Jõuluklubi konto on puhkusekulutustele pühendatud säästukonto. Sellel on lühike eluiga, tavaliselt alla ühe aasta. Jõuluklubi kontot saate kasutada oma säästude automatiseerimiseks ja pühadeperioodist rahalise stressi leevendamiseks.\nVaatame lähemalt, mis on jõuluklubi konto ja kuidas see toimib, et saaksite otsustada, kas see on teie puhkuseplaanide jaoks mõttekas.\nJõuluklubi konto määratlus\nJõuluklubi konto on lühiajaline säästuarve mis on mõeldud spetsiaalselt puhkuse veetmiseks. See aitab säästa raha, mida vajate kingituste, väljasõitude, rõivaste, reiside ja muude puhkusega seotud kulude eest tasumiseks.\nAlternatiivsed nimed: Puhkeklubi konto, puhkusehoiukonto, jõulude kogumiskonto\nMuidugi, sa ei tee seda on seda raha pühadeks kulutada. Keegi ei vaata jaanuaris teie oste üle, et teha kindlaks, kas teie kulutused on „puhkusekulud”. Saate selle aja jooksul raha kasutada selleks, mida vajate.\nJõuluklubide kontod tegid oma debüüdi 1909. aastal, kui The Carlisle Trust Company of Pennsylvania hakkas neid pakkuma. Need kontod muutusid suure depressiooni ajal populaarsemaks, kuna need motiveerisid inimesi pühadeks koguma isegi rasketel aegadel.\nJõuluklubi konto avamiseks pole tavaliselt vaja palju raha. Paljud finantsasutused nõuavad 5 dollari suurust tagatisraha.\nKuidas jõuluklubi konto töötab\nJõuluklubi konto saate avada pangas või krediidiliidus aasta alguses, eelistatavalt jaanuaris. Seejärel saate teha järjepidevaid makseid, mis võivad olla kord nädalas, kaks korda nädalas või kuus ja need võivad tulla otse teie palgast. Kõik sõltub sellest teie eelarve ja eelistused.\nMitte iga finantsasutus ei paku jõuluklubi kontosid, nii et peate võib -olla ostlema, et leida oma vajadustele vastav konto. Ja miski ei takista teid tehniliselt avamast hoiukontot, millelt saate vastavalt vajadusele välja võtta. Võrrelge intressimäärasid, et teha kindlaks, milline on teie jaoks tõesti parem valik. Näiteks oli tavapäraste hoiukontode keskmine aastane protsendimäär (APY) 0,021% 2021. aasta septembri seisuga. Teisest küljest maksis asutajate föderaalne krediidiliit 2021. aasta septembris jõuluklubi kontole 0,15% APY.\nJõuluklubi konto plussid ja miinused\nLihtsustab puhkuse säästmist\nAitab vältida krediitkaardivõlga\nEnamik kontosid lubab raha välja võtta ainult teatud aja jooksul\nSäästmispiirangud on tavalised\nLihtsustab puhkuse säästmist: Jõuluklubi konto võib protsessi lihtsustada, kui näete vaeva, et pühadeks raha säästa. Saate seadistada automaatsed ülekanded ja seadistada ja unustada, kuni raha vaja läheb.\nAitab vältida krediitkaardi võlg: Pole harv juhus, kui inimesed võtavad puhkuseostudelt krediitkaardid ja koguvad võlgu. Jõuluklubi kontoga pühade nautimiseks ei pea te kõik oma kaardilt raha võtma.\nEnamik kontosid lubab raha välja võtta ainult teatud aja jooksul: Jõuluklubi kontod võivad raha välja võtta ainult siis, kui teie tähtaeg on lõppenud, tavaliselt oktoobris või novembris. Tõenäoliselt võetakse teilt trahvi, näiteks 15 dollarit, kui otsustate raha välja võtta enne väljamakseperioodi lõppu.\nSäästmispiirangud on tavalised: Jõuluklubide kontodel on tavaliselt säästupiirangud, näiteks kuni 10 000 dollarit, seega ei pruugi teil olla võimalik säästa nii palju kui soovite.\nTeil võib olla parem traditsioonilise säästukontoga, kui soovite vabadust oma raha igal aastal aasta jooksul välja võtta. Jõuluklubi kontol karistuse motivatsioon võib aga olla seda väärt, kui olete mures, et te ei hoia kokku säästmisplaanist.\nJõuluklubi konto alternatiivid\nEelarve koostamine on esimene samm edukaks muutmiseks, kui on aeg puhkuseks kulutada. Mõelge, kui palju raha vajate, ja hakake siis seda säästma, olgu siis kontol või lihtsalt ümbrikus. Siin on mõned muud alternatiivid, mida kaaluda, kui jõuluklubi konto pole teie jaoks õige.\nSaate avada a tavaline hoiukonto oma pangas või krediidiliidus. Märkige see "puhkusekuludeks" ja panustage nii palju või vähe raha, kui soovite. Saate oma pangakontolt automaatsed ülekanded seadistada, et mitte unustada.\nCD on hoiukonto, mis hoiab kindlat rahasummat etteantud aja jooksul ja maksab rohkem intresse kui säästukonto. Saate avada lühiajalise CD, näiteks kuue kuu CD, sisestada sinna oma sularaha ja hoida seda lukus kuni pühade saabumiseni. Selle valiku puuduseks on see, et teil on vaja kogu raha CD avamiseks.\nLayaway või ost-kohe-maksa-hiljem plaan\nPuhkusekava võib olla teie parim valik, kui soovite osta suure piletiga puhkuse, näiteks televiisori või arvuti. Paljud kauplused võimaldavad teil oma esemed tasuda osade kaupa tasuta või vaid väikese tasu eest. Mõned kauplused teevad ka koostööd BNPL-teenuse pakkujad, mis võimaldab teil aja jooksul oma ostu mitmeks makseks jagada. Mida iganes te teete, lugege enne peen- või BNPL -plaani võtmist kindlasti ka peenkirja.\nUurige oma kulutamisharjumuste jaoks parimaid krediitkaarte. Võimalik, et saate koguda ja kasutada raha tagasi, kinkekaarte, lennupiletipunkte või muud hüved oma puhkusekulude poole.\nJõuluklubi kontosid pakuvad mõned krediidiühistud ja pangad ning need võivad aidata teil pühadehooajaks säästa.\nNeed kontod aitavad teil säästa spetsiaalselt puhkusega seotud kulude katmiseks, kuid nendega võivad kaasneda ka säästulimiidid ja karistused varajase väljavõtmise eest.\nJõuluklubikontode alternatiivideks on tavalised hoiukontod, CD-d, layaway ja ost-nüüd-maksa hiljem (BNPL) plaanid ning krediitkaardipreemiad.\nMis on inflatsiooni eest kaitstud CD?\nInflatsiooni eest kaitstud hoiusesertifikaadid aitavad teid kui investorit inflatsiooniohu eest ...\nLühiajaline CD vs. Pikaajaline CD: kumb on teie jaoks parem?\nHoiustõend (CD) on pankade ja krediidiühistute pakutav finantstoode, mis maksab intressitootlust...\nMis on tšekiraamat?\nTšekiraamat on väike, ristkülikukujuline, paberil põhinev leht, mille teie pank või krediidiühis...\nKolledži lõpetanud finantside juhend\n4 näpunäidet rahakoti või rahakoti identiteedivarguste eest kaitsmiseks


ÕLLETEHASEST » SAKU TÖÖANDJANA « Saku Õlletehas\nSaku Õlletehas on kaasaegne, kiiresti arenev ja innovaatiline suurettevõte. Kuulume õlletootjate kõrgliigasse, töötame maailmaklassi brändidega, pakume värskendavaid kogemusi, suurepäraseid maitsehetki ning head seltskonda.\nMeie juures on võimalik näha toote terviklikku elutsüklit, alates algsest ideest, loomisest, villimisest, pakendamisest, väljaveost kuni turunduse ja müügini. Meie tootearendus on innovatiivne ja villimisliinid modernsed ning paljude võimalustega. Et ka kvaliteet on kõrge ja hinnatud, toodame jooke veel paljude teistegi Carlsbergi grupi ettevõtete jaoks.\nSaku Õlletehases töötab ligikaudu 300 töötajat. Pea kaks kolmandikku meie inimestest töötab tootmis- ja logistikaosakonnas ning üks kolmandik müügi- ja turundusvaldkonnas. Meie töötajate arv kasvab märkimisväärselt kevadel, mil võtame hooajaks tööle hulga tähtajalisi töötajaid ning kahaneb uuesti sügisel, kui hooaeg lõppeb.\nAlates 2008. aastast on Saku Õlletehase ainuomanikuks globaalne, Taani päritolu õllehiid Carlsbergi grupp peakorteriga Kopenhaagenis. Carlsbergi grupis töötab umbes 40 000 töötajat ning grupi tooteid turustatakse enam kui 150 riigis üle maailma.


