Esmaabi - vajalik asi ettevõttes ja kontoris .Mida tuleks lisada esmaabikomplekt ? - Health Tips\nEsmaabi - vajalik asi ettevõttes ja kontoris .Mida tuleks lisada esmaabikomplekt ?\nKahjuks elus, me sageli end ohtlikes olukordades, mis jätavad sageli verevalumid, luumurrud, verevalumid ja muid vigastusi.Aga see on tegelikult midagi, kui me mäletame, et inimesed pidevalt surevad tööl, kodus ja tänaval põhjusel, et neil ei ole aega, et anda esmaabi.Eriolukord, igasuguseid rünnakuid, õnnetuste ja tulekahjude - kogu saak mees üllatusena, ja ta võtab ära pea kõik, mis on edasi elu õppetunde ohutust.Kui seal on midagi ebatavalist, on esimene, pead olema võimeline kontrollima ise, ja teiseks, et on käsi populaarne ravimeid.Nii võib olla võimalik, et elu päästa kannatanu ise või teist isikut.Esmaabi komplekt on mõeldud just hoida raha ta.Sa ilmselt ei näe jälle kompaktne kott maalitud tema Scarlet rist.\nkomplekt peab tingimata olema oma kodus ja tööl.Kõik meeskonna liikmed või pere peaks teadma, kus ta on.Kui mis tahes viisil on üle, siis tuleb kohe lisada.Olgem põhjalikult kaaluma vahendeid sisaldubkomplektis.\n- Üheksa desinfitseeritud marlipadjakesed suuru\ns 75 x 75 mm.\n- Pakk kümne paberrätikud.\n- Kakskümmend neli bakteritsiidse kleeplindiga (parem, kui nad on eri suurusega).\n- Rulli kleeplinti laius 25 mm.\n- Kaks desinfitseeritud purgis anti-staatiline mõju, 100 x 100 mm.\n- kolm steriilsed sidemed pakett (taas ideaalis, kui nad on erineva suurusega: väike, keskmine ja rohkem).\n- kolm rulli meditsiinilise elastne side (laius peab olema 100, 75 ja 50 mm.).\n- paar kosynochnyh calico sidemed.\n- Viis haaknõelad.\n- Käärid on valmistatud roostevabast terasest.\n- pintsetid, mis on valmistatud samast materjalist.\n- Pen ja sülearvuti.\n- Kolm kilekotte.\n- dekontamineeritud pad marli ja puuvilla mõõtmise 9 x 20 mm.\n- Medical latekskindaid.\n- raamat, kuidas aidata ohvreid.\nSiin ehk ja kogu koosseisu esmaabikomplekt.\ndekontamineeritud tähendab sidemed, või imavad antistaatilise mõjuga, tulevad erinevates suurustes.Nad tulevad suletud pakendis, mis peaks katkema vahetult enne kehtestamist materjali haava.\nsteriilses pakendis riietumise\nNad tulevad mitmes suuruses - väike, suur ja optimaalne.Pakett võib leida side ja pad marli ja puuvilla.See on üsna paks ja tugev: seda saab kasutada piisavalt kiiresti, et peatada verejooksu, isegi kui see gushes tugev juga.\ndesinfitseerida pad marli ja puuvilla\nNagu te juba teate, et see on tõhus vahend võib olla kasulik, kui verejooks.Samuti pad peaks kaitsma kahjustatud nahale.See koosneb ketas vatt, marli õmmeldud.Sa võid pigistada nahka, kuid mõned korda seda mitu korda ja alles siis määrata.Esmaabi peab tingimata sisaldama see pad.\ndekontamineeritud sidemed antistaatilise mõjuga\nNeid vahendeid kasutatakse nahakahjustused (verejooks haavad, põletused), kui lihtne absorbendiga pulgad ta.On mitmeid variante sidemega: see õhuke lapi ja pad marli ja puuvilla, mille üks pool on antistaatilise mõju.On polümeerkilet ühtlaselt läbitähnitud väikesed augud, mille kaudu veri siseneb adsorbent materjali.Antistaatilised kastmed on valmistatud sünteetilisest kangast.Ma ei tea, mida teed seda kohaldada nahale?Mõtle hoolikalt: pind peab olema läikiv.\nkomplekt esmaabi ja see peab sisaldama agent.Nad saavad sulgeda alaealise nahakahjustusi.On kleepuvat pinda kleeplinti on pehme padi, ja mis tuleb haavale.Võib-olla need tooted rõõmustab teid oma mitmekesisusega.Kips on ovaalsed ja Square ja ristkülikukujulised.Ja käeulatuses, ja vorm on asjakohane.Plasters tuleks muuta üks kord päevas, muidu haava saab olema pikk aega paraneda.\nJällegi, me julgustada suur valik tooteid.Müügil leiad erinevaid plaastreid, mis erinevad laiusega.Tavaliselt need on valmistatud materjalist, mis ei tekita allergiat.See tähendab, et nad lihtsalt ei suuda tekitada mingit kahju.Optimaalne laiusega 25 mm.Kips iga ala nahka - tema käed, jalad, sõrmed, ja nii edasi. D.\nOn aegu, et sidemega hästi hoitud, vaja band-abi.Siis tuleb likvideerida seda mitu korda.On band-abi, paber-like.Selle puuduseks on, et see võib kergesti katki.Tuleb haava kehal nii, et iga uus kiht on osaliselt kinnitatud eelmise.Ta hoiab hästi.Aga kui tuba on väga kuum ja niiske, valmis olla asjaolu, et see ei tule maha.\nOstes sidemed, pöörama tähelepanu oma elastsuse.See kvaliteet on vaja tagada, et see oli võimatu siduda neid liiga palju.Need sidemed on valmistatud sünteetilisest materjalist, samuti puuvill.Lisaks on nendeks elastsed kiud.Pea meeles: esmaabikarp ilma sidemed - see on midagi, mõttetu.Jah, nad tõesti on nii oluline.\nmillega sideme haava, veenduge, et see töötab hästi.On vaja, et välistada haardesõlme kahjustatud kehaosi.Kui te kogemata nihestatud jala või venitatud sidemete, peate usaldusväärne plaaster paksu sidemega.Selle liikmed hõlmavad suurema hulga elastne kiud.Aga pane side - see on pool võitu.Pärast seda on meil kontrollida aeg-ajalt, mitte niivõrd see, kas see on pingeline.\nkolmnurkrätiku kujul kolmnurk vajadust kanda kahjustatud poolt, millega määratakse kindlaks rehvi jala ja verejooksu peatamiseks.Kui esmaabipakk universaalne, see on alati võimalik leida vahendeid.See on valmistatud ristkülikukujuline materjali, mille suurus on 1m x 1m.Ta lõigatakse diagonaalselt.\nNoh, et esmaabikomplekt, milles raha on olemas haavade, see on imendunud vere- ja puhastada kahjustatud nahapinnale.\ndesinfitseeritud marli tampoonid\nPange tähele, et see ühekordne vahenditest.Korduv kasutamine võib tuua haava infektsioon.\nNende eesmärk on selge okse, veri ja muud eritised.Kasutage neid ainult ühe korra, ka.Lihtsalt ei puhasta haav neid otseselt, sest nad ei ole saastest vabastatud.Selleks sobib paremini steriilne tampoon tampooniproov.\nJah, ei oleks üllatunud, esmaabipakk tuleb täita ja neid.Aga nad ei vaja palju.Pintsetid ja käärid piisab.Muidugi peaks neil olema hea kvaliteediga.\nÜks nende lõppu peab olema terav ja teine - ovaalne.Nii, et peate lõigatud ja riided ja sidemed.\nmärgata, kuidas tihedalt avanevad otsad kui pigistada seda oma käsi.Samuti veenduge, et nad ei ole väga terav.Pintsettide ei tõmba kildudeks.Soovitav on eelistada instrumendi ristkülikukujuline või ovaalsed otsad.\nEsmaabi töötajad peaksid olema varustatud mõned asjad.\nNeid saab pakkida, näiteks määrdunud sidemed, midagi.\n(ikka edaspidi ohutu) vaja määrata riided ja sidemed.\nEsmaabikomplekt peab sisaldama ka need.Nad peaksid andma esmaabi.Kuigi, muidugi, on ka erandeid, näiteks kui teil on talumatus lateksi või kannavad neid kord.Saastunud kindad tuleb ära visata, pakitakse suletavasse mahutisse.Pärast tööd, mida nad vajavad, et käsi pesta.\nPen ja sülearvuti\nNad peavad märkima esitatud informatsioon tervislik seisund patsiendi.Sõitis arstid kiirabi on vaja teada, kuidas muuta temperatuuri, pulsi, ja nii edasi. D.\nMitte igaüks teab, mida teha hädaolukorras.Seetõttu on hea, kui on olemas raamat meditsiin kapis vajalikku teavet.\nKuidas hoida esmaabikarpi?\n- See peaks olema koht, kus lapsed ei vaata täpselt.\n- See peab olema tihe ja hästi suletud.\n- sorteerivad kõik teemad taotluses ja laiendatud kilekotti.\n- Et mitte aega raisata otsin erivahendeid vaja kirjutada.\n- Near iga teema peab jääma juhiseid selle kohaldamiseks.\n- iga 30 päeva tagant, esmaabipakk tuleb kontrollida: tuleb vaadata mitte halvenenud rahalisi vahendeid hoitakse seda.\nMaks ultraheli: normaalne, kulus.\nVormid inimeste rinnus.\nKuidas eemaldada muhud alates süstid?\nLümfotsüüdid langenud - miks?\nRasestumisvastane küünlad kui rasestumisvastast meetodit\nLiigeste - iidne haigus


Mitmekesisus on rikkus. Kas ka raha puhul? | Eetikaveeb\nMitmekesisus on rikkus. Kas ka raha puhul?\n18. Mai 2010 - 14:32 -- Triin Pisuke-Roos\nAntiik-Kreeka filosoofi Platoni järgi vastutab riik kodanike õnnelikkuse eest. Liberalismis, mis on omane Eestile, on oma õnne eest vastutajaks igaüks ise. Praeguses olukorras, kus paljud inimesed on kaotanud töö, ei tundu aga liberalismi printsiipidele kindlaks jäämine kõige õigema teguviisina. Kuna materiaalne kindlustatus, turvatunne ning eneseteostus on õnnelikkuse aluseks, siis peaks riik, mille ülalpidamiseks kodanikud loovutavad oma sissetulekust märkimisväärse osa, tagama olukorra, kus kolm eelpoolnimetatud väärtust on igaühele tagatud. Riigijuhid peaksid seega tundma end vastutavatena kodanike käekäigu eest, sest rahvas on juhid valinud selleks, et nad seisaksid rahva heaolu eest.\nStatistikaameti andmetel tõusis 2010. aasta I kvartalis töötuse määr 19,8%-ni (töötute arv 137000). Lisaks nendele on veel mitteaktiivseid ning heitunud tööealisi isikuid, kes on loobunud tööd otsimast. Kuidas sellest olukorrast välja tulla? Mitmed eksperdid räägivad olukorra paranemisest majanduse isereguleeruvuse kaudu – kui turule tulevad uued ettevõtted, siis tekib juurde ka töökohti. See on aga aeganõudev samm-sammult toimuv protsess, kuid töötust oleks vaja vähendada võimalikult kiiresti. Selles kontekstis on välja pakutud mitmeid lahendusi, millest üheks variandiks on alternatiivraha kasutuselevõtt.