Käevalu põhjused ja ravi õlast küünarnukini - Randme\nMeditsiinilise statistika kohaselt kannatab iga teine planeedi elanik luu- ja lihaskonna patoloogiate all. See on peaaegu 80% elanikkonnast. Hirmutav kuju. Üheks selliseks probleemiks on küünarnuki ja õlaliigese haigused, mille korral käes on valu õlas kuni küünarnukini. Täielikult relvastatud peate omandama teadmisi sellise ebaõnne kohta..\nMiks tekib käevalu??\nNii küünarnuki kui ka õlaliigesed on sõna otseses mõttes närvilõpmetega kinni. Lihas-skeleti struktuuride haiguste korral ilmneb nende põletik. Mahus ülekasvanud kude, samuti rakkudevaheline vedelik, surub (pigistab) neid närvilõpmeid kokku, põhjustades tagasisidet: signaal keha talitlushäiretest saadetakse refleksikaare kaudu spetsiaalsetesse ajukeskustesse, aju reageerib elektrilise aktiivsuse suurenemisega ja saadab tagasisignaali lõppudele, mis reageerib valu.\nArm valutab õlast küünarnukini: põhjused\nValu räägib alati probleemidest kehaga. Õlavarre projektsioonis lokaliseeritud ebamugavustunne võib näidata mitmesuguseid haigusi.\nÜks levinumaid valu põhjuseid. Me võime rääkida nii suhteliselt kahjututest seisunditest (näiteks pärast verevalumit) kui ka tõsistest vigastustest: luumurrud, nihestused. Valu võib sel juhul paikneda õlavarrest väljaspool (just see luu asub anatoomiliselt õlast küünarnukini). Vigastus võib olla lokaliseeritud õla- või küünarliigeses. Mõnel juhul ei teki valu kohe, vaid nädalaid või isegi kuid pärast vigastust, kui patsient unustab vigastuse. Ainult arst saab pärast põhjalikku uurimist probleemi põhjuse küsimuse lõpetada.\nSee on keeruline ja vaevaline haigus, mis viib sageli puudeni. Patoloogilise protsessi tagajärjel tekib kapsli ja liigese sünoviaalmembraani põletik. Lihas-skeleti struktuurid hävitatakse aja jooksul, mis viib jäseme täieliku immobiliseerimiseni. Tavaliselt mõjutab kapsuliit õlaliigeseid. Haiguse pika käigu tagajärjel on liigesesise õõnsuse lubjastumine (kaltsiumisoolade ladestumine) täiesti võimalik, mis raskendab veelgi niigi rasket protsessi.\nSee on kõõluse põletik. Eriti sageli mõjutab küünarnuki ja õlaliigeseid. Sageli osalevad patoloogilises protsessis külgnevad lihased. Kõigil juhtudel kipub tendiniit aeglase kuluga ja sagedaste ägenemistega krooniliseks muutuma ilma ravita..\nSeda leidub kõikjal. Erinevalt artriidist, mis mõjutab liigeste kõhre struktuure, hõlmab periartriit patoloogilises protsessis ümbritsevaid kudesid: kõõluseid, liigesemembraane, lihaseid, sidemeid jne. (Seda näitab haiguse nimi: eesliide "peri" tähendab "umbes", "lähedal"). Samuti on periartriidil erinevalt artriidist soodsam käik ja prognoos, kuna kõhre deformatsiooni ei täheldata. Varane ravi on oluline.\nLihaste põletik. See ei kujuta esialgsel perioodil otsest terviseohtu. Pika kursuse jooksul võib protsess muutuda krooniliseks lihaskiudude lupjumise ning kahjustatud jäseme liikuvuse ja funktsionaalsuse vähenemisega. Valu õlast küünarnukini täheldatakse biitsepsi ja teiste ümbritsevate lihaste põletiku korral, sealhulgas ebamugavustunne, mis võib trapetsiuse lihasest kiirgada (ära anda)..\nMõnel juhul võib õlavarre lokaliseeritud valu põhjustada haigused, mis pole jäsemetega seotud. See hõlmab: emakakaela ja rindkere lülisamba osteokondroosi, selgroolüli herniasid, lokaliseeritud samades piirkondades. Põhjus seisneb selgroolülides paiknevate närvijuurte muljumises.\nÕla- ja / või küünarliigese artriit. See on manifestatsioonide sarnaste haiguste rühm, mis erineb nende esinemise põhjusest. Patoloogilise protsessi olemus on kõhrestruktuuride põletik koos nende aeglase ja ühtlase hävimisega. See hõlmab traumaatilist artriiti, reumatoidartriiti, podagra, psoriaatilist artriiti.\nLiigeste artroos. Erinevalt artriidist on sellel sageli füsioloogilised põhjused ja see areneb mõne muu haiguse või seisundi tagajärjel. See seisneb liigesstruktuuride aeglases hävitamises ilma põletikuta.\nSooladestumine liigeseõõnes (koos kondrokaltsinoosiga, podagraga).\nBrahiaalnärvi põletik (neuralgia).\nÄärmiselt harvadel juhtudel on võimalik luukasvaja (osteosarkoom jne)..\nTähtis! Valu põhjuseid on palju, ulatudes õlast küünarnukini. Ainult arst saab sellisest mitmekesisusest aru. Oluline on alustada õigeaegset ravi, siis on prognoos võimalikult soodne..\nValu tegurid ja riskirühmad õlast küünarnukini\nMõne kategooria inimesed on rohkem altid ühiste probleemide väljakujunemisele. Nende hulgas:\nKäsitsi töötavad isikud. Need on laadurid, abi- ja tehnilised töötajad, profisportlased. Selliste inimeste lihaskond kulub talumatu koormuse tõttu mitu korda kiiremini.\nÜle 45-aastased inimesed. Vanusega algavad luu- ja lihaskonna struktuuride looduslikud muutused..\nNaised (kuuluvad naissugu). Naistel esinevad kirjeldatud haigused 20% sagedamini.\nHiljutised traumajärgsed ellujääjad.\nPatsiendid, kellel on kehas kroonilise põletiku allikas.\nSamuti on ohus istuva eluviisiga inimesed..\nIgal kirjeldatud haigusel on oma sümptomite kompleks, mis aitab arstil ja patsiendil endal seda või teist haigust kahtlustada..\nVigastusi iseloomustab tugev valu (olemuselt - tuim, valutav, tuikav). Samuti moodustuvad sageli nahaalused hematoomid, on võimalik luude anatoomilise terviklikkuse rikkumine (mida võib näha isegi palja silmaga luumurdude, dislokatsioonide korral), nende suhtlus keskkonnaga (avatud luumurdudega). Verevalumite diagnoosimine on keerulisem, kuna neil ei pruugi olla väliseid ilminguid..\nÕlavalu. Ebamugavustunne võib kiirguda õlavarre, küünarnuki, seljani. Arengu algstaadiumis on see kõik piiratud. Õlavalu suureneb protsessi edasise käiguga. Viimastel etappidel on liiges nii kulunud, et valu sündroomi peaaegu pole.\nJäikuse tunne õlas.\nProtsessi arenedes täheldatakse jäsemete liikuvuse vähenemist: see jõuab kohale, et inimene ei saa üldse oma käsi liigutada.\nProtsess areneb kuude või aastate jooksul.\nTendeniidiga kaasnevad mitmed iseloomulikud ilmingud:\nÕlavalu liikumisel ja füüsilisel läbivaatusel (palpatsioon).\nMõjutatud piirkonna punetus, selle turse.\nKrepitatsioon (krigistamine) jäsemete liigutustega\nErinevalt enamikust haigustest ei kaasne tendeniidiga funktsionaalset langust.\nSama sümptomitega kaasneb õlavarreluu periartriit, ainsa erinevusega, et keha joobeseisundi nähtused on võimalikud (kehatemperatuuri tõus, nõrkus, peavalu), samuti jäseme motoorse aktiivsuse vähenemine.\nReeglina kaasnevad nendega selgroo enda sümptomid: valu, käte tuimus, kipitustunne. Lülisambavalu kiirgub kätele, kuid reeglina säilib jäsemete funktsionaalne aktiivsus, kui närvijuured ja seljaaju pole protsessi kaasatud.\nLisaks valu müosiidiga puuduvad sümptomid. Erandiks on äge protsess, mille käigus toimub kehatemperatuuri tõus.\nValusündroom, süveneb õhtul-hommikul.\nKahjustunud liigese jäikuse tunne.\nLiigese punetus ja turse.\nTavaliselt iseloomustab artroosi "tuim" kulg, kui me ei räägi ägedast protsessist. Valud on püsivad, tüüpilised deformatsioonid algavad varakult.\nLõpuks küsimusele, miks käsi valutab õlast küünarnukini, on vaja diagnostikameetmeid.\nValusündroomi võimalikke põhjuseid on nii palju, et patsiendil soovitatakse konsulteerida korraga mitme spetsialistiga:\nKirurg. Sa peaksid alustama sellest.\nTraumatoloog. Vigastuse kahtluse korral tuleks temaga nõu pidada..\nOrtopeed. See on arst, kes tegeleb lihasluukonna probleemidega.\nNeuroloog. Närvijuurte kokkusurumisega.\nReumatoloog. Kui liigestes on reumatoidprotsess.\nDiagnostika algab esmasest konsultatsioonist. Arst viib patsiendi suulise ülekuulamise läbi ja registreerib kõik kaebused. Seda nimetatakse ajaloo võtmiseks. Pärast seda saabub füüsiliste uuringute kord. Arst proovib probleemseid piirkondi, hinnates kudede reageerimist palpatsioonile.\nKa vastuvõtul viib arst läbi funktsionaalseid teste, andes patsiendile juhiseid, mida teha (käed üles tõsta jne)..\nSelle tulemusel saab arst koostada ligikaudse pildi ja teha esialgse diagnoosi. Selgitamiseks on näidatud instrumentaalsed ja laboratoorsed uuringud..\nInstrumentaalsetest uuringutest on kõige informatiivsemad:\nLiigeste röntgenograafia. Võimaldab teil hinnata kõhre- ja luustruktuuride kahjustuse laadi ja astet. Meetodi puuduseks on detailse pildi puudumine, samuti pehmete kudede seisundi hindamise võimatus.\nLiigeste ultraheli. See võimaldab uurida liigesõõne sisemist seisundit, sealhulgas soolaladestusi jne..\nMRT diagnostika. Ideaalne ja kõige informatiivsem meetod, mis annab üksikasjaliku pildi luustruktuuridest ja pehmetest kudedest.\nArtroskoopia. Minimaalselt invasiivne, kuid informatiivne protseduur. Tänu temale saab endoskopist võimaluse liigesekonstruktsioone oma silmaga vaadata..\nKui esinevad ajukasvaja, on näidustatud biopsia.\nLaboratoorsed meetodid on suunatud põletikuliste protsesside ja nende intensiivsuse tuvastamisele. See hõlmab üldist vereanalüüsi ja üldist uriinianalüüsi (uraatsoolade kontsentratsiooni hindamiseks kehas).\nKliiniline pilt on tavaliselt iseloomulik: leukotsütoos, suurenenud ESR, erütrotsüüdid, monotsüüdid jne..\nTäpse diagnoosi seadmiseks ja efektiivse ravi määramiseks on kompleksis piisavalt uurimisandmeid.\nRavi eesmärk on kõrvaldada nii probleemi allikas kui ka leevendada sümptomeid. Tavaliselt piisab konservatiivsest ravist, kuid mõnes olukorras on kirurgiline sekkumine hädavajalik. Kirurgiliseks raviks on olemas selged näidustused, näiteks:\nLuude või liigeste anatoomilise terviklikkuse rikkumine.\n"Kaugelearenenud" artriit või artroos koos raskete deformatsioonidega.\nNärvijuurte või seljaaju suruvate selgroolülide herniate esinemine.\nAju tuumori olemasolu.\nKõigil muudel juhtudel on piisav ravimteraapia, füsioteraapia, ortopeediline ravi ja treeningravi..\nNarkoteraapia hõlmab mitut rühma kuuluvate ravimite võtmist:\nMittesteroidsed põletikuvastased ravimid (Ksefokam, Ketorolac, Nise, Diclofenac). Neid ravimeid kasutatakse salvidena nii suu kaudu kui ka paikselt. Nende toimemehhanism on suunatud kahjustatud liigese põletiku kõrvaldamisele..\nGlükokortikosteroidid, kui MSPVA-ravi ei toimi.\nValuvaigistid (Tempalgin, Analgin, Novigan). Võimaldab valu leevendada.\nKondroprotektorid (Structum, kondroksiid jne). Need takistavad liigesstruktuurides degeneratiivsete protsesside edasist arengut, algatavad taastumisprotsessid. Võetakse pillides. Rasketel juhtudel süstitakse otse liigestesse.\nHüaluroonhappe süstimine. Aitab kahjustatud liigest parandada.\nKasvajate korral on näidustatud keemiaravi ja kiiritusravi..\nOrtopeediline ravi on hea jäsemete murdude korral. Siia kuuluvad lahased ja kõva fikseerimisega krohvivalud. Kui me räägime emakakaela osteokondroosist, on näidustatud Shantsi splinti kandmine.\nFüsioteraapia, samuti treeningravi harjutuste rühmad valivad spetsialistid ja ainult siis, kui patoloogiline protsess siseneb remissiooni faasi.\nLisaks traditsioonilisele meditsiinile on ka traditsioonilisi ravimeetodeid. Neid tuleb ravida väga ettevaatlikult: allergilised reaktsioonid on võimalikud.\nTähtis! Alternatiivne ravi ei asenda kunagi traditsioonilist ravi. Sellest võib abi olla, kuid ei midagi enamat..\nValu leevendamiseks õlast küünarnukini on mitmeid tõhusaid retsepte.\nEssentsõlivannid. Te vajate apelsiniõli ja peterselli eeterlikku õli. Vala valamusse 3 tassi sooja vett. Selle koguse jaoks on vaja 7-10 tilka iga õli. Enam ei soovitata, kuna võib tekkida keemiline põletus. Kastke kahjustatud käsi vanni, hoidke 10-15 minutit. Ravi kestus - 7 päeva, 2-3 vanni päevas.\nJärgmise retsepti jaoks vajate tükeldatud lehti (või lilli) lillat ja viburnumit. Lahjendage teelusikatäis segatud toorainet poole klaasi keeva veega. Kandke saadud infusioon kahjustatud alale ja kinnitage see sidemega 3-5 tunni jooksul või veelgi parem üleöö. Aitab võidelda valu ja põletiku vastu.\nSegage 3 klaasi viina teelusikatäis mett. Leotage saadud seguga sideme, kinnitage kompress käele mitu tundi.\nNeed vahendid ei kõrvalda mingil juhul haiguse algpõhjust. Sellega saab hakkama ainult traditsiooniline meditsiin, kuid see aitab protsessi kiirendada..\nSpetsiifilisi ennetavaid meetmeid pole. Kuid mitte kõik pole nii halb, piisab kaine mõistuse ja mõnede soovituste järgimisest:\nSa ei saa üle jahtuda. Külm on liigeste ja luude vaenlane.\nVõimalusel tuleks vältida luu- ja lihaskonna maksimaalset koormust. Kui töö laadi seostatakse raskuste kandmisega, ei pea te neid tõmblustega tõstma. Soovitatav on tõsta järk-järgult.\nPeate säilitama kehalise aktiivsuse optimaalse taseme. Kerge, teostatav füüsiline tegevus ei kahjusta kedagi.\nPärast 40 aastat on soovitatav ennetavaid uuringuid teha kaks korda aastas.\nKäevalu õlast küünarnukini võivad olla põhjustatud mitmesugustest haigustest. Kõik neist on tervisele ohtlikud ja põhjustavad sageli puude. Seetõttu on probleemi esimesel kahtlusel soovitatav viivitamatult pöörduda arsti poole. Ära kiusa saatust.