukuri....\nMa: Pähkel, Sho, ütle päh-kel.\nAsi on selles, et K ema sai endale imearmsa koerakutsika nimega Pähkel ja Sho nägi pilte.\nLugesin just M blogist, kuidas elulained viivad väga kõrgele ja siis kukutavad jälle väga sügavale. Sama muster on minu viimastes nädalates nii tugevalt sees, et paneb mõru naeru naerma.\nÜks läbivaid jooni on massaaž. Ma nimelt läksin tagasi selle massööri juurde, kes mind esimesel korral "segadusse ajas".\nJälle tegi ta massaaži, mis oli sama suurepärane, aga sama üllatav. Pärast küsisin ta käest, et mis toimub.\nTa ütles: hea meel, et sa küsid.\nJa rääkis sellest, et keha on üks tervik.\nÄrkasin järgmisel hommikul üles ja tundsin, et mu keha on teise kujuga.\nTa küsis, kuidas end tunnen ja ma ütlesin, suurepäraselt.\nTa ütles: ära muretse. Käi joogas, tule massaaži ja ülejäänu jäta minu ja Jumala kätesse.\nNo kui sinu jumal mind aidata tahab, mõtles rentsli-ateist - ja rõõmustas.\nEufooria on kõige täpsem sõna selle kohta, kuidas ma pärast kolmandat korda end tundsin. Mis mõttes ma leidsin inimese, kes annab endast kõik, et mul paremaks saaks. 60 mõtestatud minutit minu heaks inimeselt, kes pole isegi ma ise.\nMul on uus keha! hõiskasin. Mul on uus keha!\nNeljandal korral tulid jutuks lasteteemad ja selles hoovuses hakkas ta mulle tegema mingit tšakrate mingit... ma ei tea, igatahes see mitte ei toimunud tugevalt näppupidi mu turjalihaste vahel, nagu seni, vaid õhus mu emaka kohal või... Selline väike õhu-tantra või...\nJa võibolla see kestis ainult minuti või paar, aga ma suutsin ärrituda ja järgmisel päeval polnud mu õlad nii heas seisus ja kõigepealt vihatasin, et väärtuslik õla-aeg läks mingi kubemetšakra nahka ja siis juba vihastasin enda peale ja mõtlesin, et ma ei saa endale kunagi uut keha ja ma olen selline vastik-vastik... Ja need praksud-plõksud, mis mul seljast või kaelast tulevad iga kord, kui natukenegi õlgu liigutan, on igavesed. Sest ma olen vastik ja kuigi jupp aega elust on jooga ja jupp on massaaž, siis seda ülejäänud osa elust, mis kahe vahele jääb, ei saa ma kunagi harmooniliseks.\nNo ma usun, et mingid teised asjad toimusid ka elus, mitte ainult massaažisessioonid ei kujundanud mu nädalate meeleolu.\nAga siis ma sõlmisin rahu ja mõtlesin, et aega tuleb anda endale ja kehale ja andestada ja armastada tuleb.\nJa nüüd olen ma käinud veel paar korda ja mul on lihtsalt väga-väga hea meel selle kõige üle.\nNäiteks täna avastasin, et mu abielusõrmus käib kergemalt kui kunagi varem. Sest mul on alati sõrmed natuke või rohkem turses olnud. Aga viimasel ajal on massöör tegelenud selliste lihastega õlal, mille mudimine mulle sähvatusi sõrmeotsteni saadab. See võib ju seotud olla? Lisaks, et ma tubisti vett joon.\nSoovitasin M'ile, kes läks ka massaaži. Enne ütlesin massöörile, et hoiatasin sõpra ebatavalise lähenemise eest.\nMassöör: näh, sa ütlesid, et ma käpin tisse, jah? Nüüd ta on niikuinii närvis.\nEhk et kui te tahate tõeliselt hea massööri kontakti, siis võtke minuga ühendust ja jagan rõõmu. (Ta ei käpi tisse.)