KUIDAS RASEERIDA OMA TORUSID? JUHEND KUBEMEKARVADE RASEERIMISEKS - TERVIS JA HEAOLU\nKüsimus: Kuidas oma pubesid raseerida?\nVastus: Kindla käega, see on kindel. Põhimeetod tupe raseerimiseks on korrastamine, vahutamine, raseerimine, loputamine ja rahustamine (selles järjekorras).\nOleme koostanud oma peamised näpunäited kubemekarvade raseerimiseks. Näete, et pubide raseerimine ei tähenda ainult seda, et te ei lõikaks nahka ülipüüdliku habemenuga. See on natuke üksikasjalikum kui see. See nõuab ajastust, õiget ettevalmistust ja õigete seadmete kasutamist. Kuna tunnistagem, et teie leedi ala on õrn ja kallis ruum, tuleb seda hooldada ja hoolitseda.\nTuubid, kubemekarv, põõsas - igaühel on seal oma aed. See on ka meie valik, kas hoida seda lopsaka ja põõsasena või korraliku ja trimmis. Korrastamist soovijatele on häbemekarvade eemaldamiseks igasuguseid tehnikaid. Külm vaha, kuum vaha, epilaatorid, laser, häbemekarvade eemaldamise kreem ja kõige lõpuks habemeajamine.\nRaseerimine on üks mu lemmikuid! Miks? See on valuvaba võrreldes vahatamise piinamise või laseri kuludega. Kuni teete seda õigesti, on habemete raseerimiseks habemenuga kasutamine lihtne, kuid see töötab.\nSujuva raseerimise saamiseks peate kasutama mõnda käepärast tööriista ilma punetavate sügelevate tükkide, muhkudeta ja ärgem unustagem - sissekasvanud karvu. Oeh!\nJah, jah. Kui soovite sattuda kõikidesse nendesse delikaatsetesse kohtadesse ja hoida oma intiimseid osi puutumatuna, peate silma peal hoidma, mida teete.\nTeil on vaja flanelli, mida saate sooja veega märjaks teha. Seda kasutatakse iga raseerimisprotsessi alguses naha pehmendamiseks, jääkide eemaldamiseks ja pooride avamiseks, et hõlbustada kubemekarvade raseerimist.\nSEOTUD: Kuidas jalgu raseerida - jalgade sileduse juhend\nTurul on terve rida häid tooteid, mis kõik on loodud sissekasvanud karvade, muhkude ja kohutava punase sügeleva lööbe vältimiseks pärast raseerimist. Siin on minu parimad valikud:\nCaron Laboratories Bump eRaiseri kontsentreeritud seerum\nAloe Vera ja kummeliga valmistatud seerum on mõeldud kasutamiseks enne raseerimist, et aidata juukseid folliikulist vabastada, muutes need habemenugaosa osas vähem jõhkraks.\nSee toode on mõeldud kasutamiseks pärast raseerimist, et toita õrna nahka, aidates vähendada punetust, sügelust ja lööbeid. Samuti aitab see vähendada sissekasvanud karvade tekkimise võimalust.\nPärast naha habemeajamiseks ettevalmistamist peate raseerimise ajal lõikude vältimiseks kasutama habemeajamiskreemi või -geeli. Gillette Fusionit soovitan, kui teil on tundlik nahk. Saate seda osta aadressil Woolworths, kuid mis tahes toode, millel on aloe vera aitab, kuna see on nahale väga rahustav.\nVäikeste kääride paar või avalik juukselõikur\nEnne habemeajamist peate häbemekarvad kärpima. Selle eesmärk on muuta asjade raseerimine kiiremaks, kuna habemenuga ei ummistu nii tihti ning see aitab vältida igasugust rippumist ja kinnipüüdmist, mis võivad juustele rebida ja rebeneda.\nIga väike maniküüri kääride paar sobib. Need peavad olema teravad ja piisavalt väikesed, et saaksite tundlikes piirkondades navigeerida, ilma et peaksite nahka nuuskima.\nHäbemekarva saate kärpida ka spetsiaalse kubemekarva trimmeriga.\nPean ütlema, et see on ilmselt minu eelistus vaid seetõttu, et seal on kõik, mis mul hea ja korraliku trimmi jaoks vajalik, ühes kohas. Sellel on viis kinnitust, sealhulgas trimmer, habemenuga ja kamm. See on veekindel ja akutoitega.\nLasen teid väikese saladuse kätte, kõige olulisem on tagada, et habemenuga oleks terav. Eelistatult täiesti uus. Vana bikiinipardli kasutamine põhjustab järgnevatel päevadel tõenäoliselt punast valulikku löövet ning sügelevaid tükke ja muhke. Supermarketist saate hõlpsalt osta ühekordselt kasutatavate pardlite paki.\nAlustame äritegevusega - juhend torude raseerimiseks\nSiin on samm-sammult ülevaade. Lugege seda ja te saate aja jooksul kubemekarvade eemaldamise eksperdi. Kui olete seda lugev mees, kehtivad endiselt samad reeglid, meessoost pubid ei erine.\nSee samm on OLULINE, kui soovite ideaalselt raseeritud kubemekarvu. Raseerijad võivad ummistuda, kui ajate need otse üle pikkade juuste.\nHäbemekarvade ohutuks pügamiseks kasutage lihtsalt juuste sõrmede või kammi abil juuste õrnalt ülespoole tõmbamist. Kasutage võimalikult äärele lõigatud kääre. Bikiiniga juukselõikuri kasutamisel käitage seadet ettevaatlikult alal, mille soovite eemaldada, ja harja liigne. Kui olete raseerimises alles uus, võite selle hoida nii lühikese kui pool sentimeetrit.\n# 2 Pehmenda oma häbemekohta\nParim viis oma pubide raseerimiseks on piirkonna pehmendamine sooja flanelli abil. Või veel parem - lööge kuuma duši alla. See avab teie poorid, pehmendab juukseid ja muudab nende raseerimise palju lihtsamaks. Oodake enne raseerimise alustamist nii kaua kui võimalik duši all, see annab teie pooridele hea võimaluse end soojendada, avada ja lõõgastuda.\nKui teil on kiire ja teil pole selle duši jaoks aega, piisab naha pehmendamiseks sooja märja flanelli hoidmisest häbemepiirkonna ja bikiinipiirkonna kohal. Seda sammu saate teha nii kaua kui 5 minutit ja nii lühikese kui ühe minuti jooksul.\n# 3 Vaht üles\nÄrrituse vältimiseks kasutage habemeajamiskreemi. Meeste või naiste jaoks võite kasutada habemeajamisvahtu. Mõlemad toimivad, kuid see peab olema tundlik toode. Eelistatavalt Aloe Veraga. Looge rikkalik kogus vahtu ja kandke seda häbemepiirkonnale. Kaasa kogu ala, kuid ole ettevaatlik, et mitte sattuda liiga palju tundlike osade juurde häbememokkade sisse ja tupe lähedale.\nKui teil on hädaolukord ja ressursid on otsas, kasutage lihtsalt seepi. Veenduge, et vaht oleks mõistlikus koguses.\n# 4 Alustame raseerimist!\nNüüd, raseerima. Kõigepealt peate oma nahka tõeliselt pingutama. Meie nahk kubemepiirkonnas on ebaühtlane. Kui me ei venita oma nahka, võime kriimustada või veelgi hullem, lõigake ennast. Raseerijad töötavad kõige paremini tasastel ja ühtlastel pindadel.\nJärgmisena ärge kiirustage asju! Parim viis habemeajamiseks on aeglane. Raseerige sektsioonides, nii saate jälgida, mida teete. Järgige juuste kasvu suunda. Ärge raseerige tera vastu, muidu põhjustab see muhke, sissekasvanud juukseid ja sügelust. Meie kubemekarvad kasvavad igasugustes pöörastes suundades, nii et võtke aega, et kontrollida, kuhu see läheb. Kui see langeb, raseerige allapoole. Kui see kasvab vasakule, raseerige vasakule. Ja nii edasi. Siin tuleb peegel kasuks.\nÄrge raseerige üle! Liiga mitu korda oma piirkonnas käimine põhjustab naha hõõrdumist.\nKas soovite minna brasiiliaks? Brasiilia raseerimine tähendab kõike ära. Ei paista silma ühtegi juuksekarva. Kaasa arvatud tagumine ala. Pidage meeles peeglit.\n# 5 Pärast õliravi\nLast but not least - rahusta. Vihase punetuse vähendamiseks, raseeriva lööbe ja sissekasvanud karvade vältimiseks kasutage aaloel põhinevat kreemi või õlipalsamit.\nViimane näpunäide - lubage veidi aega õhul, et nahk hakkaks rahustama ja paranema. Püüdke vältida oma kitsast aluspesu. Järgmisel päeval kanna midagi puuvillast, hingavat ja mugavat.


Astroloog Katrin Haiba: mis toimub taevas ja maa peal? Astroloogiline rännak läbi 2020 murranguliste loomistsüklite - Alkeemia\nAstroloog Katrin Haiba\nAstroloog Katrin Haiba vaatleb ja analüüsib taevaste mustrite suuremaid tsükleid ja avaramat pilti, mis on väga põnev, kuna korraga vahetuvad nii 20, 37 kui ka 200 aasta pikkused loomistsüklid ning oodata on üleminekut Maa elemendist Õhu elementi ning paljuräägitud Veevalaja ajastu algust.\nJuba ammu uurisin põnevusega 2020 taevakaarte, sest see aasta tõotas tulla tõeliselt erakordne: korraga vahetuvad nii 20, 35 kui ka 200 aasta pikkused loomistsüklid. Kuigi kõik märgid viitasid suurtele süstemaatilistele muutustele, olin ikkagi üsna pahviks löödud lähikuude arengutest - kui kiiresti ja kui ulatuslikult on inimkond oma käitumist nõus (ajutiselt?) muutma. Astroloogia vaatevinklist pole praegused keerulised olud küll muutuste algpõhjus, vaid pigem katalüsaator, mis inimesed tavamallidest lahti raputas ja muutustele avatumaks tegi. Praegune hetkeolukord toob jätkuvalt esile me praeguse elu- ja ühiskonnakorralduse kitsaskohad ja nõrkused. Selle pinge all osad vanad struktuurid ragisevad ja murduvad nagu seest pehkinud pargipuud, luues teed uutele tuultele.\nKuidas kaardistada kurssi selles kiiresti muutuvas keskkonnas?\nMis uued võimalused avanevad ühiskonnas, inimsuhetes, majanduses, loomises? Millised on need hirmutondid, millele otsa peame vaatama, millised varjuküljed vajavad avastamist ja valgustamist nii iseendas, peres kui ka laiemas ühiskonnas? Nende põnevate arenguvõimaluste mõistmiseks on vaja uurida üsna mitut pikaajalist tsüklit.\nLigi 200-aastane tsükkel\nAlustame kaugelenägeva kotkapilguga, vaadates kõige pikemat praegu vahetuvat tsüklit mille algus ulatub aastasse 1802, ammu enne meie eluaega. Selline ligikaudu 200-aastane tsükkel moodustub Saturni ja Jupiteri konjunktsioonide (ühenduste, meie vaatevinklist samas sodiaagikraadis paiknemiste) 20 aasta pikkuste tsüklite jadast mis toimuvad selle 200 aasta jooksul ühes elemendis. Kõigi nelja algelemendi (Tuli, Maa, Õhk, Vesi) läbimiseks kulub Saturni-Jupiteri 20 aastastel tsüklitel ligi 800 aastat.\nIga 20 aasta tagant toimuvaid Saturni-Jupiteri konjunktsioone loetakse inimkonna arengus väga oluliste uute trendide alguspunktideks - tihti vahetuvad Saturni-Jupiteri ühenduse ajal valitsejad (vanasti kutsutigi seda aspekti kuninga trooniletõstjaks - ingl k "the kingmaker", "royal conjunction"), muutuvad majandussuunad, avastatakse ja luuakse uusi võimsaid vorme ja struktuure. Jupiter võimendab loomislusti ja avardab vaimu, Saturn aitab idee konkreetsesse maisesse vormi valada. Need 20 aastased Saturni-Jupiteri loomistsüklid on alates 1802 aastast toimunud Maa elemendi märkides (Sõnn, Neitsi, Kaljukits). Elementide vahetumise perioodil on enamasti üks Saturni-Jupiteri konjunktsioon korra veel ka eelmises elemendis, enne kui uue elemendi valitsemisperiood stabiliseerub. 1802 - Neitsis (Maa element), 1821 tagasi Jääras (Tule element, eelmine 200 aasta tsükkel), 1842 Kaljukitses (Maa element). Sealt edasi oligi inimkonna peamine loovenergia rakendussuund Maa elemendis, kuni 1981 aastani mil hakkas järgmine üleminekuperiood, esimene Saturni-Jupiteri konjunktsioon Õhu elemendis - Kaaludes.\nAastal 2000 algas pika Maa elemendi perioodi viimane 20 aastane Saturni-Jupiteri tsükkel Sõnnis. Selle aasta talvisel pööripäeval, 21. detsembril 2020, liigub inimkonna loovenergia peamine rõhuasetus järgnevaks kahesajaks aastaks Õhu elementi: Saturn ja Jupiter saavad kokku Veevalaja sodiaagimärgis, juhatades sisse 20 aasta pikkuse Veevalaja loomistsükli, mis on omakorda kuni 2199 aastani kestva Õhu elemendi perioodi alguseks.\nLühemalt ja lihtsamalt öeldes - inimkond on viimased 200 aastat mänginud Maa elemendi liivakastis. Millised muutused on toimunud alates aastast 1802? Kui isegi uduselt keskkooli ajalootundi meenutada, tuleb meelde sõna "Tööstusrevolutsioon" - üleminek väiketöökodade käsitsi tootmiselt suurte vabrikute massitoodangule, elektri ja fossiilkütuste kasutuselevõtt, tohutu kaevandamine ja ehitamine. Paraku pole meil ühtegi satelliitfotot me planeedist selle 200 aastase Maa elemendis müttamise perioodi algusajast. Arvata võib, et meie elukeskkond nägi üsna teistsugune välja. Viimase kahe sajandi jooksul oleme oma liivakasti tohutult muutnud - ehitanud võimsaid ja imelisi struktuure, tõstnud paljude inimeste keskmist eluiga ja igapäevast elatustaset, aga samas ka Maa ressursse rängalt ülekasutanud, teadvustamata, et need ei ole paraku lõputud. Tänaseks päevaks oleme oma mängumaa üsna korralikult ära sonkinud ja täis sittunud. Muidugi, see ei tähenda et kogu me Maa elemendi loomeperiood üks mõttetu jama ja läbikukkumine oleks olnud - mina isiklikult olen väga tänulik et mul on kodus elekter, soe vesi ja arvuti millega seda artiklit kirjutada. :) Kiviaega tagasi küll ei tahaks, keskaega samuti mitte. Aga mind teeb siiski rõõmsaks ja lootusrikkaks teadmine, et rõhuasetus hakkab lõpuks ometi Maa elemendi pealt ära nihkuma: las Maa puhkab mõned sajandid, Õhu elemendi avastused ja looming ootavad meid ees!