\nKäe valu põhjused õla ja küünarnuki vahel\nKui õlavarrest küünarnukini on valu, tuleb selle põhjus võimalikult täpselt välja selgitada, sest nii pikaajaline ebamugavas asendis viibimine kui ka tõsised liigeste, lihaste ja lülisamba häired põhjustavad valulikke aistinguid. Mõnikord ilmneb patoloogia ilma nähtava provokatsioonita, seetõttu peaksite pikaajalise ja intensiivse ebamugavustundega külastama esmaabipunkti ja läbima diagnostika.\nMiks on käsivarre valu õlast küünarnukini\nKui käsi valutab õlast küünarnukini, võivad põhjused olla teistsugused. Kõik nad jagunevad tavapäraselt mitmeks rühmaks, sõltuvalt ühe või teise organi lüüasaamisest:\nLülisamba patoloogiad - emakakaela osteokondroos, selgroolülide herniad, spondüloos.\nNeuroloogilised häired - neuropaatia, halvatus.\nLihashaigused - müosiit.\nMehaanilised kahjustused - vigastus.\nSiseorganite haigused - südameatakk, maksahaigus, ishias.\nÕla- või küünarliigese liigeste kõrvalekalded põhjustavad sageli valusündroomi, mida on tunda kogu õlavarre pinna kohal.\nÕlaliigese periartriit - trauma, hüpotermia, suurenenud füüsilise koormuse põhjustatud periartikulaarsete kudede põletik. Kui see ilmub, kurdab inimene valu ja ebamugavust kahjustatud organi piirkonnas, käsi tõstes valutab tema õlg.\nBursiit on bursa põletikuline protsess (küünarnuki tagaosas olev kapsel, mis sisaldab määrdevedelikku). Põletiku arenguga täheldatakse kudede turset, liigese liikuvuse piiramist, valu, mis suureneb küünarnuki pikendamisel. Kui protsessis osaleb nakkus, ilmub punetus, temperatuur tõuseb.\nTendiniit on kõõluste põletik, mis on seotud biitsepside korrapärase, ühtlase liikumisega. Patoloogiat iseloomustab õla ja küünarnuki vahelise käe valu, millega kaasnevad tursed ja hüperemia. Kõige sagedamini mõjutab kõõlusepõletik sportlasi ja ehituseriala inimesi..\nCapsuliit on sündroom, mis on seotud asjaoluga, et õlg lõpetab oma otseste funktsioonide täitmise. Haigust nimetatakse ka "külmunud õlaks", kuna patoloogia arenguga tunneb inimene liikumist piiratud, nagu oleks käsi külmunud.\nLülisamba ketaste väljaulatuvus või song - selgroolülide hõõrdumine ja hõrenemine viib nende järkjärgulise lähenemiseni, mille tagajärjel närvilõpmed pigistatakse kinni ja tekib käsivarresse kiirgav valu. Täiendavateks sümptomiteks on rõhu tõus, pearinglus ja tuimus sõrmedes..\nOsteokondroos - haigusega on valu sündroomi tunda kogu käsivarre piirkonnas, millega kaasneb tuimus, hanehaavade tunne nahal.\nKui käe valu õlast küünarnukini on seotud lihaste kõrvalekalletega, kahtlustab arst kõige sagedamini sellist haigust nagu müosiit. Haigus on lihaspõletik, mis avaldub valulike aistingute, lihaste atroofia, nõrkusega. Mõjutatud piirkonnas sondeerimisel leitakse tihedad sõlmed, mille peal areneb naha punetus ja tursed. Vigastused, mitmesugused infektsioonid, hüpotermia põhjustavad haigusi.\nKüünna või lihaste mehaanilisi kahjustusi peetakse kõige sagedasemateks valu põhjustajateks. Need sisaldavad:\nsidemete rebend või nihestused.\nVigastused tekivad tugeva löögi korral sirgele käele või kõverdatud küünarnukile kukkumisel. Pärast vigastust on käsi õlast küünarnukini väga valulik, esinevad tursed, käsivarre ja käe tuimus, inimene ei saa ülajäsemeid sirutada..\nPatoloogia põhjustavad mitmed muud põhjused, sealhulgas:\ndüstroofia või veresoonte põletik;\nPaljud inimesed loodavad "juhusele" ja usuvad, et aja jooksul kaob valu iseenesest. Kui selle põhjuseks on ebamugavas asendis viibimine või tahtmatu küünarnuki löök, siis mõne aja möödudes valu vaibub. Sel juhul saate teha ilma arsti külastamata. Pöörduge viivitamatult arsti poole, kui:\nvalulikud aistingud on intensiivsed, ei kao mitu päeva ja ilmnevad öösel või puhke ajal;\nisegi kergeid esemeid pole võimalik hoida ega tõsta;\nkäsi on võimatu lõdvestada või kurnata;\nvigastuse korral on jäsemes märgatav deformatsioon.\nEt teada saada, miks käsi valutab õlast küünarnukini, võite pöörduda terapeudi, traumatoloogi, kirurgi või neuroloogi poole.\nValusündroom on igal juhul arsti külastamise põhjus, kuid enne meditsiinilise abi otsimist võite proovida ebamugavustunnet leevendada:\nandke oma jäsemetele täielik puhata, loobudes mis tahes tegevusest;\nfikseerige käsi mugavas asendis või kandke lahtist sidet;\nkui õla ja küünarnuki vaheline käsi valutab lihaspõletiku tõttu, võite kahjustatud piirkonda külma kompressi panna.\nKõiki muid valuvaigistamise meetodeid, näiteks füsioteraapiat, salvide resorptsiooni või soojendavaid salve, valuvaigistite kasutamist jne, saab kasutada ainult vastavalt arsti juhistele..\nValu õlast küünarnukini: põhjused, sümptomid, ennetamine\nVaid 24-36 seansi jooksul, sõltuvalt ravi intensiivsusest ja haiguse arenguetappidest, vabanete küünarnuki ja õla valudest, suurendate liikuvust ja amplituudi ning saate elada täisväärtuslikku elu.\nKui tuvastatakse valu õlast küünarnukini, on vaja valida individuaalne terapeutiliste harjutuste komplekt, uurida nende rakendamise tehnikat ja välistada vastunäidustuste harjutused.\nValu annab inimesele sageli märku, et kehas on mingid probleemid..\nKui valu ilmneb käsivarres õlast küünarnukini, häirib see mõnikord märkimisväärselt inimese töövõimet ja tavapärast eluviisi..\nEbameeldivate aistingute tekkimise etioloogia on väga erinev: see võib olla vigastusi, põletikke, lihasluukonna haigusi jne..\nOlulise õla ja küünarnuki vahelise valu korral, mis päeva jooksul ei kao, on oluline pöörduda spetsialisti poole: ta määrab lisauuringu ja selgitab välja sümptomite põhjuse..\nMiks on käsivarre valu õlast küünarnukini?\nKüünarnukist õlani ulatuval valul on palju põhjuseid: see ei pea tingimata olema põletikuline protsess.\nValusündroomi olemuse järgi võib eeldada selle ilmnemise põhjust: äge valu võib rääkida traumaatilisest vigastusest ja nõrgad, perioodiliselt intensiivistuvad ebameeldivad aistingud räägivad düstroofsetest protsessidest lihastes ja liigestes.\nValu tõmbamine või valutamine, eriti kui see ilmneb pärast treeningut, võib näidata käe lihaste venitust.\nÕla kuni küünarnuki valu põhjused\nArsti meditsiiniline taktika sõltub põhjusest. Kõigil inimestel on soovitatav teada valu põhjuseid küünarnukist õlani, sest see võimaldab neil pöörduda õigeaegselt arsti poole, arvestamata asjaoluga, et kõik kaob iseenesest..\nValusündroom võib provotseerida põletikulisi patoloogiaid. Need võivad esineda inimesel iseseisvalt (primaarsed), samuti olemasoleva patoloogia taustal (sekundaarne).\nArtriidiga (liigesepõletik) kaasneb naha punetus, tursed kahjustatud liigese kohal ja palavik. Käe motoorsed funktsioonid on kahjustatud: harjumuspärased toimingud võivad inimesel põhjustada tugevat valu ja ebamugavusi.\nDegeneratiivsed-düstroofsed muutused liigeses põhjustavad küünarnuki ja õla kroonilist valu. Seal toimub kõhrekoe hõrenemine ja hävitamine: liigese luukomponendid hakkavad üksteisega kokku puutuma ja kuluvad.\nKõik see viib liikumise ajal valu, funktsioon on häiritud, liigesesse ilmub krigistamine. Aja jooksul põhjustab kaugelearenenud deformeeruv artroos puude, mõnel juhul võib olla vajalik liigese asendamine.\nLülisamba üks levinumaid patoloogiaid, mis võivad põhjustada valu õlas, on lülisamba kaelaosa osteokondroos..\nValud lokaliseeruvad ülajäsemes ja kaelas ning osteokondroos ise aitab kaasa mitmesuguste komplikatsioonide tekkele: selgroolülide song, eendid jne..\nNärvilõpmete ja ülajäseme veresoonte klammerdumise tõttu tekivad düstroofsed muutused, tuimus ja põletustunne.\nNärvikahjustuse tagajärjel tunneb inimene valu. Seda põhjustavad mitmed neuroloogilised haigused:\nNeuriit on närvikiudude põletik, mis võib olla kas üksik või mitu (polüneuriit). Üks neuriidi ilmingutest on põletav või tulistav valu, mida patsiendid vaevalt taluvad. Valuga kaasneb tundlikkuse rikkumine: esineb sõrmede tuimus, põletustunne, roomavad roomajad. Banaalne hüpotermia, viiruslikud ja bakteriaalsed infektsioonid, vähenenud immuunsus jne võivad põhjustada neuriiti..\nPleksopaatia - sel juhul põletik brahhiaalse plexusega seotud närv. Pleksopaatiat (või pleksiiti) väljendatakse käe motoorse funktsiooni languse või täieliku puudumisega: peenmotoorika on halvenenud, objekti on raske haarata. Valud õla ja küünarnuki vahel on lokaliseeritud, kuid võivad kiirguda ka närvilõpmete läheduses asuvatesse piirkondadesse.\nTunnelisündroom - selle esinemise peamine põhjus on käe pikenenud ebamugav asend. Sel ajal toimub lihastes stagnatsioon, nad võivad muljetada läheduses asuvat keskmist või radiaalset närvi. Sel hetkel hakkab inimesel valutavat tegelast õlast küünarnukini tundma tugev valu, on tuimus, kerge kipitus..\nSee termin viitab lihaste põletikule ja võib esineda peaaegu kõikjal.\nValu levib kogu mõjutatud lihasesse ja võib kiirguda lähedalasuvatesse piirkondadesse. Sel juhul on inimesel järgmised sümptomid:\nkäe lihaste suurenenud väsimus, vähenenud vastupidavus;\nlihaste kontraktiilse funktsiooni rikkumine;\npõletiku tunnused: turse, hüperemia, kehatemperatuuri tõus;\ndüstroofsed protsessid lihases jne..\nÜlajäseme müosiit ilmneb teatud tegurite mõjul: need võivad olla vigastused, nakkuslikud protsessid, raske füüsiline töö, hüpotermia, stress jne..\nMuud haigused ja vigastused\nSamuti on vähem ilmseid haigusi, mille korral inimene võib tunda valu ülajäsemes..\nNäiteks õlavalu tekib müokardiinfarkti korral: need on kiirgavad valud. Siinkohal on väga oluline kiiresti ära tunda ebameeldivate aistingute põhjus: südamelihase nekroosiga viivitamine võib põhjustada inimese surma.\nJäseme võib ilmastiku muutusele reageerida kerge valutusega: just selle all kannatavad ilmast sõltuvad inimesed. Valu põhjus õlast küünarnukini on õhurõhu, temperatuuri ja niiskuse taseme muutus..\nLiigesed reageerivad neile välistele muutustele, põhjustades inimesel valu. Tavaliselt lähevad nad pärast tavalisi ilmastikuolusid ilma valuvaigisteid võtmata..\nSelle piirkonna vigastustega ilmnevad tõsised valud õlast kuni küünarnukini: need võivad olla ükskõik millised - luumurrud, nihestused, nihestused, verevalumid jne..\nLisaks valule võib kahjustuste piirkonnas esineda turset, deformatsiooni, luumurdudega, ilmneb jäseme patoloogiline liikuvus.\nSellised vigastused tekivad jäsemele kukkumisel, käe löömisel raske esemega, horisontaalvardal treenides tekivad nihestused järskude liigutustega.\nKui õlg valutab, siis küünarnukk valutab ja käsi kasvab tuimaks\nÕla- ja küünarliigese valu võib tähendada, et õlaliiges ilmneb aktiivselt põletik. Valulikud aistingud intensiivistuvad, kui inimene üritab kätt kaela taha tõsta, kui seda üles tõsta.\nPõletiku tunnuseid, nagu turse, hüperemia ja lokaalne temperatuuri tõus, võib leida ka õlaliigese kahjustusega patsiendil. Öösel süveneb valu sündroom, mis võib häirida und.\nKui küünarnukk, õlg valutab ja käsi kasvab tuimaks, siis tekib selline sümptomite kompleks närvi kokkusurumise tõttu: see sümptom võib olla mitte ainult liigesepõletiku, vaid ka selle nihestamisega. Samuti on vaja suunata pea glenoidiõõnde võimalikult ettevaatlikult, et mitte kahjustada närvilõpmeid.\nKui meditsiinilisi abinõusid ei võeta õigeaegselt, võib liigese funktsioon märkimisväärselt halveneda: toimub kontraktuur, lihaste atroofilised muutused.\nÕlavalu kiirgab küünarnukini\nKui õlavalu antakse küünarnukile või muule külgnevale alale, siis näitab see närvikahjustust: selle põletikku või muljumist. On vaja selgitada valu olemust: sel juhul on see valutav, tõmbav ja äge.\nTavaliselt eelnevad sellele mingid traumaatilised liigesekahjustused või põletikulised lihashaigused, kui närv surutakse kokku naaberstruktuuridega..\nSelliste sümptomitega on hädavajalik pöörduda neuroloogi poole edasiseks diagnoosimiseks, et mitte alustada patoloogilist protsessi..\nÕla kuni küünarnuki valu ennetamine\nÜlemiste jäsemete haiguste tekke vältimiseks peate mõnikord tervisliku tuleviku jaoks oma eluviisi muutma..\npiisav ja igapäevane füüsiline aktiivsus käte ja selja lihaste tugevdamiseks;\nkaalukaotus aterosklerootilise haiguse ennetamiseks;\nvältida olukordi, kus võite saada vigastada (kaklused, reegliteta kaklused jne);\nmis tahes haiguste õigeaegne korrigeerimine, nakkuse krooniliste fookuste rehabilitatsioon;\nõige toitumine: rasvaste, liiga soolaste toitude, kiirtoidu piiramine, värskete köögiviljade, puuviljade, kala, pähklite lisamine dieeti.\nValu ilmnemine käsivarres õlast küünarnukini\nKeha on hästi koordineeritud mehhanism. Inimene tunneb end hästi, kui kõik osakonnad toimivad hästi. Kui kuskil on rike, saadavad närvilõpmed ajule signaali valu kujul.\nLihas-skeleti süsteem on avatud suurele stressile. Igas vanuses võib inimest häirida käe valu õlast küünarnukini. Ärge muretsege, parem on seda sümptomit hoolikalt kaaluda ja selle põhjuseid analüüsida.