Luterlased lasevad islami Tallinna - DELFI\nLuterlased lasevad islami Tallinna\nEesti Kirikute Nõukogu (EKN) ei ole Tallinna islami pühakoja rajamise vastu, kui mošee tegevus ei ole häiriv ning see ehitatakse ja hakkab tegutsema vastavalt riigi seadustele. “Rõhutan, et EKN mitte ei toeta, vaid ei ole selle vastu,” ütles EKN-i president piiskop Einar Soone kolmapäeval Eesti evangeelse luterliku kiriku (EELK) pressiesindaja teatel.\n“EKN ei ole sellele vastu, kui ehitatakse mõistlikul ja meie kultuurikonteksti sobival viisil,” kinnitas Soone.\nSoone sõnul on EKN-il olemas selle kohta isegi protokolliline otsus, kuna mošee rajamise eestvedaja Habib Gulijev pöördus EKN-i poole, et saada toetust pühakoja rajamiseks.\n“EKN jäi seisukohale, et vastavalt Eesti põhiseadusele ja üldisele demokraatlikule mõttemaailmale toetudes ei ole põhjust ignoreerida ega takistada vähemusrahvuste taotlusi oma kultuuriliste ja religioossete avaldusvormide tegevuseks Eestis,” rääkis Soone.\nSoone sõnul on EKN seisukohal, et kristliku kultuuritaustaga Eestis on nii kristlike kirikute ühendustel kui ka kogu ühiskonnal oluline olla teiste religioonide esindajatega sõbralikes suhetes.\n“Kui aga saab teoks mõne teise religioosse tavaga pühakoja ehitus, siis tuleb vaadata hoolega läbi koht ja tingimused sellise keskuse rajamiseks,” lausus Soone.\nSoone sõnul tekitab aserite soov võib-olla paljudes inimestes vastuseisu. “Me ei ole veel harjunud elama demokraatlikus ühiskonnas ja pidama Tallinna suureks linnaks,” põhjendas Soone. “Erinevad religioossed suhtumised on meile võõrad.”\nSoone sõnul vajame rohkem sallivust ja tolerantsust teiste religioossete kultuuride suhtes.


TTÜ professor Andres Öpik valiti akadeemikuks tehnikateaduste alal < Avaleht < Uudised < Uudised < Tallinna Tehnikaülikool - Sinu elustiil!\nTTÜ professor Andres Öpik valiti akadeemikuks tehnikateaduste alal\n05.12.13 @ 13.54\nViimati muudetud: Kersti Vähi, 05.12.2013 13:56\nEesti Teaduste Akadeemia valis TTÜ keemia- ja materjalitehnoloogia teaduskonna dekaani professor Andres Öpiku akadeemikuks tehnikateaduste alal.\nAndres Öpik on sündinud 4. mail aastal 1947. Tema juhendamisel on kaitstud 7 doktoritööd ja temalt on ilmunud üle 200 teadusliku publikatsiooni. Andres Öpik on pälvinud aastal 2007 TTÜ teenetemedali „Mente et Manu“, 2006. aastal Eesti Vabariigi Valgetähe IV klassi teenetemärgi. Aastal 2006 pälvis ta riigi teaduspreemia loodusteaduste ja tehnika valdkonnas. Aastal 1985 pälvis Öpik Eesti NSV teaduspreemia. Täna on tema teaduslikud huvid seotud molekulaarselt jäljendatud polümeermaterjalide omaduste uurimise, valmistamise ja rakendustega.\nAastatel 1970 – 1992 töötas A. Öpik TTÜ keemiateaduskonnas füüsikalise keemia kateedris inseneri, assistendi, vanemõpetaja ja dotsendi ametikohal. Aastatel 1992 – 1997 TTÜ keemiateaduskonna keemia instituudis füüsikalise keemia professori ametkohal. Aastatel 1991 – 2002 oli ta TTÜ keemiateaduskonna dekaan ja alates aastast 2002 on Öpik TTÜ keemia- ja materjalitehnoloogia teaduskonna dekaan ja materjaliteaduse instituudi füüsikalise keemia professor.\nAndres Öpik on alates aastast 2010 TTÜ ja TÜ doktorikooli „Funktsionaalsed materjalid ja tehnoloogiad" juht TTÜs, alates aastast 2005 TTÜ nõukogu akadeemilise komisjoni liige, alates aastast 2005 TTÜ nõukogu liige, aastatel 2006 – 2011 Eesti Teaduskompetentsi Nõukogu ekspert, aastatel 2005 – 2011 Eesti Teadusfondi ekspert, aastatel 2005 – 2009 TTÜ doktorikooli „Uued tootmistehnoloogiad ja protsessid" juht ja aastatel 2003 – 2011 Eesti Kõrghariduse Hindamise Nõukogu aseesimees.\nÖpik lõpetas aastal 1970 Tallinna Polütehnilise Instituudi keemiateaduskonna elektroonika erimaterjalide tehnoloogia erialal. Ta kaitses doktorikraadi teemal „Vase ja indiumiga legeeritud CdSe defektstruktuuri uurimine“ Tartu ülikoolis aastal 1980 (juhendaja Jüri Varvas). Aastatel 1983 – 1984 õppis Öpik Helsingi tehnikaülikoolis järeldoktorantuuris.\nLisainfo: TTÜ kommunikatsioonijuht Terje Talv, terje dot talv at ttu dot ee


Koore paksuse ja pikkus liige, Norma Point Paksus\nEsiteks hoiab see. Mesi on sama ravim, mistõttu tuleb seda teatud annustes võtta. Lisaks sellele on peenise laienemise geelil järgmised omadused: · Parandab.\nKa paar sentimeetrit vales mõõdus metsamaterjal võib tähendada juba olulist tulude kahanemist, kirjutab Kui pikkusega n-ö puusse panna, võetakse palk vastu lühemas mõõdus ja omanik kaotab nii mahus kui ka hinnas. Kuidas määrata palkide mahtu Eelnevalt mõõdetakse palkide diameetrid ja pikkused. Ladvaläbimõõt on palgi ladvaotsa keskmine kooreta diameeter.\nDiameeter mõõdetakse palgi pikiteljega ristisuunas ühe millimeetri täpsusega.\nMõõtmistulemus Koore paksuse ja pikkus liige võimalikult objektiivselt kajastama ladvaotsa keskmist diameetrit. Koore pealt mõõtes lahutatakse mõõtmistulemusest maha kahekordne koore paksus. Pikkus on palgi otspindade keskkohtade vahele tõmmatud sirge pikkus.\nMõõtmisliinidel mõõdetakse pikim pikkus.\nMahuarvutuses kasutatakse kokku lepitud ilma ülemõõduta arvestuspikkuseid täisdetsimeetrites. Kui pikkus arvestuspikkus koos ülemõõduga on lubatust Koore paksuse ja pikkus liige, kasutatakse mahuarvutuses järgmist madalamat kokkuleppelist arvestuspikkust. Laias laastus võib Liikme suurus 16 cm., et kui palgi hind on umbes 65 eurot tihumeeter, siis praaki arvatud puidu eest makstakse umbes 15 eurot tihumeeter.\nKui kogused on väikesed, võib rahakaotusest veel üle olla, suurte koguste puhul on tegemist märkimisväärse saamata jäänud tuluga. ASi Toftan palgiostujuhi Jaanus Lehese sõnul ei taheta sageli mugavusest või teadmatusest ühest tüvest erinevaid pikkusi järgata, mistõttu satuvad koormasse ka defektiga palgid.\nLehes sõnas, et praegu on peamiseks praagi põhjuseks palgi kõverus. Saeveskites on lühema palgi hind pikematest 6 kuni 10 eurot odavam, kui aga defekti ehk kõveruse kohalt järgata näiteks üks lühem ja odavam palk, saab kokkuvõttes kännu kohta arvestatavalt tulu suurendada. Tähelepanelik tasub olla siis, kui tingimused kipuvad RMK omadest karmimad olema, ütles Toftani palgiostujuht. Lehes lisas, et sama kehtib ka palgi läbimõõdu kohta.\nKui lähiümbruses pole saeveskit, kus erineva pikkuse ja läbimõõduga palki vastu võetakse, peaks metsamaterjali koondamise käigus eelsorteerima ja eraldi virnastama, soovitas ta.\nKindlasti tuleb jälgida, kas ostja on andnud palgi mõõdud koos ülemõõduga või tuleks nõutud 10 cm lisada. Nõutud ülemõõdus ja lõikuspikkuses eksida ei tohi, sest seistes tekivad palgi otstesse praod, mis saeveskis maha võetakse.\nTulemuseks täpselt õige pikkusega lauad. Kogemuse jagamise lõikasid läbi Eestis aset leidnud ajaloosündmused, lisas ta.\nOmandireform, mis andis tagasi eestlastelt ära võetud metsamaad, teadmisi tagasi ei andnud. Õigus saada nõustamist Kõikidel metsaomanikel on õigus saada tasuta 15 tundi atesteeritud metsakonsulendi nõustamist aastas.