\nMingeid emotsiooni-kukkumisi on olnud veel ja veel, aga üks tõeline eufooriahetk oli laupäeval, kui ma sain fännikirja. Õnnetu kuupäevaga küll - 1. aprill. Ma ikka väga loodan, et see polnud nali.\nSain kirja oma keskkooliaegselt suurelt mentorilt, legendaarselt T. R'lt.\nTa tänas mind, et raamatu kirjutasin ja kasutas raamatut ülistades selliseid sõnu, et ma osadest ei saanud arugi ja nimetas mind Ülemsillaehitajaks.\nMitte lihtsalt silla.\nMul oli ema külas ja kui ma hüppasin ringi, et see kiri on parim asi, mis minuga viimase 15 aasta jooksul toimunud on, siis ta tuletas mulle viisakalt meelde, et vahepeal ju abiellusin Shoga ja see oli ju ka päris hea sündmus.\nMuidugi kiitlesin kõigile. Tahtsin kõigele öelda, et see on, nagu.... aga nagu mis? Aga M leidis õige paralleeli: see on nagu Lennart Merilt põsesuudluse saamine.\nLootsin, et no see eufooria on küll igavene ja selle tuules kirjutan mingi hästi geniaalse romaani. Sest no miks mitte. Ülemsillaehitaja ju.\nSee oli laupäeval. Täna on teisipäev. Ema helistas ja mainis veel kirja, siis mul oli nagu et "mis kiri?"\nAh see? Ah, see on minevik. Kauge minevik.\nKuidas olla stabiilsem, ah?\nLõpuks, olen juba ammu tahtnud jagada niiiiiii ilusat muusikat nagu:\nAgnes Obel "Familiar" Cancer "Same Color as Digital Photography"\nCancer "Errors" - ma ei suuda leida seda videot, sest "vähk" ja "vead" on sõnakombo, mis toob hoopis muid vasteid kui see laul. Aga see laul on imeline. Leiab näiteks spotifyst.\nkkkkkkkk 4/05/2017 10:42 PM\nMassööri nime paluks! Pole eriline meilisuhtleja, nii et meil on raskendatud.\nMaarja 4/06/2017 7:51 AM\nÄkki teed endale mingi sala-meili ja siis kirjutad mulle e-kirja? Ei taha nime üles riputada. Samas, otse küsimise peale olen juba mitmele andnud :)\nAnonüümne 4/09/2017 10:39 PM\nTasub püüda vabaneda enesetähtsusest.\nMaarja 4/10/2017 7:25 AM\nKui sõnum on, "saa endast üle, mõrd", siis tänks.\nKui see on aga vastus küsimusele, kuidas olla stabiilsem, siis su jutus on iva küll.\nAga räägi, kuidas sul on õnnestunud vabaneda enesetähtsusest - saavutada rahu ja sisemine tasakaal, mida ei kimbuta ei enesematerdamise ega tunnustusvajaduse hood?\nepp 12/15/2017 9:57 AM\nTere! kui saaks, siis paluksin ka selle massaaži-ime kontakte. epp6lek6rs@gmail.com :)\nMaarja 12/15/2017 12:14 PM\nSaatsin kirja :)


Jutlus IV advendipühapäeval AD 2017 - EELK Märjamaa Maarja kogudus\nJutlus IV advendipühapäeval AD 2017\nJeesus Kristus on saanud ümberlõigatute teenriks Jumala tõe pärast - esiisadele antud tõotuse kindlustamiseks -, et paganad hakkaksid Jumalat ülistama halastuse eest, nagu on kirjutatud:\n„Seepärast ma tunnistan sind paganate ees ja laulan kiitust sinu nimele.”\nJa taas ta ütleb:\n„Rõõmustage, paganad, koos tema rahvaga!”\n„Kiitke Issandat, kõik paganad, ja kiitke teda, kõik rahvad!”\nJa Jesaja ütleb taas:\n„Iisai juur tuleb ja see, kes hakkab valitsema paganate üle;\nAga lootuse Jumal täitku teid kõige rõõmu ja rahuga usus, et teil oleks küllaga lootust Püha Vaimu väes!