\nPluto lammutab vanu struktuure\nEnne kui uut ehitada, on vaja üle vaadata see, mis praeguseks loodud, testida millised talad kannavad ja kus on konstruktsioonid kokku kukkumise äärel või sootuks mädad. Vanu struktuure lammutada aitab meil Pluto - see provokatiivne loodusjõud, mis raputab kõik olemasoleva korralikult läbi, õpetades meid surmahirmule otsa vaatama ja oma tõelist väge leidma. Selle aasta alguses, 12. jaanuaril, oli Pluto konjuktsioonis Saturniga Kaljukitse märgis - vahetus pikk 37-aastane Pluto-Saturni tsükkel (Pluto-Saturni tsüklid pole päris korrapärased: need kestavad 33-37 aastat, Pluto elliptilise orbiidi tõttu). Samas taevakraadis olid ka Päike (identiteet) ja Merkuur (mõttemustrid ja kommunikatsioon). Kuigi tol hetkel tundus elu veel üsna rahulik, oli viirus juba reipalt levimas ja kommunikatsioonitõrked ning teatud riigi-isade isiklikud arvamused ühiskonna adekvaatset käitumist pärssimas. Kogu inimkonna majandus- ja valitsusstruktuuride läbiraputamine oli alanud. See Maa elemendi (Kaljukits) maavärin kestab selle aasta hilissügiseni - Saturn valdab struktuure ja hierarhiaid, Pluto raputab need sügavalt läbi tõstes pinnale seni varjus olnud karmid tõed ja pahupooled (nn. "luukered kapist välja"), tõugates inimkonda sügava transformatsiooni teele. Detsembriks peaks selgem olema, mis ühiskonnastruktuurid jäid kandvaks ja kindlaks ning mis vajavad suuremat sorti ümberehitust ja millised valitsejad on tõeliselt valmis oma rolli välja kandma (Kaljukitse arhetüübi kõrgem, teadvustatud väljendus - tõeline vastutus ja toekus, praktiline mõtlemine, püha arhitektuur ka sümboolses tähenduses - elu toetavate struktuuride üles ehitamine) ja millised kõrgetel kohtadel istuvad isikud tegelevad peamiselt sama arhetüübi varjupoolega (tohutu materiaalne ambitsioon, külm ja jäik hierarhiline-patriarhaalne valitsemisstiil, "mina käsen, poon ja lasen").\nSamad protsessid toimuvad me kõigi elus - praegune olukord paneb meid silmitsi materiaalse ellujäämishirmuga ja õpetab avastama maise elu baastasandi haldamist ja valdamist, iseenese boss olemist - tõelist enesevalitsemist. Meid ei päästa ükski suur "riigi-isa". Selle arhetüüpse ürgse Isa-energia (maine toekus, asjalikkus, tugev selgroog), mida sodiaagis esindab Kaljukits, peame iseendas avastama ja kasutusele võtma, et elumängus täispanusega "järgmist tasandit" (Veevalaja arhetüüpi) avastama hakata. Ma ei ole sugugi seda meelt, et 21. detsembril algav Veevalaja (Õhu elemendi) loomistsükkel automaatselt inimkonna teadvust tõstab, meid justkui lendava vaibaga imeväel mingile kõrgemale tasandile viib. See ehitamise-lammutamise-uuesti-ülesehitamise, õppimise ja arenemise töö on ikka meie kõigi teha. Meist kõigist oleneb milline see uus maailm olema saab. Ka Veevalajal on omad varjuküljed - intellektuaalne jäikus, ideoloogilised lahingud ja killustatud meie-versus-nemad grupiteadvus ja kambavaim.\nNeid tendentse on selles Veevalaja ajastu (2000 aastane tsükkel, mille energia toob võimsamalt ja tuntavalt me ellu detsembris algav 20 aastane Veevalaja tsükkel) algushetkes paraku üsna tugevalt näha. Seega, meil on veel palju teha, teadvustada, õppida ja praktikasse panna, et kaalukauss kalduks kauaoodatud Veevalaja energia helgemale poolele - innovatiivse ja loovust soodustava ühiskonna ülesehitamisse, kus on ühtaegu väärtustatud nii hoolivus ja sidusad struktuurid kui ka isikuvabadus ja avastamisrõõm.\nMeil on võimalik luua maailm, kus inimkonna jalajälg planeedil Maa on kordades kergem ja "õhulisem" kui praegu ... Aga sellega on juba üsna-üsna kiire, tänu me eelmise loomistsükli tegevuse tagajärgedele. Õnneks toetavad loodusjõud nii taevas kui Maal meid sel teel ... Ja torgivad tugevalt tagant ka.\nJuba lähiajal on võimalus uue loomistsükli esimesed seemned mulda panna - 23. aprillil on Kuu loomine mahlakas maises Sõnni märgis, konjuktsioonis Uraaniga. Uraan on Veevalaja valitseja, loodusjõud, mis esindab kiireid muutuseid, justkui "välk selgest taevast" läbimurdeid ja "ahhaa"-momente, kiiret teadvushüpet ja arengut. Uraan liigub praegu Sõnni sodiaagimärgis (2018-2026), raputades meid me maisest mugavusstsoonist välja ja näidates ka loodusekatastroofide (metsapõlengud, jne) toimumisega inimkonnale suunda, kus me kõige kiiremini arenema peame: Maa resurrsidega uue hoolivama suhte loomine.\nSeega, Jüripäeval algavas kuutsüklis on ühendatud lõppeva 200-aastase Maa elemendi tsükli "vigade paranduse" võimalus ja peagi algava Õhu elemendi loomisperioodi värsked innovatiivsed tuuled. Mõelgem, mida oma elus lähinädalail saaks alustada, mis esindaks sellist toetavat Maa ja Õhu elemendi koostööd? Kas teha koduaeda mõni uus viljakas peenar ja sinna kõrvale mõnus kodukontori terass, kus suvel linnulaulu saatel Zoomi koosolekuid pidada? Võimalusi on mitmeid, kui natuke "normaalsuse" piire nihutada. :)\nKatrin Haiba on New Yorgis elav eestlannast astroloog, konsultant ja surfar, kes uurib looduse tsüklite ja inimelu arenguettappide vahelised seoseid. Tema astroloogilist lähenemist inspireerib üks surfajate ütlus: "You can't stop the waves, but you can learn to surf" - "Sa ei saa peatada lainete voogu, küll aga võid õppida neil surfama".\nKui teil tekkis sügavam huvi, on maikuus võimalus Katrini juhendatud 3-osalisel netikursusel õppida isikliku sünnikaardi põhiolemust ja selle seost oma tervise, elujõu ja heaoluga. Vaata kursuse kohta siit: Astroloogiline esmaabi kursus - tervise, rahu ja rõõmu võtmed


5. sajandil asutatud Kiiev on olnud Vana-Vene riigi, Vene õigeusu kiriku ja hiljem veel mitme riigi keskus. XX sajandil elas Kiiev üle kaks maailmasõda ja mitu revolutsiooni, praegugi toimub maailma ajalugu just seal. Sellest hoolimata säilitab Kiiev oma ilu ja pakub külastajale endiselt väga palju huvitavat. Ivan Lavrentjevi kümme soovitust.\nLavra ja koopad\nKiievi-Petšerski lavra ehk õigeusklik suurklooster ilutseb Dnepri jõe parema kalda peal. Kloostri ajalugu algas sellest, et mõned keskaegsed mungad soovisid omaette olla – niisiis tegid nad endale metsa koopad. Kuna munkade arv suurenes, ehitati ka kirik ja mitu abihoonet valmis ja nii ta kasvaski. Nagu keskajale omane, tehti lavra ümber ka kaitserajatisi, mis ühes jumala tahtega kaitsesid mehi korduvalt võõrvägede eest.\nLisaks klerikaalsele arhitektuurile pakub lavra ka põnevaid muuseume, seal on Ukraina ajalooliste aarete, raamatu- ja trüki ning kunstimuuseum.\nMuide, ka bõliinade kangelase Ilja Murometsi üks prototüüpe veetis elu lõpu siin ja tema säilmeid näidatakse aeg-ajalt külastajatele. 1980ndatel läbiviidud kolju ja kere uuringutest selgus, et mees oli keskaja mõistes pikka kasvu (177 cm) ning suri piigi- või mõõgalöögi tagajärjel, olles enne – ilmselt sõjategevuses – palju traumasid saanud.\nVaata lisa: www.lavra.ua\nLinna peatänav Hreštšatõk hävis II maailmasõjas täielikult ja ehitati üles stalinistliku ampiiri stiilis. Nii on tegu parima selle arhitektuurilise voolu ansambliga maailmas, sest tänav plaaniti täiesti tühjale kohale ja ehitati valmis nullist peale. Eriti ilus on kõik õhtusel ajal, kui lülitakse sisse osavalt tehtud valgustus ja majad näevad välja, justkui oleks nad kullaga kaetud. Nädalavahetusel ja pühade ajal on Hreštšatõk jalakäijate päralt. Kui kavatsete Kiievis olles ostlema minna, siis sel tänaval on päris palju kuulsate kaubamärkide esinduspoode.\nLinna põnevaimad lood räägitakse ikka turul, sealt saab ka parimaid ja värskemaid toiduaineid. Kiievi parim on kahtlemata Bessaraabia turg. Esiteks on ta huvitav arhitektuuriliselt, kuna Ida-Euroopas pole just palju üle sajandi tegutsenud kaetud turge – Bessaraabia turu hoone sai valmis 1912. aastal ja on eheda juugendstiili meisterlik teostus. Müüakse seda, mis turul ikka – puu- ja juurvilju, kala ja liha. Maiustuste valik pole just parim, aga osta tuleb Ukraina puuvilju ja nendest tehtud oivalist moosi. Hinnad on päris kopsakad, aga alati annab tingida.\nNagu olete juba aru saanud, siis Kiiev on jalutamiseks väga sobiv koht ja arhitektuurihuvilistele on sel väga palju pakkuda. Tõelise laksu saamiseks minge alumist ja ülemist linna ühendavale tänavale nimega Andrijivskõi uzviz (Андріївський узвіз) – see on koht, kus elas palju kunstnikke, teadlasi ja teisi loomeinimesi, mõned elavad siiamaani ja müüvad oma maale kõrvuti kasutute suveniiridega.\nOlete Pariisis Montmartre’il või Moskvas Arbatil käinud? See on midagi taolist – elav muuseum, kust leiab selle linna tõelist hõngu. Tänava ülemises osas ootab teid ka tõeline baroki pärl – arhitekt Bartolomeo Rastrelli ehitatud Püha Andrease kirik (Andrijivskõi uzviz 23). Rastrelli käe all valmisid Peterburis ja selle ümbruses maailmakuulsad keisripaleed.\nSuveniiri ja kunsti müüakse tänaval üldjuhul kella 18ni.\nKiievi metroo peatused pole nii lummavad kui mõned Moskva või Peterburi omad, sest viimased ehitati Kiievi omadest varem ja 1960ndatel muutus kujundus lihtsamaks. Kiievis paikneb ka kõige sügavamal maailmas – 105,5 meetrit maa all – asuv peatus, nimeks Zoloti vorota (Золотi ворота, ukr k ‘Kuldväravad’).\nKellele tavapärased transpordiviisid liiga igavad tunduvad, võib proovida ka funikulööri. Viimane viib teid alumisest linnast (Podil/Поділ) ülemisse, mida nimetatakse ka Vanalinnaks (Stare misto / Старе місто). Mõlemaga on sõit ülimalt odav – vastavalt neli ja kolm grivnat (u 0,13 ja 0,10 eurot).\nKiievi puiesteedele ja tänavatele on hulgaliselt istutatud puid ja põõsaid. Eriti ilusad on muidugi sirelid ja legendaarsed Kiievi kastanid. Seepärast on mõistlik linna külastada just kevadel – kui kogu ilu õitsema hakkab (allergilistele muidugi rangelt keelatud). Kui olete linnamürast väsinud, minge jalutama botaanikaaeda, kus külastajaid ootab Euraasia floora suurimaid kollektsioone.\nVaata lisa: www.nbg.kiev.ua\nMõstetskõi arsenal (Мистецький Арсенал) on endine relvatehas, mis on viimase kümnendiga kujunenud linna boheemlaste populaarsemaks ajaveetmiskohaks – külastajate päralt on kunstinäitused, pidevalt toimuvad loengud, kontserdid, raamatumessid ja teised üritused. Samuti korraldatakse oksjoneid ja salonge, kust saab meelepärast kunsti ka osta. Näituste valik on lai, klassikast kontseptualismini välja. Sügisel toimub ka järjekordne biennaal ART-KYIV Contemporary.\nPinchukArtCentre on Ukraina suurärimehe Viktor Pintšuki asutatud tänapäeva kunsti keskus ja muuseum. Keskuses korraldatakse lootustandvate Ukraina kunstnike näitusi ja üritusi, samuti näidatakse maailma paremikku kuuluvaid elavaid klassikuid (nt Hirst, Koons, vennad Chapmanid jt).\nVaata lisa: www.artarsenal.in.ua ja www.pinchukartcentre.org\nMõneks ajaks tuleb dieet ära unustada – ukraina rahvustoidud on väga kaloririkkad. Käia Ukrainas ja jätta kohalik borš proovimata oleks ilmselgelt patt. Lisaks pakutakse siin häid kotlette (ja mitte üksnes Kiievi omi) ning teisi liharoogi. Koju kaasa peab ostma kuulsat pekki – mõnus niisama kui ka suupistena alkoholi kõrvale. Samuti on väga populaarsed kõikvõimalikud tainatooted: pirukad (nii magusad kui ka soolased), pliinid, pannkoogid, sõrnikud, vareenikud (samuti erineva täidisega), draanikud jne.\nHead toitu pakutakse nii keskmise kui ka üpris kõrge hinnaklassiga kohtades. Näljaseks ei jää te igatahes isegi kõige tagasihoidlikuma eelarvega.\nMihhail Bulgakovi majamuuseum\nEnne Moskvasse kolimist elas XX sajandi suurimaid vene kirjanikke Mihhail Bulgakov Kiievis. Seal on ta sündinud, ülikooli lõpetanud ja arstina töötanud. Muuseumimajas toimub ka Bulgakovi esimese romaani “Valge kaardivägi” ja näidendi “Turbinite päevad” tegevus, seepärast ongi muuseumi nimeks peategelaste järgi Turbinite maja. Sees ootab rännak korraga läbi eelnimetatud romaani ja kogu Bulgakovi Kiievi perioodi. Samuti saab külastaja palju uut teada ka Kiievi elu kohta revolutsioonile järgnenud aastatel (1917–1920 vahetus võim tosinkond korda, kuna Kiievit hõivasid pidevalt uued punaste, valgete, ukrainlaste, poolakate või sakslaste väed).\nKohustuslik maiustus endale ja kodustele kaasaostmiseks on Kiievi tort – võikreemi ja arahhisega beseetort sündis kondiitri vea tulemusel, kui viimane unustas munavalge külmikusse panna. Sama retsepti järgi tehakse seda siiani. Osta saab suurematest toidupoodidest või Rosheni kommivabriku esinduspoest (suurim asub Hreštšatõk 29/1).\nKellele tordid ei maitse, neil soovitan proovida Lvivi šokolaadikoja meistrite tööd. Kohvikust-poest saab šokolaadi kõikvõimalike pähklite-puuviljade glasuuri, tahvlite ja kuuma joogi kujul (Andrijivskõi uzviz 2B).\nLugu on ilmunud ajakirja Estraveller numbris 2/2015.\nEstraveller, kuhu minna, linnapuhkus, linnareis, reisimuljed, soovitused, vaatamisväärsus