\nAlternatiivraha on mingis kindlas piirkonnas kindla eesmärgi saavutamise nimel kasutusele võetud rahaühik, mis täiendab riiklikku rahasüsteemi. Tegemist on rahaga, mis kehtib ühe kogukonna piires ning millel on oluline roll majanduskriisi leevendamisel. Alternatiivraha kasutamine võimaldab luua uusi töökohti, samuti võimaldab see kaupmeestel elavdada oma äri ning klientidel soetada soovitud kaup tavahinnast soodsamalt. Lõppkokkuvõttes annab alternatiivraha suurema vabaduse nii tootjatele kui tarbijatele. Vaatame järgmist näidet:\nOletame, et on kaks poodi: Tähe ja Lille pood. Tähe pood arveldab vaid Eesti kroonides. Oma kaubavarud soetab Tähe pood pangalaenu abiga, makstes kommertspangale 10% suurust intressi. Lille pood võtab maksevahendina vastu nii Eesti kroone kui ka kohalikku alternatiivraha – näiteks Võrumaa krooni (edaspidi VÕR) ja rahastab oma kaubavarude soetamist mitte pangalaenuga, vaid VÕR-ide müügiga oma klientidele hinnaga 95 senti = 1 VÕR. VÕR-ide eest saavad kliendid osta Lille poest kaupa 5% soodsamalt. Kaupade hinnad Lille poes on Eesti kroonidest VÕR-idesse ja vastupidi arvutatavad kursiga 1:1.\nTähe poes ja Lille poes maksab sama purk mett täpselt ühepalju – 100 krooni. Mõlemad poed on varunud lattu kohalikelt mesinikelt 100 purki mett sisseostuhinnaga 80 krooni purk ehk kummaski poes on mett 8000 krooni eest. Kui Tähe pood kõik meepurgid maha müüb, saab ta tulu 10000 krooni. Kuna pangale tuleb maksta intressi 800 krooni (10% 8 000 kroonist) ja kohalikele mesinikele 8000 krooni, siis jääb poe kasumiks 1200 krooni.\nAga Lille pood kasutab kaubavarude soetamiseks VÕR-e. 10000 VÕR-i müümisega Lille poe klientidele kogutakse kokku 0.95 x 10000 krooni ehk 9500 krooni, millest 8000 makstakse mesinikele ning poe kasumiks jääb järgi 1500 krooni. Seda on rohkem kui Tähe poel.\nKuna Lille pood teenib rohkem kasumit kui Tähe pood, sest Lille pood on vaba pangalaenust, siis on Lillel võimalik palgata omale poodi abiline ning lisaks klientidele soodustuse pakkumisele anda oma panus ka koduvalla tööpuuduse vähendamisse.\nTÜ ettevõttemajanduse instituudi üliõpilane Kristjan Jansen kirjutab oma alternatiivrahasüsteemide alases uurimistöös, et üle 3000 alternatiivse raha oli kasutusel Suure Depressiooni aegses USA-s, alternatiivraha võeti kasutusele paljudes Saksamaa linnades aastatel 1920–1922 ning samamoodi toimiti Argentiina majanduskriisi ajal 2001–2002, kui riigi erinevad provintsid võtsid kasutusele oma võlakirjad. Kinkekaardid, triipkoodiga taaratšekid, püsikliendisoodustused, lennuboonuspunktid, talgud ja omavahelised tasaarveldused on kõik alternatiivraha vormid, mida me kõik igapäevaselt kasutame, kuid mis paraku on rakendatud enamasti väikesel areaalil ning vaid pankade ja äride omanike, mitte niivõrd nende klientide huvides.\nKuid on ka vastupidiseid näiteid. Šveitsis on üllatuslikult käibel kaks ametlikult tunnustatud valuutat korraga: riiklik Šveitsi frank ja eraõiguslik kohaliku ühistupanga poolt emiteeritav WIR. WIR-i peetakse paljude majandusteadlaste poolt Šveitsi rahanduse stabiilsuse üheks tagajaks. WIR-id on kasutusel alates 1934. aastast, mil 5 asutust otsustasid neid rahana kasutama hakata. 2008. aastal oli WIR-e kasutusel 20 miljardi Eesti krooni väärtuses. Neid kasutab klientidega arveldamisel 20% Šveitsi ettevõtetest ning tarbijad on rahul, kuna kaupade hinnatase on jäänud suhteliselt madalaks.\nKui alternatiivraha kasutuselevõtt aitab leevendada käesolevat kriisi, siis miks mitte kutsuda omavalitsusi ning erinevaid kogukondi üles kasutusele võtma oma raha? Kas majandussituatsiooni parandamiseks on eetiline võtta kasutusele alternatiivraha?\nVõiks öelda, et kõik meetmed, mis parandavad rahva heaolu on eetilised, muidugi juhul, kui need ei too kahju kellelegi teisele. Kui pidada ’hea elu’ materiaalseks aluseks seda, et inimesel on vääriliselt tasutud töö, piisavalt vaba aega ning ressursse vaba aja veetmiseks ning kui alternatiivraha kasutamine võimaldab kaasa aidata nendele õnne alustele, siis saab öelda, et alternatiivraha laialdasem kasutuselevõtt on üks samm, mida saaks teha rahva heaolu nimel.\nAlternatiivraha kasutamine ei tohiks olla vastuolus ka Eesti seadusandlusega. Eesti Panga kodulehelt võib lugeda, et "lepinguvabaduse põhimõttest tulenevalt võivad pooled kokku leppida tasumise muus rahas, näiteks eurodes". Kuigi raha emiteerimise õigus on keskpangal ning Eesti riigi ametlikuks maksevahendiks on kroon, siis miks mitte kasutada kogukondlikke alternatiivrahasid, et toetada krooni (peagi euro) stabiilsust? Sellega ei langeks raha väärtus, mis on üks hirme, mida alternatiivraha tekitab. Väärtus pole teatavasti mitte rahas endas, vaid kaupades-teenustes, mida raha eest saadakse ehk siis rahas kui vahendis. Kui alternatiivraha võimaldab parandada inimeste materiaalset olukorda ning luua uusi töökohti, siis oleks sellise variandi käibele võtmine igati tervitatav.\nKui läänemaailm väärtustab kultuuride mitmekesisust, kui väärtuseks on maailmavaadete pluralism ning loodushoius liikide paljusus, siis miks on rahanduses ideaaliks ainult üks kehtiv ühik? Võiks neidki ju olla niipalju, et inimesed saaksid leida õnne läbi eneseteostuse, materiaalse kindlustatuse ning suurenenud turvatunde.\nKristjan Jansen. Bioneer, 18.05.2010. Raha ja tema alternatiivid\nKristjan Jansen. Uurimistöö "Alternatiivrahasüsteemid" (2009) (vaadatud 16.05.2010)\nEesti Statistika (vaadatud 16.05.2010)\nAndro Roos. Raha tõeline olemus.\nAiri Hallik-Konnula. Bioneer, 23.04.2010. Urvastes tuleb käibele urban.\nVillu Zirnask. Eesti Päevaleht, 4.03.2009. Raha ei ole? Trükime ise!\nFoto allikas: www.bioneer.ee\nSisestas Mihkel Peets (verifitseerimata), 18. Mai 2010 - 14:32\nVäga väärt mõte! Tuleks Eestis ära teha!\nSisestas Tanel (verifitseerimata), 18. Mai 2010 - 14:32\nSee mee müümise jutt on küll natuke imelik. Millest tuleneb see, et üks pood maksab pangale intresse? Millegi eest võlgu? Tänapäeval saab müümisega tegeleda ka ilma kommertspankade teenusteta.\nMina ei saa aru, miks peab neid erinevaid rahasid nii palju olema? teeks nii, et iga inimene loob iseendale oma raha ning määrab ka sellele kursi. sellisel juhul oleks kõigi rahulolu karateeritud??\nSisestas Mhkel Peets (verifitseerimata), 18. Mai 2010 - 14:32\nOletuslik juhtum, Tanel. Aga väga eluline, sest peaaegu kogu meie ühiskond põhinebki intressiga pangalaenul. Mina võhikuna näen, et see süsteem toimib alati siis, kui kogukonna sees ostjatele antakse õige natuke vähem soodustust kui muidu tuleks pangale intressi maksta ning mis kõige vingem - intressi makstakse oma süsteemi see ja väljaspoole (pangale) ei lähe midagi.\nJa eks igaüks arveldab niipaljude rahadega, et tema aju üle ei kuumeneks. Kes on rahul pangaorjusega, arveldab praeguste rahadega edasi. Kes tahab midagi muud, võtab kasutusele alternatiivraha. Lihtne.\nSisestas mari (verifitseerimata), 18. Mai 2010 - 14:32\nTegelikult ju alternatiivraha (nagu eelpool ka viidatud) sooduskupongide, lennuboonuspunktide jm sellise näol täiesti olemas, ehk siis mitmekesisus eksisteerib juba. Mistõttu tahaks küsida, miks peaks vekslid \_"päästma\_" majanduse?\nSisestas TP (verifitseerimata), 18. Mai 2010 - 14:32\nMa lugesin sealt Lüganduse kobrulehest seda näidet veel edasi. Ning kuigi põhimõtteliselt lihtsustatud mudelina tundub toimivat. Aga teise perioodi juures tekib küsimus - kui mesinikule makstakse 1500 päris kr ja 6500 vekslit (vääring 6175.- päris krooni), siis miks ta ikkagi müüb oma mee poodi, mis annab talle riigi raha vääringus vähem raha? Eeldus, et ta oma vekslid poodi tagasi toob on kena, aga kas turumajanduses ei peaks ka mesinikul olema õigus otsustada kust ta oma kaupa varub? Kas see pole mitte mesiniku sunnismaiseks muutmine?\nNing lisa purgid mett müüb linnas maha poodnik, mitte mesinik. Seejuures mesinik saab alati nö omahinna. Kas näide oletab, et omahinda on investeeringud sisse arvestatud? Või peab äkki mesinik võtma laenu, et toota poele juurde 43 lisapurki mett, mis too siis linnas maha saaks müüa?\nLisaks selllele, et eeldades, et meil on vaba turg, kas on arvestatud ka võimalusega, et tekib juurde veel mõni maksevahend - setud on isepäised, teevad oma krooni, kurss 1:0,93. Algab äkki üle/alapakkumine? Millal on mitmekesisust seljuhul liiast? Kas siis kui igal kogukonnal oma raha? Kuidas defineerida kogukonda?\nMa ei hõiskaks, et vekslid (ja Tartu laenu-hoiuühistu ning augustatud kroonid) päästavad majanduse, kuigi mõte on ilus ning väikese teoreetilise harjutusena kahtlemata intrigeeriv :)\nSisestas Andro Roos (verifitseerimata), 18. Mai 2010 - 14:32\nMari, miks peaks päästma? Vekslid ei päästa. Inimesed päästavad ise ikka ennast. Uppuja päästmine on uppuja enda aukohus on üks tegelane ütelnud. Vekslid on üheks rahanduslikuks abivahendiks siin.\nTP, riigi vääringus ei anna vähem raha. Vekslite ostmisel müüakse sooduskursiga 95senti = 1 veksel. Ostu-müügitehingutes on kurss 1:1 alati, seega alati on tarbja poolelt võit. Et tarbja vekslid tagasi toob pole eeldus, vaid mudelisse sissekonstrueeritud fakt - kui ta on vekslid (sama asi: kinkekaart, taarat¨ekk, parkimispilet, ka e-raha on sularaha vekse tegelikult jne jne) soetanud, siis ta on leidnud, et tal on seda kasulik teha ja kui ta on ratsionaalne toob ta need ka poodi. Poodnik peab neid vastu võtma, sest kes majandusringis osalevad, peavad seda ju eelnevalt garantiidega tagama. See veksel erinevalt ükskõik millisest valuutast on otseselt tagatud garantiidega (kas hüpoteek, deposiit, kaubavaru jne). Mesinik saabki omahinna, milline see on, ei ole tähtis antud näites. Veksel ei ole omahinna muutmise instrument, samuti pole seda kroon, euro ega muu valuuta. Seega see küsimus on antud juhul tähtsusetu. Kui müüb krooni puhul, järelikult on tal seda teha kasulik. Veksli kasutamisest omahind ja kasulikkus ei muutu. Miks peaks mesinik võtma laenu?