\nPraegusel kohati hüsteerilisel kõigi võrdseks tunnistamise ja kõige võrdseks sundimise ajajärgul kipub varju jääma tõsiasi, et erinevused tähendavadki ebavõrdsust. Meeste ja naiste, noorte ja eakate inimeste, suurte ja väikeste rahvaste võrdsus võib teostuda mingil abstraktsel tasandil, tegelikus elus aga ilmneb, et igaühe kaasasündinud võimed ja loomus, elu- ja ajalugu annavad nii võimalusi kui seavad ka piiranguid. Kas vähemalt jumalariigis leiame võrdsuse?\nKui rahvastele hakati õndust jagama, tekkis kohe järjekord. Kui paganad kohale jõudsid, olid juudid juba esimesed kohad hõivanud. Peagi selgus, et nad oli lausa kutsutud esimesteks. Kas see on ebaõiglane? Kui jah, siis oleks ka Jumal ebaõiglane. Kirjas roomlastele tõdeb Paulus, et ehkki Jumala juures pole erapoolikust, ei ole kõik rahvad siiski päris võrdsed – juudid on võrdsemad. Nemad saavad esimesena osa nii Jumala õnnistusest kui ka karistusest. (vrd Rm 2)\nEnne, kui neid esimesi kohti himustama hakata, tuleb vaadata, mida need endaga kaasa toovad. Selgub, et esmatulijatele anti koos õndsuse tõotusega ka Seadus. See aga tõi selgelt esile, et Seaduse saajad ei suuda seda täita. Mis tähendab, et nad on – Seaduse tundmise ja siis selle vastu eksimise pärast veel enamgi – väärt mitte õndsust, vaid karistust. Andku siis oma koht neile, kes seda väärt on!\nAga järgmisi tahtjaid vaadates selgub, et nendegi süda pole puhas. Seadus, mis juutidele on kõigile nähtavalt üle antud, on paganatele kirjutatud südamesse. Oma loomu poolest Seaduse sätteid täita püüdes tunnistavad nad selle kehtivust ka endi puhul (vrd Rm 2:14j). Nagu selgub, pole nendegi olukord kiita. Nende mõtted, sõnad, teod ja tegematajätmised räägivad kohati risti vastu sellele, mida nad väidavad väärtustavat.\nMida lähemal on keegi Jumalale, seda heledamas valgusvihus ta seisab ning seda selgemalt tulevad tema puudused esile. Aga häda sellele, kes seisab kõrval ja parastab! Hämaruse varjus võivad tema eksimused jääda märkamatuks, aga olukord muutub kohe, kui ta ise valgusvihku satub.\nJuutidele ilmutatud Seadus sisaldab sadu käske ja keelde. Meie tunneme neist peamiselt leerikoolis õpetatud kümmet käsku, Jeesus on käsud kokku võtnud ühe kaksikkäsuga: armasta Jumalat ja armasta ligimest. Aga viimaks ei ole sisulist vahet, kas meil on käske palju või vähe. Piisab ühestainsast, et kogu meie olemust lõhestav rikutus avalikuks saaks.\nPauluse tõdemus, et “kõik on pattu teinud ja ilma jäänud Jumala kirkusest” (Rm 3:23) pole mitte retooriline liialdus, vaid tegelikkus. Taaveti psalmi tsiteerides ütleb Paulus ühtviisi juutide ja kreeklaste kohta: “Ei ole õiget, ei ühtainsatki, ei ole mõistjat, ei ole Jumala otsijat. Nad kõik on kaldunud kõrvale, üheskoos kõlbmatuks muutunud, ei ole, kes teeb head, ei ühtainsatki.” (Rm 3:10–12) Kui lood on nõnda, siis ei saa õndsaks vist keegi. Jumala Seadus teeb meid kõiki küll võrdseks, aga päris sellist võrdsust me ka ei tahtnud.