★★★ Huvitav Ameerika Ühendriikide president. Faktid 1. osa (1.-12. President) ★★★\nSaltoni mere juhuslik loomine\nSiiani on olnud 43 inimest, kes on olnud Ameerika Ühendriikides alates selle vabariigi moodustamisest praeguse põhiseaduse alusel. (Ja veel mõned presidendid vana süsteemi all, kuid me ignoreerime neid selles tükis.) Siin on praegu mitmeid huvitavaid "President Fakte", mida te ei pruugi teada iga Ameerika Ühendriikide presidendi kohta. (Ja kui olete huvitatud, on siin mõned huvitavad faktid presidentide kohta enne George Washingtoni.)\n1) George Washington Faktid:\nGeorge Washington oli tapefoobia (iramentaalselt hirmutati selle pärast, et ta oli maetud elusalt). Oma surma voodis ütles ta oma saatjatele: "Ma lähen lihtsalt. Kas mind maeti maha ja ei lase mu keha panna võlvani vähem kui kolm päeva, kui ma olen surnud. Kas sa saad aru?"\nSee ei olnud nii praegusel ajal kui nii, nagu see on praegu. Taphofoobia tabas oma tippu 18. ja 19. sajandil. 1896. aastal T.M. Montgomery, kes jälgis Fort Randalli kalmistul olevate jääkide jälitamist, teatas, et veidi üle 2% nendest kehalistest kehaväljadest olid kindlasti ohvrid, et neid juhuslikult matta elus. Teisisõnu ärkasin umbes 2%, püüdis oma väljapääsu teha ja ei suutnud seda teha. Arvestades, et hapnikuvarustus kirstis ei kesta nii kaua, on tõenäoline, et elavate inimeste murtud inimeste tegelik osakaal oli suurem, kui kaasata neid, kes ei äratanud, kuid olid maha jäänud tehniliselt veel elus.\nPõhjuseks, miks selle aja jooksul maeti maetud, oli üsna suur, oli peamiselt tingitud mitmete haiguste, nagu koolera, rõuged, surevate inimeste suur hulk jne. Neil inimestel polnud tihedat uurimist, et nad oleksid tõesti surnud , mitte lihtsalt möödas, ja nad kippusid maa peal hoida kiiresti, et vältida mistahes haiguse levikut, mida nad arvasid olevat surinud. Teise näitena koostas William Tebb 17. sajandil nimekirja 219 esinevast kitsast põgenemisest enneaegse matmisega; 149 tegelikku enneaegset matmist; 10 juhtu, kus kehad olid enne surma kogemata lõigatud; ja 2 juhtumit, kus häälestamist alustati veel elus.\nJa märkus: George Washingtonil puudusid puidust hambad, nagu sageli öeldakse.\n2) John Adams Faktid:\nAdamsil oli hüüdnimi "Tema põlvnemine". Seda seetõttu, et pärast Washingtoni esimese presidendi valimist arutati selle üle, mida ametlikult presidendiks kutsuda. Senati koosolekud kestisid umbes kuu aega. Adams väitis tugevalt presidendi pealkirju, mis olid väga pompilised, nagu näiteks "Tema Kõrge Mõõgastus" ja "Tema Majesteedi president". Lõpuks võitis välja "Ameerika Ühendriikide presidendi" lihtsam pealkiri.\nAdams oli esimene president, kellel oleks laps, kes saab presidendiks, Ameerika Ühendriikide kuues president John Quincy Adams.\n3) Thomas Jeffersoni faktid:\nThomas Jefferson ei kirjutanud mitte ainult iseseisvusdeklaratsiooni, vaid kirjutas taas oma piiblile tema meelde. Jefferson ei pidanud Piibli üleloomulikeks elementideks. Ta seadis seega oma Jeffersoniani tõlke tegemise, mis põhimõtteliselt välistab igasuguse osa, mida ta ei nõustunud, tema arvates eraldades nisust plekist.\nMõlemad Thomas Jefferson ja John Adams surid 4. juulil 1826, iseseisvusdeklaratsiooni vastuvõtmise 50. aastapäeval (märkus: seda enam ei kirjutanud enamus kuni 2. augustini). Adami viimased sõnad olid: "Thomas Jefferson elab ikka veel". Ta ei teadnud, et Jefferson oli mõni tund enne surma. Mõlemad olid oma poliitilise elu jaoks ülimalt kibedad vaenlased, kuid pensionile jäeti kõrvale nende erinevused ja sai väga lähedased sõbrad. Oma surma järel oli Jeffersonil võlg umbes 100 000 dollarit (tänapäeval umbes 2 miljonit dollarit). Kuid väga varsti enne oma surma tõstis avalikkus umbes 16 500 dollarit, et aidata mõned oma võlad välja maksta, kuid kui tema surma uudised leidsid, siis need jõupingutused peatasid. Thomas Jeffersoni viimased sõnad tema perele olid Ma olen teinud oma kodumaa ja kogu inimkonna jaoks kõik, mida ma võiksin teha, ja nüüd ma loobusin oma hinge ilma hirmuta oma jumalale - mu tütar minu kodumaale. "\nSeejärel läks ta magama, kuid hiljem ärkasin ja ütles arstile: "Kas see on veel neljas?", Mis olid tema mõnevõrra vähem olulised viimased sõnad.\n4) James Madison Faktid:\nMadison oli senine lühim president, seisis vaid 5 jalga 4 tolli pikkuses ja arvatavasti kaalus umbes 100 jalga. Võibolla tema väikese tõususe tõttu oli ta esimene president, kes tavaliselt kandis pikki jalga pükse. Sellel moel olid põlvepüksid.\nMadisonit tuntakse kui "põhiseaduse isa", samuti oli see õigusteaduse väljatöötamisel ja loomisel võtmetegur.\n5) James Monroe faktid:\nMonroe valiti teiseks ametiajaks 1820. aastal peaaegu ühehäälsel hääletusel, mis jäi välja ainult ühe valimisringkonna häälega. Tänapäeval väidetakse, et see on täna, sest valija William Plumer ei tundnud olevat presidenti, välja arvatud juhul, kui Washingtonil oleks au olla ühehäälne hääletus. Kuid sellel ideel puudub esmane allikas ja see esitati alles umbes pool sajandit pärast valimisi.Suurem küünte kirstu selles korduvalt korduvas mõttes on see, et Plumer ise on selgesõnaliselt esitanud põhjuse, miks Monroe ei hääletanud, sest ta arvas, et Monroe oli oma esimesel ametiajal käitunud valesti. Selle asemel hääletas Plumer muu Democratic-Republican John Quincy Adamsi eest. Plumer keeldus hääletamisest ka Monroe asepresidendi Daniel Tompkini pärast, sest Plumer arvas, et ta oli varem oma kohustusi tähelepanuta jätnud.\nMonroe oli veel üks president, kes suri 4. juulil, seekord 1831. aastal.\n6) John Quincy Adams Faktid:\nTema keskmist nime väljendatakse "kwin-zi" mitte "kwin-tsi", nagu seda ütleb täna iga inimene, kes elab täna.\nEnne presidendiks saamist ja senaatorina oli Adams ka Browni ülikooli loogika professor.\nAasta ametiaja jooksul vähendas Adams riigivõla 16 miljonilt dollarilt 5 miljonile dollarile.\nErinevalt kõigist teistest presidendist, välja arvatud Andrew Jackson, pärast presidendiks saamist, töötas Adams Kongressis, võites ametisse USA esindajatekojas 1830. aastal, mida ta hoidis 17 aastat kuni surmani.\nAdams oli pikaaegne orjanduse vastane, kes rõõmustab omaenda sõnades "orjasele fraktsioonile ebameeldivaks". Paljude teiste orjandusevastaste juhtumite ja argumentidega, millega ta oli kaasatud, võttis ta vastu kuulsa Amistadi kohtuasja ja vaidles nelja tunni pärast aafriklaste nimel. Õlad vabastati hiljem. Veel üks näide, lõunapoolsed kongresmehed seadsid "gag reegli", mis keelab orjapidamise arutelu põrandal. Adams ignoreeris reeglit ja tegi seda igal juhul. Tänu tema poliitilisele mõjule oli tal võimalus sellest lahti saada, kui teistel pole seda.\nTema 50-aastane tema ajakiri, mida ta hoidis aastatel 1779-1848, on mõned kõige ulatuslikumad esimest korda Ameerika Ühendriikide moodustumise sünnist kuni surmani.\nKui ta suri 23. veebruaril 1848, siis tema viimased sõnad olid "See on viimane Maa. Ma olen rahul. "\n7) Andrew Jackson Faktid:\nEnne presidendi saamist suri Jackson mehe, kes avalikult nimetas teda "väärtusetuks petturiks, poltrooniks ja argpüksiks". Mees, Charles Dickinson, solvas ka Jacksoni naise, kutsudes teda suurimiks. Tegelikult oli ta suurim, kui ta oleks abielus Jacksoniga, olles tehniliselt abielus endise abikaasaga. See seos Dickinsoni ja Jacksoni vahel oli tingitud vaidlusest hobuste võidusõidu panustamise üle. Lisateavet leiate siit.\nJackson oli esimene president, kellest büroo ajal rünnatakse, Robert B. Randolph tappis teda ja siis põgenes.\nJackson oli ka esimene president, keda keegi püüdis tappa, kui kergelt hullumeelne mees Richard Lawrence käskis temal kaks relvi, millest mõlemad pääsesid valesti (kuid imeliselt hiljem leiti, et nad töötavad suurepäraselt). Jackson peksid selle mehe oma suhkrurooga, ka jätkanud seda, kui Lawrence oli nõrk, ning neil, kes olid umbes Jacksonilt Lawrenceist eemal, et peksmist peksma. Selle sündmuse kohta saate lugeda siit rohkem.\n8) Martin Van Buren Faktid:\nEsimene USA president, sündinud Ameerika Ühendriikides. Ta oli ka esimene Iirimaa või Briti esivanema esimees; tema esivanemad olid hollandlased.\nVan Buren oli ka Demokraatliku Partei peamine arhitekt\n9) William Henry Harrison Faktid:\nHarrison andis ajaloo kõige pikemat inauguratsioonikõnet, mis sisaldas 8578 sõna ja kestis umbes kaks tundi ... külma ja märja päeva jooksul. Sellel kõnelusel ei kandnud ta sellel kõnes mingit mantlit või mütsi, mille tegelikult Harrisoni sõber Daniel Webster edastas.\nHarrison suri kuus hiljem kopsupõletikust, andes talle rekordi nii lühikese aja kui presidendi tänaseni. Siiski tuleb märkida, et kuigi see on sageli kahtlane (ja mõnikord selgesõnaliselt öeldud, näiteks minu vana keskkooli ajaloo raamatus), et ta suri külma pikka kõne tulemusena, ei ole see nii. Ta ei saanud haigestuda kolm nädalat pärast oma kõnet. Tema arstid ei aitanud, regulaarselt vereerides teda juuksed, muu hulgas "ravi".\nTema viimased sõnad, mida arvatakse olevat olnud asepresident John Tyler, ütles Harrisoni arstile, et Tylerit pole seal olnud: "Sir, ma soovin teile mõista valitsuse tõelisi põhimõtteid. Soovin neid teostada. Ma ei küsi enam midagi. "\n10) John Tyler Faktid:\nTänu Harrisoni surmale ei olnud Tyler mitte ainult 10. asepresident, vaid ka USA 10. president. Tyler üritas mitmel korral eesistujariiki tuua poliitikasse ja minna tagasi praktiseeriva õiguse juurde ja hoolitseda oma pere eest. Ta jätkas end tõukejõu tähelepanu pööramist, kuigi lõpuks on suunatud Harrisoni presidendipiletile.\nHarrisoni valimisel läks Tyler oma Williamsburgi kodus tagasi, oodates, et asepresidendina ei oleks tal enam midagi ette võtta, nii et ta võiks lihtsalt kodus elada ja oma poliitikast välja kukutamise plaani ellu viia, kuigi see on tehniliselt Asepresident. Ilmselt oli Harrisoni surm häkkinud oma katse vaikses elus.\nHiljem oma elus valiti Tyler Ameerika Konföderatsiooni osariikide kongressiks ja toetas lõunapoolsete riikide eraldumist.\n11) James K. Polk Faktid:\nLapkina oli Polki periood 1812, mil tema tervis oli allamäge. Leiti, et tal oli kusepõie kivid, mis olid liiga suureks läbimiseks. Ilma muud anesteetikumita kui bränditest ja teadvustades kogu asju, töötas Dr Ephraim McDowell Polki juures, tükeldas teda lahti ja eemaldas käsitsi kuded oma põisast ... Ouch.\nHoolimata sellest, et sellised operatsioonid olid pealegi hämmastavalt valusad, olid nad samal ajal ka suureks riskiks, kuid nad võitsid vaid trahvi, kuigi mõned on spekuleerinud, et see võib olla osalenud tema näiliselt võimetuses lapsi saada.\n49-aastaselt, kui ta valiti presidendiks, oli Polk ajal noorim, kes kunagi kontorit pidas. Ta väidetavalt lubas algusest peale teenida vaid üht tähtaega ja täita oma neli nimetatud eesmärki selles ulatuses: taastada sõltumatu riigikassa süsteem; tariifide vähendamine; Omandada Mehhikosse New Mexico ja California; ja omandage enamus või kogu Oregoni riik. Ta tegi kõik selleks, muutes presidendiks unikaalseks, kuna ta tegi kõik, mida ta lubas teha, ja ühes perspektiivis, mida ta lubas seda teha.\nPolk suri just kolm kuud pärast ametist lahkumist, olles ilmselgelt töötanud ennast (ta kaotas ameti ajal palju kaalu ja järk-järgult vähenes tema tervis, väidetavalt puhkuse puudumisest). Võimalik, et ta jättis kahtlemata koolerale oma hüvastijätmisega.\nTema viimased sõnad olid tema naisele, kes aitasid tal koostada oma kõnesid ja kes peaaegu alati jooksis oma poliitilisi otsuseid, et saada oma arvamust asjade kohta: "Ma armastan sind, Sarah. Igaveseks olen ma armastan sind. "\n12) Zachary Taylor Faktid:\nKuna Kentucky elukoht ei olnud, oli Tayloril väga vähe formaalset haridust. Kuigi ta lõpuks pidas end ühe kooliõpetajaks kiireks õppijaks, tunnistati teda peaaegu arusaamatu käekirja / õigekirja / grammatika järgi, mis sarnanes peaaegu kirjaoskamatu sõnaga. Kuigi ta ei pruugi olla raamatut arukas, oli ta suurepärane sõjaväelane, kiiresti tõusnud läbi ridade ja võitnud paljud lahing, sealhulgas mitmed, kus tema jõud olid oluliselt hulgaliselt.\nÜhes lahingus Santa Anna enda vastu, juhtides 20 000 Mehhiko sõdurit, käskis Taylor praegu korraga ainult 6000 (ja ainult paarsada tavalist armee sõdurit, ülejäänud vabatahtlikud, kes pole veel võitnud), saates enamuse oma väed ära, et ühineda üldise Winfield Scott President Polki korraldusel. (Mõni teoreetiline on see, et seda tehti Taylori populaarsuse peatamiseks veelgi suuremaks. Võttes teda enamus oma väedest, ei lükkaks ta teda võimekust osalema.)\nSelle asemel, et istuta oma isa juurde, võttis Taylor oma drastiliselt vähenenud jõud sügavamale vaenlase territooriumile. Santa Anna nägi võimalust ühe Ameerika Ühendriikide armee hävitada, tõstis sellega üles armee ja marssis Taylori poole. Taylori 6000 enamasti uut tööandjat võitluse ajal kaotasid vaid 600, võrreldes 1800-ga Santa Anna hukkunutega. Santa Anna oli lõpuks sunnitud taganema. Kui Polki plaan Taylori tõusev kuulsuse peatada, kui ta vabastab suurema osa oma armeest, siis ta lükkas tagasi. Seda kuulutati Ameerika Ühendriikide sõjalise ajaloo üheks suurimaks sõjaliseks võiduks ja omandas Taylori võrdlused George Washingtoni ja Andrew Jacksoni meedias.\nTema paljude suurepäraste võitude tõttu võitjate vastu võitlemise vastu hakkas temast tungima president. Taylor vastas sellele: "Selline idee ei ole kunagi minusse jõudnud ega tõenäoliselt mingi mõistliku isiku juhi juurde." Täiesti.\nTaylor suri salapäraselt ametisse pärast seda, kui ta oli sõlminud "kasvajavastase kõhulahtisuse või soolehaigestumuse", mida ähmastav oli asjaolu, et tema arstid olid teda söönud ja ravinud teda mitmesuguste asjadega, mis tõenäoliselt aitasid teda tappa. Selleks, et kontrollida, kas ta tegelikult mürgitas, 1991. aastal eksisemas ja uuriti tema jäänuseid. Mingeid tõendeid ei leitud ja leiti, et ta suri tõenäoliselt "koolera morbusest või äge gastroenteriit".\nKui teate mõnda ülaltoodud huvilisest huvitavast presidendi faktist, jätke need kommentaarid allpool. Te leiate ülejäänud presidentide kohta fakte siin: 2. osa, 3. osa, 4. osa.