\nMitmekesisus ei saa olla liiast. On turumajandus, igaüks kasutab selliseid maksevahendeid nagu soovib. Mina näiteks ei kasuta hetkel kinkekaarte, taarat¨ekke, talguid, kuna mul ei ole neid täna vaja olnud. Kunagi vast on. Kellel aga vaja, peab saama kasutada. Kogukonda ega midagi taolist pole vaja defineerida - kogu süsteem on täielikult ehitatud üksikindiviidi ja temaga koostööd teha soovivate isikute vabale tahtele, mitte sunnile ja sunnismaisusele nagu olemasolevad valuutad, mille kasutamine on tagatud vaid riikliku sunniga\nIntressivaba raha päästab kindlasti majanduse, kuna jätab tööpanuse sisemajandusse. Tartu Hoiu-laenuühistu on kindlasti üks organisatsioon, kes seda võimalust pakkuda soovib. Isikutel, kellel on teised sihid ja eelistused, on vabad oma sihte ise püüdma ja eelistusi eelistama, siin ei ole mingit pealesurumist ega ütlemist, mida keegi peab tegema. Kõik on vabatahtlik. See on ka selle süsteemi tugevus :)\n\_\_\_"Mari, miks peaks päästma? Vekslid ei päästa. Inimesed päästavad ise ikka ennast. Uppuja päästmine on uppuja enda aukohus on üks tegelane ütelnud.\_\_\_"\nSelle loo esimene lõik ütleb, et riik ja riigijuhid peaksid tegelema asjaga. Ning edasisest jäi mulje, et alternatiivraha on see mis oleks see nö tegutsemine. Siis jällegi pöörab jutt sinna poole, et alternatiivraha nagu juba olemas ning ka vekslite süsteemi ei takista miski. Ning lõppu jääb küsimus kas ei võiks olla paljusus ka rahaühikutes? Eelnevat arvestades oleks ju küsimuse vastus, et võib ja juba ongi.... Millest ma selle jutu puhul hästi aru ei saagi on - ühelt poolt riiki-riik-riik-riigijuhid, aga teisalt suur ise tegemise ning individuaalsuse soov, uppuja päästab ennast ise jne.\nTP küsimus kogukonna defineerimise kohta on vägagi aktuaalne. Eelpool on kirjas \_\_\_"Tegemist on rahaga, mis kehtib ühe kogukonna piires\_\_\_" Millega see kogukand määratletud on? Kas küla piiriga? Regiooni piiriga (nagu Setumaa)? Või maakonna piiriga (Võrumaa)? Või arvestades meie pisikest riiki, ehk oleme kõik üks Eesti kogukond?\n\_\_\_"On turumajandus, igaüks kasutab selliseid maksevahendeid nagu soovib.\_\_\_" - Jah, tõesti või?? Ma loodan, et mu tööandja ei otsusta järsku, et maksab mulle tugrikutes.\nRiik ja riigijuhid peavadki tegelema asjaga, aga kas meil on platonistlik riik? Või platonistliku riigi poole püüdlev riik, mis oleks tööriist oma kodanike kätes? Kui on, küll siis leitakse rahasüsteemid ja muud lahendused, mis kodanike õnneliku eluni viivad.\nSee, kuidas keegi kogukonda defineerib, sõltub defineerijast. Kogukond võib olla perekond, aga võib olla ka planeet. Keegi väline defineerija ei saa öelda, et teie olete nüüd kogukond, hakake tegema seda. Mõistad?\nTugrikutes? Turumajandus ei ole käsumajandus. Turumajandus põhineb kokkuleppel. Kui lepite tööandjaga kokku, et makstakse ühikus x, siis see on mõlemapoolne võrdne kokkulepe. Hetkel Teie tööandja Teile ilmselt juba maksabki tugrikutes, mida Teie olete vaikivalt aktsepteerinud. Nende tugrikute nimi on Eesti kroon. :)\nSisestas ERR (verifitseerimata), 18. Mai 2010 - 14:32\nKeda veel laenu-hoiuühistute promo peaks huvitama, siis siin on kolm poissi kitsal diivanil http://uudised.err.ee/index.php?0&id=17838&popup=video\nSisestas sven (verifitseerimata), 18. Mai 2010 - 14:32\nTegelikult peaksid kõik tunnistama, et neil on täiesti ükstakõik, kuidas keegi hakkama saab.\nKui on lolle, kes ennast ise hammasrataste vahele tõmbavad on ise süüdi? Võibolla ehk on, sest ei ole jõuidnud punkti, kus riik on inimesed ise, mitte valitsus. Meie haridus on solgitud raha teemad on nagu üks suur mull teie lugupeetud kirjutajad jaoks. Võtame ühe paksu majandusteaduste nn jama kätte ja saame sealt targaks? Ei, PTÜ kirjanduses esineb hea märkus, tegu on subjektiivse ja enamasti inimeste poolse kokkulepete \_"mänguga\_".\nMitmekesisuse probleemi ei lahenda uue raha ehk valuuta (mitte raha) loomine. Mitmekülgsus on meil seni huvitaval tasemel võimutsenud, kas ka edaspidi? Arvatavalt, sest IBM on oma suurejooneliste plaaanidega teinud kõik selleks, et 2020. aasta oleks e-raha täielikus võtmes.\nIsiklikult arvan, et kui kahjulikud lollpead saaks eemaldatud, siis 1/3 tikust maailma isikutest poleks kahju loobuda? Sõjavägi teeb seda ju väga hästi, ja veel mitmekülgsete eurode, dollarite ja naelade või jeenide näol.\nSiin kohal tuleks meenutada, kas ikka on presidendi mainitud nn vaimne eliit see, mida soovime või tegu on järjekordse hoiatusega!


Vormid | Vorm: Tervishoiualane majandustegevus (2005) | Juhend\nVormi Tervishoiualane majandustegevus (2005) juhend\nTERVISHOIUALASE MAJANDUSTEGEVUSE ARUANDE TÄITMISE JUHEND\nStatistilise aruande "Tervishoiualane majandustegevus" esitamise kohustus on kõikidel tervishoiuteenuseid osutavatel asutustel, isegi kui nende põhitegevus pole tervishoid.\nAruanne täidetakse ja esitatakse veebipõhises tervishoiualase statistika kogumise keskkonnas\nA-veeb (Sotsiaalministeeriumi kodulehelt - www.sm.ee/aveeb, peale paroolide sisestamist minge lingile "Kohustused" - ning vajutage teemale "Tervishoiualase majandustegevuse aruanne 2005").\nAruande esilehele märgitakse asutuse üldandmed: asutuse nimi, tegevuskoha aadress, e-posti aadress, äriregistri kood (FIE-l isikukood), tervishoiuteenuse osutaja kood, omaniku liik, õiguslik vorm, tervishoiuteenuse osutaja tüüp, (haigla liik) ja majandustegevuse perioodi puudutavad andmed.\nOmaniku liikide jaotus on aluseks asutuste klassifitseerimisele lähtudes nende kapitaliosalusest (häälteenamuse kuuluvusest äriühingus).\nAvalikku sektorisse liigitatakse äriühing siis, kui riigi ja kohaliku omavalitsuse kapitaliosalus on kokku 50% või suurem:\n10 - riik, kui riigi kapitaliosalus on äriühingus 50% või suurem;\n20 - kohalik omavalitsus, kui kohaliku omavalitsuse kapitaliosalus on 50% või suurem.\nErasektorisse liigitatakse äriühing juhul, kui Eesti Vabariigil või kohalikul omavalitsusel ei ole äriühingus kapitaliosalust või kui see on alla 50%:\n30 - Eesti eraõiguslik isik, kui Eesti füüsiliste või juriidiliste isikute kapitaliosalus äriühingus on 50% või suurem. Selle alaliigi alla kantakse ka füüsilisest isikust ettevõtjad;\n40 - välismaa eraõiguslik isik, kui välismaa isiku kapitaliosalus on 50% või suurem. Selle alaliigi alla kantakse ka välismaa äriühingu filiaal.\nÕiguslikud vormid on käesoleva jaotuse tähenduses kõikide isikute, asutuste ja organisatsioonide\nning muude õigusobjektide Eesti Vabariigi õigusaktides sätestatud eksisteerimisvormid.\n11 - füüsilisest isikust ettevõtja\n12 - talupidamisega tegelev füüsilisest isikust ettevõtja\n21 - täisühing\n22 - usaldusühing\n23 - osaühing\n24 - aktsiaselts\n25 - tulundusühistu\n30 - välismaa äriühingu filiaal\n40 - sihtasutus\n50 - mittetulundusühing\n51 - mittetulundusühistu\n60 - riiklik üksus\n70 - kohaliku omavalitsuse üksus\nTERVISHOIUTEENUSE OSUTAJA TÜÜP\nMitme teenuse puhul näidata olulisim.\nMuu (nt verekeskus/teenistus jt).\nHaigla puhul märgitakse ka haigla liik.\nAruande esilehele märgitakse majandusaasta algus ja lõpp.\nKui asutus alustas tegevust aruandeaasta kestel, siis tuleb märkida ära majandustegevuse alustamise täpne kuupäev. Samal põhimõttel tuleb vajadusel märkida majandustegevuse lõpetamise kuupäev.\nKui aruandeaastal majandustegevus puudus, siis tuleb täita vastav lahter, märkides sinna "1".\nEsilehele märgib aruande täitaja oma nime ja telefoni.\nTabeli ametialade jaotuse aluseks on Ametite Klassifikaator, mis põhineb rahvusvahelisel klassifikaatoril ISCO-88.\nKui juriidilise isiku põhitegevusala e asutuse tegevus, millele kulub kõige rohkem töötunde on tervishoiuteenuse osutamine, siis tuleb personali tabelis ära märkida kõik asutuse töötajad (näiteks ka asutuses töötavad klienditeenindajad).\nKui põhitegevusalaks ei ole tervishoid, siis märgitakse üksnes see osa personalist, kes otseselt tegeleb meditsiiniga.\nJuhid on personali tabelis grupeeritud järgnevalt:\nRida 02 - nõukogu liikmed.\nRida 03 - direktorid ja juhatajad e isikud, kes on organisatsiooni eesotsas ning määravad kindlaks ja formuleerivad tegevussuunad ja -plaani, juhivad ja koordineerivad organisatsiooni üldist tegevust ja kannavad vastutust sooritatud tööde ja saavutatud tulemuste eest (nt asutuste juhataja, ettevõtte peadirektor, polikliiniku juhataja, juhatuse liige ja direktori asetäitjad, kui nad ei ole põhitegevuse juhid).\nVäikefirmades, kus direktoriks või juhatajaks on peamiselt tervishoiualast tööd tegevad isikud (nt. perearsti või hambaarsti kabinetid), siis tuleb nende andmed märkida põhitegevuse juhtide alla vastava eriala reale.\nRida 04 - põhitegevuse juht on meditsiinilise haridusega juht: arst, hambaarst, õde või ämmaemand, kes on hõivatud nii juhtimis- kui ka ravitegevuses, kuid juhtiv töö võtab tema tööajast rohkem kui 50% (peaarst, ravijuht, õendusala juht, osakonnajuhataja).\nPõhitegevuse juhi andmed tuleb märkida tema meditsiinilise eriala järgsele reale. Näiteks: Asutuses töötab neuroloog, kellel kulub juhtiva töö peale umbes 80% tööajast. Siis tuleb andmed tema kohta esitada tabeli 26. real.