\nMetsaühistu liikmetele on need 15 tundi tasuta, teised peavad teenuse hinnast pool ise kinni maksma. Humala sõnul aitab konsulent omanikul metsa üle vaadata ning annab nõu selle majandamiseks.\nTegelikult ei ole omaniku jaoks nii oluline, kas sortimendi hind on paar eurot kõrgem või madalam. Jälgi eelneva töö kvaliteeti Humal teab rääkida juhtumitest, kus puit oli oskamatusest nii nässu keeratud, et palgid asusid paberipuu hunnikus ja paberipuu või peenpalk küttepuu hunnikus. Tasub vaadata, kuidas metsatöö tegijal eelnevad tööd õnnestunud on. Kindlasti paistavad siin silma need, kes mingigi aeg riigimetsas töötanud, selgitas Humal.\nSuurenda foto peenise andis veel ühe nõuande: kui metsa ülestöötamine, vedamine ja kokkuostmine kõik erinevate firmade hooleks jätta, tekib mitmekordne kontroll. Iga etapp kontrollib sortimendi kvaliteedi ja kogused üle, ning metsaomanik võib materjali mõõtmistulemustes oluliselt kindlam olla.\nEksida ei tohi ka masinad Konekesko müügijuhi Tarmo Saksi sõnul tuleb harvesteri ehk metsaraiemasinat alati enne tööde alustamist uuel langil kalibreerida. Harvesteri mõõtmise tulemusi võrreldakse võrdlusandmetega, misjärel masin vastavalt vajadusele kalibreeritakse.\nSaksi sõnul tuleb harvesteri ka vastavalt ilmaoludele kalibreerida. See tähendab, et palgi paksusele lisandub 5—10 mm. Näiteks pehme ilmaga on palgi diameeter 1 cm väiksem. Kuidas harvester järkab?\nUuemate masinate suur eelis on nende kõrge tehnoloogiline tase ehk samal ajal kui havester metsas töötab, jõuab info tehtu kohta operatiivselt kontorisse. Puud võeti maha nii, et tulemuse oleks võinud panna metsanduse õpikusse.\nSelle tulemusel võitis omanik umbes 5 eurot iga tihumeetri pealt. Metsaomanikul ei tasu peljata, et teenus on kallis — head mehed ongi kallid.\nNad toovad sulle selle raha oma oskusliku tööga tagasi ja rohkemgi veel. Lugu ilmub Lisaks saad teada, millised on erakondade tulevikuplaanid metsanduses ja kuidas ohutult metsatöid teha. Jaga lugu:.


Märtsist ja frankofooniast | Välisministeeriumi blogi\nMarch 12, 2013 by Välisministeerium\nAnn Hänni Lääne-Euroopa ja Põhja-Ameerika büroo direktor\nMärts on frankofooniakuu ja selle tähistamiseks korraldadakse ka Eestis käesoleva kuu jooksul mitmeid teemakohaseid üritusi. Prantsuse Instituut Eestis ja frankofoonsete riikide saatkonnad on kokku pannud mitmekesise ja põneva programmi, mis kestab 7.-22. märtsini ja mille raames toimus 9. märtsil juba traditsiooniliseks saanud, eelkõige koolinoortele suunatud Journée de la Francophonie. Sel aastal koguneti Gustav Adolfi Gümnaasiumisse, millel täitub 45 aastat prantsuse keele õpetamisest. Päeva pidulikul avatseremoonial esines välisministeeriumi poolt tervitusega kantsler Alar Streimann, kes muuhulgas märkis, et Eesti ametnike poolt õpitavate võõrkeelte arvestuses on prantsuse keel esimesel kohal ning Eesti diplomaatide seas on prantsuse keel tõusnud inglise keele kõrval teiseks kasutatavaks võõrkeeleks. Publiku üllatuseks lõpetas kantsler Streimann oma sõnavõtu Joe Dassin’i tuntud prantsuskeelese lauluga Le petit pain au chocolat, sütitades kuulajaid kaasa laulma ja tormiliselt aplodeerima.\nFrankofooniakuu programmi raames korraldame sel aastal esmakordselt ka välisministeeriumi poolt ürituse, mis toimub täpselt rahvusvahelisel frankofoonia päeval – 20. märtsil. Ümarlaua aruteluna kavandatud koosviibimine keskendub eesti ja frankofoonia kultuuridele.\nEestist sai Rahvusvahelise Frankofoonia Organisatsiooni (OIF) vaatlejaliige 2010. a. oktoobris Montreux’s toimunud OIFi tippkohtumisel ning 2012. a. kevadel allkirjastas Eesti välisminister Urmas Paet OIFga koostöölepingu, mille alusel jätkatakse OIFi toetusel ning koostöös Prantsusmaa, Luksemburgi ja Vallooni-Brüsseli föderatsiooniga Eesti riigiametnike prantsuse keele oskuse täiendamist. Alates aastast 1999, mil OIFi abiga käivitati Eestis prantsuse keele õppeprogramm riigiametnikele, on ligi 4000 Eesti ametnikku osalenud prantsuse keele õppes.


Õudsed lood pimedas filmiarvustuses - Filmi Rewievs\nvanus 14+ i) < p>'/> Õudne, kuid väga lõbus film, mis põhineb klassikalistel raamatutel.\nvanus 12+ Põhineb 76 arvustust Seda kohe saama\nrocko kaasaegse elu staatilise klammerdumise ülevaade\nX Y-stAmetlik treilerHirmutavad lood pimedas X Y-st X Y-st X Y-stEelmine Järgmine\nSoovita värskendustHirmutavad lood pimedas\nTehakse palju vigu, kuid tegelased püüavad üksteist aidata, hoolimata sellest, et nad on väga hirmul - ja lõpuks antakse oluline lubadus ja täidetakse seda.\nStella teeb alguses saatusliku vea, kuid töötab väsimatult selle nimel, et seda tasa teha ja sõpru päästa. Ta on küll tõrjutud, kuid kirjutamise kaudu leiab väljundi.\nMitu hetke terrorit ja veidi verd. Hirmutavad koletised. Hüpe hirmutab. Tegelased kaovad. Torkamine torkega. Kiusajad lõhuvad õllepudeleid ja peksavad pesapallikurikaga hirmutajat. Katkised kehaosad (mis monteeruvad monstrumiks). Varvaste, silmamunade jms täidisega hautis, autole visatud kuldkott kakaga. Hiiglaslik, vildakat tekitav vistrik teismelise näol. Viited Vietnami sõjale. Näidatud natsi sümbol (Nixoni plakatil).\nTeismelisel on striptiisipliiats, mis paljastades palja naise paljastab (tint jookseb torust alla); teda on peaaegu, kuid mitte täielikult näidatud. Flirt ja seksiga seotud jutud.\n„Võimalik” f-k, pluss „s-t”, „a-hole”, „põrgu”, „paganama”, „tagumiku”, „turdi”, „jäiga” kasutamine 'perv', 'vait', 'jumal küll'. Rassiline läkatus ('märgkattega') on nii suuline kui ka kirjutatud.\nNäidatud on 1968. aasta kaubamärgid: Tootsie Roll, Coca-Cola (kiirtoidutopsis, millel logo peal).\nTeismelised kiusajad joovad / joovad end Halloweeni õhtul. Teismelise ema hüüab: 'Kas sa oled jälle purjus?'\nVanemad peavad seda teadmaHirmutavad lood pimedason õudusfilm, mis põhineb Alvin Schwartzi populaarsel raamatusarjal 1980. aastate algusest. See on õudusfännidele hästi tehtud ja lõbus, kuid noorematele vaatajatele liiga hirmutav ja närviline. Oodake terrori hetki, natuke verd, hüppehirmutisi ja jube koletisi. Tegelane pussitatakse torkega ja näidatakse jämedaid asju (silmamunad, katkised varbad, katkised pead jne); kehaosad monteerimiseks monteeritakse. Teismelisel on striptiisipliiats, mis paljastab palja naise kallutatuna (kuigi midagi graafilist pole näidatud) ning seal on veidi leebet flirtimist ja seksiga seotud juttu (tegelast nimetatakse perviks). Keel sisaldab (võimalikku) f - k, pluss s - t, a - auk ja veel mõne sõna, sealhulgas rasside ropendamist. Teismeliste kiusajaid näidatakse purjus, purustades õllepudeleid; ühe teismelise ema küsib: 'Kas sa oled jälle purjus?'