\nEbamugavuse tavalised põhjused\nValu põhjused võivad olla ilmsed ja varjatud. Kuid need segavad alati normaalset elukäiku..\nEt mõista, miks õla ja küünarnuki vaheline piirkond valutab, peate tegema järgmist:\nTehke kindlaks valu olemus: valutab, tõmbab; terav; pulseeriv; tugev või nõrk.\nMäärake valuaistingute regulaarsus: konstantne; aeg-ajalt; pinge all; mis tahes käe asendis.\nAnalüüsige viimaste päevade sündmusi.\nAktiivne harjumuspärane ja ebaharilik füüsiline aktiivsus (näiteks sportimine) võib põhjustada lihaste ületreenimist. Seda iseloomustab valutav valu, tõmbab kätt.\nFüüsiline töö ehituse, aiatööde ajal jms ning raskuste kandmine võivad põhjustada vasaku või parema käe valulikke sümptomeid. Nõrgenenud lihasüsteemiga inimeste (naised ja koolilapsed) ohus.\nOn olukordi, kus inimene saab vigastada, ilma et seda kohe märkaks. Õlaliiges on järsk liikumine, mis põhjustab lühiajalist valu või on isegi tajumatu. See võib juhtuda transpordis, ekstreemsporti tehes, võitluses ebaõnnestunud kukkumise korral..\nTeine põhjus on vastupidi, inimese viibimine pikka aega ilma liikumiseta, ebamugavas asendis: kontoritöö arvuti juures, pikad kirjalikud tunnid või loengud, hobi vidinate jaoks.\nMõelge oma kutsetegevuse eripärale:\nkõik, kes veedavad palju aega arvuti taga ja kasutavad aktiivselt hiirt: juhid, toimetajad, kõnekeskuse spetsialistid, juhid;\nkõik, kes tegelevad "väikeste" töödega ja veedavad palju aega pea alaspidi: juveliirid, keevitajad, raadioseadmete paigaldajad jne;\nkõik, kes tegelevad füüsilise tööga: laadurid, ehitajad, sportlased;\nüliõpilased, koolilapsed, kunstnikud, piimatooted, kokad, inimesed, kes kasutavad oma töös peamiselt vasakut või paremat kätt.\nAlgoritm aitab mõista võimalikke põhjuseid, kuid ainult meditsiinilise läbivaatusega selgub kahjustatud piirkond:\nMillistele haigustele see sümptom viitab??\nKäe valu põhjuseid on palju. Nende hulgas on neid, mis on otseselt seotud selliste tingimustega nagu\nVigastused: nihestus; sidemete rebend; avatud või suletud murd, samuti keeruline kõõluse rebenemise tõttu; pehmete kudede tugev kontuur; pragu luus. On olemas diagnoos: õla harilik nihestus on õlaliigese sidemete keeruline nikastus, mida pole aastaid ravitud ega diagnoositud. Seetõttu on nii oluline reageerida keha signaalidele õigeaegselt ja mitte viia kirurgiliste sekkumiste juurde..\nLiigeste haigused: tendiniit, bursiit, kapsuliit, õlavarreluu periartriit, artriit, artroos, müosiit. Kõiki neid seisundeid iseloomustavad põletikulised protsessid otse liigeses või ümbritsevates kudedes: kõõlustes, kõhrekihtides, liigesemembraanides, lihastes, sidemetes jne..\nBrahiaalnärvi põletikuga seotud patoloogiad: neuropaatia, halvatus.\nLülisambahaigused: herniated ketas, emakakaela või rindkere lülisamba osteokondroos, spondüloos. Selliste ülajäsemete valu ilmneb selgroolüli närvilõpmete klammerdamise tõttu ja sel pole õlaliigesega mingit pistmist..\nOsteoporoos on luukoe struktuuri muutus kaltsiumi puuduse tõttu. Kõige tavalisem vanematel inimestel.\nSiseorganite patoloogiad: maohaavand, maksa koolikud, sapikivitõbi, isheemiline haigus, kopsuhaigus, veresoonte düstroofia - millega kaasnevad valulikud aistingud küünarnuki kohal.\nOsteosarkoom. Valu ilmneb kasvava luukasvaja tõttu.\nPodagra, kondrokaltsinoos. Tekib siis, kui mineraalsoolad kogunevad liigeseõõnde, lihastesse või kõõlustesse.\nSobivad spetsialistid ja ravi\nArsti valik sõltub haiguse põhjusest. Kui patsiendil on seda raske kindlaks teha, on kõige parem pöörduda terapeudi poole. Pärast anamneesi uurimist ja kogumist suunab arst teid kitsa spetsialisti juurde, kes teeb lõpliku diagnoosi ja määrab sobiva ravi. See võib olla:\nUuringu, vajaliku diagnostika (röntgen, ultraheli, MRI, CT, artroskoopia, biopsia jne) ja laboratoorsete uuringute (vere, uriini analüüs) läbiviimise abil tuvastab arst haiguse põhjuse. Ravimeetod sõltub diagnoosist.\nAlustuseks on patsiendile ette nähtud ravimravi:\nmittesteroidsed ravimid põletikulise protsessi kõrvaldamiseks: Ibuprofeen, Diklofenak, Indometatsiin jne;\nravimid valu sümptomite leevendamiseks: Nimidi tabletid, Tempalgini või Meloksikaami salv, Nise-geel, Fastum-geel jne;\nkondroitiini ja glükoosamiini baasil valmistatud valmistised: kondroksiid, Structum;\nhormonaalsed ravimid: hüdrokortisoon, prednisoloon.\nMõnel juhul määrab arst ortopeedilise ravi. See koosneb kildude kandmisest ja kõvasti kinnitavatest krohvivaludest.\nRemissiooni staadiumis suunab arst füsioteraapia harjutustele ja füsioterapeutilistele protseduuridele: elektroforees, magnetoteraapia, massaaž jne..\nKirurgilise sekkumise küsimus lahendatakse, kui haigus progresseerub ja konservatiivne ravi ei aita.\nKuni arsti külastamiseni saab haigusseisundit leevendada järgmistel ravimitega mitteseotud viisidel:\nJää või külma kompressi pealekandmine. Tõhus lihaspingete või vigastuste korral.\nJäseme kinnitamine nõrga sidemega kõige valutumas asendis ja selle koormuse piiramine.\nLihtne isemassaaž: tervislike käte sõrmeotstega pehmete kudede kiiret hõõrumist ja sõtkumist.\nRegulaarne õrn võimlemine: aeglased ringikujulised liigutused õlgadega, seejärel küünarnukid 5 minutit. Kõige tõhusam liigesehaiguste korral.\nEnnetamine on asjakohane, kui sisenete riskitsooni kutseala või tegevuse spetsiifikast lähtuvalt.\nSee tuleneb terve mõistuse põhimõtetest ja on kõigile arusaadav:\nproovige pika sundasendiga istumist sagedamini oma kehahoiakut muuta ja teha soojendusega lühikesi pause;\nkui tegevuse iseloomu tõttu peate raskusi kandma, tõstke neid painutatud põlvede ja ühtlase seljaga sujuvalt üles, jälgige töö- ja puhkerežiimi;\nläbima tervisekontrolli vähemalt üks kord aastas;\ntreenige iga päev;\njagage koormus ühtlaselt mõlemale käele, eelistage seljakotte;\nsäilitada magades mugav asend;\nÜlemiste jäsemete valulikud aistingud näitavad mitmeid haigusi. Ärge viivitage arsti vaatamisega, isegi kui valu on kerge ja episoodiline. Õigeaegne arstiabi otsimine aitab vältida tõsiseid tagajärgi..\nLuu- ja lihaskonna haigused on kõigi vanuserühmade inimeste seas kõige levinumad. Lihasluukonna patoloogiad hõlmavad traumaatilisi, põletikulisi, kutse-, spordi-, degeneratiiv-düstroofseid haigusi. Sageli võtab nende diferentsiaaldiagnostika palju aega ja nõuab paljude täiendavate instrumentaalsete ja laboratoorsete uuringute meetodite kaasamist. Sellepärast saab ainult kvalifitseeritud traumatoloog või neuroloog ühemõtteliselt öelda, miks käsi pärast patsiendi täielikku uurimist valutab õlast küünarnukini. Käe valu on üks märke, et inimene vajab liigeseravi.\nÄrge ravige ennast, kuna probleem võib olla palju tõsisem, kui esmapilgul tundub. Ja iseseisva sobiva ravi otsimiseks kulutatud aja jooksul võivad tekkida pöördumatud muutused ja häired, mis mõnel juhul võivad põhjustada inimese raske puude. Valu käsivarres õlast küünarnukini on sümptom, mis on samaaegselt iseloomulik mitmele teineteisest täiesti erinevale patoloogiale. Seetõttu saavad mitmed seotud spetsialistid samaaegselt otsida etioloogilist tegurit..\nMis võib viia seisundini, kui käsi valutab õlast küünarnukini: selle patoloogia põhjused?\nOn palju haigusi, mis võivad põhjustada püsiva ebamugavuse ja käte valu tekkimist. Need võivad olla nii lihaste, liigeste ja sidemete patoloogiad kui ka neuralgilised probleemid ja isegi somaatilised haigused (kiiritus siseorganitest). Kõik õlavalu põhjused võib jagada järgmistesse põhirühmadesse (sõltuvalt sellest, mida mõjutatakse):\n- traumaatilised vigastused\nMuidugi on traumaatiline vigastus kõige tavalisem etioloogiline tegur. See on väga suur rühm, kuhu võivad kuuluda luumurrud, nihestused, õla- ja küünarliigese liigeste subluksatsioonid, pehmete kudede verevalumid, lihaste rebendid või hemorraagiad, liigeste ligamentoosse aparatuuri kahjustused, kaelalüli ja rindkere ülaosa vigastused. See hõlmab nii otsese õlavarrepiirkonna löögi tagajärjel tekkinud vigastusi kui ka muude peegeldunud valu vigastusi teistele aladele. Traumaatilise episoodi ajalugu võib raviarsti diagnostilist otsimist oluliselt hõlbustada.\n- erineva päritoluga õlaliigese haigused\nKõige sagedamini mõjutab liigeseid põletik ja põletikuline protsess võib haarata ainult liigese üksikuid elemente või täielikult kõiki kudede struktuure ja formatsioone. Nendel juhtudel, kui patoloogia hõlmab ainult sünoviaalset vooderdust, nimetatakse seda haigust kapsuliidiks. Kui lisaks kapslile on kaasatud ka kõõlused, kasutatakse terminit tendobursiit. Ja kui põletik ulatub liigest kaugemale külgnevatesse kudedesse, areneb periartriit..\n- selgroo patoloogia\nNeed võivad põhjustada neurogeense õlavalu tekkimist. Emakakaela raskekujuline osteokondroos, Schmorli song, väljaulatuvad osad muudavad selgroo kanali valendiku konfiguratsiooni ja survet seljaaju segmentidele ning selle juurtele. Mõnikord põhjustavad lülisambahaigused brahhiaalkehapõletiku arengut, millest väljuvad kõik närvid, pakkudes kogu ülajäseme motoorset ja sensoorset innervatsiooni.\n- siseelundite probleemid\nNad võivad end varjata ka käsivarrevaluna. Nii võivad mitmesugused patoloogilised seisundid avalduda südames, kopsudes ja rinnakelmes, seedetraktis, põrnas, maksas ja sapipõies..\nHoolimata asjaolust, et need elundid on valu kohast piisavalt kaugel, võivad nad olla selle põhjustajaks. Seda peegeldunud valu nähtust nimetatakse kiirituseks. Sellepärast peate patsiendi küsitlemisel pöörama tähelepanu mitte ainult haiguse kohale, vaid ka tema tervisele üldiselt ja kaebustele, millel esmapilgul pole mingit tähendust..\nIsegi väga valusad ja eluohtlikud seisundid võivad avalduda valuna õla- ja küünarliigese piirkonnas. Näiteks mõnes müokardiinfarkti ebatüüpilises vormis ei esine südames valu, häirib patsienti ainult vasak käsi. Ja sel juhul sõltub ainult arsti kvalifikatsioonist, kas patsient saab õigeaegset ravi, mis võib tema elu päästa, või sureb ta määratlemata müokardiinfarktiga..\nMõnikord võib valu olla osteoporoosi esimene märk. Osteoporoos on kaltsiumi ebanormaalse leostumise tagajärg luukoest. On teatud riskirühmi, kes on osteoporoosi tekke suhtes vastuvõtlikumad kui teised. Esiteks on need naised menopausi ja menopausijärgsel perioodil. See hõlmab ka spetsiaalse dieediga inimesi, mis sisaldavad vähe kaltsiumi (taimetoitlased ja toortoitlased).\nRaseduse ajal imendub lootel liiga palju kaltsiumi, seetõttu võivad rasedad ja imetavad emad iseloomulike kaebuste esinemisel tekitada osteoporoosi kahtlust. Suurenenud kaltsiumivajaduse perioodide profülaktikaks võite lisaks juua spetsiaalseid ravimeid või taastada oma dieedi.\n- Neuroloogilised häired\nNeuroloogilised häired on ka jäsemete valu üsna tavaline põhjus. See võib olla nii üksikute närvide põletik (näiteks brahhiaal- või ulnar-närvikärude neuriit) kui ka kesknärvisüsteemi (aju või seljaaju) kahjustustega seotud tõsisemad probleemid.\n- Sidekoe haigused\nHarvemini juhtub, et ebamugavustunnet õlavarre piirkonnas põhjustavad süsteemsed sidekoehaigused nagu süsteemne erütematoosluupus, reumatoidartriit, dermatomüosiit, süsteemne müosiit. Samuti pidid arstid jälgima juhtumeid, kui sellised sümptomid tekkisid mõne süsteemse vaskuliidi ja vaskulopaatiate tagajärjel. Valu täpne patogenees ülalnimetatud patoloogiate korral pole teada, seetõttu on nendega toime tulla üsna keeruline..\nSelliste valudega võivad avalduda luude või läheduses asuvate elundite onkoloogilised haigused. Sel juhul võib inimese elu ja edasine prognoos sõltuda diagnoosi kvaliteedist ja kiirusest. Mida varem pöörduda arsti poole, seda lihtsam on järgnev ravi, seega ei ole vaja kodus teraapiat otsida.\nMõned nakkushaigused võivad mõjutada ka luid ja lihaseid. Näiteks tuberkuloosi epideemia on üsna tavaline. Eriti nõrgestatud või HIV-nakatunud inimestel.\nKäevalu tekkimist soodustavad tegurid\nOn mitmeid teatud tegureid, mis ei saa otseselt põhjustada valu ilmnemist ülajäsemes, kuid aitavad kaudselt kaasa põhihaiguse tekkele:\nSportlaskarjäär. Nagu teate, on professionaalne sport keha jaoks väga raske proovikivi. Mõned spordialad kahjustavad eriti õla- ja küünarliigeseid. Kui arendate tõsiselt oma spordikarjääri ja samal ajal hakkasite muretsema käte valu pärast, peate oma arstiga arutama, kas on võimalik jätkata treenimist ja üldiselt edasist arengut selles tegevusvaldkonnas.\nKäe või ülemise õlavöötme püsiv vigastus. Isegi kui need vigastused ei saa eraldi põhjustada tõsiseid tagajärgi, võib nende perioodiline kordamine põhjustada valu ja isegi liigeste, lihaste või luude funktsionaalse aktiivsuse häireid..\nSage hüpotermia võib saada närvide, liigeste, lihaste edasise põletiku aluseks. Nõrgenenud immuunsusega inimestel põhjustab isegi kerge üksik hüpotermia ebameeldivaid tagajärgi..