\nPõhitegevuse juhid on aruandes jaotatud (read 05 + 43 + 47 +88 + 91):\nRida 05 - juhina töötavad arstid on isikud, kes töötavad arstina ning tegelevad juhtiva tööga. Juhtiv töö võtab tööajast rohkem kui 50%. (Read 06 + … + 42).\nRida 43 - juhina töötavad hambaarstid (Read 44+ 45+46).\nRida 48 - kõrgharidusega õendusala juhid (Read 49 + ... + 67).\nRida 68 - kesk-eriharidusega õendusala juhid (Read 69 + ... + 87).\nRida 89 - kõrgharidusega ämmaemandad.\nRida 90 - kesk-eriharidusega ämmaemandad.\nRida 91 - muude alade juhid on nt haldusdirektor, majandusosakonna juhataja, peafinantsist, peaökonomist, pearaamatupidaja, personalijuht jt.\n2. TERVISHOIU TIPPSPETSIALISTID\nKui arst, hambaarst, õde või ämmaemand ei tegele juhtiva tööga või juhtiv töö võtab tema tööajast vähem kui 50%, siis tuleb andmed tema kohta märkida tervishoiu tippspetsialistide all vastava eriala real.\nTervishoiu tippspetsialistid on jaotatud:\nRead 95, 97, ...,167 - arstid, täidetakse ilma residentideta.\nRead 96, 98, …,168 - residendid, näidakse selle eriala real, millele ta spetsialiseerub, sõltumata osakondadest, kus ta töötas. Täidetakse juhul, kui resident saab oma töö eest raha.\nRead 171 + 173 + 175 - hambaarstid, täidetakse ilma residentideta.\nRead 172 + 174 + 176 - hambaarst-residendid.\nRead 179, 180, ... 179 - kõrgharidusega õed.\nRead 199, 200, ... 217 - kesk-eriharidusega õed.\nRida 219 - kõrgharidusega ämmaemandad.\nRida 220 - kesk-eriharidusega ämmaemandad.\n7. MUUDE ALADE SPETSIALISTID\nRida 245 - muude alade tippspetsialistid on mittemeditsiinilistel erialadel töötavad tippspetsialistid (kõrgharidusega: jurist, raamatupidaja, audiitor, suhtekorraldaja, arhivaar, statistik, ususpetsialist, informaatik, andmebaasi analüütik, tarkvarainsener, programmeerija jm).\nRida 246 - muude alade keskastmespetsialistid ja tehnikud on mittemeditsiinilistel erialadel töötavad keskastmespetsialistid ja tehnikud (keskeriharidusega: raamatupidaja, arhivaar, raamatukogutöötaja, arvutispetsialist, arvutiseadmete operaator, tarkvara tehnik, süsteemianalüütiku abi, andmebaasi analüütiku abi, laboritehnik, keemiatehnik jm).\nRida 248 - kontoriametnikud (sekretär, arvestusametnik, varustus- ja transpordiametnik, statistikakodeerija jm).\nRida 249 - klienditeenindajad (telefonioperaator, registratuuri töötaja).\n9. MUUD TÖÖTAJAD\nRida 251 - majapidajad ja toitlustusteenindajad (perenaine, kokad, turvamehed jt.).\nRida 252 - oskus- ja käsitöölised (ehitustööline, mehaanik, lukksepp, tisler, õmbleja jm).\nRida 253 - seadme- ja masinaoperaatorid (nt. katlaoperaator, sõiduautojuht, kiirabiauto juht).\nRida 254 - lihttöölised (koristajad, pesupesija, triikija, nõudepesija, kojamees, transporditööline)\nVeerg 1 - Aastakeskmine töötajate arv\n(Arv märgitakse kahe kümnendkohaga, näiteks 18,06.)\nTöötajata arvu hulka loetakse kõik need isikud, kes töötavad lepingu alusel ja saavad töö eest tasu (kas rahas või loonuspalgana). NB! Siia ei arvestata töövõtulepinguga töötavaid inimesi (töövõtulepinguga töötajate arv märgitakse eraldi veerus 6).\nTöötaja, kes sama tööandja juures töötab suurendatud töökoormusega või teeb sama tööandja juures töövõtulepinguga (käsunduslepinguga) lisatööd, arvestatakse ühe isikuna.\nNäide 1: Aastakeskmine töötajate arvu leidmine.\nAastakeskmine töötajate arv leitakse kuukeskmise kaudu. Kuukeskmise töötajate arvu leidmiseks summeeritakse kõigi töötajate tööpäevad, puhkepäevad ja töölt puudumise päevad (haigus, puhkus) ning jagatakse kalendrikuu päevade arvuga. Töötajate arv puhkepäevadel ja pühadel on võrdne puhkepäevale või pühale eelnenud tööpäeva töötajate arvuga. Lapsehoolduspuhkusel viibijaid arvesse ei võeta.\nLeida asutuse kuukeskmine töötajate arv tjaan, kui asutuses töötas:\n1.-10. jaanuar 14 töötajat\n11. - 31. jaanuar 20 töötajat.\nJaanuari keskmine töötajate arv tjaan. on:\n10 x 14 + 21 x 20 = 18,06\nAasta keskmine töötajate arv on:\ntaasta = tjaan. + ... ... + tdets.\nKui asutuse majandustegevus algas või lõppes aruandeaasta kestel, siis arvutatakse aasta keskmine töötajate arv ikkagi aasta e 12 kuu keskmisena. Näiteks kui asutuse majandustegevus kestis 5 kuud, siis leitakse kuukeskmine töötajate arv iga viie kuu kohta ning aastakeskmise leidmiseks sumeeritakse viie kuu keskmised ja jagatakse 12-ga.\nVeerg 2 - Aastakeskmine töötajate arv, taandatud täistööajale. (Arv märgitakse kahe kümnendkohaga, näiteks 51,56.)\nTöölepingu, teenistuslepingu ja avaliku teenistuse seaduse alusel töötavad isikud jaotatakse täis ja osalise tööajaga töötajateks. Aruandeperioodi jooksul tööandja koosseisu nimekirjas olnud lapsehoolduspuhkusel viibijaid (kuni lapse 3-aastaseks saamiseni) ei arvata täis- ja osaajatöötajate hulka.\nTäisajatöötaja on isik, kelle töönädala pikkus on 40 tundi või lühem seaduse (alaealine, tervisekahjulikul tööl töötaja, õpetaja jne) ja töösisekorra eeskirja järgi.\nOsalise tööajaga töötaja on isik, kes töötab osalise tööpäeva või osalise töönädalaga/kuuga; kes töötab ajutiselt osalise tööajaga tööandja algatusel.\nNB! Siia ei arvestata töövõtulepinguga töötavaid inimesi.\nAastakeskmine arv leitakse kuukeskmiste kaudu. Kuukeskmise töötajate arvu taandatuna täistööajale leidmiseks arvutatakse töötajate (lapsehoolduspuhkusel viibijateta) kogu kalendaarne ajafond päevades ja jagatakse see kalendrikuu päevade arvuga. Kalendaarse ajafondi leidmiseks summeeritakse iga töötaja kõik tööpäevad, puhkepäevad ja töölt puudumise päevad (haiguspäevad, puhkusepäevad jt). Töötajate arv puhkepäevadel ja pühadel loetakse võrdseks puhkepäevale või pühale eelnenud tööpäeva töötajate arvuga.\nOsaajatöötajad arvestatakse proportsionaalselt töötatud ajaga (näiteks töötaja, kes töötab lepingu järgi 20-tunnise töönädalaga, arvestatakse 0,5-na). Kui töötajal on seaduse või töösisekorra eeskirja järgi näiteks 35 tunnine töönädal, siis loetakse ta täisajaga töötajaks.\nNäide 2: Kuidas taandada keskmist töötajate arvu täistööajale?\nNormaaltööaeg ettevõttes - 8 tundi päevas. Leida ettevõtte töötajate keskmine arv kuus, kui ettevõttes töötas:\n*1.-15.oktoobrini 30 täisajatöötajat (40h nädalas),\n*16.-31.oktoobrini 50 täisajatöötajat (40h nädalas),\n*1.-31. oktoobrini 10 täisajatöötajat (35h nädalas),\n*1.-31.oktoobrini 1 osaajatöötaja 6 tundi päevas - 0,75na,\n*1.-15.oktoobrini 1 osaajatöötaja 4 tundi päevas - 0,50na,\n*1.-31.oktoobrini 1 osaajatöötaja 2 tundi päevas - 0,25na.\nOktoobrikuu täisajatöötajate keskmine arv, taandatud täistööajale :\n15x30 + 16x50 + 31x10\n---------------------------------- = 50,32\nOktoobrikuu osaajatöötajate keskmine arv, taandatud täistööajale:\n0,75x31 + 0,5x15 + 0,25x31\n---------------------------------------- = 1,24\nKõikide töötajate keskmine arv, taandatud täistööajale:\n50,32 + 1,24 = 51,56\nAnaloogselt leitakse kõigi kuude täistööajale taandatud töötajate keskmine arv. Aastakeskmise töötajate arvu leidmiseks summeeritakse kuude töötajate keskmised arvud ja jagatakse 12-ga.\nKui asutuse töötajate arv ja nende töökoormus aasta jooksul on suhteliselt stabiilne, võib aastakeskmist täisajale taandatud töötajate arvu leida ka alljärgnevalt:\nNäide 3: Asutuses töötab 3 hambaarsti, kellest 2 täiskoormusega ja 1 veerand-koormusega, veergu 2 läheb arv 2,25; siinjuures pole tähtis: kas puhkus võeti välja või ei, ega ka haiguse tõttu töölt eemal viibimine.\nNäide 4: Asutuses töötas aasta jooksul keskmiselt taandatuna täistööajale 3,75 perearsti, kuna 3 neist kuulusid asutuse nimekirja ja töötasid täiskoormusega terve aasta, 1 aga tuli asutusse alles II kvartali algusest.\nVeerg 3 - aastas tegelikult töötatud tundide arv.\nKogu aasta täistööajaga ja osalise tööajaga töötajate tegelikult töötatud tundide arv. Siia ei arvestata töövõtulepinguga töötajate töötunde.\nSiia kuuluvad ka lisaks töötatud tunnid (ületunnid). Aga siia ei kuulu tasustatud, kuid tegelikult mittetöötatud tunnid (puhkuse ja haiguse aeg jt), samuti lõunavaheajad, tööle tuleku ja töölt mineku aeg jms tööaja koosseisu otseselt mittekuuluv aeg.\nVeerg 4 - sh ületundide arv.\nSiia märgitakse tegelikult töötatud tundide arvu hulgast ületundidena töötatud tunnid. (v4 < v3)\nVeerg 5 - töövõtulepinguga töötajate aastakeskmine arv.\nTöövõtulepinguga töötaja on isik, kellega on sõlmitud töövõtuleping ja kelle töötasult maksab sotsiaalmaksu tööandja.\nTöövõtulepinguga töötajate aastakeskmine arv leitakse analoogselt veerus 1 oleva aasta keskmise töötajate arvuga.\nVeerg 6 - töövõtulepinguga töötajate aastas tegelikult töötatud tundide arv.\nKui tööaja kestus on määramata, siis kasutatakse töötundide määramiseks eksperthinnangut.\nNäide 5: Psühhiaatriaarstiga sõlmiti leping 1. oktoobrist kuni 31. märtsini (6 kuud). Brutotasuks oli 40 000 krooni. Et psühhiaater kuulub tervishoiu tippspetsialistide hulka, siis tuleks teda võrdsustada kõnesoleva asutuse tippspetsialistiga. Selles asutuses oli täistööajaga tippspetsialisti brutopalk 10 000 krooni kuus. Psühhiaater töötas hinnanguliselt 40 000 : 10 000 = 4 kuud. Et leping oli sõlmitud kuueks kuuks, siis psühhiaatri töökoormus oli kuus 4 : 6 = 0,67. Tööandja töösisekorra eeskirja järgi kehtestatud tööajanorm on 8 tundi päevas. Seega psühhiaater töötas 8 x 0,67 = 5,4 tundi päevas. Tegelikult töötatud tundide arv kuus saadakse 5,4 ja vastava kuu tööpäevade arvu korrutisena (näiteks oktoobris töötas psühhiaater 5,4 x 21 = 113,4 tundi). Viimaks summeeritakse kõikide töötatud kuude töötunnid.