\nTäiskasvanud Kirjutas SarahMcKay1964 8. august 2019 vanus 12+\nOlen 5 lapse vanem, üks neist on 12-aastane ja tahtis väga seda filmi vaatama minna. Ja ma vihkan hirmutavaid filme, ütlesin kohe, et ma ei lähe seda vaatama ... Teata sellest arvustusest Täiskasvanud Kirjutas TurtleKid2001 13. august 2019 vanus 13+\nPalju hirmutavaid koletisi ja deemoneid, mõned surnud sassi läinud nägudega. Palju hüppeid. Teismelised räägivad noorest tüdrukust, kes end üles poos .... Teata sellest arvustusest\nLaps, 12-aastane 10. november 2019 vanus 12+\nSee film oli päris hea, pigem pingeline kui õudne. Mõju tehti hästi ja seal oli nagu 5 või 6 hüppehirmu. Tundlikud lapsed peaksid ... Jätka lugemist Teata sellest arvustusest Teismeline, 13-aastane Kirjutanud Lp2007 30. september 2020 vanus 10+\nSee on hea film, mida ma kinodes vaatasin ja kartsin mitu korda. Kui mõtlete selle filmi vaatamisele, ütlen lihtsalt, et minge selle juurde. See ... Jätka lugemist Teata sellest arvustusest\nLisage oma hinnangVaata kõiki 76 lapse arvustust .\nPimedas rääkimiseks mõeldud hirmutavates lugudes kutsutakse nohikut, õudust armastavat väljatõrjutud Stellat (Zoe Margaret Colletti) tungivalt 1968. aasta Halloweeni öösel välja tulema koos oma kahe valesti sobiva sõbra Augie (Gabriel Rush) ja Chuckiga (Austin Zajur) . Nende plaan on linnakiusajat (Austin Abrams) jantida, kuid nad tabatakse ja jälitatakse. Sissesõidul pardivad teismelised linnast mööduva üksildase Ramoni (Michael Garza) autosse. Hiljem, kui rannik on selge, viivad nad Ramoni kohalikku kummitamajasse ja räägivad talle legendist Sarah Bellowsist, kelle vaim räägib väidetavalt hirmutavaid lugusid ja paneb lapsed kaduma. Salajast ruumist leiab Stella Sarahi tegeliku raamatu ning enne hakkavad juhtuma hirmutavad asjad ja lapsed hakkavad kaduma. Stella peab välja selgitama Sarah Bellowsi tegeliku loo ja seadma asjad paika enne, kui tema enda nimi raamatus esile kerkib.\nMeeleolult ja toonilt mõnevõrra sarnane See , sellel tohutult meelelahutuslikul hirmutaval lool on oma vaimustavalt deemonlik vibe, millel on tugevad karakterid, silmatorkav õhkkond ja raevukad ehmatused. Alvin Schwartzi 1980. aastate alguse lühikeste õuduslugude kogumiku põhjal (Stephen Gammelli kohutavate illustratsioonidega), mis oli mõeldud lastele,Hirmutavad lood pimedasvalmistab omaenda mütoloogia viisiks pakkida raamatute minijutud ühtseks looks. 1968. aastal loodud film loob omamoodi vabaduse, milles noortel kangelastel on ruumi ja võimalusi linna peal ringi joosta ja oma asju ajada. (Stella tuba on täis klassikalisi õudusfilmide plakateid ja koletisajakirju, samuti poolik lugu tema kirjutusmasinas.) Meile meeldib nendega koos hängida ja nende kummituslik tagaajamine on salaja nii põnev kui ka hirmus.\nSee algab Halloweeni öösel ja siis Elavate surnute öö mängib sissesõidul, samal ajal kui Vietnam hõljub taustal ja Richard Nixoni tagasivalimine on kohe nurga taga. Oscari võitnud filmitegija / koletiste looja Guillermo Del Toro - kes kirjutas koosÕudsed loodstsenaarium koos temaga Trollijahtijad kaasautorid Dan ja Kevin Hageman - näib, et see on lisanud Ramoni tegelaskuju, et tõsta esile fanatismi, mis võib olla sama hirmutav kui kummitused. Eesotsas hoiab andekas Norra režissöör Andre Ovredal mõõdetud, pingelist tempot ja kasutab füüsilist ruumi - sh kummitavat Bellowsi maja, maisipõldu, jube haiglat ja isegi magamistuba - suurepäraseks šokeerivaks efektiks.Hirmutavad lood pimedaskas kraamist saab mitmeaastane korduvvaatamine, kui pakane on kõrvitsal.\nPered saavad sellest rääkidaHirmutavad kauplused, mida pimedas rääkidavägivald. Kui palju näidatakse või ei näidata? Kuidas see sind tundma pani? Milline on meediavägivalla mõju lastele?\nKui õudne on film? Milline on hirmutavate filmide köitvus? Miks inimestele meeldib karta?\nKuidas on film raamatutega võrreldav, kui olete neid lugenud?\nKuidas kiusajaid kujutatakse? Mis nendega juhtub? Millised on veel mõned viisid kiusajatega hakkama saamiseks?\nKas Stella on tugev naistegelane? Mis on tema vead? Mis on tema tugevused? Kui palju ta jõuab teha, isegi kui ta on hirmul?\nOsades: Zoe Margaret Colletti, Michael Garza, Austin Zajur\nMPAA selgitus: terror / vägivald, häirivad pildid, temaatilised elemendid, keel, sealhulgas rasside epiteedid, ja lühikesed seksuaalsed viited\ngalaktika valvurid, köide 2 plakat


Merkuuri kandja kasutamine - Kunsti-meediumid 2020\nMaski kandmine aitab takistada koroonaviiruse levikut haigestunult tervetele (Detsember 2020)\nIga figuuri jäsemed saavutatakse kiire löögiga\nselles Wendy Artini akvarelli visandis.\nŽestjooniste või kiirete õpingute peale mõeldes näen end käepärase pliiatsiga - see on alati mõistlik selliste meeleolukate, krapsakate sessioonide jaoks. Wendy Artini vapustavate akvarellmaalide visandite vaatamine on aga mulle näidanud uusi võimalusi, kuidas joonistada figuur mõne minutiga ja vaid mõne löögiga.\nNagu ma kellelegi ütlen, hakkasin Artist Daily-sse tulles tõesti mõistma, mida akvarell meediumina teha võiks. Kuid seni polnud ma tõesti näinud kunstnikku, kes tõlgiks inimkeha voolavuse akvarelliga. Akvarellil võib olla oma mõte ja inimkuju maalimine on kunstniku üks raskemaid oskusi meisterdamisel. Kuid Artin paneb selle vaeva nägema. Vaid löögi või kergelt toonitud värviga basseini abil loob ta jäseme, kõhu või kogu keha. Teosed on lihtsad, kuid keerukad ja minu arvates näitavad need tõepoolest seda, mida akvarell teha saab.\nTavaliselt alustab Artin akvarellimaali, töötades väljapoole, kinnitades käe või pea oma kohale ja minnes sealt edasi, hoides samal ajal silma peal kogu figuuri ümber, et proportsioone võrrelda. Samuti on ta väga ettevaatlik, segades kõiki servi, mida ta soovib pehmendada. Artinile meeldib töötada märjalt märjale, kuid servade tagasitõmbamiseks on ülioluline oodata, kuni maal on piisavalt kuivanud, seetõttu hoiab ta alati blottide valmistamiseks paberrätikut.\nMarzia Reaching - autor Wendy Artin,\nArtini väljendusrikas huvi inimese kuju vastu sobib suurepäraselt akvarelli väljendusrikaste võimalustega. Inspireerivamate kunstnike ja nende akvarellide maalimise tehnikate jaoks haarake ajakirja Watercolor Artist uusim number. Ajakiri on värav selle elavhõbeda, pidevalt muutuva meediumi mõistmiseks. Samuti pakutakse samm-sammult meeleavaldusi, mis näitavad, kuidas tippkunstnikud loovad abstraktse ja realistliku akvarellikunsti. Kuidas te ei saa sellist ressurssi omaks võtta? Ma tean, et mul on! Nautige,


Kuldmuna gala 2017 menüü - Bestmarketing\nKuldmuna gala 2017 menüü\nKuldmuna gala lauad katab 20-aastase kogemusega Carmen Catering. Menüü on koostanud peakokk Jevgeni Ševtšuk, kes ammutas inspiratsiooni põhjamaisest köögist ja kohalikust Eesti toorainest. Gala toimub peale Passwordi konverentsi 17. märtsi õhtul algusega kl 20.00.\nAasta olulisima loovusfestivali Kuldmuna gala toimub 17. märtsil Saku Suurhallis. Festivali gala on ühtlasi ka turunduskonverentsi Password lõpugala, mis toob kokku pea 800 erialainimest nii Eestist kui välismaalt. Tegemist on läbi aegade suurima turundussündmusega, kus peateemaks on tarbija käitumine ja selle mõistmine (business meets consumer).