riigieksam - teema viimased uudised - PostimeesSoov.eeKV.eeosta.eeTartu PostimeesPärnu PostimeesSakalaVirumaa TeatajaJärva TeatajaValgamaalaneKanal2ReporterKukuMyHitsElmarKavaTänane lehtPostimeesArvamusMajandusMaailmTeadus ja tehnikaKultuurSportTarbijaNaineTervisIlmElu24Kõik loodTänane lehtEestiTallinnTartuTMWSoome 100SetoMaa EluKrimiKoduReisLemmik60+KoomiksPaberlehe PDFPühapäev, 25. juuni 2017 |In English |На русском |Saada vihje |Tule tööle |ReklaamPostimeesTänane lehtPostimeesArvamusMajandusMaailmTeadus ja tehnikaKultuurSportTarbijaNaineTervisIlmElu24Kõik loodTänane lehtEestiTallinnTartuTMWSoome 100SetoMaa EluKrimiKoduReisLemmik60+KoomiksPaberlehe PDFPostimees > Teemad | Teavita veastriigieksamInfoSeotud isikud Peeter Kreitzberg ain tõnisson asso ladva Jaak Aaviksoo LEHTE JÕEMAA Jürgen Ligi Seotud kohad Tartu Eesti Jõgevamaa Loksa Venemaa Koeruriigieksam - Viimased uudisedPMRiigieksamite esimesed tulemused on selgunudTänavuste riigieksamite esmased tulemused eesti keele, eesti keele teise keelena ja matemaatika eksamil on eelnevate aastate võrdluses stabiilsed.\n21.06.2017, Hanneli RudiPMGümnasistidel algas riigieksamite tuleproovTäna paarkümmend minutit enne kella kümmet ootas 6842 õppurit üle Eesti hingevärinal eksamiruumide uste taga, et alustada kuuetunnist eesti keele riigieksami kirjutamist.\n24.04.2017, Mari-Liis PintsonPME-kirjand saab paari aasta pärast tegelikkuseks (1)Eile istusid Jõgevamaa gümnaasiumi abituriendid kooli arvutiklassides, kõrvaklapid peas, ning katsetasid, mismoodi näeks välja eesti keele riigieksami e-kirjandi kirjutamine. Õpilastel oli kolm tundi ja kolmkümmend minutit aega, et valmis saada 400-sõnaline kirjand, kus lisaks abitekstile said nad tuge ka paarist videoklipist.\n15.02.2017, Eili ArulaPMRiigieksamitele registreerus üle 10 000 inimeseTänavustele riigieksamitele on esialgsetel andmetel registreerunud 10 437 inimest, kellest 8 277 on gümnaasiumiõpilased, 775 gümnaasiumi varem lõpetanud ning 1 385 kutseõppeasutuste õpilased. Kokku tehakse 2017. aastal 25 025 eksamit. 09.02.2017, Hanneli RudiPMTänavuste riigieksamite esmased tulemused: matemaatikas paranemine (6)Selle aasta riigieksamite keskmised tulemused kinnitavad suures osas viimase kolme aasta keskmisi. Matemaatika riigieksami tulemus on eelmiste aastatega võrreldes tõusnud ja eesti keele, eesti keele teise keelena ning võõrkeelte eksamite tulemused aastate lõikes stabiilsed.\n21.06.2016, Merike TederDoktoritöö: Eesti ajalooõpetus on aja jooksul murranguliselt muutunud (4)Esmalt jäeti välja ideoloogiline NSV liidu keskne ainesisu, aja jooksul liikus õpetamine aga mitmeperspektiivilisest põhimõttest lähtuvaks. 03.06.2016, Riin AljasPMAbiturientidel on täna ees inglise keele riigieksamTäna teevad gümnaasiumite ja kutseõppeasutuste lõpetajad inglise keele riigieksamit. Täna viiakse läbi eksami kirjutamis-, kuulamis- ja lugemisosa, suulise osa intervjuud toimuvad koolides 4.-10. maini.\n03.05.2016, Merike TederPMVaata, millised ülesanded olid eesti keele riigieksamil tänavuTäna riigieksamite perioodi avanud eesti keele eksamil tuli abiturientidel lahendada alustekstidel põhinevaid tekstimõistmis- ja kirjutamisülesandeid ning kirjutada lühikirjand. 25.04.2016, Merike TederPMLigi eksamitegijatele: hea mõte tuleb selgelt edasi andaHaridus- ja teadusminister Jürgen Ligi edastas täna abiturientidele tervituse riigieksamite perioodi alguse puhul. 25.04.2016, Merike TederSakViljandi gümnaasiumi juht jäi oma kooli keskmistega rahuleViljandimaa viiest gümnaasiumist näitas ka tänavu riigieksamitel kõige paremaid tulemusi suurim, Viljandi gümnaasium. Kõige paremini tegid selle kooli õpilased saksa keele eksami.\n22.09.2015, Marko SuurmägiRepSelgusid tänavuste riigieksamite keskmised tulemused18.09.2015, Reporter.eeTCInglise keele oskuselt tõusevad esile pealinna koolidTänavusel inglise keele riigieksamil said parimad tulemused Tallinna inglise kolledži abituriendid, neile järgnesid teised pealinna tugevad humanitaarkoolid.\n18.09.2015, Merike TederPMKoolide edetabel 2015: vaata, mitmes on sinu kool!Sel aastal tõusis Eesti gümnaasiumide riigieksamite koondpingereas esimeseks Sakala eragümnaasium, teisel kohal on Tallinna Prantsuse lütseum ja kolmandale jäi mullune esikohakool Tallinna reaalkool.\n18.09.2015, Pärlin LuhilaPMEmakeele eksami parimaks tõusis prantsuse lütseumParima keskmise tulemuse eesti keele riigieksamil saavutasid tänavu Tallinna prantsuse lütseumi abituriendid, paljuaastane favoriit Hugo Treffneri gümnaasiumi pidi leppima kolmanda ja neljanda koha jagamisega.\n18.09.2015, Merike TederPMMatemaatikaoskajate tippu on tõusnud Narva keeltelütseumMatemaatikas kõige tugevamaks osutusid teist aastat järjest Narva keeltelütseumi abituriendid, ka teised Narva õpilased on matemaatikas silmatorkavalt häid tulemusi saanud.\n18.09.2015, Merike TederPM Selgusid tänavuste riigieksamite keskmised tulemusedSel kevadel toimusid riigieksamid 19. korda ja teist aastat uue korra alusel, mille järgi peavad õpilased gümnaasiumi lõpetamiseks sooritama eesti keele või eesti keele teise keelena, võõrkeele ja matemaatika riigieksamid. Eksameid sooritas 9905 õpilast.\n18.09.2015, Tiina KaukverePMKuldmedaliga koolilõpetajaid on järjest enamGümnaasiumi lõpetajatele telliti sel aastal 743 medalit tubli õppimise eest - 342 hõbemedalit ja 401 kuldmedalit. Hõbemedaliste jääb aasta-aastalt ikka vähemaks, seevastu parimate tulemustega lõpetajate arv on järjest kasvamas.\n20.06.2015, Merike TederPMRiigieksamil sai 100 punkti 30 inimestTänavu sai riigieksamitel maksimumtulemusi mullusest rohkem inimesi, ent samas suurenes märkimisväärselt nende õpilaste hulk, kes võõrkeele eksamil täielikult põrusid.\n19.06.2015, Helen MihelsonPMAbituriendid sooritavad täna viimase riigieksamiTäna toimuv matemaatika riigieksam lõpetab gümnaasiumite ja kutseõppeasutuste lõpetajate jaoks tänavuse riigieksamite perioodi. 21.05.2015, Merike TederPMTõnu Piibur: kaka ja kevadTallinna Pelgulinna gümnaasiumi direktor Tõnu Piibur kirjutab Õpetajate Lehes, miks ta soovib, et tema juhitavasse kooli riigieksameid enam ei saadetaks.\n08.05.2015, Tõnu PiiburPMTuhanded abituriendid teevad täna inglise keele riigieksamitTäna teevad gümnaasiumite ja kutseõppeasutuste lõpetajad inglise keele riigieksamit. Eksamile on registreerunud 7458 eksaminandi.\n04.05.2015, Merike TederPPRiigieksamite ots tehti eile lahtiEile toimusid tänavustest riigieksamitest esimesed: 7222 gümnaasiumi ja kutseõppeasutuse abiturienti kirjutas eesti keele ja 2497 eesti keele teise keelena eksamit.\n28.04.2015, Urmas HännileSakFinišini on veel eksamidEile kirjutasid abituriendid eesti keele eksamit, mis on esimene kolmest kohustuslikust riigieksamist. Viljandi gümnaasiumi 138 viimase klassi õpilast kogunesid enne kella kümmet koolimajja, kehakinnituseks kaasas näiteks banaanid, šokolaad ja joogipoolis. Eesti keele riigieksam kestis kuus tundi ning koosnes lugemisosast ja umbes 400-sõnalisest arutlevast kirjandist.\n28.04.2015, PMVaata, millised ülesanded olid abiturientidel eesti keele riigieksamilTäna riigieksamite perioodi avanud eesti keele eksamil tuli õpilastel lahendada tekstimõistmis- ja kirjutamisülesandeid ning kirjutada lühikirjand. 27.04.2015, Merike TederPMLigi abiturientidele: elus on keeleeksameid teha vaja kogu aegArusaadav eneseväljendus on eeldus, et olla osa Eesti ühiskonnast, omamoodi keeleeksameid tuleb elus teha kogu aeg, rääkis haridus- ja teadusminister Jürgen Ligi täna hommikul abiturientidele edastatud tervituses enne esimest riigieksamit, milleks on eesti keele eksam. 27.04.2015, Merike TederVmGALERII: Hetked enne riigieksami algustValgamaalane käis täna enne eesti keele riigieksami algust Valga gümnaasiumi aulas, kus eksamipinki istus 67 eksamitegijat. Eksaminandid on Valga gümnaasiumist ja Tsirguliina keskkoolist.\n27.04.2015, Arvo MeeksPMAbiturientidel algab riigieksamite periood Täna algab riigieksamite periood eesti keele ja eesti keele teise keelena riigieksamitega.\n27.04.2015, Merike TederPPTänavused riigieksamid stardivad aprillisTänavustele riigieksamitele on kogu Eestis esmastel andmetel registreerunud 10 471 õpilast.\n11.02.2015, Urmas HännilePMRiigieksamitele on registreerunud 10 471 õpilast2015. aastal läbiviidavatele riigieksamitele on esialgsetel andmetel registreerunud 10 471 eksamisooritajat, kellest 8216 on gümnaasiumiõpilased, 781 gümnaasiumi varem lõpetanud ning 1474 kutseõppeasutuste õpilased. Kokku tehakse sel aastal 26 446 eksamit. 06.02.2015, Meribel SinikaldaSakÕpilased saavad viimast päeva riigieksamitele registreerudaRiigieksameid tegemata pole võimalik gümnaasiumi lõpetada. Täna on abiturientidel viimane päev eksamite infosüsteemis oma riigieksamite valik kinnitada.\n20.01.2015, VmRiigieksamiteks registreerumise tähtaeg lähenebEt tagada pääs riigieksamitele, peavad sel aastal kõik gümnaasiumilõpetajad olema ise hoolsad ja registreeruma hiljemalt 20. jaanuaril eksamite infosüsteemi (EIS) kaudu.\n13.01.2015, Lea MargusPPTänavused riigieksamid koputavad juba ukseleEhkki käesoleva õppeaasta riigieksamid on veel mägede taga, üleriigiline eesti keele kirjalik eksam toimub 27. aprillil, on eksamitega seotud teine oluline kuupäev juba uksele koputamas.\n07.01.2015, Urmas HännilePMVäiksed Ida-Virumaa koolid tegid gümnaasiumide edetabelis suurima hüppeKõige rohkem tuiskasid edetabelis etteotsa Toila Gümnaasium, Lüganuse Keskkool ja Tallinna Ühisgümnaasium, kui vaadata gümnaasiumide riigieksamite tulemuste edetabeleid viimase nelja aasta jooksul.\n24.09.2014, Marian MänniVmPuka ja vene kooli lõpetajad üllatasid oma tulemustegaUuendused riigieksamite korralduses tegid koolide pingereas omajagu korrektiive. Valgamaal on enim rahuloluks põhjust aga Puka keskkoolil.\n20.09.2014, Rein SäinasPMVäikekooli õpetaja: meil on lihtsam kõikide õpilasteni jõuda«Meil on ühe pere tunne ja mul on kõigist ülevaade,» ütles Vinni-Pajusti gümnaasiumi õpetaja Rein Murs, kelle õpilased said keerukama matemaatika riigieksami tulemuste edetabelis teise koha.\n19.09.2014, Marian MänniPMSelle vene kooli õpilased räägivad eesti keelt kõige paremini...Ida-Virumaal asuva venekeelse Aseri Keskkooli õpilased said eesti keele eksamil kõige rohkem punkte, selgub täna avaldatud riigieksami tulemuste edetabelitest.\n18.09.2014, Marian MänniPMDirektor: head eksamitulemused on mitme aasta koostöö tulemusEksamitulemused on õpetajate ja õpilaste mitme aasta pikkuse koostöö tulemus, leiab emakeele riigieksami tulemusega Eesti koolide seas neljandale kohale tõusnud Rapla ühisgümnaasium direktor Imbi Kalberg.\n18.09.2014, Merike TederPMEesti keele riigieksami edetabel: esikümnesse tõusid ka väiksemad koolidKõige tugevamad koolid eesti keele riigieksami tulemuste järgi olid Hugo Treffneri Gümnaasium, Tallinna Reaalkool ja Gustav Adofli Gümnaasium, selgus avaldatud tulemustest.\n18.09.2014, Marian MänniPMMatemaatikaeksami tulemused lõid edetabeli tipu sassiTänavused matemaatikaeksami tulemused tõid välja eliitkoolide ebaühtlase taseme, sest esimest korda kohustuslikust eksamist polnud selles nõrgemaid õpilasi enam võimalik kooli tulemuste kunstlikuks parandamiseks eemal hoida.