\nVeergudesse 7 - 15 tuleb märkida tasud aasta kohta kokku, mitte kuu kohta.\nNB! Kõik rahasummad märgitakse kroonides.\nVeerg 7 - töövõtulepinguga töötajate tasud. Siia kuuluvad töövõtulepinguga palgatud töötajatele lepingu kohaselt makstud tasud.\nVeergu 8 - 14 märgitakse kõikide v.a töövõtulepinguga töötajate tasud! (töövõtu lepinguga töötajate tasud märgitakse eraldi veergu 7) !\nVeerg 8 - aasta põhitöötasu (lepingujärgne). S.o. põhitöötasu, mis on kindlaks määratud töölepinguga (ajatööpalk, tükitööpalk).\nVeerg 9 - regulaarne lisatasu. Aasta jooksul igakuiselt makstav preemia, lisatasu ületundide, õhtuse töö, öötöö ja puhkepäevadel töötamise eest, lisatasu rasketes ja tervisekahjulikes tingimustes töötamise eest, kvalifikatsiooni-, keele- ja staažitasu jt regulaarselt makstavad lisatasud). Siia ei kuulu ühekordsed preemiad tähtpäevade puhul, toetus juubeli, sünni, surma jm mitteregulaarsed lisatasud.\nVeerg 10 - mitteregulaarne lisatasu ja preemia.\nSiia alla kuuluvad kõik kvartalipreemiad, aastapreemiad, tulemustasud, väärtustasud jm mitteregulaarselt makstavad lisatasud ja preemiad, mille arvestamise aluseks on olnud töötatud aeg.\nVeerg 11 - tasu tegelikult töötatud aja eest.\nSiia hulka ei arvestata puhkusetasu, puhkusetoetust, õppepuhkuse tasu, hüvitisi töölepingu lõpetamise korral ( = v8+v9+v10).\nVeerg 12 - tasu mittetöötatud aja eest ja tööandja hüvitised.\nPuhkusetasud ja toetused; tööseisakutasud; streigi ja töösulu ajal makstavad tasud; tasemekoolitusel või tööalasel koolitusel viibimise ajal makstud tasu ja muude mittetöötatud päevade tasud. Siia alla kuuluvad ka tööandja hüvitised ja toetused: hüvitised töösuhete lõpetamisel; tööandja toetused arstiabi kasutamise korral; ühekordne toetus juubeli, sünni ja surma puhul; stipendiumid ja õppemaksed töötajatele jm lisatasud ja toetused, mille arvestamise aluseks ei ole olnud töötatud aeg.\nSiia ei kuulu tööandja hüvitis haigestumise, tööõnnetuse ja kutsehaiguse puhul, need tuuakse eraldi välja veerus 13.\nVeerg 13 - tööandja hüvitis haigestumise, tööõnnetuse või kutsehaiguse puhul. Siia alla kuuluvad tööandja poolt tasutud hüvitis haigestumise, tööõnnetuse või kutsehaiguse puhul. Siia ei kuulu ravikindlustuse arvelt makstud hüvitised.\nVeerg 14 - loonustasu.\nTasu tootena või teenusena: Siia kuuluvad toit ja jook töötajale; riietus ja jalatsid jm; töötaja eluasemega seotud haldus- ja kommunaalteenused (elekter, gaas, vesi, küte, side jm); kui töötaja on saanud toote või teenuse alandatud hinnaga, näidata hinnavahe; tööandja tasutud tarbekauba ostmise laenuintress.\nTasu töötajatele majutamise ja eluasemega seotud kulutusteks. Siia kuuluvad tööandja omanduses olevate majade, korterite haldamisega seotud kulud (hooldusremondi, kindlustuse ja majandamise kulu); toetused oma töötajatele majutamisega seotud kulude katteks (rent); eluasemelaenu intressi tasumine.\nTööandja auto kasutamine isiklikuks tarbeks.\nSiia kuulub isikliku tarbimise osa tööandja autokulutustest, mis hinnatakse proportsionaalse osana kogu auto kasutamisega seotud kulutustest (kütus, remondi-, hooldus- ja rendikulud, kindlustus, parkimine jm).\nVeerg 15 - FIE maksustatav tulu aasta kohta.\nFüüsilisest isikust ettevõtja puhul (perearst, hambaarst jne) näidatakse tuluks või töötasuks tuludeklaratsiooni Vorm E (residendist füüsilise isiku ettevõtlusest saadud tulu) rida 12.\nSiinjuures on eelduseks, et füüsilisest isikust ettevõtja osutab vaid tervishoiuteenuseid.\nKui lisaks tervishoiuteenusele osutatakse ka muid teenuseid, siis tuleb hinnata tervishoiuteenuse osakaal protsentuaalselt ja veergu 15 märkida hinnanguline summa.\nMajandusaasta aruande koostamise aluseks on Eesti Vabariigi raamatupidamise seadus koos aastaaruande lisadega (RT I 1994, 48, 790; 1995, 26, 355; 92, 1604; 1996, 40, 773; 42, 811; 49, 953), mille § 4 järgi peetakse raamatupidamisearvestust tekkepõhiselt, ning rahandusministri kehtestatud juhendid.\nTekkepõhine arvestusprintsiip - majandustehinguid kajastatakse siis, kui need on toimunud, sõltumata sellest, kas raha on laekunud või tasutud.\nJärgmiste perioodide eest ettemakstud tulusid ja kulusid ei kajastata aruandeaasta tuluna ega kuluna.\nAruannete koostamisel määratakse kindlaks aruandeperioodi tulud ja kulud.\nTervishoiualase majandustegevuse aruanne koosneb:\nTulu - aruandeperioodi sissetulekud, mille tekkimisega kaasneb vara suurenemine või kohustuste vähenemine.\nKulu - tulu tekkimiseks vajalikud väljaminekud aruandeperioodi jooksul, millega kaasneb vara vähenemine või kohustuste suurenemine.\nTulem - puhaskasum (-kahjum) - kõigi tulusummade ja kulusummade vahe.\nKui asutus ei osuta tervishoiuteenust põhitegevusena ja ei oska täpselt eristada oma tulude ja kulude jaotumist tervishoiuteenuse ja muu teenuse vahel, siis tuleb hinnata tervishoiu teenuse osakaal protsentuaalselt ja täita kõik lahtrid vastavalt osakaalule.\n2.1. TULUD - summad märgitakse kroonides.\nArvestatakse majandustehingu toimumisel (tervishoiuasutustes teenuste eest arve väljakirjutamisel).\nRida 00 - Eelmise aasta tulem, võib olla negatiivne.\nRida 01 - Tulud kokku\n( = read 02+08+15+19+30+33+42+47).\nRida 02 - Tulud riigieelarvest ( = read 03+04+07).\nRida 03 - põhivara sihtfinantseerimine riigieelarvest. Põhivara - maa, rajatised, ehitised; ning meditsiiniaparatuur, masinad, seadmed ja inventar.\nRida 04 - raviteenused, taastusravi, hooldusravi jne ( ? read 05+06)\nRida 05 - kiirabi tegevuskulud.\nRida 06 - riigieelarvest tasutud ravikindlustuseta isikute raviteenused.\nRida 07 - teenuseid, mis on mõeldud rahva üldise tervisliku olukorra parandamiseks erinevalt raviteenustest, millega parandatakse tervisehädasid.\nRida 08 - osutatud terviseuuringud, protseduurid ja raviteenused ( = read 09+ … +14).\nRida 09 - lepinguga/lepinguta ambulatoorne (üld- ja eriarstiabi) ja statsionaarne arstiabi. Siia hulka arvestatakse ka ööpäevaringse valveloleku tasu ravikindlustusega hõlmatud isikutele vältimatu abi osutamiseks (sotsiaalministri 03. märtsi 1998. aasta määruse nr 16 ja 28. detsembri 1998. aasta määruse nr. 72 järgi), hambaravi.\nRida 10 - ambulatoorne ja statsionaarne hooldusravi.\nRida 11 - ambulatoorne, statsionaarne ja sanatoorne taastusravi kehtiva terviseuuringute ja raviteenuste hinnakirja järgi.\nRida 12 - vastavalt sotsiaalministri määrusele ja lepingule haigekassaga (sh koolitervishoid).\nRida 13 - põhivara sihtfinantseerimine. Põhivara - maa, rajatised, ehitised ning meditsiiniaparatuur, masinad, seadmed ja inventar. Samuti perearstide baasraha, mida võib kasutada nii arvuti kui auto ostuks, aga ka kommunaalkuludeks.\nRida 14 - Kõik read Muud täidetakse koos Märkustega. Siia kuulub näiteks lisatasu nimistu kohta, kui perearst on sooritanud perearstieksami.\nRida 15 - Tulud omavalitsustest sh toetused, dotatsioonid (nt. vallapoolne majanduslik toetus perearstile).\nRida 16 - kui põhivara antakse omavalitsuse poolt tasuta, teha vastav märkus.\nRida 17 - raviteenused, taastusravi, hooldusravi jne\nRida 18 - ravikindlustuseta isikute eest tasutud raviteenused omavalitsuse eelarvest\nRida 19 - kõik laekumised juriidilistelt isikutelt ja füüsilistelt isikutelt kokku.\nRida 20 - tulud teistelt tervishoiuasutustelt.\nRida 21 - välismaa institutsioonidelt saadud tulud kokku: siia kuuluvad tulud osutatud teenustest, tegevuskulude sihtfinantseerimine, finantsabi, dotatsioonid, kingitused.\nRida 22 - realt 21 rahalised annetused, kingitused, dotatsioon mittepõhitegevusele, sponsorsummad.\nRida 23 - kõik laekumised juriidilistelt isikutelt (NB! v.a tervishoiuasutustelt). Siia kuuluvad tasuliste teenuste eest saadud tulu sotsiaalministri või tervishoiuasutuse kehtestatud tingimuste ja hinnakirja alusel (stomatoloogiline teenus, tervisetõendid, isikute hooldustasud, honorarid, kunstlik viljastus jm tasulised tervishoiuteenused); k.a. med.kooli praktikandile praktikakoha võimaldatud tasu; kõik annetused, dotatsioonid, kingitused ja sponsorsummad.\nRida 24 - realt 23 rahalised annetused, kingitused, dotatsioon mittepõhitegevusele, sponsorsummad.\nRida 25 - füüsilistelt isikutelt laekunud tulu kokku.\nRida 26 - realt 25 rahalised annetused, kingitused, dotatsioon mittepõhitegevusele, sponsorsummad.\nRida 27 - visiiditasu kehtestatud korra järgi.\nRida 28 - voodipäevatasu kehtestatud korra järgi.\nRida 29 - tasuliste teenuste eest saadud tulu sotsiaalministri või tervishoiuasutuse kehtestatud tingimuste ja hinnakirja alusel (stomatoloogiline teenus, tervisetõendid, isikute hooldustasud, kunstlik viljastus jm tasulised tervishoiuteenused).\nRida 31 - asutuse iseseisva struktuuriüksuse koolitusteenus, asutuse töötajate poolt tasutud omaosalus koolitusel. Siin ei arvestata tervishoiuasutuse ruumide rentimist koolituse korraldamiseks.\nRida 32 - muud omatulud nt. omatoodanguna vere tootmine, andmete edastamine E-Geenile jm.\nRida 34 - immateriaalse põhivara müügi või likvideerimise kasum.\nRida 35 - materiaalse põhivara müügi või likvideerimise kasum.