\nSüsteemsed nakkusprotsessid on taust, mis nõrgestab keha kaitsevõimet ja viib kõige ebameeldivamate tagajärgedeni..\nNeoplasmid, mis põhjustavad aju, seljaaju või närvipõimiku rikkumisi. Pahaloomulised kasvajad võivad tungida kudedesse ja närvidesse, samas kui healoomulised kasvajad pigistavad neid lihtsalt väljastpoolt..\nArtriitilised muutused ülajäseme suurte liigeste õõnsuses. Valu võib täheldada mitte liigese enda kohal, vaid kogu käe kohal. Seetõttu peab radiograafiline pilt hõlmama mitte ainult õlavarre, vaid ka õlavarre ja ulnara liigeseid..\nLiigese üksikute elementide verevarustuse rikkumine. Kui trofism kannatab, tekib valu.\nMüosiit on põletikuline haigus, mis sel juhul hõlmab patoloogilises protsessis ülemise õlavöötme lihaseid. Selle haiguse ilmnemise provotseeriv tegur võib olla pikaajaline süvis viibimine või hüpotermia.\nSageli on müosiit kutsehaigus, kui ebarahuldavas kliimas (liiga külm temperatuur, kõrge õhuniiskus või pikaajaline kokkupuude külma veega) viibib inimene pikka aega sunnitud ebamugavas asendis, rõhuasetusega oma kätele või nende osadele. Lihaspõletiku peamine sümptom on terav valu, mis suureneb liikumisega ja väheneb puhkeolekus..\nValusündroom on mõnikord nii väljendunud, et see ei võimalda aktiivseid liikumisi, mis nõuavad mõjutatud lihase osalemist. Uurimisel võib patoloogilise fookuse kohal olev nahk muutuda punaseks, tursete tõttu suureneb käe maht. Biitsepsi või triitsepsi palpeerimisel märgib patsient tugevat valu. Samuti võite sondeerimisel leida väikesi tihedaid sõlmi lihaskiudude paksuses (need on põletiku tõttu müotsüütide spasmilised rühmad). Seetõttu, kui käe lihased õlast kuni küünarnukini valutavad, on mõttekas mõelda nende põletikule..\nÕlaliigese artroos on tõsine patoloogia, mille korral liigeseõõnes esinevad kõhred vooderdised hävivad. Artroosi valu võib anda mitte ainult käele, vaid ka abaluule ja seljale.\nAktiivsete pühkimisliigutuste korral liigeses võivad tekkida iseloomulikud klõpsud ja krigistamine. Selle patoloogia tõsise käiguga lõppjärgus on liigese funktsioon märkimisväärselt halvenenud ja patsient osaliselt puudega. See patoloogia on väga raske, kuna kõhre terviklikkust on ravimitega peaaegu võimatu taastada ning artroskoopilised operatsioonid on liiga rasked ja rasked ning vajavad kalleid seadmeid ja spetsiaalselt väljaõppinud kvalifitseeritud kirurge..\nÕla- või küünarliigese bursiit on väga väljendunud. Valu on tavaliselt terav ja püsiv. Liigendfunktsioon on täielikult või osaliselt kadunud. Liigese kohal olev nahk on paistes ja hüperemiline. Kui seda ei ravita, võib tekkida liigese anküloos, kaotades selle kogu liikumisulatuse..\nMilline võib olla valu iseloom\nPatsientide aistingud võivad üksteisest märkimisväärselt erineda, kuna isegi valusündroomil on palju erinevaid tunnuseid..\nMis valu ülajäsemes võib olla:\nÄge valu, mida enamik patsiente kirjeldab kui äkilist ja talumatut. Seljavalu ilmneb enamasti närvi- või seljaaju juure äkilise kahjustuse tõttu. Samuti ilmneb selline valu liigese degeneratiivsete-düstroofsete ja põletikuliste kahjustustega. Muidugi sobib traumaatiline valu mõnel juhul ka ägeda tühjenemise jaoks..\nKüpsetusvalu võib olla märk südamekatastroofist - müokardiinfarktist. Kui vasaku käe äkiline valusündroom on kombineeritud õhupuuduse ja akrotsüanoosi ilmnemisega, vajab patsient kiiret elektrokardiograafiat, et välistada äge koronaarne müokardi nekroos.\nTuim valu on pideva tõmbejõuga ja sageli pole see eriti väljendunud. See võib olla märk verevalumist, kinnisest luumurrust või osteoartriidist. Samuti on valutav tuim valu iseloomulik lihaste, sidemete ja kõõluste rebenemisele..\nMõni inimene ajab käe tuimuse segamini valuga, eriti kui on olnud varasemaid sensoorseid häireid. Roomavad judinad on kaelalüli osteokondroosi tunnused. Kui tuimuse staadiumis alustatakse õige raviga, saab haiguse peatada. Kuid selle olulise sümptomi eiramine viib osteokonüootiliste muutuste progresseerumiseni ja valu ilmnemiseni, mida on väga raske võidelda.\nKuidas tuleks diagnoosi teha, kui patsiendil on valus käsi õlast küünarnukini??\nDiagnoosimise esimeses etapis viiakse läbi kaebuste üksikasjalik kogumine ja patsiendi objektiivne uurimine. Uurimise käigus uuritakse vigastatud jäsemeid üksikasjalikult, hinnatakse valu epitsentris ületava naha värvi ja tooni, võrreldakse haige tervisliku jäseme mahtu (tavaliselt ei tohiks erinevus nende vahel ületada kahte sentimeetrit). Seejärel uuritakse liigeste seisukorda, nad vaatavad, kas neis on säilinud täielik liikumisulatus, kas passiivse paindumise ajal on takistust tunda.\nEnamasti ei piisa lõpliku diagnoosi määramiseks ühest füüsilisest läbivaatusest. Seetõttu on ette nähtud järgmised laboratoorsed ja instrumentaalsed meetodid:\nÜldine (kliiniline) vereanalüüs. Võib näidata põletikulist protsessi (leukotsütoos, suurenenud C-reaktiivse valgu tiiter, kiirenenud erütrotsüütide settereaktsioon, leukotsüütide valemi nihkumine vasakule).\nVerekeemia. See on vajalik konkreetsete patoloogiate selgitamiseks. Näiteks kui kahtlustatakse autoimmuunsüsteemi süsteemset haigust, tuvastatakse uuringu käigus teatud indikatiivsed markerid. Osteoporoosi suhtes kontrollitakse kaltsiumi taset.\nRadiograafia. Üks kõige kättesaadavamaid ja lihtsamaid meetodeid, mis võimaldab teil hinnata luude seisundit (luumurrud, nihestused ja subluksatsioonid, osteofüüdid, luutiheduse vähenemine, luu hävimine, tsüstid ja õõnsused).\nKT-skaneerimine. Võimaldab luude morfoloogilise seisundi üksikasjalikumat hindamist.\nMagnetresonantstomograafia. See meetod on pehmete kudede seisundi hindamisel hindamatu. Võimaldab teil näha hematoome, kasvajaid, sidemete ja kõõluste rebendeid.\nDensitomeetria. Spetsiifiline meetod luutiheduse määramiseks. Vajalik osteoporoosi kahtlusega patsientidele.\nTuleb meeles pidada, et ravi tuleb läbi viia pärast täpset diagnoosi. Diferentsiaaldiagnostika perioodil ning oodates laboratoorsete ja instrumentaalsete uuringute järeldusi ja tulemusi võib arst välja kirjutada teatud sümptomaatilise ravi, kuid see pole suunatud haiguse etioloogiale, vaid paneb patsiendi ainult paremini tundma..\nParim on siis, kui teraapia on keeruline, see tähendab ravimite, füsioteraapia ja fütoravi kombineerimist. Erinevate meetodite kombinatsioon kiirendab taastumis- ja rehabilitatsiooniprotsessi, parandab patsiendi elu ja töövõime prognoosi.\nKäevalu raviga võivad tegeleda erinevad kitsad spetsialistid, kui valu põhjustab artroos, siis juhib patsienti traumatoloog, kui neuriidiga - neuroloogi, kui reumatoidartriidi - reumatoloogi. Parimaks võimaluseks peetakse patsiendi ühist uurimist mitme kitsa spetsialisti poolt korraga, staadiumis, kui lõplik diagnoos pole veel selge. Pärast valu sündroomi väljakujunemiseni viinud nosoloogia kehtestamist võib patsient sattuda ühe eriarsti kontrolli alla.\nMilliseid ravimeetodeid saab traditsiooniline meditsiin pakkuda?\nLihas-skeleti süsteemi patoloogia ravis on kaks peamist suunda: sümptomaatiline ja etioloogiline teraapia. Loomulikult on peamine asi haiguse peamise põhjuse kõrvaldamine, seetõttu on oluline, et arst keskenduks etioloogilisele ravile..\nNarkomaaniaravi hõlmab selliste uimastirühmade määramist:\n1. Mittesteroidsed põletikuvastased ravimid. Aitab vähendada põletikku, eritumist ja valu.\n2. Põletikuvastase toimega hormonaalsed ravimid (glükokortikosteroidid). Kõigile ei kirjutata välja, kuna neil on lai valik tõsiseid kõrvaltoimeid. Kui MSPVA-d on ebaefektiivsed, lähevad nad üle kortikoididele. Autoimmuunhaiguste korral kirjutatakse need välja peamiselt tänu võimele vähendada organismi immuunvastust.\n3. Valuravimid. Vajalik patsiendi seisundi leevendamiseks.\n4. Kondroprotektorid. Need võimaldavad aeglustada kõhrekoe hävitamise protsessi ja parandada liigeste degeneratiivsete haiguste prognoosi.\n5. Kaltsiumi ja D-vitamiini preparaadid osteoporoosi ilmingute vähendamiseks.\nRaviskeem töötatakse välja sõltuvalt diagnoosist, nii et käevalu raviks pole universaalset algoritmi.\nKuidas eemaldada käe valu õlast küünarnukini, kasutades alternatiivse ravi retsepte ja meetodeid?\nTraditsioonilises meditsiinis on tohutu hulk käsivarrevalu retsepte. Siin on mõned neist:\n1. Vannid eeterlike õlidega. Aitab leevendada valu ja vähendada põletikku. Sellise vanni ettevalmistamiseks vajate väikest kogust sooja vett ja viis kuni kuus tilka essentsõli. Pärast oma käe täielikku vette kastmist peate seda seal hoidma viisteist kuni kakskümmend minutit..\n2. Kompressid mee ja alkoholiga. Kattu mitu tundi.\n3. Taimsed dekoktid ja tinktuurid. Hästi aitavad kummeli, saialille, viburnumi ja takja ravimid.\nSee ravimeetod on kõige kaasaegsem ja tõhusam. MBST-ravi abil saate kõrvaldada mitte ainult haiguse sümptomid, vaid ka mõjutada selle põhjuseid. Tänu sellele saab käsivarre õlast küünarnukini ulatuvat valu täielikult ravida ilma ravimite kasutamiseta. MBST-ravi ajal aktiveeritakse metaboolsed protsessid, keha alustab taastumisprotsessi. Tänu sellele toimub kiire taastumine ilma täiendavate komplikatsioonideta..\nSelle ravimeetodi valimisel tuleks lähtuda järgmistest eelistest:\nprotseduur on valutu, mõne seansi järel kaovad pidevalt patsiendiga varem kaasnenud valuaistingud;\ntoime kestab palju aastaid (kehtib rohkem kui 5 aastat);\nvastunäidustused on minimaalsed;\ntühistatakse mitte ainult operatsioon, vaid ka tugevad ravimid.\nParanemist võib oodata umbes 2–7 nädala jooksul ja mõnikord ka päris alguses. Ühe protseduuri kestus on 1 tund, inimene ei viibi haiglas ja ülejäänud aja jooksul tegeleb ta oma äriga. Iga ravikuuri hind arvutatakse vastavalt mõjualale, ravi kestusele ja keerukusele.\nMe tagame paljude luu- ja lihaskonna haiguste eduka ravi. Pärast kirurgilist ravi ei tehta mingeid operatsioone, mingeid riske ega tüsistusi! Kui tunnete muret liigeste või lihaste pideva valu pärast, siis ärge kõhelge, võtke ühendust "ArtroMedCenter" - registreerimine Moskvas toimub telefonil: +7 (495) 104-44-16!\nMiks selg valutab? Enam kui pooltel planeedi inimestel on ebamugavustunne seljas. Tõsi, iga viies inimene otsib arstilt ravi. Ülejäänud kannatavad stoiliselt ebamugavusi ja valu, mõeldes, et "see möödub iseenesest".\nJõu ja energia taastamiseks vajab iga inimene kvaliteetset ööpuhkust. Tihti juhtub olukord, kui selg valutab une ajal. Selle eeldused võivad olla erinevad, sõltuvalt voodi kujundusomadustest, padja olekust, madratsist, eelistatavast kehahoiakust.\nKas artroosi on võimalik igavesti ravida?\nKuidas ravida teaduslikult lõppenud kokutamist?\n--> dyusupov | elu nimel ->\nAjutise luumurru tagajärjed ja ravi\nKui neerud põlevad, mida teha\nPuusaliigese koksiit laste ravis


Andres Adamson: HARNO ongi juhtimatu moodustis - Arvamus\nAndres Adamson: HARNO ongi juhtimatu moodustis\nAndres Adamson. FOTO: Hetk videoloengust\nHaridusküsimustes, eriti nende sisulises pooles, on väga palju sellist, mida ei saa ega tohigi otsustada ametnike poolt, kirjutab ajaloolane Andres Adamson.\nHaridus- ja noorteameti ümber puhkenud kära ärgitab mind osutama, et selle peadirektori ametikohal poleks Ulla Ilissoni asemel hakkama saanud ka mitte keegi teine. Ega hakkagi ilma eelnevate ümberkorraldusteta saama. See võimatus oli ilmne juba siis, kui too uus riigiamet aasta eest SA Innove, SA Archimedese, Hariduse Infotehnoloogia Sihtasutuse ning Eesti Noorsootöö Keskuse ühendamise teel loodi. Põhjusi on mitmeid ning kahest peamisest üks on liiga keerukas struktuur.\nSelgitan analoogia kaudu. Olen ajaloolane, ka sõjaajaloolane. Kogu maailma relvajõududes kasutatakse juba sajandeid peamiselt kolmik- ja nelikjaotust: rühmas on 3–4 jagu, kompaniis 3–4 rühma, pataljonis 3–4 kompaniid, rügemendis või brigaadis 3–4 pataljoni, diviisis 3–4 rügementi või brigaadi. Selle aluseks on asjatult raisatud verega kinni makstud teadmine, et üks juht enama kui 3–4 otsese alluva tegevust suunata ei suuda (üldjuhul, erandeid on muidugi, ja mitte vähe).\nSõjaajaloost näeme, et enamasti on allpool kasutatud pigem nelik- ja ülalpool kolmikjaotust, ehkki teoreetiliselt peaks olema vastupidi: vaatamata paljude satiirikute arvukatele vastupidistele näidetele peaks ülalpool ju lisanduma teavet, üldpilti ja kompetentsi ning jaotuste arv võiks kasvada. Väga head juhid suudavadki juhtida kuni kuue otsese alluva (allüksuse) tegevust. Veel rohkem oleks juba silmamoondus või enesepettus. Pea- või kindralstaapides on osakondi enamasti kuni kuus. Praktika on seda lihtsat tõde alatasa üle kinnitanud ja väljaspool militaarsfääri pole asi paraku teisiti. Samamoodi – kui mitte arvestada briifingulaadseid teavitamiskoosolekuid – pole mõtet pidada enama kui kümmekonna osavõtjaga arutuskoosolekuid. Need on tavaliselt vaid ajaraisk ja demonstreerivad väära arusaama efektiivsuse olemusest.