\n18.09.2014, Merike TederPMEmakeele eksami esikoha napsas tagasi Hugo Treffneri gümnaasiumTänavu kevadel sooritati emakeele eksam kõige paremate tulemustega taas Hugo Treffneri gümnaasiumis, mis aastatepikkuse favoriidina pidi eelmisel aastal leppima Eesti koolide võrdluses kolmanda tulemusega.\n18.09.2014, Merike TederPMVideo: pressikonverents tänavuste riigieksamite tulemustestPostimees tegi täna videoülekande SA Innove pressikonverentsilt, kus tutvustati selle aasta riigieksamite tulemusi ja nende analüüse.\n18.09.2014, Mirjam MäekiviPMToomas Jürgenstein: uut- ja vanamoodi gümnaasiumi lõpetamineTänavu kevadest muudetud kord gümnaasiumi lõpetamiseks vähendas õpilaste valikuvõimalusi ja vastutust, kirjutab Hugo Treffneri gümnasiumi usundiõpetuse ja filosoofia õpetaja Toomas Jürgenstein.\n01.09.2014, Toomas JürgensteinPPRiigieksameil oli vähe maksimumhinde saajaid\nSelle aasta riigieksameid sooritas 9654 eksaminandi, 21 eksami eest pälviti maksimumpunktid: laias matemaatikas oli neid 12 ja eesti keeles üheksa, kusjuures üks abiturient saavutas 100 punkti nii laias matemaatikas kui eesti keeles.\n26.06.2014, Urmas HännilePM+Riigieksamil piisas ühest punktist\nRiigieksameid tehti tänavu esimest korda uue korra järgi. Senise ühe kohustusliku eksami asemel tuli neid teha kolm: eesti keel või eesti keel teise keelena, matemaatika ja võõrkeel. Läbisaamise piir oli aga senise 20 punkti asemel üks punkt.\n21.06.2014, PostimeesPM21 inimest sooritas riigieksami maksimumtulemusega\n20.06.2014, Andres EinmannPM+Rohkem elulisi ülesandeid\n24.05.2014, Merike TederPMVideolugu: abituriendid pidasid eesti keele eksamit raskeks\nTallinna Südalinna Kooli (endise nimega Liiavalaia gümnaasium - T.R.) abiturientide sõnul oli tänavune eesti keele riigieksam raskem, kui nad ootasid.\n30.04.2014, Toomas RandloSakGalerii: eesti keele riigieksam Viljandi gümnaasiumis\n30.04.2014, PMOssinovski abiturientidele: võtke iga kogemust kui õppimist\n30.04.2014, Merike TederJTAbituriendid teevad täna eesti keele eksamit\n30.04.2014, Merili NikkoloPMAbituriendid teevad täna eesti keele eksamit\n30.04.2014, Merike TederPMRiigieksamite tunnistused pakuvad senisest täpsemat infot\nValitsuse heakskiidu saanud määruse kohaselt pakuvad tänavuste riigieksamite eksamitunnistused õpilase soorituse kohta varasemast täpsemat informatsiooni.\n25.04.2014, Karin KangroVmAlgas riigieksamite periood\nTäna, 23. aprillil algas gümnaasiumites riigieksamite periood. Vene õppekeelega gümnaasiumite ja kutseõppeasutuste lõpetajad tegid täna eesti keele teise keelena riigieksamit, kuhu registreerunud 2284 inimest. Eksamiperiood lõppeb täpselt kuu aja pärast, 23. mail matemaatika riigieksamiga.\n23.04.2014, Piret KaruTCGalerii: abiturientidel algas riigieksamite periood\nTäna algas riigieksamite periood vene õppekeelega gümnaasiumites ja kutseõppeasutustes, mille lõpetajad teevad täna eesti keele teise keelena riigieksamit.\n23.04.2014, Merike TederPPGümnaasiumilõpetajatel algab täna riigieksamite periood\nTäna algab gümnaasiumi riigieksamite periood. Vene õppekeelega gümnaasiumide ja kutseõppeasutuste lõpetajad teevad täna eesti keele teise keelena riigieksamit, kuhu on registreerunud 2284 inimest.\n23.04.2014, Raido KeskkülaPMAbituriendid peavad piirduma kolme riigieksamiga\n22.04.2014, Merike TederPMKolmapäevast algab abiturientidel riigieksamite periood\nSelle nädala kolmapäeval algab Eesti gümnaasiumide abiturientidel eesti keele kui teise keele eksamiga riigieksamite periood.\n21.04.2014, BNSPMIga riigieksamitöö maksab riigile 11,5 eurot\nRiigil kulub tänavu riigieksamite ettevalmistamiseks ja läbiviimiseks kokku 309 800 eurot.\n30.03.2014, Merike TederPMAllar Veelmaa: riigieksamid - võrdleme võrreldamatut\nKulukate riigieksamite läbiviimine on muutunud absurdseks ja see tuleks lõpetada, kirjutab Loo Keskkooli matemaatikaõpetaja Postimehe arvamusportaalis.\n24.03.2014, Allar VeelmaaVmRiigieksamitele on registreerunud üle kümne tuhande õpilase\n09.02.2014, Piret KaruPMAaviksoo: riigieksami kõrgema lävendiga kaasnes vaid numbrite mäng\n30.01.2014, Merike TederSakÜlikooli pürgijad rõhugu matemaatikale\nEt tänavu teevad abituriendid ainult eesti keele, võõrkeele ning kitsa või laia matemaatika riigieksami, on kõrgkooli vastuvõtus suurenenud sisseastumiseksamite ja matemaatika riigieksami tähtsus.\n23.01.2014, Madis JärvekülgSakLai õppekava annab eelise\nRiikliku õppekava järgi võimaldab matemaatika kitsa kava läbimine õpilasel jätkata õpinguid aladel, kus matemaatikal ei ole suurt tähtsust ja seda ei õpetata iseseisva ainena. Kitsa kava eesmärk on õpetada aru saama matemaatika keeles esitatud teabest ning kasutama matemaatikat igapäevaelus ettetulevates olukordades, tagades sellega sotsiaalse toimetuleku.\n23.01.2014, PMAin Tõnisson: PISA ja riigieksam – mida need näitavad?\n16.01.2014, Ain TõnissonPPGümnaasiumilõpetajad peavad edaspidi tegema kolm riigieksamit\n09.01.2014, BNSSakLäheneb riigieksamite valimise tähtaeg\n08.01.2014, PPRiigieksamite valiku tähtaeg läheneb\nGümnaasiumiõpilased peavad hiljemalt 20. jaanuariks langetama riigieksamite valikud. Samaks ajaks peavad oma valiku tegema varemlõpetanud, kutseõppeasutuste õpilased ja välisriigis haridust omandavad isikud. Riigieksamitele registreerimine toimub eksamite infosüsteemis.\n08.01.2014, Raido KeskkülaPMJuhtkiri: riigieksami piits ja präänik\nKa PISA testi tulemused näitasid, et hoolimata meie enda rahulolematusest pole Eestis antaval haridusel ülemaailmses võrdluses viga midagi. On teine täiesti konkurentsivõimeline. Muidugi, eks kõike saa paremini teha ja tagasikäigule eelneb alati paigalseis, kuid siiski tuleks jääda hariduse reformimisel ettevaatlikuks, et mitte praegusi saavutusi tulevaste õpilaste jaoks kättesaamatuks muuta.\n20.12.2013, PMPMRiigieksamil saab edaspidi läbi ka ühe punktiga sajast\n20.12.2013, Nils NiitraPM+Juhtkiri: riigieksami piits ja präänik\n20.12.2013, PMPM+Riigieksamil saab edaspidi läbi ka ühe punktiga sajast\n20.12.2013, Nils NiitraPPRiigieksamite sooritamise hinne on jälle päevakorras\nRiigikogus on esimesel lugemisel põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse muutmise seaduse eelnõu, mille heakskiitmisel peab gümnaasiumilõpetaja riigieksami sooritamiseks koguma vähemalt 20 protsenti maksimaalsest tulemusest, ka näeb eelnõu ette taastada õpetajate atesteerimine.\n27.11.2013, Urmas HännileVmVenemaa testid jõuavad Eestisse\n24.09.2013, Piret KaruPMAbituriendid saavad vene keele eksamina sooritada Venemaal koostatud testi\n19.09.2013, Helen MihelsonPMMiks on inglise keele riigieksami tulemus püsivalt eesti keele omast parem?\n19.09.2013, Teelemari LoonetPMErakoolid näitasid tugevat taset inglise keeles\n17.09.2013, Merike TederPMMitut riigieksamit tehti tänavu viimast korda\nJärgmisel aastal rakenduvad lõpetajatele uued gümnaasiumi lõpetamise tingimused, kus kõikidele on kohustuslik sooritada eesti keele, matemaatika ja võõrkeele riigieksamid, mistõttu sel aastal 10. ja 11. klasside õpilased enam riigieksameid ei teinud.\n17.09.2013, Heidi OjamaaPMMatemaatika riigieksamil hiilgasid vene koolid\n17.09.2013, Merike TederJTKoolid reastati eksamitulemuste järgi pingeritta\nSA Innove avalikustas 2013. a riigieksami tulemuste üldstatistika ja statistika ainete kaupa. Eesti keele riigieksami tulemuste põhjal oli keskmise tulemusega (70,9 punkti) maakonna edukaim Järva-Jaani gümnaasium.\n17.09.2013, Järva TeatajaPMKomisjon parandas 70 riigieksami tulemust\nHaridus- ja teadusministeeriumi teatel esitati apellatsioonikomisjonile tänavu riigieksamite ja põhikooli lõpueksamite tulemuste kohta 266 apellatsiooni, komisjon otsustas nende läbivaatamise järel eksamitulemust tõsta 70 ja langetada 15 juhul.\n22.07.2013, Merike TederPM+Eesti keele eksamil paremad tulemused\nTeist aastat järjest on gümnaasiumilõpetajad eesti keele riigieksamit sooritanud uue süsteemi järgi. SA Innove eesti keele ja kirjanduse peaspetsialisti Pille Reinsi sõnul on muudatus end igati õigustanud ja ta julgeb öelda, et tulemused on paremaks läinud.\n21.06.2013, PostimeesPM+Kooliseadus läks läbi\n21.06.2013, Andres EinmannPM+Pettusi oli tänavu kahel riigieksamil\nTänavu riigieksamite korraldamise üle võtnud sihtasutus Innove avastas kaheksa tõsisemat riigieksami korrarikkumist, neist ühe matemaatika ja seitse ühiskonnaõpetuse eksamil.\n21.06.2013, Kertu KulaPMEesti keele spetsialist: uus eksamikord on ennast õigustanud\n20.06.2013, Kertu KulaPMTänavu avastati 8 riigieksamipetturit\nOn ülim aeg riigieksamitest loobuda ja traditsiooniliste küpsuseksamite juurde tagasi pöörduda, leiab Prantsuse Lütseumi direktor Lauri Leesi Õpetajate Lehes. 15.06.2013, Lauri LeesiPM+Suulisi eksameid tuleb salvestada ainult õpilase soovil\nHaridus- ja teadusministri määrusega vabastati koolid lõpueksamite kõikide suuliste osade kohustuslikust salvestamisest. Põhikooli- ja gümnaasiumi lõpueksamite suulised osad salvestatakse vaid juhul, kui õpilane avaldab selleks enne eksami sooritamist soovi. Kui eksam on salvestatud, saab hinde vaidlustamise puhul seda eksamiosa järelhinnata.\n07.05.2013, PostimeesSakSuulisi eksameid salvestatakse ainult õpilase soovil\n06.05.2013, SakalaPMSuulisi eksameid salvestatakse ainult õpilase soovil\nHaridus- ja teadusministri määrusega vabastati koolid lõpueksamite kõikide suuliste osade kohustuslikust salvestamisest. Samas koostab ministeerium ja SA Innove valimi koolidest, mis on kohustatud alates järgmisest õppeaastast ühtsete põhikooli lõpueksamite ja riigieksamite suulised osad salvestama.\n06.05.2013, Heidi OjamaaPMEmakeele riigieksamil jäid ajahätta ka tugevamad õpilased\n03.05.2013, Raivo JuurakPM+Riigieksami asemel võib sooritada rahvusvahelise testi\nHaridus- ja teadusministri ettepanekul otsustas valitsus muuta gümnaasiumi riiklikus õppekavas sel õppeaastal kehtivaid gümnaasiumi lõpetamise tingimusi nii, et õpilastel on võimalus sooritada rahvusvaheliselt tunnustatud inglise, prantsuse, vene või saksa keele eksam, mida loetakse võrdseks riigieksamiga, või riigi koostatud võõrkeele eksamitöö.\n03.05.2013, PostimeesPMJuba tänavu saab võõrkeele riigieksamina sooritada rahvusvahelist tasemeeksamit\n02.05.2013, Heidi OjamaaRepEksamisessioon algas emakeele riigieksamiga29.04.2013, Reporter.eePMEmakeele eksami teemad avalikustatakse alles juunis\n29.04.2013, Teelemari LoonetTCEmakeele riigieksamile eelnes magamata öö\nMustamäe gümnaasiumi abituriendid Tairi Lääts, Sten Remmelg, Siim-Martin Kaasik ja Henri-Oliver Palm tunnistasid, et eesti keele riigieksamile eelnes hingevärin ja magamata öö.\n29.04.2013, Kristel KossarTCVene kooli abiturient: tahan jääda Eestisse ja saada õpetajaks või kasvatajaks\nKoolides algasid riigieksamid – esimene eksam on eesti keel kui võõrkeel vene õppekeelega koolides, mis algas eile hommikul kell 10.\n23.04.2013, Uwe GnadenteichTCVene kooli abiturient: tahan sõita Eestist võimalikult kaugele – USAsse või Austraaliasse\nKoolides algasid riigieksamid – esimene eksam on eesti keel kui võõrkeel vene õppekeelega koolides, mis algas täna hommikul kell 10.\n22.04.2013, Uwe GnadenteichSakViljandimaal algavad riigieksamid järgmisel nädalal\n22.04.2013, SakalaPMTäna algab riigieksamite periood\n22.04.2013, Merike TederPM+Kõik suulised riigieksamid tuleb salvestada\nKoolid peavad sellest aastast alates salvestama kõik suulised riigieksamid, et vaidluste korral oleks võimalik probleeme lahendada. Eksamite suulise osa vastuseid on koolid pidanud tegelikult salvestama juba 1997. aastast, kuid ainult juhul, kui õpilane selleks eelnevalt soovi on avaldanud.