\nRida 36 - asutuse töötajate toitlustamine, toitlustamine väljapoole, auto ja bussi kasutamine, tervisekeskuse teenused (nt jõusaal, bassein, solaarium) jm. Edasimüügi eesmärgil ostetud ja ilma lisatöötluseta edasimüüdud kaubad (nt kilesussid, telefonikaardid jne). Viivised ostjatele esitatud, kuid tähtajaks tasumata nõuetelt; lepingutingimuste rikkumise eest arvestatud trahvid, viivisetulu (antud asutusele makstava rendi või üüri hilinemise tasu).\nRida 37 - igasugune (seadmed, autod, ruumid, garaažid jne) renditulu. Renditulu arvestamise aluseks on leping ja korrektselt vormistatud arve raamatupidamise seaduse alusel.\nRida 38 - viivised ostjatele esitatud, kuid tähtajaks tasumata nõuetelt; lepingutingimuste rikkumise eest arvestatud trahvid.\nRida 39 - tulu, mis ei ole kajastunud eelmiste perioodide raamatupidamise arvestuses.\nRida 43 - intressitulu pikaajalistelt laenudelt, kapitalirendilt, soetatud võlakirjadelt, kaasa arvatud väärtpaberite börsitehingutest saadud tulu, aktsiatelt saadud tulu, erikontolt väljavõetud raha.\nRida 44 - pangaintresside tulu, dividendide tulu, kasum lühiajalistelt investeeringutelt jt.\nRida 47 - ühekordsed tulud, mis ei ole seotud põhitegevusega ja on oma esinemissageduse poolest haruldased (kindlustushüvitised, kasum ettevõtte struktuuriüksuse müügist jms).\n2.2. KULUD - summad märgitakse kroonides.\nRida 48 - Tegevuskulud kokku (read =\nRida 49 - meditsiinilised tooted, pooltooted ja detailid, samuti väikevahendid, instrumendid, mis ei kuulu põhivara hulka ( = read 51+53+54).\nRida 51 - eraldi reana tuua välja veri ja vere preparaadid.\nRida 52 - anestesioloogia ja intensiivravi vahendid, silmamaterjalid, traumatoloogilised ja ortopeedilised vahendid, uroloogilised vahendid, sondid, troakaarkateetrid, nõelad, süstlad, perifeersed veenikanüülid, mandräänid, infusiooni- ja transfusioonisüsteemid, skalpellid ja skalpelliterad, instrumendikäepidemed, operatsiooniinstrumendid ja -vahendid, õmblusmaterjal, kindad, maskid, mütsid, põlled, põetus- ja hooldusvahendid, haavamaterjalid, ligniin, marli, vatt, laborivarustus, abimaterjalid (analüüsitopsid ja karbid, katted, õlid, geelid, pastad, soolad, aparatuuri abivahendid, kummitooted, verekotid, sterilisatsiooni abivahendid jms).\nRida 54 - röntgenfilmid, kontrastained, röntgeni kemikaalid.\nRida 55 - lääd, kuuldeaparaadid, südameklapid, oksügeneraatorid, stimulaatorid, endoproteesid, hambaplommid, hamba täitematerjalid jmt.\nRida 56 - meditsiiniline gaas, hapnik ja hapnikusegud, naerugaas.\nRida 57 - meditsiinilise kuluinventari maksumus on määratud tervishoiuasutuse raamatupidamise sise-eeskirjas - väheväärtuslik meditsiiniline kuluinventar.\nRida 58 - ühekordsed ja väheväärtuslikud meditsiinilised vahendid, mis on mõeldud patsientidele. (ühekordne operatsiooniriietus, mähkmed, linad, kitlid).\nRida 59 - EKG paber, sonograafiapaber, pesemis-puhastusvahendid, meditsiinitrükised, blanketid, patareid jm.\nRida 60 - Teistest asutustest ostetud tööd ja teenused (read 61+62).\nRida 61 - väljastpoolt asutust ostetud tervishoiuteenused (ostetud terviseuuringud, protseduurid, analüüsid).\nRida 62 - Ostetud mittemeditsiiniteenused\n( = read 63+ … +68).\nRida 63 - õigusabi, konsultatsioonid, suhtekorraldus.\nRida 64 - ostetud raamatupidamis- ja audiitorteenus.\nRida 65 - ostetud toitlustusteenus.\nRida 66 - ostetud pesu pesemise teenus.\nRida 67 - ostetud transporditeenus, taksoteenus.\nTäidavad ainult FIE-d, kellel on vähem kui 20 töötajat ja kes ei täida Tabelit 3 (Immateriaalse ja materiaalse põhivara liikumine):\nRida 69 - Põhivara soetusmaksumus\nRida 70 - sh meditsiiniseadmed\nRida 71 - Majanduskulud (=read 72+73+74+76+81+87+92+93+94+95+97).\nRida 72 - Kinnistute, hoonete ja ruumide ülalpidamine: küte, vesi ja kanalisatsioon, elekter, valve ja signalisatsioon, territooriumi ja ruumide korrashoid, muru niitmine, lillede istutamine, lume koristus, prügivedu, remondikulud, kindlustusmaksed, maamaks jm.\nRida 74 - Muu inventari kasutusrent: arvuti, bürooinventar, meditsiiniaparatuur, masinad ja seadmed jm. Siin ei arvestata sõidukite renti.\nRida 75 - Med.aparatuuri rent.\nRida 77 - Infotöötlussüsteemi kõik füüsilised komponendid või osa neist (nt arvutid, välisseadmed). Infotehnoloogia inventari soetus ja rent.\nRida 78 - Infotöötlussüsteemi kõik programmid, protseduurid, reeglid ja nendega seotud dokumentatsioon või osa neist (märkus: tarkvara on vaimne looming, mis on sõltumatu kandjast, millele ta on salvestatud).\nRida 79 - ostetud infotehnoloogiateenused: installeerimine, konsultatsioon; muud infotehnoloogilised kulud (nt Internet).\nRida 80 - arvutitehnika hooldus ja remont, mis on ostetud teenusena väljastpoolt asutust.\nRida 81 - Varade ja kuluinventari hooldus, remont ja kindlustus ( = read 82+ … + 86).\nRida 82 - med.aparatuuri remont ja hooldus, mis on ostetud teenusena väljastpoolt asutust.\nRida 83 - büroomasinate, seadmete ja muu inventari remont ning hooldus.\nRida 84 - bürooinventari, ruumide kuluinventari, ruumitarvikute, mittemeditsiinilise kuluinventari soetus.\nRida 85- haiglariietus, voodipesu, madratsid, padjad jne\nRida 86 - asutuse personalile mõeldud eririietus töösisese-eeskirja järgi (personali ameti-eririietus, nt ühekordsed kummikindad jm).\nRida 87 - asutuse transpordivahendite ülalpidamine (kütus ja määrdeained, parkimistasud, kindlustusmaksed, isikliku sõiduauto kasutamise kulud, remont, varuosad, kasutusrent, hooldus, tehnoülevaatus, registreerimine).\nRida 92 - omatoitlustamine (koos toiduainete maksumuse ja transpordiga), toiduainete keemiline analüüs, toidunõud, kööginõud.\nRida 93 - pesu pesemiseks vajalikud kulud oma pesumaja puhul, sisaldab ka pulbrite ja loputusvahendite kulu.\nRida 94 - töölähetuste kulu (va koolituslähetus): päevaraha, reisikindlustuskulud, majutuskulud, reisikulud seadustega lubatud piires.\nRida 95 - peavad olema määratud tervishoiuasutuse raamatupidamise sise-eeskirjas (vastuvõtukulud, kuulutused, reklaamikulud, tulumaks vastuvõtukuludelt).\nRida 96 - sh tehtud rahalised annetused, kingitused, sponsorsummad koos tulumaksuga.\nRida 97 - mitmesugused kulud, sh bürookulu, sidekulu (va Internet), kantselei-, posti-, lauatelefonide, fakside, mobiiltelefonide kulud, paljundamiskulud, ajalehed, ajakirjad, raamatud, trükised ja muud lühiajalised nõuded.\nRida 98 - sh uurimis- ja arendustööprogrammid, mis on suunatud inimeste tervise kaitsele ja parandamisele. Hõlmab uurimis- ja arendustööd, mis on tehtud toiduhügieeni ja toitumise valdkonnas ning samuti uurimis- ja arendustööd, mida tehakse meditsiinilistel eesmärkidel kasutatava kiirguse, biokeemilise muundamise, meditsiiniteabe, ravi ratsionaliseerimise ja farmakoloogia alal (sh. ravimkatsed ja laboratooriumiloomade kasvatamine teaduslikel eesmärkidel) ning uurimine, mis on tehtud epidemioloogia, kutsehaiguste tõkestamise ja narkomaania alal.\nRida 99 - aruandeperioodil arvestatud materiaalse ja immateriaalse põhivara kulum ja käibevara allahindlussumma ( = read 100+101+109).\nRida 102 - hoonete ja elumajade kulum, rajatiste ja ülekandeseadeldiste kulum.\nRida 103 - transpordivahendite kulum.\nRida 104- arvutitehnika kulum.\nRida 105 - meditsiiniseadmete, majandusinventari, mööbli, bürooinventari kulum.\nRida 106 - sellest meditsiiniseadmete kulum.\nRida 107 - sh kapitalirendilepinguga omandatud meditsiiniseadmete kulum.\nRida 110 - Kõik tööjõukulud kokku: Siia kuuluvad töötasud, tööandja poolt palgafondilt tasutud sotsiaal- ja töötuskindlustusmaks (0,5%) ja kõik muud tööjõukulud.\nRida 111 - tasu, mida tööandja arvestab kõikidele töötajatele (ka töövõtulepinguga töötajatele) aruandeperioodil tehtud töö eest.\nTöötasu sisse arvestatakse: põhipalk; lisatasu; preemia; puhkusetasu (kajastatakse puhkusekohustuse tekkimise perioodil, s.o siis, kui puhkus on tegelikult välja teenitud ja nõudeõigus tekkinud); tagatised ja hüvitised, mida makstakse palgaseaduses ettenähtud juhtudel; hüvitised töölepingu lõpetamisel; erisoodustused koos tulumaksuga (näiteks lähetuskulud või päevaraha maksmine valitsuse kehtestatud piirmäärasid ületavas osas jt vastavalt tulumaksuseadusele); tasud, mida tööandja maksab edasi töötaja haiguse, tööõnnetuse, sünnituspuhkuse või osalise tööajaga tööle üleviimise korral jm tööajaga seotud kulud.\nPalgakulu sisaldab ka tööandja enda palgakulu, kui ta töötab selles ettevõttes.\nTöötasu näidatakse koos töötajate tulumaksu ja pensionisambamaksetega (neid makseid aruandes eraldi välja ei tooda).\nTöötasude sisse ei arvestata:\n§\tsotsiaalmaksu ja töötuskindlustusmaksu, mida peab maksma tööandja;\n§\tpuhaskasumi jaotamisest tehtavaid väljamakseid (dividendid);\n§\tFIE enda töötasu, sest tema töötasuks on tervishoiuteenuste osutamisest tekkiv aasta tulem (kui FIE-l on teisi töötajaid, siis nende töötasud arvestatakse sisse);\n§\tTeenusena sisse ostetud töid. Need kulud märgitakse ostetud tööde ja teenuste alla (read 60-68).\nRida 112 - töötasudelt, erisoodustustelt ja puhkusereservilt vastavalt seadusele arvestatud sotsiaalmaks, + FIE-l enda eest makstud sotsiaalmaks.\nRida 113 - töötasudelt arvestatud töötuskindlustusmaks, mida maksab tööandja.\nRida 114 - tervishoiuasutuse töötajate koolitus (s.h tasemekoolitus), asutuse iseseisvas struktuurüksuses korraldatud koolitus, koolitus välisriikides jne.