\nNii ei jäägi muud üle, kui uuesti järjekorda asuda ning küsida, kas oleme küsinud ikka õiget asja ja saanud selle, mida vajame. Selgub, et Seadus kuulub õndsakssaamise juurde, on seejuures lausa hädavajalik, aga mitte selles mõttes nagu esmapilgul arvasime. Õpetades meile Jumala tahet osutab Seadus ka meie suutmatusele seda täita. Tuues selgelt esile, et oleme oma pattudega jõudnud ummikusse, juhatab see ainsa võimaliku pääsetee – Jeesuse Kristuse juurde. Ülestõusmispüha traditsioonilises Exsultet-hümnis lauldakse patu õnnistavast tagajärjest: “Ennäe Aadama õndsust toovat pattu, mis Kristuse surma läbi on hävitatud. Oo, õnnis süü, kui suure Lunastaja oled sa leidnud!” See, mida pidasime needuseks, sillutas meie teed õndsuse juurde. Patt lahutas meid Jumalast, aga kui Seadus teeb selle lahknemise vastuvaidlematu selgusega nähtavaks, siis seda suurema selgusega saab nähtavaks ka Jumala heldus, kui Ta läkitab meile Lunastaja.\nTulen tagasi eelnevalt esitatud küsimuse juurde, kas jumalariigist leiab võrdsust? Küsimusele võib vastata “ei” ja “jah”. Ei, sest Jumal on maailma rahvaste seast valinud ühe, juudid, et sõlmida nendega leping, Seaduse andmisega teinud avalikuks nende patu ning lasknud oma Pojal sündida juudina. Jah, sest Seadus on kirjutatud kõigi inimeste südamesse ning Jeesuses Kristuses sõlmib Jumal lepingu kõigi rahvastega, nõnda et mitte ainult juudid, vaid ka paganad ütlevad Talle “Immanuel, Jumal on meiega”. Temas täidetakse omadele – juutide esiisadele – antud tõotused ning Temas saavad omaks võõradki – paganad –, kes hakkavad Jumalat ülistama Tema halastuse eest, lauldes kiitust Issanda nimele ning pannes Tema peale lootuse.


Vaimne tervis võib mälu mõjutada aastakümneid hiljem - Vaimne tervis - Tervis\nVaimne tervis võib mälu mõjutada aastakümneid hiljem\n3. aprill 2019, 14:34\nUuring näitas, et mida enam esines depressiooni hooge, seda rohkem oli mälu mõjutatud.\nKorduvad depressiooniepisoodid täiskasvanueas halvendasid uuringus osalenud inimeste mälu.\nUues Suurbritannia uuringus leiti, et täskasvanueas korduvaid depressioonihooge kogenud inimestel on suurem risk hilisemas elus mäluprobleemide tekkimiseks, vahendab Medical News Today.\nTeadlased on juba näidanud, et depressioonil ja teistel vaimse tervise probleemidel võib inimese mälule lühiajaline mõju olla. Näiteks leidis ajakirjas Cognition and Emotion avaldatud uuringus leitud uuring, et düsfooriaga ehk pideva õnnetus- või rahulolematuse tundega inimestel oli halvem töömälu kui ilma vaimse tervise probleemideta isikutel.\nSuurbritannia Sussexi ülikooli teadlased leidsid nüüd, et täiskasvanueas vaimse tervise probleemide kogemine võib viia mäluprobleemideni 50. eluaastates. Mida rohkem depressiooni episoode inimene koges, seda suurem oli risk kognitiivsete võimete vähenemiseks.\nUurijad analüüsisid 9385 inimese andmeid, kes olid sündinud 1958. aastal. Uurijad jälgisid osalejategruppi rohkem kui 60 aasta jooksul, kogudes nende terviseandmeid erinevas vanuses. Samuti andsid osalejad ise teavet endal esinenud sümptomite kohta ja tegid mälu ja kognitiivse funktsiooni teste. Nähti, et täiskasvanueas kogetud vaimse tervise mured halvendasid keskeas inimese kognitiivseid funktsioone ning eriti mälu.