\n08.04.2013, Merike TederPMKoolid peavad hakkama kõiki suulisi riigieksameid salvestama\n07.04.2013, Merike TederPMHirm matemaatikaeksami ees kahjustab õpitulemusi\n28.03.2013, Merike TederPPRiigieksam ühe hindepalliga\nHaridus- ja teadusministeeriumi esitatud põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse eelnõu muudatusettepanekud näevad ette, et 2014. aastast piisaks riigieksami sooritamiseks ühest hindepallist.\n21.03.2013, PPPM+Ministeerium: riigieksamil võiks piisata ühest punktist\nHaridus- ja teadusministeeriumi ettepanekul võiks alates 2014. aastast riigieksami sooritamiseks piisata ühest hindepallist.\n18.03.2013, BNSPPRiigieksamite lävendi tõus võidakse peatada\nEhkki loogiliselt võttes peaks praegu koolides peamiseks jututeemaks olema aprilli lõpus algavad tänavused riigieksamid, on hoopis enam arutluse all 2014. aasta riigieksamid, kui riigieksami sooritamiseks on vaja saada vähemalt 50 protsenti maksimaalsest tulemusest. Selle aasta lävend või künnis on 20 protsenti.\n08.03.2013, Urmas HännilePM+Riigieksameid koormab eesmärgirohkus\nHaridusministeerium leiab, et juba järgmise aasta kevadest võiks muuta riigieksamite süsteemi lihtsamaks, sest praegu on eksamitel liiga palju erinevaid eesmärke.\n07.03.2013, Merike TederPMRiigieksameid koormab eesmärgirohkus\n06.03.2013, Merike TederPM+Komisjon kavandab riigieksamite reformi\nSel nädalal on riigikogu kultuurikomisjon juba kahel korral oma istungitel käsitlenud riigieksamite küsimust. Nimelt on komisjon veendunud, et praegune riigieksamite süsteem ei täida enam oma eesmärki ja vajab muutmist. Komisjoni hinnangul tuleks muuta kogu gümnaasiumi lõpetamise korda, ja töös olev põhikooli- ja gümnaasiumiseadus annab selleks võimaluse.\n02.03.2013, Heidi OjamaaPPRiigieksamiteni jääb kaks kuud\nKahe kuu pärast, täpsemalt 29. aprillil asuvad riigi eesti õppekeelega gümnaasiumide 8221 lõpetajat sooritama neile kohustuslikku eesti keele riigieksamit, Pärnumaal teeb läinud aastal uuendatud ehk nüüd kahest osast koosnevat eksamit 659 abiturienti.\n26.02.2013, Urmas HännilePMRiigieksamite tulemusi saab tänavu tellida eesti.ee e-posti aadressile\nEksamisooritajad saavad tänavu tellida eksamitulemuste teavituse oma isiklikule eesti.ee e-posti aadressile SMS-teavituse asemel. 07.02.2013, Heidi OjamaaPM+Riigieksami ebaõnnestumisel saab kordustöö teha kiiremini\n28.01.2013, Merike TederPMRiigieksami ebaõnnestumisel saab tänavu kordustöö kiiremini teha\n27.01.2013, Merike TederPMYana Toom: kui mõistetakse, siis teistmoodi\nPingereas tõusevad alati tublid olnud koolid, kus ei raisata aega poliitvõitlusele, kirjutab venekeelsete koolide õpilasesindusi koondava Õpilasesinduste assamblee peasekretär Darja Gluhhovtšenko Postimehe arvamusportaalis riigieksamite tulemusi kommenterides. 30.08.2012, Darja GluhhovtšenkoRepKoolide pingerida näitab vene koolide taseme kasvu29.08.2012, Reporter.eePMEnn Kirsman: eksamipingeread on kuritegu\n29.08.2012, Enn KirsmanPMPingereas kukkujad: töö käib tellija materjalist\nRiigieksamite tulemuste põhjal koostatud koolide pingereas kõvasti kukkunud koolide juhid peavad põhjuseks kooli lõpetanud lennu nõrkust.\n29.08.2012, Merike TederPMPingereas tõusnud koolid: see on süstemaatilise töö tulemus\nRiigieksamite tulemuste põhjal valminud koolide pingereas märkimisväärselt tõusnud koolid peavad seda kas õpilaste hea eksamivaliku või kooli süstemaatilise töö tulemuseks ning rõõmustavad edu pärast.\n29.08.2012, Merike TederPMParimad eksamitulemused saavutati võõrkeeltes\nKõige edukamalt sooritati tänavu riigieksameid võõrkeeltes – parimad keskmised tulemused saavutati vene, prantsuse, saksa ja inglise keele eksamites.\n28.08.2012, Merike TederPMMaardu kool tõusis võimsalt matemaatikas\nKõige paremad tulemused said tänavusel matemaatika riigieksamil sarnaselt mullusega Tallinna reaalkooli abituriendid ning nende järel Hugo Treffneri gümnaasiumi õpilased, ent kolmandale kohale tõusis tänavu esmakordselt Maardu gümnaasium oma tulemustega.\n28.08.2012, Merike TederPMTreffner tõukas prantsuse lütseumi emakeele troonilt\n28.08.2012, Alo RaunPMVaata, mitmes on sinu kool riigieksamite pingereas\n28.08.2012, Alo RaunPM+Eelmiste aastate riigieksamite küsimused said avalikuks\nAndmekaitseinspektsioon tühistas juuni lõpus piirangu, mille järgi gümnaasiumi lõpueksamitel eelmistel aastatel kasutatud küsimused olid eksamikeskuses asutusesiseseks kasutuseks ega olnud ei õpetajatele ega õpilastele kättesaadavad.\n11.07.2012, PostimeesPMRiigieksamite tulemusi vaidlustati tänavu 369 korral\n29.06.2012, Madis FilippovPPPärnu koolidirektor kavatseb töölt vabastamise otsuse kohtusse kaevata\nPärnu Vene gümnaasiumi direktor Vladimir Klevtsov kavatseb kohtusse kaevata Pärnu linnavalitsuse otsuse, millega ta vabastatakse erandkorras alates 2. juulist ametist.\n28.06.2012, Raido KeskkülaSakMitusada koolinoort tahab esialgu saadust paremat riigieksami hinnet\n28.06.2012, BNSPMTV3: eksamipettust soosinud direktor eitab süüd\n27.06.2012, Teelemari LoonetPM22 riigieksamipetturil jääb tänavu kool lõpetamata\nRiiklik Eksami- ja Kvalifikatisoonikeskus sai tänavu jälile 22-le riigieksamil tõsisema rikkumisega patustanud õpilasele, kusjuures 18 õpilase puhul oli tegemist õpetajate initsieeritud petmisega.\n20.05.2012, Merike TederPMAaviksoo pooldab eksameil abivahendite lubamist\n14.05.2012, Merike TederSakKoolilõpetajad sättisid uuel eksamil sõnu ritta\n02.05.2012, Liisi SeilRepAbituriendid sooritasid täna uut eesti keele riigieksamit!30.04.2012, Reporter.eeVTKoolilõpetajad tegid emakeele riigieksamit\nEsmaspäeval sai avalöögi eksamiperiood - esimest korda tehti uut tüüpi eesti keele riigieksamit. Kui varasematel aastatel tuli eksami sooritamiseks kirjutada ainult kirjand, siis sellest aastast lisandus loetud teksti põhjal küsimustele vastamine.\n30.04.2012, Virumaa TeatajaPMJärgmisel aastal saavad riigieksamil põrujad kohe uue võimaluse\n29.04.2012, Hanneli RudiPMMinisteeriumitöötajad lähevad emakeele eksamit tegema\n27.04.2012, Oliver KundPMEsmaspäeval algavad 2012. aasta riigieksamid\n22.04.2012, Martin SmutovPPEesti keele riigieksam tänavu uut moodi\nEsmaspäeval, 23. aprillil avab vene õppekeelega koolides toimuv eesti keele eksam gümnaasiumide, keskkoolide ja kutseõppeasutuste 12. juunini kestva riigieksamite perioodi.\n20.04.2012, Urmas HännilePPEesti keele riigieksam tänavu uut moodi\n20.04.2012, Urmas HännilePPRiigieksameid teeb 18 233 eksaminandi\nTänavustele riigieksamitele on esmastel andmetel registreerunud 18 233 eksaminandi, Pärnu linnast ja maakonnast on end eksamitele kirja pannud 1083 inimest.\n17.02.2012, Anu VillmannPPRiigieksameid teeb 18 233 eksaminandi\n17.02.2012, Anu VillmannPMPopulaarseim riigieksam on taas inglise keel\n13.02.2012, Hanneli RudiPPReedeni saab riigieksamit valida\nGümnaasiumiõpilased peavad hiljemalt 20. jaanuariks teatama kooli juhtkonnale õppeained, milles soovivad tänavu riigieksameid teha.\n18.01.2012, Veste RoosaarPPReedeni saab riigieksamit valida Gümnaasiumiõpilased peavad hiljemalt 20. jaanuariks teatama kooli juhtkonnale õppeained, milles soovivad tänavu riigieksameid teha.\n17.01.2012, Veste RoosaarPMBioloogiaeksami esikolmik püsib muutumatuna\n24.08.2011, Merje PorsPMGeograafiaeksami esikümme erineb märgatavalt mullusest\n23.08.2011, Merje PorsTCPrantsuse lütseum tõusis ühiskonnaõpetuse eksamil parimaks\n23.08.2011, Merje PorsPMAjaloo eksamil saavutasid parima tulemuse Tartu koolid\nAjaloo riigieksamil saavutasid tänavu parima tulemuse Tartu Karlova gümnaasium (87,1 punkti) ja Tartu Mart Reiniku gümnaasium (85,8), kes on võrreldes mullusega läbi teinud suure tõusu.\n23.08.2011, Merje PorsPMInglise keele eksamitulemuste esiviisik püsib sama\n23.08.2011, Merje PorsJTVaata koolide pingerida riigieksamite põhjal\n23.08.2011, Tiit ReinbergPMKõige rohkem vaidlustati küpsuskirjandi tulemusi\nHaridus- ja teadusministeeriumi riigieksamite apellatsioonikomisjonile laekus kokku 514 vaiet, millest ligi poole moodustasid avaldused eesti keele kirjandi kohta. Üldse ei apelleeritud vaid vene ja prantsuse keele riigieksamite tulemusi.\n07.07.2011, Merike TammPMLigi 1300 eksaminandi geograafia riigieksami tulemust tõsteti punkti võrra\nEksamikeskus tõstis 1268 eksaminandi geograafia riigieksamitulemust 1 punkti võrra, sest eksamitulemuste apellatsioonide läbivaatamise käigus leiti, et infosüsteem ei arvestanud geograafia riigieksami lõpptulemusse õpilaste poolt ühele ülesandele antud poolikuid vastuseid, mille eest võis saada ühe punkti.\n07.07.2011, Merike TammSakKirjandikirjutajat 100 punkti ei üllatanud\n28.06.2011, Kristi KarroSakTänavuste riigieksamite tulemused viitavad noorte ärksale meelele\nRiikliku eksami- ja kvalifikatsioonikeskuse andmetel oli Viljandimaal tänavu kõige kõrgema tasemega saksa keele riigieksam, mille keskmine punktide arv oli 75,8.\n28.06.2011, Liisi SeilPMHuumorikilde ühiskonnaõpetuse eksamitöödest\nAasta-aastalt abiturientide seas populaarsemaks muutunud ühiskonnaõpetuse riigieksamis näitavad õpilased oma teadmisi Eesti riigist ja globaalsematest küsimustest. Tuhandete tööde seas leiavad töid lugevad õpetajad alati ka väikseid huumoripärle, millest Postimees.ee osa lugejateni toob.\n27.06.2011, Merje PorsPMMusterõpilane kirjutas kolm eksamit 100 punkti peale\n20.06.2011, Merje PorsPMMullused riigieksamite tulemused jäid tänavustele veidi alla Kuigi tänavuste riigieksamite keskmised hindepallid olid seitsme õppeaine puhul kõrgemad ja seitsme puhul madalamad kui möödunud aastal, võib siiski öelda, et tänavused tulemused on paremad. Need riigieksamid, mille hinded olid kõrgemad, tegid läbi märkimisväärse tõusu, kehvemate tulemuste puhul oli langus väike.\n20.06.2011, Merje PorsPMRiigieksamite kõrgeimad punktid saavutati võõrkeeleeksamitel\n20.06.2011, Merje PorsPPEksamitulemused saab tellida SMS-iga\n27.05.2011, Eno-Gerrit LinkPMLugeja eelistaks gümnaasiumi lõpus traditsioonilist kirjandit\n80,4 protsenti tänasele gallupiküsimusele vastanutest eelistaksid gümnaasiumi lõpetamisel eesti keele riigieksamiks traditsioonilist kirjandit.\n18.05.2011, PostimeesPMAbiturientide esimene pingelangus: kirjand on tehtud!Tänavuste abiturientide esimene suurem katsumus – kirjand on nüüdseks kõikidel kirjutatud ja pingelangus on nii suur, et esimese hooga ei tule Postimehega rääkinud Tallinna Arte gümnaasiumi noortele valitud teema täpne pealkirigi meelde.\n25.04.2011, Merje PorsPMContra: kõige «maitsvamaks» pean sotsiaalmeedia teemat\nKui kirjamees Margus Konnula ehk Contra veel keskkooli viimases klassis õpiks, oleks ta kirjandi kirjutanud sotsiaalmeedia teemal.\n25.04.2011, Merje PorsPMGalerii: Tallinna Arte gümnaasiumi noored asusid kirjandit kirjutama\nPostimees käis Tallinna Arte gümnaasiumis kaemas, millises meeleolus on noored, kes täna küpsuskirjandit kirjutavad.\n25.04.2011, Merje PorsPMTänavused lõpukirjandi teemad 25.04.2011, Merike TammPMAbituriendid kirjutavad esmaspäeval kirjandit\n24.04.2011, Raul SulbiPMAbiturientide jaoks helises koolikell viimast korda\nAbituriendid üle Eesti tähistasid täna lõpukella ja tutipäeva ning nüüd algavad viimased ettevalmistused riigieksamiteks.