\nOma töötajate koolitamiseks ja täiendõppeks tehtud kulud, mis on otseselt vajalikud tööüleannete täitmiseks (sh koolitusteenused, lektoritasud, koolitusmaterjalid, majutuskulud, sõidukulud, lähetatute kindlustus, päevarahad).\nLähetust loetakse koolituslähetuseks, kui selle ainsaks või peamiseks eesmärgiks on töövõtja koolitamine.\nRida 116 - immateriaalse põhivara kahjum müügist, mahakandmisest, likvideerimisest või üleandmisest.\nRida 117 - materiaalse põhivara kahjum müügist, mahakandmisest, likvideerimisest või üleandmisest.\nRida 124 - kulud vara soetamisest, riigilõiv, pangaülekannete kulu, lootusetud võlad õigusaktide järgi, personali kindlustuskulud, tolliteenused, kapitalirendi sõlmimistasu, ühingute ja liitude liikmemaksude kulu, arstide vastuskindlustuse kulu, kahjum valuutakursside muudatustest, reklaamikulud jne.\nRida 125 - tasutud käibemaks.\nRida 127 - intressikulu (sh kapitalirendi e. kapitaliliisingu intressitulu).\nRida 128 - aktsionäridele ning osanikele makstud dividendidelt makstud, erikontole pandud raha (remondiks, põhivara ostuks kogudes või tagavaraks; puudutab eelkõige FIE-sid), väärtpaberite müügikahjum.\nRida 129 - ühekordsed kulud, mis ei ole seotud põhitegevusega.\nRida 130 - puhaskasum (-kahjum) - kõigi tulusummade ja kulusummade vahe\n( = rida 01 - rida 48).\n3. IMMATERIAALSE JA MATERIAALSE PÕHIVARA LIIKUMINE - summad märgitakse kroonides.\n(FIE-d, kellel on vähem kui 20 töötajat ei pea täitma seda tabelit).\nVeerud 1- 8 - koosneb ostuhinnast, mittetagastatavatest maksudest ja muudest otsestest kasutuselevõtmist võimaldavatest väljaminekutest (kohaleveo, paigaldamise ettevalmistuse, paigaldamise, käikulaskmine ja projekteerimise väljaminekud).\nVeerg 1 - Kõikide eelnevate aastate jooksul soetatud põhivara summa soetusmaksumuses, st summa, mille eest vara osteti. Kulumit siin ei arvestata.\nVeerg 2 - aruandeaastal ostetud materiaalne põhivara soetusmaksumuses (ka mitterahaliste sissemaksete, näiteks aktsiate eest). Siia märgitakse uus põhivara e põhivara, mis võeti esmakordselt kasutusele Eestis, s.t. selles veerus kajastatakse ka põhivara, mis on varem olnud kasutusel teistes riikides.\nVeerg 3 - varem Eestis kasutusel olnud põhivara. Siia kuulub ostetud kasutatud põhivara soetusmaksumuses, põhivara üleshindluse summa, põhivara väärtuse tõus kapitaalremondi või renoveerimise tulemusena, põhivara ümberstruktureerimine (näiteks kui aasta algul oli põhivara klassifitseeritud kui transpordivahend ja aasta lõpul klassifitseeriti ümber masinate ja seadmete alla, siis näidatakse sissetulek rea "masinad, seadmed ja inventar" veerus 3 "muud" ja väljaminek rea "transpordivahendid" veerus 6 "muud").\nVeerg 4 - aruandeaastal müüdud materiaalne põhivara (ka mitterahaliste sissemaksete, näiteks aktsiate eest) soetusmaksumuses.\nKui see veerg on täidetud peab olema täidetud ka veerg 10, kuigi summad võivad olla erinevad.\nVeerg 5 - mahakandmisaktiga põhivarast väljaarvatud vara soetusmaksumuses.\nVeerg 6 - põhivara allahindluse summa, põhivara ümberstruktureerimine (näiteks kui aasta algul oli põhivara klassifitseeritud kui transpordivahend ja aasta jooksul klassifitseeriti ümber masinate ja seadmete alla, siis näidatakse sissetulek rea "masinad, seadmed ja inventar" veerus 3 "muud" ja väljaminek rea "transpordivahendid" veerus 6 "muud"). Kulumit siin ei arvestata!\nVeerg 7 - Põhivara aasta lõpu soetusmaksumuses (koos eelmiste aastate jooksul ostetud põhivaraga) ( = veerg 1 + 2 + 3 - 4 - 5 - 6).\nVeerg 8 - akumuleeritud kulum: kõikide aastate kulum kokku, kaasa arvatud aruandeaasta kulum.\nVeerg 9 - aasta lõpu jääkmaksumus: soetusmaksumus aasta lõpul miinus akumuleeritud kulum (= 7 - 8)\nVeerg 10 - veerus "Müük" näidata müüdud põhivara müügihinnas (mitte soetusmaksumuses) ilma käibemaksuta. Täitakse koos veeruga 4 (vt veerg 4).\nRida 01 - immateriaalne põhivara kajastatakse jääkmaksumuses.\nRida 03 - Hoone - maapinnaga püsikindlalt ühendatud, katuse, välispiirete ja siseruumidega ehitis.\nRajatis - maapinnaga püsikindlalt ühendatud ehitis, mis ei ole hoone (nt transpordirajatised, torujuhtmed, side- ja elektriliinid).\nRida 04 - Maa soetusmaksumus aasta lõpul peab võrduma jääkmaksumusega (veerg 7 = veerg 9). Siin näidatakse ka maa kasutusõigus, samuti kulutused maaparandusele ja maakorraldusele.\nRida 05 - kinnisvarainvesteering on kinnisvaraobjekt (maa, hoone või osa hoonest), mida ettevõte hoiab eelkõige renditulu teenimise, väärtuse kasvu või mõlemal eesmärgil, mitte aga kasutamiseks toodete või teenuste tootmisel, administratiivsetel eesmärkidel või müügiks tavapärase äritegevuse käigus.\nKinnisvarainvesteeringuid kajastatakse soetusmaksumuse või õiglase väärtuse meetodil.\nLisainfo. EV Raamatupidamise Toimkonna juhend RTJ 6 "Kinnisvarainvesteeringud" (RTL 2003, 10, 117).\nRida 09 - siin näidatakse ka koos riistvaraga soetatud tarkvara.\nRida 12 - Kapitalirent on rendileping, mille puhul kõik materiaalse vara omandiõigusega seotud riskid ja tulud kanduvad olulises osas üle rentnikule. Kapitalirendi puhul omandab rentnik rendimaksete eest õiguse materiaalse vara kasutamiseks lepinguga kindlaksmääratud aja jooksul.\nKapitalirendi puhul näitab rentnik liisinguobjekti koguväärtuse ilma intressita (summa, millega põhivara arvele võetakse, k.a väljaostumaksete maksmata summa). Väärtust tuleb hakata näitama sellest päevast, kui kaup on tarnitud rentnikule.\nKapitalirendilepingutega omandatud meditsiiniseadmete koguväärtus näidatakse real 12 ainult üks kord kogu rentimise aja jooksul. Järgmisel aastal näidatakse eelmisel aastal kapitalirendilepingutega omandatud meditsiiniseadmete koguväärtus real 11.\nJärgnevad nummerdatud punktid juhendavad kapitalirendi kohta käiva rea 12 veergude täitmist:\n1.\tEi täida, kuna aasta algul pole kapitalirendilepingutega omandatud meditsiiniseadmetel soetusmaksumust.\n2.\tAruandeaastal kapitalirendilepingutega omandatud uute meditsiiniseadmete koguväärtus.\n3.\tAruandeaastal kapitalirendilepingutega omandatud, varem kusagil mujal kasutuses olnud meditsiiniseadmete (n.ö. kasutatud seadmete kapitalirent) koguväärtus.\n4.\tAruandeaastal kapitalirendilepingutega omandatud samal aastal müüdud seadmed, arvestatuna soetusmaksumuses.\n5.\tAruandeaastal kapitalirendilepingutega omandatud meditsiiniseadmetest samal aastal mahakantud seadmed (näit. hävimise korral), arvestatuna soetusmaksumuses.\n6.\tAruandeaastal kapitalirendilepingutega omandatud meditsiiniseadmete allahindluste summa.\n7.\t= 2. + 3. - 4. - 5. - 6.\n8.\tkapitalirendilepinguga omandatud med.seadmete puhul märgitakse siia üksnes aruandeaasta kulum (peab võrduma tabel 2.2 rida 107).\n9.\t= veerg 7 - veerg 8.\n10.\tVeerus 4 näidatud müüdud meditsiiniseadmete müügihind ilma käibemaksuta.\nKapitalirendilepingutega omandatud meditsiiniseadmete puhul rea 12 täitmisel arvestada, et soovime sellel real näha kap.rendiga omandatud med.seadmeid vaid esimesel soetusaastal, mistõttu tuleb nende soetusmaksumus teise bilansiaasta alguses kanda juba reale 11 (med.seadmed) ka siis, kui nende eest kapitalirendi maksmine veel lõppenud pole.\nRida 13 - oma tarbeks ehitatavatele, pooleliolevatele objektidele tegelikult tehtud väljaminekud.\nRida 14 - materiaalse põhivara eest hankijatele tehtud ettemaksed (k.a ehitusettevõttele tehtud ettemaksed).\n4. PERSONAALARVUTITE KASUTAMINE\nTöötajate jaotamisel ametirühmadesse kasutatakse tabeli 1 pearühmadesse jaotamise põhimõtteid.\nVeerg 2 - näidatakse nende töötajate arv, kes regulaarselt kasutas oma töös personaalarvutit (vähemalt üks kord nädalas), kusjuures pole oluline, kas arvuti oli ainult ühe töötaja kasutuses või kasutasid seda mitu töötajat.\nVeerg 3 - näidatakse veerust 2 nende töötajate arv, kes kasutas vähemalt korra nädalas internetti (info hankimiseks, andmete edastamiseks jne).\nRida 34 - asutuses kasutusel olevate personaalarvutite arv aruandeperioodi lõpul sõltumata omandivormist (asutusele kuuluvad, liisitud, laenatud jne).\nRida 35 - reast 34 internetiga ühendatud personaalarvutite arv. Internetiühenduse puhul arvestatakse kõiki ühendusviise - sissehelistamine, püsiühendus telefoniliini või kaabel-TV kaudu, traadita internet jne.\nRida 36 - märgitakse Interneti ühenduse liik:\nModem - arvutit telefoniliiniga ühendav seade, mis saatja poolel muudab arvuti saadetud digitaalsignaalid tavalises telefoniliinis edastatavateks helisignaalideks ja vastuvõtja poolel muudab need helisignaalid uuesti digitaalseks.\nISDN ( Integrated Services Digital Network) - ühendab ühel kandjal kõne- ja digitaalvõrguteenuseid nii, et klientidele saab pakkuda ühe "traadi" kaudu digitaalseid andmesideteenuseid ja kõneühendusi.\nxDSL ( Digital Subscriber Line) - versioonide perekond, mis toetab andmekiirust 128 Kbps kuni 53 Mbps sõltuvalt abonendi ja telefoni-keskjaama vahelisest kaugusest.\nADSL ( Asymmetric Digital Subscriber Line) - asümmeetriline digitaalne abonendiliin. Internetiga kontakteerumise vahend, mis suhtleb otse Internetiteenuseandjaga. Kasutab tavalisi telefoniliine. Kiirus 1,6 kuni 6 Mbps, kui info liigub serveri poolt kasutaja poole. Kui info liigub vastupidises suunas, on\nmaksimaalne kiirus 64 Kbps ehk poole väiksem ISDN kiirusest.\nSDSL ( Symmetric Digital Subscriber Line) - sümmeetriline digitaalne abonendiliin, mis edastab andmeid kiirusega kuni 1,5 Mbps.