HT praktika 1: REFLEKTSIOON – ÕPILEPINGU 7. PUNKT\nMis minu jaoks sellel kursusel töötas ja mis mitte? Miks? Minu jaoks haridustehnoloogia kursusel töötas suurepäraselt tegevused, mis olid meil eelpraktikaga seoses vaja teha. Need sundisid õppima ja katsetama digivahenditega õpetamist. Tegevused ja nende ettevalmistamine oli küll mahukas, aga õpetajale oma töös väga vajalik. Kuna sain kasutada kõike oma 2.b klassi peal, siis tegin ka väljaspool kohustusi erinevaid huvitavaid tegevusi. Näiteks kasutasin ka oma teistes tundides Quizizz keskkonnas tunnikontrollide tegemist. Kursus andis julgust katsetada. Alati on väike kohustus ja sundus kasulik.\nMulle meeldis kursusel tehtud ülesannete kiire tagasiside nii blogis kui ka tabelis, kust oli võimalik jälgida ka punktiarvestusena. Meeldis ka, et sai jälgida teiste kaaslaste tegemisi logides. Sealt sai, kas ideid või lihtsalt näha, millega teised tegelevad.\nAlguses ei meeldinud mulle edidaktikumi ülesannete paigutus, kuid kui keskkond sai selgeks, tundus kõik loogiline ja lihtne.\nMis on need aspektid, mille kallal pean veel vaeva nägema? Mis on minu tugevad ja nõrgad küljed? Mida ma peaksin järgmisena tegema? Aspektid, millega pean veel vaeva nägema on, tutvuma veel erinevate keskkondadega, milles teha kontrolltöid, et muuta minu, kui õpetaja töö lihtsamaks. Lihtsamaks ei tähenda, et ma kardaks tööd, aga kuna õppimine ja õpetamine mõlemad on ajamahukad, siis kuidagi peab enda elu lihtsamaks muutma. Kui see on võimalik praegusel digiajastul, siis pean selle enda kasuks pöörama. Siiani on mulle tundunud, et lihtsam on õppetundi teha kasutades vihikut ja raamatut, aga nüüd olen arusaanud, et kasutades digi, on see õpetaja abiline, mitte vaenlane.\nMinu tugevus on kohusetunne, tahe minna kaasa uuega ja julgus ebaõnnestuda. Minu tugevus on ka õpilaste julgustamine, et õppides eksida ja ebaõnnestuda on normaalne. Näitan eeskuju, et kui midagi on kokkulepitud, siis sellest peetakse kinni. Tean, et iga uue asja sisse viimine, nõuab ka tagasilööke ja kaost.\nNõrkuseks on tüdimus, kui asi muutub liialt tavapäraseks. Kuna minu klass on teisel korrusel ja 27 tahvelarvuti üles vedamine on tõeline rammumehe ülesanne, siis ma ei tohi loobuda digist selletõttu, et tahvlite vedamine on tüütu. Olen optimistlik ja usun, et mõne ajapärast on igas klassis oma vajalikud tahvelarvutid.\nAnna ka hinnang, kuidas sujus/ei sujunud koostöö praktikal õpetajaga? Kui minu läbi viidud mõeldud tegevusi tahaks keegi korrata, mida soovitaksin?\nMinu koostöö praktikal õppealajuhatajaga sujus väga hästi. Olin iseenda peremees. Mind ei takistatud ega tehtud minu ideid maha, vaid usaldati ja kiideti heaks. Lisaks õppealajuhatajale käis mind vaatlemas ka eripedagoog, kes vaatles teise nurga alt st käitumisoskuste kohapealt. Ta alati imestas, mis ime vahend see tahvel on, mis muudab õpilase töökaks, vaikseks ja õpihimuliseks õpilaseks.\nKui keegi sooviks minu läbiviidud mõeldud tegevusi korrata, siis soovitaksin kõigepealt läbi lugeda tegevuse analüüs. Seal on kõige parem ülevaade, mis võiks teha teisiti, et tund sujuks hästi. Olen alati lahkesti nõus oma tehtud äppe ja mänge jagama.\nElyna Nevski 2. jaanuar 2016 05:13\nReflektsioon oli ühe osana eksami testist. Kuna vastasid siia juba, siis pole vaja sul eksamil uuesti vastata.\nReflektsioon on põhjalik ning mulle väga meeldis sinu mõte "Kui see on võimalik praegusel digiajastul, siis pean selle enda kasuks pöörama. Siiani on mulle tundunud, et lihtsam on õppetundi teha kasutades vihikut ja raamatut, aga nüüd olen arusaanud, et kasutades digi, on see õpetaja abiline, mitte vaenlane."


Siim Kallas: süüdistus on alusetu\nKatariina Krjutškova • Harry Tuul • 21. mai 2015 kell 4:45\nSiim Kallas eitab huvide konflikti. Foto: Andras Kralla, Äripäev\nEuroopa Komisjoni endise asepresidendi ja Eesti endise peaministri Siim Kallase saamine Nortali nõunikuks sattus Brüsselis luubi alla, kuid ta ise eitab huvide konflikti ning peab viiteid sellele alusetuks.\nNimelt määrati Siim Kallas aprilli alguses Euroopa Komisjoni asepresidendi Valdis Dombrovskise erinõunikuks. Mõne aja möödudes avastasid Brüsseli poliitikaväljaande Politico ajakirjanikud, et mais on Kallas asunud samaaegselt ka Eesti ja Baltikumi suurima tarkvarafirma Nortal nõunikuks.\nNortali juht Priit Alamäe tunnistas eile Äripäevale, et Kallas sõlmis Baltikumi suurima tarkvarafirmaga tähtajatu töölepingu maikuus, ehkki täpset kuupäeva ei saanud ettevõte konfidentsiaalsusnõuete tõttu öelda. Politico anmetel sõlmiti leping alates 1. maist. „Siim Kallas on meie suureks rõõmuks lubanud endise peaministrina Nortali e-valitsemise väärtuspakkumise väljatöötamises osaleda ja meile visiooni lihvimises nõuga abiks olla,“ selgitas Alamäe. Tema hinnangul on Kallas selgelt üks Eesti tugevaima juhtimiskogemusega inimesi - vähe on ka Euroopas inimesi, kes on sellisel tasemel muudatusi kogenud ja juhtinud nende tegemist.\nNortali juht Alamäe ütles, et nad alustasid Kallasega läbirääkimisi sel aastal - varem pole tema sõnul ükski Nortali esindaja endise volinikuga kohtunud. Samuti ei saanud ettevõte avaldada Kallase palka, ent seaduse järgi ei tohiks see olla kõrgem kui eurovoliniku ametis.\nAlamäe selgitusel on Kallase tööülesanded seotud eelkõige turgudega, mis asuvad Euroopast väljas. „Neil turgudel otsitakse meie käest järjest enam vastust küsimustele stiilis "kuidas me saaksime IT abil oma ärikeskkonda paremaks muuta“ või "mida on meil õppida Eesti e-valitsemise kogemusest"."\nTarkvarafirma juht lisas, et vastused neile küsimustele on ainult osaliselt seotud IT-ga ja suurem osa tegelikust efektist tuleneb seadusandluse ning riiklike regulatsioonide moderniseerimisest, tarkadest reformidest ning läbimõeldud muudatuste juhtimisest ühiskonnas. "Selliseid kogemusi on jagada vaid neil inimestel, kes ise on olulisi otsuseid vastu võtnud ning ellu viinud. Ja seal on meie peamised konkurendid pärit Singapurist, Koreast ja Indiast, mitte Eestist või Soomest," rääkis Alamäe.\n2004-2014 Euroopa Komisjoni asepresident. Seejuures vastutas 2004-2009 Euroopa Komisjoni läbipaistvuse eest.\n2002-2003 Eesti peaminister\n1999-2002 Eesti rahandusminister\n1996-1999 Riigikogu liige\n1995–1996 Eesti välisminister\n1991–1995 Eesti Panga president\nJuriidiliselt on kõik korrektne, sest Euroopa Komisjon andis lepingu sõlmimiseks ka oma heakskiidu. Tõsi, Kallase Nortali nõunikuks saamine ei läinud sugugi libedalt. 15. aprillil toimunud kohtumisel andis Komisjon küll Kallasele loa töötada korraga mõlemal ametikohal. Kuid kõnealuse kohtumise stenogrammist selgub, et Kallas võib töötada Nortali heaks kui ta hoidub Komisjonis või selle osakondades lobitööst Nortali nimel ka kaheksa kuu vältel pärast ametist lahkumist, kirjutas Politico.\nSee tähendab, et andes nõu Dombrovskisele peab Kallas vältima igasuguseid seoseid ja viiteid Nortalile, mis pakub tarkvaralahendusi paljudele Euroopa valitsustele. „Huvide konflikti selle ülesande ja tema teiste tegevuste vahel ei ole,“ teatas Euroopa Komisjoni kõneisik Politicole. Ta lisas, et Kallas annab Dombrovskisele nõu majanduse ja rahaliidu kohta, samuti majandussuhete kohta Euroopa naabruspoliitika raames, näiteks Ukrainas ja Gruusias.\nEuroopa Komisjonil on praegu ühtekokku 15 erinõunikku, kes võivad olla nii palgal kui ka töötada tasuta. Kallase nõuannete eest ei ole ette nähtud tasu, kuid tema reisikulud kaetakse vajadusel maksimaalselt 25 päevaks aastas.\nSiim Kallas nõustab Euroopa Komisjoni euro ja sotsiaalse dialoogi eest vastutava asepresidendi Valdis Dombrovskist. Kallase ülesandeks on nõustada asepresidenti strateegilistes ja poliitilistes küsimustes seoses Euroopa Majanduspiirkonna tulevikuga ning idapartnerlusest tulenevate majandussuhetega.\nKomisjoni volinike erinõunikud määratakse kindlaks ajavahemikuks ning nendeks on inimesed, kelle ametialane pädevus võimaldab neil anda komisjonile nõu konkreetset tegevusvaldkonda puudutavates küsimustes. Nõunikuks olemine ei välista töötamist muudel ametikohtadel väljaspool komisjoni.\nTerav kriitika. Seevastu suurema läbipaistvuse eest võitleva Corporate Europe Observatory esindaja Vicky Canni hinnangul on tegu ilmeka näitega, kus pole aru saada, kus jookseb piir Euroopa Liidu institutsioonides ning erahuvide ja –sidemete vahel. „Kallas oli Euroopa Liidu kõrge volinikud 10 aastat. Siis ta lahkus ja ühines erinõunikuna ning samas on tal luba töötada Baltimaade ühes suurimas ettevõttes“ ütles Cann väljaandele Politico. „Liiga vähe läbipaistvust jäta liiga palju vastuseta küsimusi.“\nEuroparlamendi saadik Indrek Tarand väitis Äripäevale, et Kallasele tehti erand. "Ma ei tea, mille alusel see nii tehti - kavatsen selle kohta komisjonilt aru pärida," ütles Tarand. Ta lootis arupärimise esitada käesoleva nädala jooksul. Tarandi hinnangul on tegu huvide konfliktiga: "Tal on vaba sissepääs komisjoni, aga nüüd on ta lihtsalt öelnud, et ei tee lobi. Mis mõttega üks tarkvarafirma palkab endale endise voliniku, kui ta lobi ei tee?" Eurosaadik lisas, et varem pole Kallas IT-oskuste poolest silma paistnud: "Ma ei teadnud, et Kallas on algoritmimees. Kui ta oleks progeja, saaksin aru, miks Nortal teda palkab."\nEesti Ekspressi suuromanik Hans H. Luik kirjutas esmaspäeval oma artiklis "Oh, oleks parem Siim Kallas!", et laupäevad pidas tähtsate saksa külaliste ees kõne meie välisminister Keit Pentus-Rosimannus. "Esinemine toimus programmeerimisfirma Nortal kontoris, kohal olid Saksa poliitikud, Audi AG ja Lambhorgini nõukogu liige, isegi Arvo Pärt. Pentuse standardset, riskivaba kõnet jälgis eemalt ka Siim Kallas," kirjutas Luik.\nNortal pole registris. Lisaks tekib üks kummaline olukord. Nimelt pole Nortalit ka Euroopa Liidu läbipaistvuse ehk sisuliselt lobistide nimekirjas. Kehtivate reeglite kohaselt võivad volinikud, nende töötajad ning kõrged ametnikud kohtuda vaid nende lobistidega, kes on end registreerinud. Tarandi hinnangul peaks Komisjon Kallase Dombrovskise siseringist eemaldama, sest olukorras võib olla huvide konflikt.\nKallas sõnas eile, et tema huvide konflikti ei näe: “Nortal küsis nõu ning kuna mul on hetkel võimalik seda anda, siis nõustusin. Loomulikult küsisin selleks eelnevalt Euroopa Komisjonilt luba, mille ma ka sain. See oli selgelt Nortali huvi ja initsiatiiv. Samas on Nortal kindlasti väga perspektiivikas ettevõte, mille arengule on tore kaasa elada. Huvide konflikti ei ole. Nõustamine on seotud mõne välisprojektiga Lähis-Idas. Minu roll on väike, kuid aitan hea meelega Nortali rahvusvahelist visiooni täiustada. Ma ei tundnud Priit Alamäed enne 2014. aasta lõppu ega olnud mul ka kontakte Nortaliga, kuni ta minu poole pöördus.”\nAlamäe ostis Nortali välja


Pärnumaal loodi maakonda tutvustav veebiportaal - Pärnu linn\nPärnumaal loodi maakonda tutvustav veebiportaal\nPärnu linnavalitsus, Pärnumaa omavalitsuste liit ja Pärnumaa arenduskeskus avasid Pärnu maakonda tutvustava veebivärava, mis aitab Pärnumaal elavatel ja siia tulevatel inimestel kiiresti infot leida.\nPortaalist parnumaa.ee leiavad kasulikku teavet töö- ja elamispinna otsijad, ettevõtjad, õppijad, puhkajad ja teised kohalikust elukorraldusest huvitatud inimesed. Vajalikku infot pakutakse nii teemade kaupa kui kaardi abil.\nVeebiväravas on 286 töö- ja 261 kinnisvarakuulutust, info lasteaedade, koolide, huvikoolide ja liikumisvõimaluste kohta, kultuurisündmused, ühistranspordi sõiduplaanid, majutus- ja söögikohad ning palju muud, mida Pärnumaa kohta infot otsivad inimesed võivad vajada. Oma loo räägivad pered, kes on Pärnumaale kolinud ja siinset elukeskkonda parimaks peavad.\nPortaal valmis projekti „Pärnumaa elu- ja töökoha programm 2017-2019“ raames, mida on rahastatud Euroopa Regionaalarengu Fondi meetme tegevusest „Piirkondlikud algatused tööhõive ja ettevõtlikkuse edendamiseks“ perioodil 2017-2023.