\n20.04.2011, Kadri RattPMSpetsialistid: keeleeksamil põrumiseks peab palju pingutama\n19.04.2011, Teelemari LoonetPMÜhiskonnaõpetuse riigieksamil eksitakse lihtsates küsimustes Ehkki gümnaasiumilõpetajad valivad sageli ühe riigieksamina ühiskonnaõpetuse lootuses, et tegu on ühe lihtsaima eksamiga, on selle kõrgel tasemel sooritamine raske, kui noore maailmapilt on kitsas.\n18.04.2011, Merike TammPMKoolides algab riigieksamite periood\nEesti koolides algab täna riigieksamite periood eesti keele kui teise keele eksamiga; viimane eksam jääb juuni keskele ja see on füüsika.\n18.04.2011, Kadri RattPPPärnumaal teeb riigieksamit 1234 noort\nKohustusliku kirjandi järel on lõpetajad tänavusteks riigieksamiteks valinud kõige sagedamini inglise keele ja ühiskonnaõpetuse.\n15.02.2011, Veste RoosaarPMPopulaarseim riigieksami valik on inglise keel\nTänavustele riigieksamitele on esialgsetel andmetel kokku registreerunud 20 466 eksaminandi, mis on pooleteist tuhande võrra mullusest vähem.\n11.02.2011, Merike TammSakRiigieksamite valiku tähtaeg läheneb\n17.01.2011, SakalaPMLugeja: riigieksamite tulemused peaksid olema avalikud\n56,7 protsenti tänasele gallupiküsimusele vastanutest leidsid, et koolid riigiekamiste tulemused peaksid olema avalikud.\n02.11.2010, PostimeesPMMinisteerium: koolide eksamitulemusi ei peaks salastama\n02.11.2010, Alo RaunPMÕpilased: varjakem koolide riigieksamitulemusi\n02.11.2010, Alo RaunPMToomas Kiho: kaks teoreemi\n03.09.2010, Toomas KihoPMLastevanemate liit: eksamipingeread on kurjast\n25.08.2010, Alo RaunPMKoolide pingerida ei oma lapsevanemate silmis erilist tähtsust\n67,1 protsenti Postimees.ee gallupile vastanuist märkis, et lapsele kooli valides ei lähtu nad riigieksamite järgi tehtavast pingereast.\n24.08.2010, PostimeesPMKoolidirektor: hea koht edetabelis innustab õpetajaid\n24.08.2010, Merike TammPMGeograafias mängiti esikolmikus kohti ringi\n24.08.2010, Alo RaunPMTreffner triumfeeris õpilaste ühiskonnateadlikkuse mõõtmisel\n23.08.2010, Alo RaunPMPrantsuse lütseum lõpetas Tartu koolide kolmikvõimu ajaloos\nKui mullu olid kolm ajaloo eksamil kõige kõrgema keskmise punktisumma noppinud kooli Tartust, siis tänavu näppas neilt esikoha Tallinna prantsuse lütseum.\n23.08.2010, Alo RaunPMReaalkool kasvatas edumaad matemaatika riigieksami valitsejana\n23.08.2010, Alo RaunPMInglise keele eksamitulemuste paremik on tuttav\n23.08.2010, Merike TammPMKirjandikirjutamise esikoht püsib 21. kooli käes\nKõige paremaid hindeid riigieksamil kirjandi kirjutamise eest said tänavu Tallinna 21. kooli õpilased, kes said keskmiseks tulemuseks kokku 86,86 palli.\n23.08.2010, Merike TammSakTulemusi vaidlustasid vähesed lõpetajad\n07.07.2010, Katrin JohansonPMSuuremad kõrgkoolid alustavad uuel nädalal avalduste vastuvõtmist\n27.06.2010, Veiko PesurPMEsimeste päevadega on vaidlustatud üle 200 riigieksamitulemuse\n21.06.2010, Veiko PesurPMMaraton-eksaminand tegi seitse riigieksamit\nTänavune tublim gümnaasiumilõpetaja tegi kokku seitse riigieksamit, 28 noort tegi kuus eksamit.\n21.06.2010, Veiko PesurPMEksamitegijate arv püsis kõrge tänu varemlõpetanuile\n21.06.2010, Veiko PesurPMParimad riigieksami tulemused tehti saksa keeles\nEksami- ja kvalifikatsioonikeskuse andmeil tehti sel aastal parimad tulemused saksa keeles - keskmine punktide arv oli seal 78. Saksa keelele järgnesid vene keel võõrkeelena (75,9) ja prantsuse keel (72,4).\nEile hommikul kell kümme istusid põhikoolilõpetajad üle Eesti koolipinkidesse, et alustada tänavuse matemaatika riigieksamiga. Tallinna Kadrioru saksa gümnaasiumi 9. klassi õpilaste esmamuljed olid eksami sooritamise järel positiivsed. 12.06.2010, Juhan MellikPM+Väitekirjas kaheldakse riigieksami suulises osas\nReegleid eiravate õpetajate tõttu ei peegelda inglise keele riigieksami suulise osa hinded õpilaste tegelikku taset, väidab Ene Alas täna Tallinna Ülikoolis kaitstavas doktoriväitekirjas.\n09.06.2010, PostimeesPMDoktorant seab inglise keele riigieksami suulise osa tulemused kahtluse alla\n08.06.2010, Merike TammPMLugeja: matemaatika riigieksam peaks olema kohustuslik\n04.06.2010, PostimeesPM+Peeter Kreitzberg: põhikooli - ja gümnaasiumiseaduse saaga õppetunnid\nRiigikogu kultuurikomisjoni esimees Peeter Kreitzberg (SDE) kirjutab, et kõigele vaatamata on mõistlik uus põhikooli- ja gümnaasiumiseadus vastu võtta, sest mitmed valdkonnad on seal senisest palju paremini reguleeritud.\n04.06.2010, Peeter KreitzbergPMJuhtkiri: samm edasi\n02.06.2010, PMPMÕpilasliit: riigieksamid vajavad sisuvärskendust\n01.06.2010, Alo RaunPM+Kreitzberg lubaks maavanematel koole avada-sulgedaRiigikogu kultuurikomisjoni esimehe Peeter Kreitzbergi sõnul võiks maavanematel olla koolide sulgemise või asutamise küsimuses vetoõigus.07.05.2010, Alo RaunPM+Haridusministeerium muutis meeltKui kahe kuu eest toetas haridusministeerium ideed lubada abituriendil tulevikus valida kolme kohustusliku riigieksami kõrvale veel neljaski, siis nüüdseks on ametnike seisukoht muutunud.03.05.2010, Alo RaunPMÕpilasliit taunib komplekseksamist loobumistEesti Õpilasesinduste Liidu (EÕEL) juhi Sille Luki sõnul võiks abituriendid saada läbida gümnaasiumi lõpus mitut ainet korraga katvaid komplekseksameid, millist ideed aga haridusministeerium enam ei toeta. 02.05.2010, Alo RaunPMTartu Ülikool: riigi käik tähendab eksamilisaHaridusministeeriumi soov loobuda neljanda riigieksami läbimise võimalusest tähendab Tartu Ülikooli prorektori Birute Klaasi sõnul seda, et noored peavad tegema tõenäoliselt senisest rohkem ülikooli sisseastumiseksameid. 02.05.2010, Alo RaunPMMinisteerium loobus neljandast riigieksamistKui kahe kuu eest kiitis haridusministeerium ideed lubada abituriendil valida tulevikus kolme kohustusliku riigieksami kõrvale veel neljaski, siis nüüdseks on võimuasutuses meeleolud muutunud. 02.05.2010, Alo RaunPM+Küpsuskirjand pakkus laia teemaderingiKas sport on kõigest äri, oli üks teema, mida tänavu kirjandikirjutajatele pakuti. Tallinna Kristiine gümnaasiumi kirjandikirjutajatele meeldis aga nagu ikka kirjutada inimsuhetest.26.04.2010, Vahur KooritsPM+Vahur Koorits: kirjand kui initsiatsiooniriitus Enamikku riigieksameid ei kajasta suurelt televisioon, lehed ja online-meedia. Teistele eksamitele ei eelne haridusministri raadioesinemist. Teiste riigieksamite küsimuste kohta ei küsita arvamusliidrite kommentaare. Ülejäänud riigieksamid peale kirjandi on lihtsalt teadmiste kontroll, millele pööratakse tähelepanu reeglina siis, kui midagi on valesti. 26.04.2010, Vahur KooritsPMVahur Koorits: kirjand kui initsiatsiooniriitus Enamikku riigieksameid ei kajasta suurelt televisioon, lehed ja online-meedia. Teistele eksamitele ei eelne haridusministri raadioesinemist. Teiste riigieksamite küsimuste kohta ei küsita arvamusliidrite kommentaare. Ülejäänud riigieksamid peale kirjandi on lihtsalt teadmiste kontroll, millele pööratakse tähelepanu reeglina siis, kui midagi on valesti. 25.04.2010, Vahur KooritsPMJanek Mäggi: kirjanditeemad on kahjuks klišeelikudPR-tegelase ja luuletaja Janek Mäggi hinnangul on tänavused kirjanditeemad kahjuks pigem klišeelikud ega võimaldada noorel omi huvitavaid mõtteid väljendada. 24.04.2010, Sandra MaasaluPMAlgab riigieksamite perioodHomme algab tänavune riigieksamite periood eesti keele kui teise keele riigieksami kirjaliku osaga, kokku on riigieksamitele tänavu registreerunud ligi 22 tuhat inimest. 14.04.2010, Merike TammPMKoolilõpetajad saavad end riigieksamiks treenida internetisTäna keskpäeval avati eraalgatusena internetikeskkond test.ee gümnaasiumiõpilastele, kus saab end tasuta proovile panna riigieksamiteks vajalike teadmiste testimisel.17.03.2010, Merike TammPMEhala: inglise keele asemel tuleks koolis rõhuda teistele võõrkeelteleKuna inglise keele saavad niikuinii kõik edukalt selgeks, võiks koolis rohkem tähelepanu pöörata hoopis näiteks saksa keele õpetamisele, ütleb Tartu Ülikooli eesti keele professor Martin Ehala intervjuus Postimees.ee-le.14.03.2010, Sandra MaasaluPMTTÜ tooks igasse ainesse koolieksamiKui kavandatav koolireform nõuab kolme riigieksami kõrval ka ühe koolieksami läbimist, siis Tallinna Tehnikaülikooli prorektor Jakob Kübarsepp ei taha, et see viimane oleks erinevatest ainetest kokku klopsitud komplekseksam. 22.02.2010, Alo RaunPMTartu Ülikool tahab kaht uut riigieksamitKuigi tänavu kinnitatud uued õppekavad jätavad alles kolm riigieksamit, annaks Tartu Ülikool noorele võimaluse valida neljaski - seda kas loodusteaduste või sotsiaalteaduste eksamina. 22.02.2010, Alo RaunPM+Emakeele eksamisse võib lisanduda suuline osaEesti Õpilasesinduste Liit (EÕEL) tegi ettepaneku kehtestada eesti keele üldine küpsuseksam, mis lisaks kirjalikule kirjandiosale suulise vestluse juhuslikel teemadel. Otsustajad seda seadusse kohe kirja panema ei tormaks.20.02.2010, Merike TammPMEksamikeskus: 50-protsendine lävend ise eksamit ei lihtsustaRiigieksamite lävendi tõstmine 50 protsendile ei tooks eksami- ja kvalifikatsioonikeskuse kinnitusel automaatsel kaasa lihtsamaid eksameid, vaid selleks oleks vaja eraldi otsuseid. 15.02.2010, Alo RaunPM+Ajalooõpetajad tahavad riigieksamit tagasi60 ajalooõpetajat ja õppejõudu tegi riigikogule ning haridusministeeriumile ettepaneku jätta alles ajaloo riigieksam, mida uute õppekavade kohaselt alates 2014. aasta kevadest enam teha ei saa. 15.02.2010, Alo RaunPMAjalooõpetajad tahavad riigieksamit tagasi60 ajalooõpetajat ja õppejõudu tegi riigikogule ning haridusministeeriumile ettepaneku jätta alles ajaloo riigieksam, mida uute õppekavade kohaselt alates 2014. aasta kevadest enam teha ei saa. 14.02.2010, Alo RaunPM+Matemaatika riigieksam jagatakse kergeks ja raskeks Nelja aasta pärast saavad õpilased tõenäoliselt valida, kas teevad matemaatikas kerge või raske riigieksami.13.02.2010, Alo RaunPMEesti saab kaks matemaatika riigieksamitNelja aasta pärast saavad õpilased tõenäoliselt valida, kas teevad kerge või raskema matemaatika riigieksami. 12.02.2010, Alo RaunPM50-protsendine lävend muudab riigieksamid lihtsamaksPeaaegu kõik eile riigikogu kultuurikomisjonis peetud koolireformi arutelu osalised nõustusid, et uute, kergemate riigieksamite lävendiks saab 50 protsenti, mitte 20 nagu seni.12.02.2010, Alo RaunPM+Riigieksami künnis tõuseb 50 protsendilePeaaegu kõik eile riigikogu kultuurikomisjonis peetud koolireformi arutelu osalised nõustusid, et uute, kergemate riigieksamite lävendiks saab 50 protsenti, mitte 20 nagu seni.12.02.2010, Alo RaunPMRiigieksamite valikuid mõjutavad vajadus ja mugavusRiigieksamite hulgas on kõige populaarsem alati kohustuslik kirjandikirjutamine, sellele järgnevate vabade valikutegi peamised mõjutajad on samuti kaudsed kohustused.05.02.2010, Merike TammPM+Matemaatikaõpetajad soovivad eraldi eksamitMatemaatikud soovivad muuta äsja kodanikeühenduste pahameeletormi kiuste valitsuses kinnitatud riiklikku õppekava, sest uus kohustuslik riigieksam ei käi nende hinnangul kavandatava õpetamiskorraga kokku. 26.01.2010, Alo RaunPMMinisteerium: matemaatika riigieksam ei kao kuhugiHaridusministeeriumi pressiesindaja Asso Ladva sõnul ei pääse ükski õpilane tulevikus matemaatika riigieksami või mõne selle aktsepteeritud alternatiivi läbimisest. 