Kuidas saaks vanaema lapselapsele elatisraha maksta? - Perekonnaõigus - vastused.ee\nKuidas saaks vanaema lapselapsele...\nKüsimus: Kuidas saaks vanaema lapselapsele elatisraha maksta?03.04.2012\nminu pojal on 7-kuune laps. Elasid naisega koos, nüüd ajas ta välja oma korterist ja poeg elab nüüdsest minu juures. Pojal tööd ei ole siin ja saab toimetulekutoetust 76 eurot valla poolt. Lapse ema aga nõuab raha ja lubas anda kohtusse. Olen seda last aidanud ise ja ostnud kõik mis vaja vankritest riieteni ja veel rahaliselt ka toetanud aga tõendada pole ju kohtus millegagi. Küsimus siis oleks,et kas vanaema saab maksta mingi summa poja eest, et laps ei peaks kannatama? Kuni poeg saab tööle aga see peaks olema ametlikult, sest selle naisega ma kokkulepet sõlmida ei saa. Lugesin siin, et ühele lapsele elatisraha on 145 eurot aga nii suurt summat me maksta momendil ei saa. Mis teha ja kuhu peaks pöörduma? Ette tänades ja parimate soovidega,\nAlaealise lapse ülalpidamiskohustus lasub eeskätt tema vanematel, seega peaks lapse ülalpidamiseks elatist maksma Teie poeg, mitte Teie isiklikult. Juhul, kui lapse isa asemel maksate Teie lapsele elatist, võib kohus lugeda ülalpidamiskohustuse lapse isa poolt mittetäidetuks. Selle vältimiseks kandke elatis esmalt lapse isa kontole ja seejärel lapse isa kontolt lapse ema kontole, märkides selgitusse nt "elatis aprillikuu eest".


Meist – Tallinna Ülikooli üliõpilaskond\nTõmba logo vajaliku formaadina siit.\nLogo tohib kasutada üksnes ülal näidatud kujul ja värvides. Kui kasutuskoht vähegi võimaldab, peab kasutama värvilist versiooni. Logo ei tohi muuta, deformeerida ega ebakvaliteetselt eksponeerida.\nEksmati on elanud terve elu Laias laanes. Lapsena laulis ta Laialaane mudilaskooris, noorukina tegi oma bändi, kus jänes mängis trummi, karu flööti ja ta ise laulis ning tinistas ka kitarri. Muidugi on Eksmati ka aega teeninud ja seda nimelt metsaväes. Nüüd osaleb ta Kaitseliidu Tallinna Ülikooli rühma tegemistes ja kaitseb kõiki TLÜ tudengeid koos teiste vapratega.\nTALLINNA ÜLIKOOLI TEKKEL\nTallinna Ülikooli tekkel on kirsipunase äärega ja kreemikasvalge. Tekli laele tikitud ornamendi läbipõimunud katkematu joon sümboliseerib Tallinna Ülikooli liikmete vahelist sidusust ja aitab meeles pidada ülikooli väärtusi. Valge tähendab akadeemilist vaimsust ja vabadust, punane ülikoolipere ühtekuuluvust ning must akadeemilist nõudlikkust ja isamaalisust.Teklit võivad kanda üliõpilased, vilistlased, rektor, prorektorid, ülikooli senati liikmed, korralised professorid, dotsendid, lektorid, teadurid, vanemteadurid ja assistendid. Esimese kursuse tudengid saavad endale tekli soetada alates teisest semestrist. Samal ajal tänatakse ka parimaid esimese kursuse tudengeid Teklitseremoonial, kus nad saavad tekli kingituseks. Tekli saab soetada üliõpilaskonna kontorist, ruum S-139.\nTALLINNA ÜLIKOOLI SÕRMUS\nTallinna Ülikooli sõrmuste valikus on hõbesõrmus, ülekullatud ja kuldsõrmus. Sobiva suuruse saab välja valida üliõpilaskonna kontoris (S139). Sõrmused valmivad hinnatud Roman Tavast OÜ-s. Sõrmuseid tellitakse kaks korda aastas (sügisel ja kevadel).\nTallinna Ülikooli üliõpilaskond omistab teenetemärgid isikutele, kes on oma tegevusega panustanud Tallinna Ülikooli üliõpilaselu edendamisse või on teiste saavutustega silma paistnud ja meie ülikooli väärtust tõstnud.\nKõigil üliõpilastel on õigus teha teenetemärkide komisjonile ettepanek inimeste kohta, kes on autasu ära teeninud. Komisjon omistab teenetemärgid novembris ning need antakse pidulikult üle üliõpilaskonna sünnipäeva tähistamisel.\nVolikogu poolt määratud volikogu esindaja;\nÜliõpilaskonna juhatuse esimees;\nÜliõpilasnõukogude juhatuste koosolekul valitud üliõpilasnõukogude esindaja;\nVolikogu poolt nimetatud kaks (2) üliõpilaskonna esindusorgani vilistlaste\nesindajat, kellest ühele on varasemalt omistatud teenetemärk;\nVolikogu poolt nimetatud ülikooli doktorant.\nSaada kiri aadressile spiiker@esindus.ee, kus on kirjas:\n1. Esitatava kandidaadi nimi ja kontaktandmed\n2. Teenetemärkide klass, kuhu kandidaat esitatakse\n3. Põhjendus, miks kandidaat väärib teenetemärki\n4. Sinu nimi ja kontaktandmed\nMaecenatus Studiosorum (toetaja-märk). Antakse isikule, kes on pikaajaliselt toetanud üliõpilaskonna arengut ja tegevust. Antakse Tallinna Ülikooli rektorile tema ametiaja lõppedes. II järgu teenetemärk antakse üliõpilaskonna esindajale väljaspoolt ülikooli.\nStudiosus Assiduus (tegutseja-märk). I järgu teenetemärk antakse ülikooli üliõpilasele või vilistlasele silmapaistva tegevuse eest üliõpilaskonna arendamisel. II järgu teenetemärk antakse ülikooli üliõpilasele panuse eest üliõpilaskonna töösse.\nStudiosus Magnificus (suur tudeng). Antakse ülikooli üliõpilasele silmapaistva üksiksaavutuse eest ülikooli üliõpilasena esinedes või ülikooli esindades.\nMaecenatus Studiosorum I klassi II järgu pälvisid pikkaegsed üliõpilaskonna toetajad ja koostööpartnerid endine õppeprorektor ja rektori kohusetäitja Priit Reiska ja õppeosakonna juht Helen Joost.\nStudiosus Assiduus II klassi I järgu pälvis pikkaegne üliõpilaskonna aktivist ja üliõpilaskonna personalijuht Triin Taal.\nStudiosus Assiduus II klassi I järgu pälvisid üliõpilasaktivist ning endine Eesti Üliõpilaskondade Liidu asejuht Joonatan Nõgisto ja pikaaegne üliõpilaskonna liige, endine spiiker ja dokumendihaldur Marijell Niinepuu.\nStudiosus Magnificus III klassi I järgu pälvisid German Golub, Sander Lebrecht, Antero Noor, Juss Saska lühifilmi “Mu kallid laibad”, mis pärjati 2020. aastal Ameerika Filmiakadeemia poolt parima rahvusvahelise mängufilmi kategoorias kuldmedaliga.