Avinurme valla Külavanema statuut |\nStatuut reguleerib Avinurme valla külade ja alevikuosade (edaspidi küla) vanemate valimise korda, kandidaadile esitatavaid nõudeid, õigusi ja kohustusi, volituste kestuse perioodi ning küla- ja alevikuvanematele kulutuste hüvitamise korda.\n§ 2 Statuudis kasutatud mõisted\nAlevikuosa- või külaelanik (edaspidi külaelanik) statuudi mõistes on inimene, kes alaliselt elab külas või omab antud külas kinnisvara.\nAlevikuosa- või külavanem (edaspidi külavanem) on külaelanike ning nende ühiste huvide esindaja, kes juhindub oma tegevuses küla ühistest seisukohtadest, küla ja valla arengukavast, riigi ja kohaliku omavalitsuse õigusaktidest\nAlevikuosa-või abikülavanem (edaspidi abikülavanem) asendab külavanemat. Valitakse koos külavanemaga tema ettepanekul ja samaks perioodiks, külavanema vahetumisel kutsub kokku üldkoosoleku\nKülavanemaks võib valida külaelaniku, kes on valimise hetkel vähemalt 18-aastane.\nKülavanema kandidaadiks saab esitada külaelaniku, kes osaleb koosolekul, kus valitakse külavanem.\nKülavanema kandidaadid peavad koosolekul andma kirjaliku nõusoleku kandideerimiseks.\nKülavanema valivad täisealised külaelanikud küla(de) üldkoosolekul. Igal koosolekul osaleval külaelanikul on külavanema valimisel üks hääl.\nKülavanema valimise algatab abikülavanem, kes kutsub kokku üldkoosoleku. Koos külavanemaga valitakse ka abikülavanem, kes täidab külavanema kohustusi külavanema äraolekul.\nAbikülavanem teeb teatavaks üldkoosoleku toimumise koha ja aja vähemalt 15 päeva enne koosoleku toimumist.\nÜldkoosolekul osalejad registreeritakse ja koostatakse protokoll.\nÜldkoosolekul valivad külaelanikud koosoleku juhataja ja protokollija. Koosoleku juhataja juhib koosolekut ja viib läbi hääletamise. Protokollile kirjutavad alla koosoleku juhataja ja protokollija.\nKülavanema kandidaadi võib üles seada iga täisealine külaelanik.\nKülavanem valitakse hääletamise teel.\nHääletamisel avaldatakse kandidaadile toetust käetõstmisega. Hääled loeb kokku koosoleku juhataja ning teatab tulemuse koheselt.\nKülavanemaks on valitud kandidaat, kes saab üldkoosolekul osalenud külaelanike häältest rohkem kui pool.\n( 10 )Üldkoosolek valib koos külavanemaga abikülavanema. Abikülavanem valitakse külavanema ettepanekul sama korra järgi kui külavanem.\nKoosoleku juhataja esitab külavanema valimise kohta koostatud protokolli koos registreerimislehega vallavalitsusele kümne (10) päeva jooksul koooleku toimumise päevast arvates.\nProtokolli alusel kinnitab vallavolikogu külavanema ja abikülavanema.\nKutsuda kokku külaelanike koosolekuid ja algatada külaelu probleemide lahendamiseks arutelusid.\nNõuda külaelanike huve puudutavate küsimuste arutamist vallavalitsuses ja vallavolikogus.\nOsaleda ettepanekutega ja avaldada arvamust vallavolikogu ja vallavolikogu komisjonide istungitel, kui arutatakse küla puudutavaid küsimusi. Istungite ja koosolekute toimumisest informeeritakse eelnevalt külavanemat.\nTaotleda külale raha valla eelarvest ning toetusi erinevatest allikatest, lähtudes külakoosolekul kinnitatud otsustest ja arengukavast.\nSaada kohalikust omavalitsusest oma tegevuseks vajalikku teavet.\nJuhtida külaelanike ning küla territooriumil viibivate füüsiliste ja juriidiliste isikute tähelepanu heakorda, avalikku käitumist jms puudutavatele probleemidele ning teha sellekohaseid märkusi.\nMoodustada külaelanikest seltsinguid, töögruppe ning korraldada küla arengukava koostamist jms.\nAstuda külavanema kohalt tagasi.\n(10)Saada tagasivalituks uueks ametiajaks.\nOrganiseerida külas ühistegevust, toetades külaelanike omaalgatust ja koostööd.\nKutsuda vähemalt üks kord aastas kokku küla üldkoosolek statuudis sätestatud korras ja esitada külaelanikele aruanne oma tegevuse kohta külavanemana.\nEsitada iga aasta 1. oktoobriks taotlus valla eelarvest raha saamiseks, arvestades küla vajadusi.\nEdastada külaelanike ühised soovid ja ettepanekud ning külas tekkinud probleemid vallavalitsusele.\nEdastada külaelanikele vallavalitsusest ja muudest allikatest saadud, külaelanikke puudutavat informatsiooni.\nAidata organiseerida õnnetusjuhtumite ja eriolukordade lahendamist.\nTagada küla puudutava dokumentatsiooni säilimine.\nKorraldada küla ajaloo kogumine ja külakroonika pidamine ning vajadusel anda seda eksponeerimiseks.\n2) külavanema tagasiastumisega, esitanud sellekohase avalduse üldkoosolekul. Üldkoosoleku kutsub kokku abikülavanem. Koosoleku juhataja märgib avaldusele koosoleku toimumise kuupäeva ning viseerib avalduse. Koosoleku juhataja on kohustatud viseeritud avalduse, koosoleku protokolli ja koosolekust osavõtjate registreerimise lehe kolme tööpäeva jooksul esitama vallavalitsusele. Avalduse alusel lõpetab vallavalitsus külavanema ja valla vahel sõlmitud lepingu ning protokolli alusel kinnitab vallavolikogu uue külavanema.Üldkoosolekul valitakse uus külavanem, protokolli alusel kinnitab vallavolikogu uue külavanema\nÜldkoosolek võib külavanema igal ajal tagasi kutsuda. Külavanema tagasikutsumine otsustatakse külaelanike üldkoosolekul. Koosoleku võib kokku kutsuda kümnest külaelanikust moodustunud aktiiv või külaelanikud. Külavanema tagasikutsumine otsustatakse poolthääle enamusega salajasel hääletamisel. Koosoleku juhataja edastab protokolli koos koosolekul osalenud külaelanike registreerimise lehega vallavalitsusele kolme tööpäeva jooksul koosoleku toimumisest arvates. Protokolli alusel loetakse külavanema ja vallavalitsuse vahel sõlmitud leping lõppenuks.\nVolikogu kinnitab nõuetekohaselt esitatud dokumentide alusel külavanema ja abikülavanema.\nVallavalitsus: tagab külavanemale tema tegevuseks vajaliku teabe kohalikust omavalitsusest (riigi ja kohaliku omavalitsuse õigusaktidest, sh valla arengukavast, eelarvest, asjaajamise korrast jne).\nteatab külavanemale õigeaegselt istungite ja koosolekute toimumise ajad ning arutusele tulevad küsimused.\nvõtab arutamisele külaelanike huvisid puudutavaid ja vallavalitsusele või volikogule otsustamiseks suunatud küsimusi ning peab mõttetalguid külaelanikega.\nabistab vajadusel külavanemat volikogus või vallavalitsuses arutamisele tulevate küsimuste ettevalmistamisel.\nedastab külavanemale külaelanikke puudutavat informatsiooni.\nvõimaldab küla puudutava informatsiooni avaldamine valla ajalehes ja kodulehel.\nkorraldab külavanema ettevalmistus ja tagada vahendid õnnetusjuhtumite ja eriolukordade lahendamiseks külas.\nkoolitab külavanemat küla ajaloo kogumiseks ja külakroonika pidamiseks ning küla puudutava dokumentatsiooni säilitamiseks.\nVolikogu poolt kinnitatud külavanemale antakse ametimärk koos tema õigusi tõendava tunnistusega.\nAmetikohuste täitmisel kannab külavanem ametimärki.\nKülavanem võib ametimärki kanda ainult oma volituste kehtivuse ajal.\nVolituste lõppemise korral annab külavanem ametimärgi edasi uuele valitud külavanemale.\n(1) Statuut jõustub 1.juulil 2010


Sporti tehes koduümbrus puhtaks ehk mis on plogging? – Ajakiri SPORT\nHetkel on lehel 2 lugejat\n[ 25/04/2019 ] Kevad käes, pikanäpumehed liikvel! Kuidas oma ratast kindlalt lukustada?\tNr. 51 - 2019 aprill\n[ 24/04/2019 ] Amani Kiivikas: fännideta poleks ma hetkel siin, kus ma olen!\tNr. 51 - 2019 aprill\n[ 23/04/2019 ] Vinyasa jooga ja matitreening koos Monikaga\tNr. 51 - 2019 aprill\n[ 22/04/2019 ] Taavi Kannimäe: rattamaratonidel pole iial sarnaseid päevi ega olusid\tNr. 51 - 2019 aprill\n[ 18/04/2019 ] Teatejooks kutsub koole üles liikumispäevale #lapsedtrenni\tNr. 51 - 2019 aprill\nHomeAjakiri SPORTNr. 44 - 2018 septemberSporti tehes koduümbrus puhtaks ehk mis on plogging?\nSporti tehes koduümbrus puhtaks ehk mis on plogging?\n12/09/2018 Nr. 44 - 2018 september 0\nPaar aastat tagasi Rootsis alguse saanud plogging ehk maakeeli prügijooks jõuab tasapisi Eestisse. Kuigi see keskkonnasäästlik sportlik harrastus kogub veel tuure, on mulgid sellele jõudnud isegi oma nime panna – kõkutamine (kõnni ja kummarda).\nTegelikult saab prüginoppimise ühendada mistahes tervisliku liikumisviisiga. Nii võib ümbruskonna koristamine tavapärasele spordiringile sõna otseses mõttes uue sihi anda või vastupidi, panna keskkonna pärast muretsevad inimesed rohkem liikuma. Spordikeeli: võit!\nPlogging’ust räägivad muusik ja endine sportlane Jalmar Vabarna, turundaja ja naiste jäähoki üks eestvedajaid Katrin Talvak ning purjetamisharrastaja Vladimir Zabellevitš.\nKatrin Talvak koristab maailma\nKui Paides oleks omal ajal olnud jäähall, siis oleks Katrinist saanud suure tõenäosusega iluuisutaja. Ta meenutab, et lapsena uisutasid nad õega vanaema juures Roosna-Allikul talviti hommikust õhtuni. Kuigi hiljem jäi harrastus soiku, sest sobivaid tingimusi polnud, on uisutamine siiani tema meelisala. Nii jõudiski Katrin aastaid hiljem jäähoki juurde ning naiste koondisega käis ta 2007. aastal koguni MM-il. Praegu edendab mitmel alal tegus Katrin naiste jäähokit ja treenib asjaarmastajaid.\nKatrini uusim harrastus on seotud 15. septembril toimuva Teeme Ära maailmakoristuspäevaga. Nimelt on naine ühendanud prügikorjamise tervisekõndide ja koerajalutamisega. Plogging on, muide, mõneski koristuspäevaks valmistuvas riigis tavapärane tegevus, eriti randades. „Viimasel ajal on tänu sotsiaalmeediale kõvasti kasvanud teadlikkus sellest, et prügi jõuab ka maailma kaunimatesse randadesse. Prügi on tõsine teema, aga mänguliselt ja hea seltskonnaga on koristamine palju haaravam. Sportlik hasart tuleb mängu ka siis, kui osalejad võistlevad üksteisega prügikohtade kaardistamises. See on tähtis, et saada suurem pilt prügi olukorrast kogu maailmas,“ ütleb Katrin.\nPrügiteema läheb talle isiklikult korda ja nii kannabki ta koeraga jalutades hoolt kodukandi eest, kott prügi jaoks alati kaasas. „Maailmakoristuspäeva tiimiga liitumine tegi mu silmad prügi suhtes veel rohkem lahti. Eestis pole probleemiks mitte niivõrd suured prügihunnikud, aga pisike prügi, mida aina koguneb, on samamoodi ohtlik,“ tundub talle. Sportlik prügikorjamine on Katrini sõnul väga hea treening. „Kui harrastad hea tempoga plogging’ut, siis tee vahele kümme kükki ja korja sigaretikonid üles, see on väga hea intervalltreening. Lisaks hoiab pepu heas toonuses,“ muigab ta. Samuti arvab Katrin, et prügikorjamise võiks siduda orienteerumisega, nagu on tehtud Nigeerias ja Venemaal – seal on tegevuse nimetus Clean Games. Plogging on tema meelest väga hea turunduslik võte, millega tõmmata tähelepanu tõsisele probleemile, aga pakkuda sellele kohe ka lahendus.\nMidagi peab tegema\nKõige rohkem kohtab Katrin kodukandis Peetris kommipabereid, krõpsupakke, burgeripabereid, suitsukonisid ja plekkpurke. „Kuldala park on väga armas koht. Noored veedavad seal metsa vahel või platsil palju aega, kuid neist jääb järele prügi. Seal ongi kõige suurem tööpõld. Ühel õhtul olid ka noored kohal. Hakkasin koristama ja kui nad metsast välja tulid, kutsusin nad appi. Nad muidugi püüdsid väita, et pole prügi maha visanud. Kartsin, et äkki läheb kakluseks – mina seal üksi väikese koeraga. Aga midagi peab ju tegema, et inimesed saaksid aru ja võtaksid vastutuse. Globaalne prügiprobleem ongi sellest tekkinud, et igaüks mõtleb, et pole minu asi. Ignorantsus on sama hull kui prügi mahaviskamine.“\nJalmar Vabarna annab eeskuju\nMuusikasõbrad võib-olla ei teagi, et folgiedendaja ning Trad.Attack!