Krüptovaluutad muutuvad populaarsemateks digitaalses kaubanduses\nBlog/Krüptovaluutad muutuvad populaarsemateks digitaalses kaubanduses\nUue põlvkonna rahatähed aktiivselt arenevad. Kusjuures, niimodi, et krüpti käibe platvormite, nagu näiteks, BitPay, kaudu kasvas tervelt 65%. Kõige tihedamini kasutatakse Bitcoin mündi, mille osale langeb 85% kõikidest sooritatud ülekannetest. Info on hangitud, Chainanysis kompaniiga läbiviidud, pikkide analüütiliste tööde käigus.\nAsjatundjad märgivad, et müntide kiire kasvu pärast transaktsioonide osa mõnevõrd vähenes, kuna inimesed annavad eelistust tasasele kogumisele, vaid mitte kiirele mündi müümisele ja ostmisele. Igatahes, 2020 aasta nii kui nii positiivselt ilmnes digitaalse ökonoomika arenemisel. Krüptomajandushaaru kasutajad laiemalt vaatasid kättesaadavate müntide spektrile, ning hakkasid tihedamini tegema valikut aktiivide nagu Tether, Litecoin, Bitcoin Cash kasule. Sarnased mündid on aktsepteeritavad mitmes valdkonnas, alustades hasartmängudest, ja lõpetades online-šoppamisega. Niimoodi saab teha järeldust, et usaldus müntide vastu tasapisi kasvab.\nDigitaalsete aktiivide vastvõtmine toimub mitte ainult vahetu Interneti kasutajate meeltes, vaid ka tõesiste kompaniide tasemel. Suured teenindushaarast ettevõtted (kaasarvates Starbucks) halastamatult hõlvavad uusi maskmisriistu. Kuid Bitcoin'i tehnilise mittepefektsuse pärast, valik aina tihedamalt langeb kõrvalistele aktiividele. Kuna esimene münt omab kindlaid nüansse om töös, arvates kaasa ka kaua transaktioonide tõendamist, altcoin'itega ülekannete osa suureneb. Samas, paljudele kogematule vanema eagruppi esindajatele on banaalselt raske töötada uuemoodsete mündidega. Kuid kõik on lahendatav, ja sellised lihtsustatud krüptoaktiivid nagu Tether kindasti veel toovad suure populaarsuse krüpmanufaktuurile. Et mitte lasta läbi uusi tendentse, jälgige kõiki uudisi koos meiega. Meie avaldame ainult kvaliteetse ja ainulaadse materiaali. Varstiste nägemisteni!\nÄrge ajage meid segi finatspüramiidiga!\nKõige potentsiaalsemad altcoin'id 2020 aastale\nFast (<1m): 87 Gwei\nSafe low (<11m): 65 Gwei


Tsüstiit juhtub kõhukinnisusega, Kuidas vabaneda tsüstiidi naistest\nVõib-olla selle müüdi tõttu ei saa põiepõletikku lõplikult ravida.? Seoses pikaajalise antibiootikumiraviga lastel on düsbioosi tekkimine tõenäoline, seetõttu on pre- ja probiootiliste preparaatide ja nende kombinatsioonide linex, atsipool, nariin jne individuaalselt valitud retsept..\nTsüstiidiga kõhulahtisusest vabanemiseks peate kõrvaldama selle esinemise põhjuse ja järgima neid reegleid: Toitumise muutmine - on rohkem klammerdamistooteid teravili, rohelised banaanid, kartulipuder. Dehüdratsiooni vältimiseks tsüstiit juhtub kõhukinnisusega palju vedelikke. Kasulikuks on vesi sidruni, rohelise tee, taimeteedega kummel, karusmarjajõhvika- ja porgandimahlaga.\nLoobuda alkoholi ja alkoholi sisaldavate jookide kasutamisest. Võtke immunostimuleerivad ravimid, mis aitavad taastada keha kaitsvaid funktsioone väliste stiimulite vastu. Tsüstiidi ja väljaheite häirete samaaegne ravi ei anna alati kiiret ja tõhusat tulemust. Tsüstiitil ja kõhulahtisusel on erinevad algpõhjused, seetõttu, kui üks tervisehäired on kõrvaldatud, võib kaaslane edasi minna.\nJärelikult on vaja läbi viia õigeaegne kontroll ja täpselt diagnoosida ning seejärel valida õige ja kvaliteetse ravi meetod. Kas hemorroidid võivad põhjustada tsüstiiti? Avaldatud: Fakt on see, et pärasool ja põis on üksteisele lähedal, nii et ühe organi põletik võib teist negatiivselt mõjutada.