25.01.2010, Alo RaunPMÕpilased: eksamireformijad mõelgu ka ülikoolileEesti Õpilasesinduste Liidu nõuniku Eimar Veldre väitel peaks matemaatika riigieksami korra reformimisel küsima, kas uus lahendus annab motiveerituma üliõpilase. 25.01.2010, Alo RaunPMÕpetajad kangutavad uut matemaatika riigieksamitMatemaatikud soovivad muuta äsja kodanikeühenduste pahameeletormi kiuste valitsuses kinnitatud riiklikku õppekava, sest uus kohustuslik riigieksam ei käi nende hinnangul kavandatava õpetamiskorraga kokku. 25.01.2010, Alo RaunPMMinisteerium: ülikoolide ühiseksam väärib kaalumistHaridusministeeriumi hinnangul väärib kaalumist Tartu Ülikooli idee käivitada kõigi ülikoolide aktsepteeritav ühtne ja laiapõhjaline sisseastumiseksam. 18.01.2010, Alo RaunPMÕpilasliit soovinuks enne valitsuse otsust õppekavadele asjaosaliste ühist heakskiitu Eesti Õpilasesinduste Liit tervitab uusi põhikooli ja gümnaasiumi õppekavasid igati, kuid oleks siiski eelistanud aruteludesse kaasatud osapoolte ühist heakskiitu enne tulemuse lõplikku kinnitamist.14.01.2010, Sandra MaasaluSakLäheneb riigieksamite valiku tähtaegGümnaasiumiõpilased peavad hiljemalt 20. jaanuariks teatama kooli juhtkonnale õppeained, milles soovivad tänavu riigieksameid teha. Samaks ajaks peavad oma valiku tegema ka kutseõppeasutuste õpilased, kes soovivad riigieksameid sooritada, ning gümnaasiumi varemlõpetanud.13.01.2010, SakalaPMMinisteerium: võime aidata õpilasi läbirääkimistelHaridusministeerium ei välista, et tuleb õpilasliidule appi läbirääkimistele, mille eesmärk on muuta ülikoolide vastuvõtutingimusi vähem riigieksami-keskseks. 12.01.2010, Alo RaunPMTÜ: lävendireform eeldab kõigi nõusolekutTartu Ülikooli õppeprorektori Birute Klaasi sõnul saaks minna üle isiklikele lävenditele ülikooli sisseastumisel vaid siis, kui kõik suuremad ülikoolid sellega kaasa tulevad. 12.01.2010, Alo RaunPMTLÜ: kuidas tõmmata piiri tublide õpilaste vahele?Tallinna Ülikooli akadeemilise prorektori Priit Reiska sõnul on Eestis raske kasutada kõrgkooli vastuvõtmisel motivatsioonikirju ja muid individuaalse lävendi elemente, sest raske on leida objektiivseid kriteeriume, millega tugevaid kandidaate omavahel eristada.12.01.2010, Alo RaunPMTTÜ: tuleb valida mugavuse ja innukuse vahelTallinna Tehnikaülikooli õppeprorektori Jakob Kübarsepa sõnul on praegune riigieksami-keskne vastuvõtusüsteem mugav, kuid individaalsete lävendite kasutuselevõtt vähendab väljalangevust. 12.01.2010, Alo RaunPMMaaülikool: ameerikalikud lävendid ei sobi EestisseMaaülikooli õppeprorektor Jüri Lehtsaar toob kaks põhjust, miks Eestis pole vaja hakata kasutama ülikooli sisseastumiskatsetel individuaalseid lävendeid, mida soovitab õpilasesinduste liit. 12.01.2010, Alo RaunPM+Riigieksami hindamine võib kolida kodukooliHaridusministeerium annab lootust, et peagi võib üks riigieksami hindaja olla samast koolist, kust ka õpilane.12.01.2010, Alo RaunPMTulevik: riigieksamit parandab ka üks kodukooli õpetaja?Haridusministeerium annab lootust, et tulevikus võib üks riigieksami hindaja olla samast koolist, kust ka õpilane. 11.01.2010, Alo RaunPMJõemaa: riigieksami keskne kontroll säiliguÕpetajate liidu esimehe Lehte Jõemaa sõnul peaks riigieksameid kontrollima edasi riiklikul tasemel, sest see annab õpetajatele võimaluse saada oma töö kohta paremat tagasisidet. 11.01.2010, Alo RaunPPLoodusmajas saab õppida koeri treenimaUuest aastast alustab Pärnu loodusmaja mitme uue ringiga. Huvilistele on loodud nii koertesõprade, merenduse kui fotograafia ring. Peale selle oodatakse abituriente bioloogia riigieksami ettevalmistuskursusele.07.01.2010, Eno-Gerrit Link Telli Postimehe paberleht siitKuuluta Postimehe paberlehesLIITU POSTIMEHE UUDISKIRJAGAja ole kursis huvipakkuvate uudistega!LIITUE-posti aadressKalenderSudokuRistsõnaViimased uudised08:44Getafe murdis pärast aastast vaheaega taas Hispaania kõrgliigasse 08:18Tehnikaülikooli osalus vähiuuringute keskuses läks India firmale 08:15Lõpujoonel kukkunud Liina Tšernov sai võistkondlikul EMil neljanda koha 08:05Jaanipäeval tabati massiliselt joobes juht 07:52Rio olümpiavõitja jõudis 110 meetri tõkkejooksu maailmarekordile ohtlikult lähedale 07:28Sportsmail: Wengeri ja Mourinho vaenutsemine võib rikkuda suure ülemineku 06:00Täna ajaloos 25.06: algas Korea sõda 05:06Iisrael sooritas Süürias vasturünnakuna õhulöögi 03:13Iraani julgeolekujõud tabasid terrorirünnakuid kavandanud meesterühma 01:55Hispaania piirivalve päästis Vahemerelt 224 sisserändajat (2)00:46Ukraina idaosas sai surma kaks valitsusvägede sõdurit 00:25Soomes on jaanipühade ajal surma saanud kuus inimest (2)00:16Lõuna-Koreas protesteeriti neid kaitsva USA süsteemi vastu 00:07Fotod: Berliin tervitas Hiinast saabunud hiidpandasid 23:33Belgia politseinikud avasid tule neile otsa sõita üritanud sõiduki pihta (2)23:28Eesti jalgpallikohtunik määrati teenindama EM-finaalturniiri 23:12Vene saatkond hoiatas Norrat USA merejalaväelaste võõrustamise eest (9)23:12Vägev! Rasmus Haugasmägi võitis karjääri üheksanda tiitlivõistluste kuldmedali 22:51Türgi koolides loobutakse evolutsiooniteooria õpetamisest (5)22:29Saaremaal jäi linnupesa tõttu jaanilõke süütamata (1)Kõik viimased uudised


Et köök ei tungiks tuppa - Sisustusweb.ee\nAvatud planeeringuga köögi eelisteks on, et kokkaja ei pea köögis üksi toimetama, nii saab köögitoimetusi teha seltskonnast lahkumata. Muutes köögi ruumikitsikuse tõttu avatuks, saab palju ruumi juurde, nii mahuvad ka mitu kokka kööki toimetama.\nAvatud planeeringuga ruumides saab paigutada erineva funktsiooniga ruumi laed erinevale kõrgusele. Ka erinevate tsoonide jagamine köögis on läbi erinevate tasapindade võimalik. Sellisel juhul võib materjal erinevatel lae tasapindadel ka samaks jääda. Sellise lahendusena on köök osa teistest ruumidest, kuid siiski nagu omaette ruum.\nKõrgläikival pinglael peegeldub valgus hästi tagasi, muutes köögi visuaalselt suuremaks ja avaramaks. Lakklaed on saadaval väga põnevates ning erinevates värvitoonides.\nKes soovib aga tagasihoidlikku lage, saab paigaldada ka mati lae, mis visuaalselt ei erine kipslaest kuid võrreldes kipslaega omab palju eeliseid. Näiteks pinglagi on tervisele täiesti ohutu. Pinglaed on niiskuskindlad, antistaatilised ja ei vaja enam kunagi täiendavat remonti. Kui lagi peaks mustaks minema, siis saab seda kerge vaevaga puhastada.\nKuna värvid mõjutavad meie tajusid, siis saab pinglae tooni valides mõelda, kas on soov söögiisu vähendada või näiteks vastupidi, söögiisu tõsta. Kui lapsed on kodus halva isuga, võib valida näiteks oranži pinglae, see toon on tuntud oma söögiisu parandajana.\nKööki võib teistest ruumidest eraldada ka valgusallikatega. Pinglaega on valguslahendused piiramatud, saab luua nii valguslagesid kui ka meeleoluvalgust. Võimalik on paigaldada ka rippuvaid lühtreid ning isegi süvistatud valgusteid. Kuna toidu valmistamisel on väga oluline ka toidu välimus, siis saab pinglakke valida just sellised valgusallikad, mis muudavad toidu välimuse ahvatlevaks.\nVecta Design pinglaed pinglagi valgussüsteemid valgussüsteem pinglagi kööki köögi lagi köögi pinglaed


Muidugi soovite jahedal aastaajal kiidelda ilusa keha, saledate jalgadega, kuid ärge unustage hüpotermia võimalikke tagajärgi. Kusepõie piirkonnas esineva ebamugavuse, valuliku urineerimise, nakkuskahtluse korral peate viivitamatult pöörduma arsti poole.\nLastel võib kusejuha struktuuri kõrvalekallete tõttu täheldada põie põletikku. Valitseva kliinilise pildi puhul on õige valik terapeudiga konsulteerimine. Hemorraagilise tsüstiidi silmatorkav manifestatsioon on seroosne uriini plekk. Seda ravimit manustatakse intravenoosselt kas eraldi kotti või lisatakse kemoteraapiasse Andke palju veenisiseseid vedelikke, et aidata kemoteraapia läbib põie kiiremini Püüdke oma kemoteraapiat anda päeva alguses, nii et teil on võimalus seda enne põõsast puhastada põiega Julgustage sind proovima urineerida vähemalt iga tund Manustada diureetikume, mis aitavad säilitada uriini, mis voolab kemotõvest põletikust välja Sisestage kuseteede kateeter, nii et kemotine eemaldatakse teie põisast pidevalt, enne kui see võib põhjustada haavandumist Millal teie arstiga rääkida? Haiguse selgema pildi saamiseks võib see spetsialist välja kirjutada: Uriini täiustatud analüüs koos biokeemia ja bakterioloogilise kultuuriga.\nRaviarst määrab ravimtaimi, desinfitseerivaid tablette poistel fimoosi tõttu , füsioteraapiat. Jahvatage roheliste lehed, valage kastrulisse, lisage jahedat vett ja keetke viisteist minutit, seejärel nõudke. Põletiku korral tuleb eelistada soolavaest ja kergesti seeditavat toitu. Harvemini võib põiepõletikku põhjustada ebapiisav hügieen, mõned ravimid, kiiritusravi erinevate kasvajate korral, rasestumisvastased vahendid, põiekateetri olemasolu teiste haiguste korral ning seksuaalvahekord.\nPaljud soovitavad ka soojashoidmist ning isegi voodirežiimi, eriti tugeva kusepakitsuse ja alakehakrampide korral. Kuseteede limaskesta ebapiisav varustatus hapniku ja toitainete põis vaagnaelundite vereringehäirete korral kasvajate, kroonilise kõhukinnisuse, pikaajalise liikumatuse või vähese liikumise korral, näiteks voodirežiimiga pärast vigastust või operatsiooni. Selline ravi võib olla pikk - kuni 3 kuud pidevalt. Sellise nakkusorganite struktuuriga on lihtsam jõuda põie juurde.. Cystenium'i kerge diureetilise toime tõttu erituvad bakterid ja nende jääkained organismist intensiivsemalt uriiniga.\nVajaduse korral võib arst vähendada teie annust või lükata järgmise ravikuuri algust edasi. Küsige selle kohta nõu oma arstilt.\nMis väljendunud valu, proovige juua keetmist rarrow ja kummeli või kummeli infusiooni kalendula. Peaaegu kõik tüdrukud on huvitatud sellest, miks ovulatsiooni läbib valusalt. Sel juhul on ebameeldivate aistingute põhjuseks puhumine, verevalumid, nihestused, nihestused ja luumurrud.\nNoort taime saab eraldada juba juurtega ja istutada maasse või varem, lõigata see emataimalt hoolikalt teraga maha ja seejärel juurida vees, kasvuhoones sphagnumis või perliidis. Kooma põhja ja külgede lisamiseks sobib valmis universaalne muld kilpnäärme, dekoratiiv-heitlehiste taimede jaoks.\nValku PRO võib uriinis leiduda mitmel põhjusel: palaviku korral, vaimse või füüsilise stressi tõttu, trauma tagajärjel, kuseteede- või neeruhaiguste näitajana. Sellised juhtumid on siiski üliharvad.\nAluspükside elastsed ribad ei tohiks vajutada ega vajutada. Selle tagajärjel on kuseteede töö häiritud, suureneb bakteriaalsete infektsioonide ja muude komplikatsioonide oht.. Täpse diagnoosi saamiseks peate pöörduma arsti poole. Neerukivid Need tekivad kaltsiumi või kusihappe kuhjumisel ja nendest moodustuvad kivikesed, mis võivad põhjustada valu urineerimisel.\nKael võib olla deformeerunud.. UHF - protseduur põhineb kõrgsageduslike voolude toimel, mis provotseerib vereringe kvaliteedi tõusu ja närvirakkude naatrium-kaaliummembraanide taastamist. Summa sõltub sellest, kas toimub ühesuunaline või kahesuunaline protsess. Nende pideva manifestatsiooni korral peaksite siiski pöörduma abi saamiseks spetsialisti poole. Kuna protseduur ei vaja tõsiseid kudede kahjustusi, saab patsient peaaegu kohe pärast seda liikuda ja naasta igapäevaste tööülesannete juurde. Meetodit kasutatakse ka juhul, kui valusündroomi põhjustajaks on spondüloartroos, mida ei saa konservatiivse ravi korral rakendada.