-i ja Zetode ninamees Jalmar Vabarna oli kunagi valiku ees, kas minna muusiku- või sportlaseteed. Tema peres oli au sees suusatamine ja Jalmar spetsialiseerus lõpuks suusaorienteerumisele, saavutades omal ajal juunioride MM-il 60 osaleja seas 15. koha. Sportimist pole Jalmar siiani jätnud, sest isegi kui kaalu mõttes pole vaja end vormis hoida, siis sitkuse ja vastupidavuse mõttes küll. Liiatigi annab sportimine hea enesetunde! Sel kevadel avastas Jalmar enda jaoks plogging’u, mida harrastab siiani, kuna peab keskkonna eest hoolitsemist tähtsaks.\nAga kas jooksmine ise nõnda varju ei jää? „See sõltub, kui tähtsaks endale prügi sead. Võib olla erinevaid lähenemisi. Kui tahad distantsi joosta ja näed prügihunnikut, kus on näiteks viis asja, siis teed selle hunniku ümber ringe: võtad ühe asja üles, jooksed sada meetrit ja nii uuesti. See on ainult loomingulisuse küsimus, milliseks sa jooksu enda jaoks teed,“ räägib Jalmar. „Kui prügi on prioriteet, siis korjad kõik korraga üles. Isegi sellest on abi, kui võtad väiksema koha ja jooksed seal edasi-tagasi – näeb küll pisut jabur välja, aga nii oled kasulik kogu maailma jaoks. Mina olen seadnud prügi prioriteediks ja kui on rohkem prügi, siis korjan ka rohkem. Trenni mõttes võiks valida mägisema ala, ideaalne oleks mõni tervise- või suusarada.“\nPlogging-maraton – miks mitte?\nTartus on Jalmari sõnul kõige levinum prügi suitsupakid, plekkpurgid ja kilepakendid. Ta tunnistab, et kui lihtsalt sporti teha, siis ei pruugigi prügi märgata. „Nii kui ma ütlesin, et lähen teen midagi head ja kasulikku, hakkasin kohe prügi nägema. Kui käisin esimest korda dendropargis plogging’ut tegemas, sai kott ruttu täis. Nädal hiljem samal ringil korjasin sama palju. Seal, kus inimesi liigub, tekib ka prügi. See on mõneti kõrgema võimu probleem, sest prügikaste on vähe. Kui kolmas kord Toomemäel käisin, siis vot see oli elamus! Koos sõbraga saime kokku seitse kilo prügi. Kui lõpuks vead sellist kotti järel, läheb jooks järjest raskemaks – saab üldfüüsilist trenni kah.“\nKui just maratoniks ei valmistu, saab tema sõnul nii täiesti korraliku koormuse. „Minu arust võiks plogging-maraton olla täiesti adekvaatne ettevõtmine. Ühe raja peal seda päris ei saa teha, aga ehk talgupäeva raames õnnestuks,“ arendab ta ideid edasi. Kui tal juba nii palju projekte poleks, võtaks Jalmar ehk isegi mõne sellise korraldada.\nInitsiatiivi tuleb näidata\nPlogging’u „saaki“ jagab Jalmar tihtipeale sotsiaalmeedias – seal, kust ta isegi sportliku prügikorjamise idee sai. „See ei ole üksikinimese probleem. Ma saan aru, et kui koristad oma aia ära, siis sellest ei pane pilti üles. Aga kui lähed maailma koristama või tänavaid, kus käivad tuttavad inimesed, siis see on kõigi probleem. Sotsiaalmeedia võim aitab sõnumit natukenegi edasi kanda.“\nJalmar ei pea paljuks vahel ise inimeste tähelepanu sellele juhtida, et nina ees oleva prügi võiks üles korjata. Õnneks on hea eeskuju nakkav ja nii mõnigi Jalmari sõber on võtnud harrastuse endale südameasjaks. „Initsiatiivi tuleb näidata. Olgu pealegi panus väike, aga kui tuhat inimest koristaks igaüks viis kilo, siis oleks viis tonni prügi meie metsadest kõrvaldatud. Ma loodan, et ülemaailmne koristuspäev toob need inimesed kokku ja aitab mõista probleemi sügavust.“\nVladimir Zabellevitš seisab mere eest\nSotsiaalmeedias Voff Kini nime taha peituv Vladimir, kes on pärit Saaremaalt, peab merd väga oluliseks ja heaks akude laadijaks. Ta on purjetamisega tegelenud lapsest saati, aga praeguseks enam ei võistle ja seilab vaid hobi korras. Vladimir tunnistab, et eelkõige läheb ta mere äärde ikkagi ujuma või niisama jalutama, mitte spetsiaalselt prügi korjama, kuid nüüd on tal prügikott alati taskus. Selleks, et randu puhtamaks saada, on Vladimir Austraalia purjetajatelt inspiratsiooni ammutades loonud kohalikul tasandil algatuse Take 3 For The Sea (sotsiaalmeedias #take3forthesea, võta kolm kaasa). „Ettevõtmise loogika on väga lihtne: mere ääres viibides vaata korraks ringi ja kui näed seal prügi, siis korja vähemalt kolm asja üles, võta kaasa ja viska ära.Kui igaüks meist hakkaks seda üleskutset järgima, saaksid meie rannad ehk puhtamaks ja inimeste teadlikkus prügiprobleemi aktuaalsusest kasvaks,“ selgitab ta.\nVaatepilt pole ilus\n„Koristuskampaania hüüdlause võib tegelikult olla milline tahes. Oluline on, et inimesteni jõuaks sõnum, et rannad ja metsad on meie ühine kodu, mida tuleb puhtana hoida,“ räägib Vladimir. Rannast prügi korjamise algatusele pani ta aluse sel suvel, kui viibis tütrega pikalt Saaremaal. „Käisime palju randades, ka sellistes n-ö nurgatagustes kohtades, kuhu igaüks ei satu. Vaatepilt, mis seal avanes, oli päris kole. Kõikjal leidus plasti, millest suurema osa on tõenäoliselt meri kaldale uhtunud. Kõik, mis vee peal püsib, jõuab ju lõpuks randa. Aga lisaks leidus palju seesugust, mille on kindlasti inimesed randa jätnud.“\nVladimir koos tütrega\nJaksad tuua, jaksad viia\nRahvarohketes randades leidub igat sorti prügi: kilekotte, plast- ja klaastaarat, ühekordselt kasutatavaid nõusid, pudelikorke jms. Vladimir tõdeb, et endalgi on päris raske üleni plastivabana randa tulla, sest klaastaara pole rannas lubatud. Klaas on ohtlik, kuna selle purunemise tagajärjeks võivad olla rängad vigastused. „Rannas liikudes katsun alati korjata üles prügi, mis mulle silma jääb, ent otseselt ma seda ei otsi. Näiteks Pidula rand Saaremaal on väga ilus koht, ja suviti käib seal palju rahvast. Kogu ranna peale nägin aga ainult ühte prügikasti. Sealsete teeäärsete parkimiskohtade juurde võiks kohalik omavalitsus prügikaste juurde panna. Mõnes mõttes mõistan, et inimestel polegi prügi kuhugi panna ja seetõttu lähevad nad lihtsama vastupanu teed. See muidugi ei vabanda prügi mahajätmist – selle, mille inimene jaksab kaasa võtta, peaks ta jaksama ära viia.“\nMeri toob päris palju globaalsest prügiprobleemist esile ning nii on veesportlased ja teisedki veega kokkupuutuvad inimesed üle maailma tegutsema asunud. Vladimir viitab, et Volvo Ocean Race’il osales tänavu purjetamismeeskond Turn the Tide on Plastic, kelle eesmärk oli mitte ainult võistelda, vaid samal ajal merevett uurida ja võtta veeproove, selgitamaks välja, kui palju leidub selles mikroplasti. „Prügi on globaalne probleem. Inimestel on kohati suhtumine, et kui minu rannas ja kodus prügi ei ole, siis ei ole see minu asi.“\nAga kui kas või tuhandeid kilomeetreid eemal ookeanis ujub Saaremaa suurune prügisaar, on see kindlasti meie kõigi probleem. Loodusesse sattuv prügi jõuab lõpuks ringiga meie kõigi toidulauale ja mõjutab otseselt meie elukvaliteeti.\nPlogging sai alguse 2016. aastal Rootsist. See tuleb sõnadest plocka upp (võta üles) ja jogga (sörkima). Tegemist on keskkonda säästva sportliku harrastusega, milles on ühendatud jooksmine ja prügi korjamine. Välja jooksma minnes korjab inimene üles ka teele jäänud prügi ja viskab selle hiljem prügikasti.\nMaailmakoristuspäev ehk World Cleanup Day toimub 15. septembril 2018. Tegu on maailma ajaloo suurima kodanikualgatusega, kuhu on kaasatud 150 riiki. Alguse sai see Eestist ja siit üritust ka juhitakse. Eestis on koristuspäeva fookuses metsad, mererannad ja järvede-jõgede kaldad. Loe lisaks: www.maailmakoristus.ee.\nInternational Solid Waste Associationi (ISWA) andmetel tekib igal aastal juurde umbes 4 miljardit tonni prügi, millest umbes 1,6 miljardit on olmeprügi. Probleemi ulatust aitab mõista fakt, et 3,5 miljardil inimesel maailmas ei ole juurdepääsu jäätmekäitlussüsteemidele ja see prügi jõuab loodusesse, sh jõgede kaudu ookeanidesse, või põletatakse.\nTekst: Esme Kassak\nTreeneritest õde ja vend, kel on kahepeale kuus töökohta\nMarten Liiv: on ainult üks käik – täiega!\nJõutõstja Andres Külaviir: süda läheb uhkust täis,…\nKevad käes, pikanäpumehed liikvel! Kuidas oma ratast kindlalt lukustada?\nAmani Kiivikas: fännideta poleks ma hetkel siin, kus ma olen!\nVinyasa jooga ja matitreening koos Monikaga\nTaavi Kannimäe: rattamaratonidel pole iial sarnaseid päevi ega olusid\nTeatejooks kutsub koole üles liikumispäevale #lapsedtrenni\nERMi II Jüriöö jooks ootab spordisõpru osalema\nMilleks meile ÜKE?\nBosch Eesti Maastikurattasari ootab rattasõpru põnevatele radadele\nRattahooaeg algab! Millist hooldust vajab talveunest ärkav jalgratas?\nHeategevuslik jooks kogub raha, et inimesed ratastoolist välja aidata


Aed: Mis Sööb Primaarseks? - 2019 | Et.Interior-Designy.com\nPõhiline > Aed > Mis Sööb Primaarseks?\nPrimrose (primula spp.) lill oranžise, sinise, valge, aprikoosipunase, roosa, roosi, kollase ja punase tooni värvi, aed kevadel ja suvel kogu aeg jahedas piirkonnas ja talvel soojemates piirkondades. Pettumuselt on hirved ja küülikud, nagu ka mitmesugused putukad, kes mõnikord sipelgavad primusid.\nPrimaariumid lisavad aias värvi, kuid võivad muutuda toiduna.\nPrimrose'i nimi tuleneb ladinakeelsest sõnast "esimene roos", mis peegeldab asjaolu, et nad hakkavad kevadel õitsema. Euroopa lõuna- ja lääneosas paiknevad nad tavaliselt külm-kliima mitmeaastased. Näiteks näiteks Polyanthus primroses (Primula polyanthus type) on talvekindel USA põllumajandusministeeriumi taimede tugevuspiirkondades 7-9, samal ajal kui pool-igihaljas atraktiiv (Primula vulgaris) on tsoonides 4 kuni 8. Heledamates piirkondades on nad sageli kasvatatakse kui talvised aastaringid.\nEhkki nad jätavad tihtipeale ainult primaarsed ained, võivad küülikud süüa prrivoste, kui taimede lehed on kõige nõrgemas seisundis, tavaliselt varakevadel jahedamates piirkondades või varem talvel soojemates kohtades. Küülikukahjustused on märgutuled. Tüved ja / või lilled eemaldatakse maapinnast täpse 45-kraadise nurga all ja lõiked on puhtad, nii nagu oleksid need valmistatud teravate hekilõikuritega. Küülikud ei tohi süüa ka midagi kõrgemat kui umbes 2 meetrit maapinnast, sest nad ei jõua seda. Kontrollige kahjustatud primuslaste ümbritsevaid taimi, et näha, kas neil on suurem kahju. Kui soovite, et küülikud jääksid ajast välja, pane aed või püüdke ümbritsevat elupaika vähendada, puhastades küülikutega varustatud pintslit ja prügi.\nHirved tavaliselt ei puutu esivähi. Kui nad ei leia muid toiduallikaid, on paljud menüüst pärinevad dekoratiivesemed tavaliselt välistatud. Kui te arvate, et hirved võivad sinu primuslasi sööma, siis kontrollige, kas see on katkised varred ja lehed, kus nüridad hirvedega hambad need ära lõhestavad. Ehkki primroosid on maapinnast madalamad, võib ümbritsev kahju, mis on kõrgem kui 2 jalga, võib näidata hirved aias. Väljajätmise piirded on parimad võimalused hirvede hoidmiseks.\nPrimroosid söövad mitut liiki putukaid, sealhulgas mitut tüüpi lehetäide, roomikad, einekarbid ja vaarikud. Primrose mõjutavad ka serpentiinide lehed, kaheosalised spider-lehmad, kasvuhoonegaarditripid ja kasvuhoonegaasid. Tavaliselt ei tööta pestitsiidid kui ka kahjurputukate kultuuriline kontroll, sest pestitsiidid kahjustavad tihti kasulikke ja röövlikke putukaid, mis aitavad säilitada kahjurputukate populatsioone. Selle asemel jälgige oma taimi putukate nakatumise eest, hankige taimest suured putukad ja hoidke tervislikke taimi, et nad saaksid putukaid vastu pidada.\nVideo Juhend: Beauty Secrets - Top Secret Beauty Tips You Should Know.