\nLisaks võivad nende haiguste rünnakud esineda immuunsüsteemi ebaõige toitumise ja nõrgenemise tõttu. Kuid hemorroidide ja põie põletiku põhjuste täpseks kindlakstegemiseks tuleb uurida.\nTsüstiit on põie põie limaskesta. Kõige sagedamini põhjustavad seda haigust viirused ja muud patogeenid. Ägeda tsüstiidi korral ilmneb tavaliselt uriinis veri.\nHemorroidid rünnaku põhjustab hemorroidide põletik, mis võib kukkuda, veritseda ja põhjustada patsiendile palju ebamugavust. Selgub, et need haigused võivad üksteist mõjutada. Näiteks hemorroidide puhul esineb kõhukinnisus sageli, sest selle tõttu võib häiritud olla vaagna elundite vereringe ja selle tagajärjel võib krooniline tsüstiit halveneda.\nPeale selle hakkavad täidetud sooled kõhukinnisuse tõttu põie pigistama, häiritakse vere väljavoolu ja luuakse suurepärane kasvupind bakteritele. Tsüstiidi ja hemorroidide põhjused Milline on seos hemorroidide ja tsüstiidi vahel? Näiteks ravitakse naistel kõige sagedamini hemorraagilist tsüstiiti antibakteriaalsete ravimitega.\nNad hävitavad patogeenid, kuid samal ajal avaldavad nad negatiivset mõju immuunsusele. Nende ravimite tõttu esineb sageli düsbakterioosi, mis põhjustab kõhulahtisust.\nHemorroidid ja tsüstiit rasedatel naistel Neid kahte haigust leidub sageli naistel "asendis". Selle põhjuseks on palju, kõige sagedasemad neist on immunosupressioon, see tähendab, et see väheneb raseduse ajal, mistõttu paljudel kroonilistel haigustel on mõju.\nTsüstiidi ja hemorroidide põletik võib ilmneda kõrge rõhu tõttu, mis lootel on vaagnaelunditel. Selle tulemusena halveneb verevarustus, mis viib nende haiguste ilmumiseni. Lisaks ei tohiks me unustada hormonaalset tausta, mis on väga erinev ja võib põhjustada ka nende haiguste rünnakuid.\nHemorroidide ja tsüstiidi ravi Seos hemorroidide ja tsüstiidi vahel on nüüd selge, kuid kuidas neid kahte haigust ravida, et mitte süvendada ühest neist sümptomeid? Kui voodirežiimi järgimiseks on vajalik tsüstiit, on see ka väga oluline toitumine, mis on vajalik ja soolestiku sõlmede põletik. Haige isik peaks toitumisest kõrvaldama rasvase, vürtsika, liiga soolase, suitsutatud ja marineeritud toidu. Tsüstiidi ravimisel teevad paljud inimesed ühe vea, määravad ise oma ravimid ja ei suuda sageli õiget annust arvutada - kõik see suurendab kõrvaltoimete riski.\nKõik ravimid tuleb määrata ainult arst. Pärasooles põletikuliste sõlmede raviks sobivad spetsiaalsed küünlad, neil võib olla analgeetiline, immunomoduleeriv ja antibakteriaalne toime. Hoolikas hügieen on väga oluline nende kahe tervisehäire vältimiseks, et patogeensed mikroorganismid ei põhjustaks põie põletikku ja hemorroidid.\nTsüstiidi ja hemorroidide ennetamine Nende haiguste esinemist on võimalik vältida, kui te ei ole laisk ja järgige lihtsaid soovitusi: Tasakaalustatud toitumine. Võimaluse korral peaksite loobuma kahjulikest toodetest, näiteks kiirtoit. Alkohol ja suitsetamine.\nSamuti võivad nad kahjustada keha üldist seisundit, seega tuleb need loobuda. Võitlus infektsioonidega.\nKõiki haigusi on vaja diagnoosida õigeaegselt ja neist vabaneda, et nad ei muutuks krooniliseks ega toimiks pideva tsüstiit juhtub kõhukinnisusega. Diagnoos Õigeaegne küsitlus aitab tulevikus probleeme vältida. Kas hemorroidid võivad tekitada tsüstiiti?\nVastus on positiivne, sest kõik meie kehas on omavahel seotud, nii et ühe organi haigus mõjutab sageli ülejäänud organismi.\nPõis ja pärasool on lähedal, eriti naistel, nii et halva hügieeni tõttu võivad mitmesugused mikroorganismid neis organites põhjustada põletikku.