\nRida 37 - Märgitakse asutuste veebilehekülje olemasolu:\nVeebileht - veebis (WWW) asuv dokument. Veebilehtede loomiseks kasutatakse HTML\nmärgistuskeelt, mis määrab kindlaks veebilehe sisu (kujutised, tekst, hüpertekst, video- ja audiofailid) ja kujunduse.\n5.\tINFOTEHNOLOOGIA KULUD\nRida 01 - Inventari soetus ja teenused ( = read 02+ 07+ 12 + 13).\nInfotehnoloogia summa kokku soetusmaksumuses, mis koosneb ostuhinnast, mittetagastatavatest maksudest ja muudest otsestest kasutuselevõtmist võimaldavatest väljaminekutest (kohaleveo, paigaldamise ettevalmistuse, paigaldamise, käikulaskmine ja projekteerimise väljaminekud).\nRida 02 - Riistvara soetus (soetusmaksumuses) ( = read 03+…+06).\nRida 03 - Personaalseks kasutamiseks mõeldud arvuti soetus koos kuvari ja klaviatuuri jm tarvikutega (kõlarid, kaardiseade, jm).\nRida 04 - Erinevad serverid, varundusseadmed, arhiiviseadmed, suuremahulised IT-vahendid, kettaseadmed, mälu, jm soetus.\nRida 05 - Seadmete soetus, mis tagavad arvutivõrgu töö (ruuterid, tulemüürid, modemid, andmeside kaablid jm võrguseadmed).\nRida 06 - Infotehnoloogilise valmisoleku tagamisega seotud soetused ja investeeringud. UPSid, serveriruumid, kliimaseadmed, serveritele elektrigeneraatorid, serveriteseisundi ja tõrgete monitooringu ning teavitusseadmed, serveriruumi investeeringud ja vajalik inventar, serveriruumi turvaseadmed ja signalisatsioonid, elektrigeneraator voolukatkestuse puhuks.\nRida 07 - Tarkvara soetus (soetusmaksumuses) ( = read 08 + 11).\nRida 08 - Erinevad tarkvara litsentsid, näiteks raamatupidamistarkvara või personaliprogramm, mida ostetakse sisse valmistootena, uute versioonide sisseostmine ( = read 09+10).\nRida 09 - Serveri tarkvara soetamine, näiteks ORACLE, PROGRESS, SYBASE jms, litsentside aastamaks ja uuendused.\nRida 10 - Personalarvutite tarkvara soetamine, näiteks Windows, MS Office, Excel, MS Project, ROOL, PERSONA, jne, litsentside aastamaks ja uuendamine.\nRida 11 - Unikaalse rakendustarkvara soetamine. Eritellimusel valmistatud spetsiaalsete funktsionaalsustega tarkvara ja selle arendustööd. Näiteks tarkvara meditsiiniliste tööprotsesside - (ESTER), arvete-, personali- või raamatupidamise haldamiseks. Olemasolevate (mitte-unikaalse tarkvara) süsteemide arendamiseks tellitud lisatööd.\nRida 12 - Andmeside teenused, arendustööd andmesidele. Kaablite paigaldus, võrguseadmete ja kappide paigaldus. Paigaldustööde maksumus, sh. sinna juurde kuuluvate tarvikute (juhtmed, kaablid) maksumus ja muud teenustasud.\nRida 13 - muud infotehnoloogilise inventari (riistavar, tarkvara) soetuse ja teenustega seotud kulud, mis ei liigitu selles tabeliosas eelnimetatud kategooriate alla.\nRida 14 - Väljastpoolt asutust ostetud infotehnoloogilise hoolduse ja remondi teenuste kulud (nt lepingud firmadega) ( = read 15+…+19).\nRida 15 - Personaalarvutite hooldus või remont, sõlmitud hoolduslepingud ja erakorralised hooldustööd.\nRida 16 - Serveritele riistvara töö tagamiseks sõlmitud hoolduslepingud ja erakorralised hooldustööd.\nRida 17 - Unikaalse tarkvara administreerimise ja hooldusega seotud tööd, erakorralised hooldustööd.\nRida 18 - Kõikide võrguseadmete hooldus või remont.\nRida 19 - Muud hoolduse ja remondi kulud. Kõik IT-ga seotud hoolduse ja remondi kulud, mis ei liigitu eelolevate alla.\nRida 20 - Infotehnoloogia personal oma organisatsioonis. Siia märgitakse palgakulud koos lisatasude, preemiate, erisoodustuste ja kompensatsioonidega aastas kokku. Palgakulud näidatakse koos tulumaksu, sotsiaalmaksu, töötuskindlustusmaksuga. Infotehnoloogia personali hulka loetakse inimesed, kes töötavad IT struktuuris või on seotud IT-teenindusega oma organisatsioonis ( = read 21+…+24).\nRida 21 - IT-ala juhid. Näiteks IT- juht, projektijuhid või koordinaatorid.\nRida 22 - Arendajad, programmeerijad, analüütikud, süsteemi arhitektid.\nRida 23 - Süsteemi või serveri administraatorid.\nRida 24 - IT-abi osutavad IT-spetsialistid, kes teenindavad arvutikasutajaid, help-deski töötajad, tehnikud.


Hansapank emiteerib eurovõlakirju - Äripäev\nHansapank emiteerib eurovõlakirju\nSeni on Hansapank 500 miljoni dollarilisest eurovõlakirjade programmist realiseerinud 22 miljonit. «Oleme emiteerinud võlakirju korraga 5--10 miljoni USA dollari eest,» ütles Raasuke. Tema sõnul on see standardtegevus, võlakirjade emiteerimise taga rahaprobleemi pole.\nRaasukese sõnul on eurovõlakirjad seni emiteeritud viisil, et panga poole on pöördunud diiler, kes pärast võlakirjadele potentsiaalsete ostjate leidmist esitab pangale pakkumuse, milles on kirjas hind ja maht. Seejärel otsustab pank, kas ja kuidas võlakirju müüa.\nAprilli alguses Hansapanga aktsionäride üldkoosolekul kinnitatakse ka panga aktsiate emissiooni tingimused. Hansapangal on plaanis korraldada GDRide (aktsia omandiõigust tõendav väärtpaber) emissioon. Ka mullu sügisel oli pangal plaanis GDRide emissioon, kuid börsilanguse tõttu jäi see teostamata.\nSeni on Eesti pankadest GDRide emissiooni raames tutvustava maailmaturnee korraldanud Eesti Ühispank, mille tulemusena emiteeritakse 19. märtsil 11,16 miljonit aktsiat.\nEile teatas Ühispank, et aktsiate märkimisele on kutsutud ainsana Bankers Trust Company. Kõik emiteeritavad aktsiad annavad võrdsed õigused olemasolevate aktsiatega, sh õiguse dividendile 1997. a eest.


Haridus– ja Teadusministeerium koostöös Eesti Noorsootöö Keskusega\nkuulutab välja konkursi noortele osalemiseks rahvusvahelises noortevahetuses Jaapanis.\nNoortevahetuse eesmärk on arendada sõprust ja paremat mõistmist Jaapani ja osalevate riikide noorte ning kultuuride vahel. Noortel on võimalus paremini tundma õppida erinevate riikide ühiskondi osaledes ühistes diskussioonides ja külastades erinevaid institutsioone.\n08. juuli 2007 – 28. juuli 2008 (21 päeva)\nProgrammi algatajaks on Jaapani Valitsuskabineti (i.k. Cabinet office) noortevahetuse osakond, kelle poolt on koostanud ka 2008 aasta noorsoovahetuse ajakava ning tegevused.\nProgramm koosneb kahest osast:\nI OSA programmist leiab aset Tokios, kus toimub “Rahvusvaheline Noorte Konverents”. Osalevad nii kohalikud jaapanlased kui ka kõik noortevahetuses osalevad riigid.\nKülastatakse erinevaid institutsioone (k.a. Jaapani Valitsuskabinet); ettevõtteid ja organisatsioone.\nII OSA programmist koosneb erinevatest diskussioonidest. Kõneletakse järgmistel teemadel: keskkond; informatsioon ja meedia; ühiskondlik panus koostööle; haridus; vabatahtlikkus ja pärimuskultuur. Sessioonide eesmärk on võrrelda osalevate riikide esindajate arusaamasid eelnimetatud teemadel ning tundma õppida erinevate riikide traditsioone. Programmi raames külastatakse kultuuriasutusi ja noortekeskusi jm.\nJaapani kultuuri paremaks tundmaõppimiseks paigutatakse noortevahetuses osalejad osaliseks ajaks elama Jaapani peredesse Kyotosse.\nRahvusvahelises noortevahetuses osaleb kokku 11 riiki: Balti riigid – Eesti, Läti ja Leedu; Kambodža; Dominikaani Vabariik; Jordaania Kuningriik; Laose Demokraatlik Rahvavabariik, Ida-Timori Demokraatlik Vabariik, Mosambiigi Vabariik, Tuneesia, Marshalli Vabariik.\nEesti delegatsioon koosneb ühest grupijuhendajast ja viiest noorest (kokku 6 inimest).\nValituks osutunud grupi liikmed on kohustatud aktiivselt osalema Jaapani poolt ettevalmistatud noortevahetuse programmis 08. juuli 2007 – 28. juuli 2008 ning Jaapani noorte vastuvisiidi korraldamisest ajavahemikul 07. – 27. september 2008 Baltimaades (üks nädal sellest ollakse Eestis).\nvanus 18 kuni 30 (sündinud peale 2. aprill 1977 ning enne 1. aprill 1990)\neelnev sügavam huvi jaapani keele, ajaloo või kultuuri vastu\nsoovitavalt õpib jaapani keelt või kultuuri\nhea inglise keel suhtlemistasandil\naktiivne, omab noorteürituste korraldamise ja/või noorteühingutes osalemise kogemust\nhuvi mõne harrastuse, tegevuse vastu (vabatahtlik tegevus, sport, kunst; keskkonna alased tegevused vms)\nosaleb vastuvisiidile saabuvate jaapani noorte vastuvõtmisel septembrikuus\nOsaleva riigi grupi liikmed peavad ette valmistama ja esitlema oma maad ja kultuuri tutvustavad esitlused ning diskusioonigruppides osaledes andma ülevaate diskusiooniteemaks oleva valdkonna arengutest Eestis.\nLennupiletite, majutuse, toitlustuse ja sisetranspordi kulud kaetakse Jaapani Valitsuskabineti poolt.\nTervisekindlustuse eest tasuvad osalejad ise!\nEestipoolsed osalejad valib välja Haridus- ja Teadusministeerium koostöös Eesti Noorsootöö Keskusega.\nLõplikult kinnitab Eesti delegatsiooni koosseisu Jaapani Valitsuskabinet hiljemalt juunikuu keskpaigaks!\nOsalemiseks palume täita juurde lisatud ingliskeelne ankeet ning eestikeelne motivatsioonikiri (1 lk) ja CV. Motivatsioonikirjas kirjeldada täpsemalt, kas ja millist kokkupuudet omad jaapani kultuuriga (kunst, kirjandus, keel jm) ning miks just sina peaksid osalema antud noorsoovahetuses.\nDokumendid tuleb täita arvutis ja saata posti teel kahes eksemplaris.\nNõuetele mittevastavaid või puuduvaid dokumente ei arvestata.\nPalume inglisekeelse ankeedi ja eestikeelse motivatsioonikirja ning CV saata postiga Eesti Noorsootöö Keskusesse aadressil Uuslinna 10, 11415, Tallinn HILJEMALT\nHaridus– ja Teadusministeerium koostöös Eesti Noorsootöö Keskusega teeb valiku hiljemalt juunikuu keskpaigaks. Vaata ka www.entk.ee\nRahvusvahelise noorsootöö peaekspert\nUuslinna 10, 11415 Tallinn\nTel 7 350 389