Kinnisvara, Luguse - Flatfy.ee\nMüüa maja, 3 magamistuba - Peegli, Luguse, Hiiumaa vald, Hiiumaa\nKinnistu, palkmaja, elamispind 88 m², kogupind 88 m² Lisainfo: kaev, elekter, ühistransport, kõrvalhoone Köök: puupliit Sanruum: saun Küte ja ventilatsioon: ahjuküte Side ja turvalisus: naabrivalve Ümbrus: naabrid kõrval, ümbruses eramud, asulast väljas, teed heas seisukorras, Luguse jõgi 100 m Luguse jõe lähedal on uusi elanikke ootamas renoveerimist vajav palkmaja. Majas on esik, kuivkäimla, köök, 4 tuba ja üks suur panipaik kuhu näiteks pesemisvõimalus tekitada. Ahjuküte, salvkaev ja el. liitumine 20A. Lisaks majale on kinnistul veel korralik saun eesruumiga, kelder ja 2 kuuri. Krunt piirneb maanteega, maja ja tee vahel kõrghaljastus. Õuel on kandvad viljapuud ja marjapõõsad. Luguse jõgi on kohe kõrval, ühistranspordi peatus ca 100m, mereni 1km, Käina alevikku 4km, Kärdlasse 23km ja Heltermaa sadamasse 23km. Olen saarel ainuke alaliselt elav maakler. Kui siit ei leidnud ja soovid rohkem teada Hiiumaa kinnisvarast siis võta minuga ühendust.\nMüüa maatükk, elamumaa - Õnne, Luguse, Hiiumaa vald, Hiiumaa\nKrunt 7 439 m², detailplaneering tehtud Detailplaneeringu alusel saab ehitada kahekorruline maja. Kanalisatsioon tuleb lokaalne, vesi puurkaevust. Kinnistuala läbivad elektri õhuliinid, liitumine toimub vastavalt võrkude valdaja poolt väljaantud liitumislepingule.\nMüüa maatükk, elamumaa - Niine, Luguse, Hiiumaa vald, Hiiumaa\nKrunt 7 588 m², detailplaneering tehtud Detailplaneeringu alusel saab ehitada kahekorruline maja. Kanalisatsioon tuleb lokaalne, vesi puurkaevust. Kinnistuala läbivad elektri õhuliinid, liitumine toimub vastavalt võrkude valdaja poolt väljaantud liitumislepingule.\nMüüa maatükk, elamumaa - Sume, Luguse, Hiiumaa vald, Hiiumaa\nKrunt 8 000 m², detailplaneering tehtud Lisainfo: lokaalne vesi, elekter Ümbrus: meri lähedal MÜÜA SUUREPÄRASE ASUKOHAGA KRUNT! KLIENDIPÄEV (EELREGISTREERIMISEGA): 17.07 kell 11.45-12.45 KRUNT Müüa ca 0,8 hektarit Sume 2 hektarilisest kinnistust. Krundi mõõtmine teostatakse lähiajal ning sellega luuakse uus katastriüksus. Krundile on loodud oma ligipääs privaatse teega. Detailplaneeringu vajadust ei ole. Puudu on elektriliitumine. Kevadel valmib Sume kinnistule ka uus puurkaev, mis jääb kahe kinnistu ühiskasutusse. ÜMBRUS Sume kinnistu asub Käina keskusest 4 km kaugusel. Kinnistuni toov tee on heas seisukorras. Käinas on olemas perearstikeskus, toidupoed, apteek ja söögikohad. Olemas on ka kohalik ujula. Meri on kinnistust vaid 500 m kaugusel. Helista, küsi lisa ja läheme vaatama! Tel: +372 54 507 600 / [email protected]\nFound: 13. märts\nMüüa maa, 8000.00 m2, 23 000 €, Hiiumaa vald, Luguse küla | KLIENDIPÄEV (EELREGISTREERIMISEGA): 17.07 kell 11.45-12.45 - Uus Maa Kinnisvarabüroo\nLuguse küla, Hiiumaa vald, Hiiu maakond\nMÜÜA SUUREPÄRASE ASUKOHAGA KRUNT! KLIENDIPÄEV (EELREGISTREERIMISEGA): 17.07 kell 11.45-12.45 KRUNT Müüa ca 0,8 hektarit Sume 2 hektarilisest kinnistust. Krundi mõõtmine teostatakse lähiajal ning sellega luuakse uus katastriüksus. Krundile on loodud oma ligipääs privaatse teega. Detailplaneeringu vajadust ei ole. Puudu on elektriliitumine. Kevadel valmib Sume kinnistule ka uus puurkaev, mis jääb kahe kinnistu ühiskasutusse. ÜMBRUS Sume kinnistu asub Käina keskusest 4 km kaugusel. Kinnistuni toov tee on heas seisukorras. Käinas on olemas perearstikeskus, toidupoed, apteek ja söögikohad. Olemas on ka kohalik ujula. Meri on kinnistust vaid 500 m kaugusel. Helista, küsi lisa ja läheme vaatama! Tel: +372 54 507 600 / ***\nFound: 19. märts


Displaying 476-500 of 5000 (Limited) result(s).\nHelilooja ja koorijuht Gustav Ernesaks.\nDirigent Gustav Ernesaks 70ndal sünnipäeval Estonia kontserdisaalis.\nRiikliku Akadeemilise Meeskoori dirigent Gustav Ernesaks kontsertreisi ajal Leetu hotellitoas.\nRiikliku Akadeemilise Meeskoori dirigent Gustav Ernesaks ja Soome Vabariigi president Urho Kaleva Kekkonen vestlemas RAMi kontserdi vaheajal Finlandia palees.\nRiiklik Akadeemiline Meeskoor. Meeskoori kvarteti RAM-1 35. aastapäeva tähistamine Estonia kontserdisaalis. Vasakult: Georg Metsalu, Tiit Köster, Evald Jaansoo, Raimond Alango. Klaveril Paul Ruudi.\nRiiklik Akadeemiline Meeskoor A.H. Tammsaare 100. sünniaastapäeva juubeliüritustel Moskvas. Kõrtsistseen Gustav Ernesaksa ooperist "Tormide rand" Suures Teatris. Solistina Estonia teatri lauljad Tiit Tralla (vasakul) ja Teo Maiste.\nRiiklik Akadeemiline Meeskoor kontsertreisil Ungari rahvavabariiki Meeskoori liikmed Budapestis Kangelaste väljakul.\nRiiklik Akadeemiline Meeskoor. Hooaja lõpetamine Vääna Jahilossis.\nRiiklik Akadeemiline Meeskoor. Enno Talivee, Erich Kaaruks ja Artur Vahter.\nRiikliku Akadeemilise Meeskoori liikmed paadivõistlusel Viljandi järvel\nRiiklik Akadeemiline Meeskoori 1000. kontsert Estonia kontserdisaalis.\nRiiklik Akadeemiline Meeskoori 1000. kontsert Estonia kontserdisaalis. Dirigent Gustav Ernesaksa õnnitleb helilooja Mart Saar.\nRiiklik Akadeemiline Meeskoor. RAMi koori juhatab Harri Vilpart.\nRiiklik Akadeemiline Meeskoor. Diplomand Harald Uibo koori juhatamas.\nRiiklik Akadeemiline Meeskoor. Vaade kontserdipublikule Estonia kontserdisaalis RAMi kontserdi ajal.\nRiiklik Akadeemiline Meeskoor. RAMi käsipalli meeskond.\nRiiklik Akadeemiline Meeskoor. Arutelu RAMi liikmete ja heliloojate vahel pärast uusloomingu kontserti.\nDirigent Raivo Kursk (vasakult), RAMi peadirigent Gustav Ernesaks, viiuldaja ja muusikapedagoog Vladimir Alumäe, kontsertmeister Tarsina Sütiste (Alango), [dirigent Richard Ritsing], ooperisolist Tiit Kuusik.\nRiiklik Akadeemiline Meeskoor. RAMi peadirigendi Gustav Ernesaksa 70nda juubelisünnipäeva tähistamisel ooperisolist Tiit Kuusik (vasakult 2.) vestlemas kultuuritegelase Fred Raudbergiga.\nLaulja ja muusikapedagoog Aleksander Arder maidemonstratsioonil.\nRiiklik Akadeemiline Meeskoor. Dirigendid Vaike Uibopuu (vasakult), Olev Oja, muusikateadlane Lea Tormis, helilooja Veljo Tormis ja dirigent Kuno Areng RAMi ja Tartu Ülikooli naiskoori kohtumisel Tallinna Matkamajas.\nPoistekoor alustab tegevust. Paremal Gustav Ernesaks.\nRiiklik Akadeemiline Meeskoor. Koori peadirigent Gustav Ernesaks (vasakult), ENSV Ülemnõukogu Presiidiumi esimees A. Ansberg ja ENSV kultuuriministri asetäitja kohtumisel RAMi proovisaalis. Kaamera taga E.Laidre.\nRiiklik Akadeemiline Meeskoor. Taani karikaturist Herluf Bidstrup külas meeskoori liikmetel.\nRiiklik Akadeemiline Meeskoor. Kultuuritegelane Fred Raudberg (esiplaanil) meeskoori kontserdil Estonia kontserdisaalis.


Mis on kahjulik valgu dieet - kalorite tabelidLoe Edasi\nPõhiline kalorite tabelid Mis on kahjulik valgu dieet\nMis on kahjulik valgu dieet\nKahjulik valgu dieet\nValgu dieedi kahjustus - Video\nValgu toitumine, kui seda õigesti ja lühikese aja jooksul rakendatakse, ei ole üldiselt ohtlik. Suure valgusisaldusega dieet soodustab kaalulangust ja täiskõhutunne kestab kauem kui tavalise dieedi korral.\nKuid selliste dieetide kasutamise ja toidus süsivesikute osakaalu piiramise riski ja tagajärgede uuringuid on tänaseks läbi viidud juba pikka aega. Juba on tõestatud, et valgu dieedi pikaajaline kasutamine võib tervisele negatiivselt mõjuda.\nKiudainete, toitainete puudus. Põhjus on tarbitud süsivesikute orgaaniline kogus. Selle tagajärjel võib täheldada kõhukinnisust, peavalu, halitoosi.\nMitmed valgu dieedid näevad ette kardiovaskulaarsüsteemi haiguste riski suurendavate toitude kasutamist (näiteks kõrge rasvasisaldusega piimatooted, punane liha).\nSellised dieedid kujutavad endast ohtu ka erinevate neeruhaiguste all kannatavatele inimestele, mis on seotud valkude ainevahetuse toodete eritumisega seotud probleemide suure tõenäosusega.\nKaalu langetamiseks valgu dieedi valimisel peaksite valkude valikule hoolikalt lähenema. Dieet peab sisaldama kaunvilju, kala, sojavalku, pähkleid, lahja sealiha, lahja veiseliha, piimatooteid minimaalse rasvasisaldusega. Töödeldud liha ei ole soovitatav.\nSamuti on oluline rangelt jälgida süsivesikute kvaliteeti. Peaksite välistama töödeldud kujul olevad tooted ja valima toitainete- ja kiudainerikkad tooted (puuviljad, köögiviljad, täisteratooted).\nEnne uue toitumisprogrammi tutvustamist on soovitatav konsulteerida arstiga. See on eriti vajalik neeruprobleemide korral, kui on diagnoositud diabeet või mõni kroonilises vormis esinev haigus.\nKõigepealt peab olema arusaam, et kaalulangus võib olla lühiajaline. See kehtib eriti siis, kui inimene pöördub järsku tagasi traditsioonilise režiimi ja dieedi juurde.\nJärgmine ArtikkelErinevate õuntesortide kalorisisaldus\nValgu toitumine, kui seda õigesti ja lühikese aja jooksul rakendatakse, ei ole üldiselt ohtlik. Suure valgusisaldusega dieet soodustab kaalulangust ja täiskõhutunne kestab kauem kui tavalise dieedi korral. Kuid selliste dieetide kasutamise ja toidus süsivesikute osakaalu piiramise riski ja tagajärgede uuringuid on tänaseks läbi viidud juba pikka aega. Juba on © Copyright 2019