\nKõhukinnisus ja tsüstiit - haiguste seos Kõhukinnisuse tsüstiit Tsüstiit esineb kõige sagedamini naistel. Selle põhjuseks on eelkõige asjaolu, et inimkonna nõrga poole esindajatel on lühike kusiti ja patogeenid sisenevad selle kaudu kiiresti põieõõnde.\nOrgaaniline põletik võib olla äge või krooniline. Haiguse äge staadium avaldub raskete sümptomite, mürgistusnähtude, palavikuna. Krooniliste põletikuliste protsesside korral häirib valu ja valulik urineerimine perioodiliselt.\nKui kõhukinnisus põhjustab soole ülevoolav alumine osa põie survet, mis muudab selle normaalset asukohta ja häirib vereringet. Need provotseerivad tegurid aitavad kaasa kehasse jäävate mikroobide arengule.\nKrooniline kõhukinnisus viib normaalse vereringe muutumiseni, mis omakorda rikub kõigi väikese vaagna elundite funktsioone. Pole saladus, et kõhukinnisus ilmneb sageli seedetrakti mikrofloora rikkumise taustal. Pikaajaline düsbakterioos põhjustab kolpiti, tupe põletikku. See haigus suurendab põletikulise reaktsiooni tõenäosust põie seintes. Kroonilise kõhukinnisuse, immuunsüsteemi ja keha ainevahetusprotsesside puhul muutuvad paremad.\nHormoonide suhte muutus. Ebameeldivate sümptomite ilmnemisel peaks rase naine kindlasti konsulteerima arstiga.\nAlguses on patoloogiate kõrvaldamine võimalik kõige ohutumate ravimite kasutamise abil. Kui kõhukinnisusega tsüstiiti ei ravita õigeaegselt, võib osutuda vajalikuks statsionaarne ravi, kuna põie mikroorganismid võivad minna neerukudesse, põhjustades nende põletiku. Kõhupõletikust põhjustatud kõhukinnisus Kõhukinnisus pärast tsüstiiti või põletiku ajal areneb harvemini.\nKroonilise tsüstiit juhtub kõhukinnisusega põletiku korral võib tekkida perioodiline kõhukinnisus. Vähenenud soolte motoorika põhjuseks on püsivad vereringehäired, aeglane põletikuline reaktsioon, vähenenud immuunsus.\nSee raskendab fekaalimassi evakueerimist. Palju sagedamini ilmnevad pärast antibiootikumiravi probleemid roojamisega, mis on vajalik põie põletiku leevendamiseks. Antibiootikumide pikaajaline kasutamine põhjustab muutusi seedetrakti mikroflooris. Düsbakterioos häirib toidu jagamise ja assimileerimise protsessi, mis viib soole liikumise takistamiseni.\nTsüstiidi kõhukinnisuse sümptomid Kui põie põletik tekib pikaajalise kõhukinnisuse taustal, siis lisaks inimeste tsüstiidi peamistele sümptomitele on muret tekitavad ka muud muutused heaolus. Kui äge tsüstiit avaldub, on need, kes on seda haigust juba kogenud, teada.\nKõigepealt on see urineerimisel ja sagedasel, kuid mõnikord ebaefektiivsel uriinil tühjendamise väljendunud valu. Ägeda põletikulise reaktsiooniga kaasnevad külmavärinad, palavik, uriin moodustub vereplasmast, isutus, valu. Kui nende muutuste taustal ei ole väljaheide, siis ka teised sümptomid häirivad teid, need on: Raske alumine kõht.\nValu tühjenemise ajal. Tugev pingutus väljaheites. Nii tsüstiit kui ka pikaajaline kõhukinnisus põhjustavad tervises üsna tõsiseid muutusi. Seetõttu ei ole üllatav, et tsüstiit juhtub kõhukinnisusega arendamine tugevdab samaaegselt üksteise raskust. Fecal mürgistus põhjustab põletikuliste muutuste halvenemist põie seintes, söögiisu puudumine mõjutab halvasti immuunsüsteemi tööd. See tähendab, et kõhukinnisusega tsüstiidi korral võib haige isiku rahuldavaks muutmiseks kuluda palju kauem.\nOn hädavajalik, et te kasutaksite lahtistid, sest regulaarne soolestiku vabanemine aitab vähendada põie põletikku, parandades verevoolu.\nSõltumata, et vabaneda kõhukinnisusest ja tsüstiidist: Vaadake oma toitu üle. Söömine rohkem kiudaineid lihtsustab teie väljaheiteid ning vürtside ja kuumade vürtside hulga vähendamine on põletikuliste põie seinte jaoks vähem tüütu. On kasulik süüa arbuusi, süüa porgandit või porgandimahla.