\nStudiosus Magnificus III klassi II järgu pälvis üliõpilaskonna Rohelise Kuu projektijuht Katerina Chantzi ning 2020. a üliõpilaste teadustööde riiklikul konkursil preemikohaga lõpetanud:\nMihkel Salur doktorantide kategoorias konkursitöö „Kasulikud makromolekulid Läänemere punavetikatest: karakteriseerimine, ajalis-ruumiline varieeruvus ja potentsiaalsed rakendused” eest;\nAlland Parman magistritaseme konkursitöö „Elutähtsat teenust tagavate info- ja kommunikatsioonitehnoloogia teenuste seesttellimine ja väljasttellimine Elering AS näitel” eest;\nKelly Altoja bakalaureuseastmes konkursitöö „Väikelaste emade tajutud vanemlik kompetentsus ja selle seosed tajutud sotsiaalse toetuse ja depressiivsusega” eest;\nMark Gortfelder – doktorantide tasemel konkursitöö „Sündimuse nüüdisajastumine Eestis: 1850–1899 sündinud naiste individuaalandmete analüüs” eest;\nKrister Kruusmaa – bakalaureuseastmes konkursitöö „Moritz von Engelhardti ja Friedrich Parrot’ reis Krimmi ja Kaukasusse 1811. aastal – Tartu Ülikooli uurimisreiside eelkäija” eest;\nMaecenatus Studiosorum I klassi II järgu pälvis Britt Järvet\nStudiosus Assiduus II klassi I järgu pälvis Rando Aljas\nStudiosus Assiduus II klassi I järgu pälvisid Lisanna Ots, Karolin Kriiska ja Lydia Kurus\nStudiosus Magnificus III klassi I järgu pälvisid Maaren Aare ja Daniel Zaitsev.\nStudiosus Magnificus III klassi II järgu pälvisid 2018. a üliõpilaste teadustööde riiklikul konkursil preemikohaga lõpetanud: Karin Hanga, Alessandra Baltodano, Igor Kopõtin, Kadri Tolsberg ja Mari-Liis Ojaperv.\nKarin Hanga konkursitöö „Puuetega inimeste sotsiaalse rehabilitatsiooni vajaduse eelhindamise ja rehabilitatsiooniteenuste sisu kujundamine Eestis” eest;\nAlessandra Baltodano konkursitöö „Aja Küsimus: Asjad, rütmid ja eetika Ballena Rahvuspargis” eest;\nIgor Kopõtin konkursitöö „Rahvuslus ja lojaalsus Eesti sõjaväes vähemusrahvuste näitel 1918-1940” eest;\nKadri Tolsberg konkursitöö „Mälustrateegiate kasutamine 3. ja 6. klassis” eest;\nMari-Liis Ojaperv konkursitöö „Kehalist aktiivsust ja energiakulu mõjutavad faktorid kehalise kasvatuse tunnis erineva üldise füüsilise vastupidavusega 3.-7.klassi õpilastel” eest\nStudiosus Assiduus II klassi I järgu pälvisid Karl Andreas Sprenk ja Eva Liina Kliiman.\nKarl Andreas Sprenk alustas üliõpilaskonna töös osalemist CIVITASe töös ning seejärel ka seda juhtides. Karl oli mitu koosseisu ühiskonnateaduste instituudi nõukogu liige, kus ta esindas üliõpilasi ja nende arvamust ja oli üliõpilaskonna juhatuse liige majandus- ja finantsvaldkonnas 2016/17 tegevusaastal. Tema juhtimise all loodi süsteemid, mis igapäeva kontori tööd oluliselt paremuse poole suunasid.\nEva Liina Kliiman oli üliõpilaskonna juhatuses 2016/17 aasta sotsiaalvaldkonna aseesimehe kohal ja on EÜL volikogu liige. Eva suutis lühikese ajaga palju head korda saata. Ta seisis südamega erivajadustega tudengite eest ja tema abiga paigaldati ka häälfunktsiooniga liftid ülikooli.\nStudiosus Assiduus II klassi II järgu pälvis Tauri Kirsipuu.\nTauri Kirsipuu on alates 2014 aastast aktiivselt osalenud üliõpilaskonna organisatsioonides nii Digitech liikme kui juhina, volikogu liikmena, senati liikmena ja järelevalvekomisjoni liikmena. Ta on alati kohusetundlikult koosolekutel osalenud ning nii mõtete kui tegudega panustanud erinevate üksuste töösse ning aidanud kaasa üliõpilaskonna arengule oma kogemustepõhise sisendiga.\nStudiosus Magnificus III klassi I järgu Kerttu Tihti ja Milvi Mõsovski.\nKerttu Tihti alustas Digitechis liikmena ning jätkas asejuhina. Ta on olnud silmapaistev volikogu liige ja hiljem järelevalvekomisjonis. Kerttu on oma kaine mõistuse ja ratsionaalsusega on olnud pikalt alustalaks üliõpilaskonnas, võttes vastutusrikkalt oma tööd ja kõiki oma tegevusi.\nMilvi Mõsovski Alati osavõtlik, abivalmis ja rõõmsameelne – Milvi Mõsovski on palju rohkem kui lihtsalt majahaldur, ta on aastate jooksul olnud tudengitele usaldusväärseks sõbraks, kelle poole võib pöörduda teades, et su mure saab lahenduse ning sinusse suhtutakse mõistvalt ja toetavalt.\nStudiosus Magnificus III klassi II järgu pälvisid 2017. a üliõpilaste teadustööde riiklikul konkursil preemikohaga lõpetanud: Rainer Mälk, Tambet Muide, Martin Paluoja, Artur Alajaan, Ere Arbeiter, Jekaterina Koort, Marie Tiitsmann, Oliver Paukson ja Hannaliis Jaadla.\nRainer Mälk (Tallinna Ülikool) konkursitöö „Maareformi rakendamise protsess Saaremaal Lümanda valla mõisate näitel 1919-1925” eest;\nTambet Muide (Tallinna Ülikool) konkursitöö „Jalgrattaseltsid Eestis (1888-1918)” eest;\nMartin Paluoja (Tallinna Ülikool) konkursitöö „Pronatalistlik retoorika Eesti rahvastikuteemalises avalikus arutelus Õhtulehe näitel” eest;\nArtur Alajaan (Tallinna Ülikool) konkursitöö „Keskaegsete linnuste uurimisvõimalusi interdistsiplinaarses kontekstis: Saksa ordu linnused 13. sajandi Liivimaal” eest;\nEre Arbeiter (Tallinna Ülikool) konkursitöö „Osalusdiskursus: kaasamine lastekaitse hindamispraktikate kontekstis − lastekaitsetöötajate, vanemate ja laste perspektiiv” eest;\nJekaterina Koort (Tallinna Ülikool) konkursitöö „Maastik shanshui 山水 Hiina võimu ja vaimu diskursuses: vaade läbi Song’i dünastia kulgemisõpetuse” eest;\n(Tallinna Ülikool) konkursitöö „Visuaalkunstiteraapia grupp epilepsiaga laste sotsiaalse pädevuse toetamiseks” eest;\nOliver Paukson (Tallinna Ülikool) konkursitöö „Mõistuse ja vere vahel: MMA sportlaste hegemooniline maskuliinsus” eest;\nHannaliis Jaadla (Tallinna Ülikool) konkursitöö „Suremus Tartu linna luteriusulises rahvastikus 19. sajandi lõpul” eest;\nII klassi I järgu teenetemärgi pälvis Anni-Korts Laur.\nAnni-Korts Lauri ajal aseharidusena sai alguse tudengite teadusprojektide rahastamine üliõpilaskonna kaudu. Samuti pühendas ta väga suure aja hariduse kvaliteedist rääkimisele ja tudengite harimisele sel teemal. Hiljem sai temast Eesti Üliõpilaskondade Liidu poliitikanõunik.\nII klassi II järgu teenetemärgid pälvisid Rasmus Peeker, Taiki-Viia Tungal ja Romil Rõbtšenkov.\nRasmus Peeker alustas riigiteaduste instituudi üliõpilasnõukogus, kus ta jõudsalt vedas eest õppekavade tagasisidestamist just üliõpilaste poolt. Ta viis läbi intervjuusid ning tulemused edastati instituudile. Peadselt valiti Rasmus ka volikogu liikmeks, kust ta kiiresti liikus edasi üliõpilaskonna haridus- ja teaduspoliitika nõunikuks. Haridus- ja teaduspoliitika nõunikuna oli Rasmus musternäidis. Ta vedas korrektselt ja jõudsalt eest teadusprojektide konkursse, andis kvaliteetset sisendit senati ning õppekomisjonide aruteludesse ning osales ELU õppeaine väljatöötamisel. Rasmuse töö kvaliteet oli laitmatu ning temaga koos töötamine täielik lust.\nTaiki-Viia Tungal üliõpilaskonna töösse ja arengusse panustanud juba alates 2009. aastast. Ta alustas informaatika instituudi üliõpilasnõukogu liikmena, kuid liikus kiirelt juhtivatele positsioonidele. Ta on olnud üliõpilasnõukogu aseesimees ning mitmeid aastaid ka üliõpilasnõukogu juhatuse esimees. Lisaks panustas ta aastaid tuutorina tudengite heaollu. Ta on osalenud mitmeid aastaid volikogu töös, olles nii volikogu liige, erinevate komisjonide esimees kui ka spiikri kohusetäitja ning spiiker. Tema põhjalikus ning teadmised üliõpilaskonnast ning dokumentidest tõstsid nii volikogu kui ka üliõpilasnõukogu taset.\nRomil Rõbtšenkov oli oma bakalaureuse õpingute ajal aktiivne üliõpilaselusse panustaja ning juhtis üliõpilasnõukogu Ifik@d edukalt. Tema on üks inimene, kelle tegutsemine on aidanud suurendada head koostööd DigiTechi ja Digitehnoloogia instituudi töötajate vahel. Õppejõuna on ta samuti jätkanud aktiivset panustamist üliõpilaste elu paremaks tegemisega.\nIII klassi II järgu teenetemärgid pälvisid Monika Reppo, Ave Jüriöö, Ada Claire Davis-Nouri, Oliver Koit ja Triin Bõstrov.\nMonika Reppo pälvis teenetemärgi konkurstitöö eest ühiskonnateaduste ja kultuuri valdkonnas magistriõppe üliõpilaste astmes. Monika Reppo pälvis 2. preemia konkursitöö „Klaasnõude tarbimine kesk- ja uusaegsetes hansalinnades Revali (Tallinna) näitel” eest.\nAve Jüriöö pälvis teenetemärgi konkursitöö eest ühiskonnateaduste ja kultuuri valdkonnas rakenduskõrgharidusõppe ja bakalaureuseõppe üliõpilaste astmes. Ave Jüriöö pälvis 3. preemia konkursitöö „Intertekstuaalsuse esinemine täispikkade Eesti mängufilmide arvustustes” eest.\nAde Claire Davis-Nouri pälvis teenetemärgi konkursitöö ühiskonnateaduste ja kultuuri valdkonnas rakenduskõrgharidusõppe ja bakalaureuseõppe üliõpilaste astmes. Ade Claire Davis-Nouri pälvis 2. preemia konkursitöö „Hõimude jurisdiktsioon Ameerika Ühendriikides: Abielu, lahutus ja hooldusõigus” eest.\nOliver Koit pälvis teenetemärgi konkursitöö bio- ja keskkonnateaduste valdkonnas magistriõppe üliõpilaste astmes. Oliver Koit pälvis 2. preemia konkursitöö „Tuhala karsitala hüdroloogiline ja hüdrogeoloogiline uuring” eest.\nTriin Bõstrov on hea eeskuju edukast ja aktiivsest tudengist Tallinna Ülikoolis inspireerides ka teisi suurteks tegudeks. Lisaks tema igapäeva põhitööle avalikus sektoris ja õpingutele rahvusvaheliste suhete magistrantuuris, on Triin aastaid teinud aktiivselt vabatahtliku tööd ja sealhulgas panustanud aktiivselt ka tudengiellu. Alates augustist 2016 kuni augustini 2017 juhtis vabatahtlikuna Tallinna Ülikooli Rahvusvaheliste suhete ringi (inglise keeles Tallinn University International Relations Society). Tema eestvedamisel on TLU IRS korraldanud mitmeid erinevaid avalikke loenguid. Vabatahtliku juhatusega on Triinu juhtimisel suudetud n-ö taaselustada tudengiorganisatsiooni tegevus, tuua kokku erinevaid osapooli, sealhulgas tudengid nii Eestist kui ka välismaalt ja pakkudes arendavaid teadmisi, kaasates eriala eksperte NATO-st kui ka Ameerika Ühendusriikidest.\nII klassi II järgu teenetemärgid pälvisid Sandra Horma, Merlin Porkma, Siim Salula, Kalle Sepp.\nSandra Horma võttis RASI üliõpilasnõukogus tegutsemise kõrvalt üliõpilaskonna volikogus kanda ka asespiikri vastusrikka rolli, mille järel sai temast esimene üliõpilaskonna volikogu naisspiiker. Oma kahe ametiaja jooksul paistis ta oma töös silma täpsuse ja konkreetsusega ning tegutses ühtse meeskonnana koos üliõpilaskonna juhatusega.\nMerlin Porkma tegutses kolme hooaja jooksul Tallinna Ülikooli Sümfooniaorkestri kontsertmeistrina. Oma professionaalsuse, rahuliku ja samas nõudliku meelega panustas ta orkestri kunstilise taseme tõusu, tänu millele on seda üha enam hakatud nimetama Eesti parimaks amatöörorkestriks.\nSiim Salula alustas psi üliõpilasnõukogus ning liikus sealt edasi volikokku, kus ta õige pea spiikriks valiti. Keerulisel ajal hoidis ta inimesi koos ning juhtis istungeid karmikäeliselt, andes hea eeskuju ka tulevastele spiikritele.\nKalle Sepp on olnud Tallinna Ülikooli Meeskoori eestvedaja ja dirigentide kõrval oluline juht ligi 15 aastat. Ta oli 10 aastat koori president, korraldades selle aja jooksul vabatahtlikuna kogu koori tegevust. Lisaks on ta ka tunnustatud solist, kes oma tegevustest avalikkusele rääkides on alati esile tõstnud oma eriala ja ülikooli. Kalle on nii oma õpingute ajal kui ka vilistlasena osalenud kümnete Tallinna Ülikooli sündmuste korraldamisel ja läbiviimisel mitmetes eri rollides. Ta tegutses ka aktiivselt Tallinna Ülikooli üliõpilasesinduses 2000ndate alguses, mil üliõpilased võitlesid edukalt nii Tallinna Ülikooli nime kui ka üliõpilaselamute renoveerimise eest.\nIII klassi I järgu teenetemärk omistati Kaidi Kivioja’le, kes esindas Eestit 2016. aasta suveolümpiamängudel ning saavutas seal triatlonis 44. koha.\nIII klassi II järgu teenetemärgid said Mariliis Eensalu, Ivan Lavrentjev, Sander Paekivi, Rave Puhm, Ingel Terasmees-Mellik.\nMariliis Eensalu esindas noore spetsialisti ja TLÜ geoökoloogia vilistlasena Eestit rahvusvahelisel kõrgetasemelisel ookeaniteemalisel konverentsil Our Ocean, One Future Washington D.C.-s.\nIvan Lavrentjev on autoriks bakalaureusetööle „1993. aasta Narva autonoomia referendumi läbiviimine ja -kukkumine”, mis pälvis Eesti Teaduste Akadeemia üliõpilaste teadustööde auhinna, HTM üliõpilaste teadustööde riikliku konkursil 1. preemia ühiskonnateaduste ja kultuuri valdkonnas ning Rahvusarhiivi 2015. aasta tudengipreemia.\nSander Paekivi lühiloeng “Inimkeele dünaamika modelleerimine” valiti Eesti Teaduste Akadeemia kolme minuti loengute konkursi võidutööde hulka.\nRave Puhm pälvis HTM üliõpilaste teadustööde riiklikul konkursil 1. preemia terviseuuringute valdkonnas oma magistritööga „Laste loovust ja heaolu toetav savitöö eelkooli kunstitundides”.\nIngel Terasmees-Mellik pälvis HTM üliõpilaste teadustööde riiklikul konkursil 1. preemia ühiskonnateaduste ja kultuuri valdkonnas oma magistritööga „Haridusliku erivajaduse diskursuse konstrueerimine Eesti trükimeedias Postimehe arvamuslugude näitel”.\nTänukirjad: Helen Mägi, Karmen Aasma, Kristina Marfeldt, Marleen Valdmaa, Artur Adamson, Erle Neeme, Regina Maslova, Tauri Kirsipuu, Kerttu Tihti, Silver Fokin, Aivo Jääger, Teele Teras, Annika Nässi, Jonas Kunnberg, Taiki-Viia Tungal, Martin Paluoja, Martin Merimaa, Doris Kahu, Elizaveta Cheremisina, Merlin Hurt, Ago Kitsemets, Karl Mattias Sepp, Sander Paekivi, Reetta Hämäläinen, Kevin Piperal, Kerli Saarelaid, Anna Vahter, Saskia Tõugjas, Laura Laaster, Liisi-Ann Karro, Anastasia Sovtšhenkova, Gerda Jürgen, Andri Sisask, Leane Jefimova, Sander Eerik Sandrak.\nII klassi I järgu teenetemärgid pälvisid Katrina Koppel, Enelin Paas, Aavo Kubja, Monika Maljukov, Joonas Pärenson, Marko Vainu.\nKatrina Koppel alustas üliõpilaskonnas 2011. aastal kursusevanemana, oli üliõpilasnõukogu Civitase liige ning hiljem üliõpilaskonna aseesimees haridus- ja teadusvaldkonnas. Esindas üliõpilaskonda ülikooli senatis ja akadeemilise raamatukogu nõukogus ning Eesti Üliõpilaskondade Liidus. Lisaks edukale teadusnädalale alustas uusi projekte nagu praktikavõimaluste pakkumine üliõpilaskonnas ning Ööraamatukogu.\nAavo Kubja oli üheks Psühholoogia Instituudi üliõpilasnõukogu PSI asutajaliikmeks, kes andis olulise panuse selle üliõpilasnõukogu arengusse. Veelgi suurema panuse on ta aga andnud kultuurivaldkonda, eelkõige TLÜ traditsiooniliste ürituste korraldamisse – tema eestvedamisel on toimunud muuhulgas mitmed Peda Folgid ja Kirjanduse ja Muusika õhtud. Oli aastatel 2007-2010 ÜK volikogu liige, juhtinud ka ÜK volikogu arenduskomisjoni. On olnud ka tuutor, Lastetoa vabatahtlik, TLÜ ÜK ajalehe küljendaja.\nMarko Vainu on andnud olulise panuse üliõpilasnõukogu MooL töösse selle juhtimisel 2011-2013, teda on kirjeldatud kui “MooL’i hinge”, ilma kelleta poleks instituudis midagi toimunud. Praegu on ta üliõpilaste esindaja TLÜ Loodus- ja terviseteaduste instituudi õppekolleegiumis. Samuti on märkimisväärne tema eeskujulik töö tudengite esindajana Tallinna Ülikooli senatis alates 2011. aastast kuni tänase päevani.\nIII klassi Studiosus Magnificus teenetemärgid said Elisa Avik ja Jaan Kalmus Jr, kes on Tudeng TV asutajaliikmed ja põhilised eestvedajad. Tudeng TV asutati 2013. aastal TLÜ erinevate erialade tudengite algatusel Tallinna Ülikooli üliõpilaskonna klubina ning tudengite hääletoruna, mis on möödunud kahe aasta jooksul jõudsalt kasvanud ja muutunud võrdlemisi iseseisvaks MTÜ-ks, mis pakub rohkelt eneseteostusvõimalust vägagi erinevate erialade tudengitele. Tudeng TV-l on tänaseks olemas oma veebikanal, üks regulaarne saade ning selle uudislugusid kajastatakse sageli ka internetimeedias, kus see jõuab laiema vaatajaskonnani. Tudeng TV’d võib pidada üheks Tallinna Ülikooli tudengite edulooks ja selle loojad väärivad tunnustamist.\nTänukirjad: Helen Mägi, Eva-Maria Vaher, Karmen Aasma, Karl Sprenk, Egon Erik Holger Liinar, Regina Maslova, Kaarle Olavi Varkki, Liis Ivaste, Monika Lell, Triin Heinaste, Helen Loos, Hele-Riin Metsal, Elis Koor, Marianne Jõesaar, Karin Salu, Doris-Marii Kondrat, Liisi Sepp, Taiki-Viia Tungal, Tauri Kirsipuu, Anna Vahter, Jakob Mellov, TLÜ turundus- ja kommunikatsiooniosakond, TLÜ rektoraat, Oaasi juhataja Jonas Kunnberg, Marleen Rootamm, Elina Lait, Anna-Helena Purre, Triin Roos ja Andrus Muuga.\nKõige säravama I klassi I järgu teenetemärgi sai Mailis Ostra, kes alustas oma teed kursusevanemana, kust jõudis üliõpilasnõukokku ning selle juhatuse esimeheks, samal ajal ka volikogu arenduskomisjoni ning üliõpilaskonna juhatusse, milles ta oli tegev seni rekordilised kolm ametiaega. Tema tegevus ulatus ülikoolist välja, tegutsedes eeskujuliku üliõpilasesindajana Eesti Üliõpilaskondade Liidu volikogus ja Tallinna Üliõpilaskondade Ümarlaua üldkogus.\nII järgu II klassi teenetemärgid said Kadri Kiigemaa ja Reivo Maasik.\nKadri Kiigema on läbi ja lõhki ülikooli inimene. Tema oli just esimene üliõpilaskonna naisesimees. Kadri töötab ka praegu Tallinna Ülikooli turundusosakonnas ning seisab hea tudengite heaolu eest.\nReivo Maasiku nägu teavad vähemalt Kasvatusteaduste Instituudis peaaegu kõik. Ta on olnud nii KÜNi liige, esimees, volinik kui ka üliõpilaskonna aseesimees. Tema tuli üliõpilaskonnale appi kui seda kõige rohkem vaja oli.\nIII järgu II klassi teenetemärgi pälvisid Tiiu Ernits, Sirli Lindorg, Inessa Klimanskaja, Raiko Heide ning Kaili Adamson.\nTiiu Ernits pälvis preemia üliõpilaste teadustööde riiklikul konkursil kaitstes 2013. aastal doktoritööd “Muusikaõppekirjandus ja laulmisõpetus saksa õppekeelega koolides Eestis aastatel 1860-1914“.\nSirli Lindorg esindas meie ülikooli SELL mängudel ning võitis seal 50 m ja 100 m ujumises kuldmedali.\nTeine SELL mängudel edukalt ülikooli esindanud tudeng sai kuldmedali 50 m liblikujumises ning hõbemedali 200 m kompleksujumises – Inessa Klimanskaja\nRaiko Heidet teavad need, kes on käinud mõnel Karikaturniiri üritusel või Raiko korraldatavas Ringtreeningus. Raiko on Tallinna Ülikooli spordivaldkonna üks eestvedajatest ning ta on ka ülikooli mitmetel suurtel võistlusel edukalt esindanud.\nKaili Adamson on samuti panustanud rohkem ja veel ülikoolis spordivaldkonna arengusse. Ta kaasas uusi inimesi ja projekte – nende hulgas ka populaarne “Mäng Mäluga“.\nLisaks said Üliõpilaskonnalt tänukirjad: Riinu Raasuke, Elina Lait, Anna-Maria Uulma, Maarja-Liis Viljak, Andrus Muuga, Joonas Laiapea, Kertu Soodla, Anna Vahter, Jakob Mellow, M. U. E. Kakkori, Taiki-Viia Tungal, Hasan Steinberg, Grete Mai Keert, Marius Zivolupov, Virve Hansar, Mihhail Korb, Elisa Sokk, Vesse Jämsä, Kaur Kukkur, Karl Avasalu, Märt Tammisaar, Evelin Laanest, Vanessa Vorteil, Gerttu Blank, Kelli Vällo, Martin Raudsepp, Martin Riik, Aneth Rosen, Riin Agur, Karmen Aasanurm, Benjamin Klasche , Ingemar Essenson, Monika Koks, Kertu Strazdin, Kristiina Vaikmets, Heleriin Jõesalu, Milvi Mõsovski, Kaido Mägi, Jete-Maria Vürmer, Triin Salin, Mari Vibu ja Adeele Tähemaa\nTulenevalt registripidamise puudulikkusest võib info 2013. aasta laureaatide kohta olla ebakorrektne.\n2013. aastal anti välja II klassi “Studiosus assiduus“ (tegutseja-märk) esimene järk Getter Tiirikule. Sama klassi teine järk omistati Dmitri Moskovtsevile ja Maia Esklale.\nIII klassi “Studiosus magnificus” (suur tudeng) teenetemärgid said Triin Lauri Rahvusvahelisel konkursil European Conference on Educational Research parima teadustöö auhinna eest ning Julia Bežko, kes võitis SELL tudengimängudel judos kuldmedali.\nAastal andis TLÜ Üliõpilaskond II klassi “Studiosus assiduus“ (tegutseja-märk) esimese järgu teenetemärgi Liisa Lumistele ja Maria Jõelale. Sama klassi teise järgu teenetemärgi said Helgi Sammelselg ning Raili Friedemann.\nIII klassi “Studiosus magnificus” (suur tudeng) teenetemärgid omistati Sander Jürissonile ja Riho Paramanovile Eesti Teaduste Akadeemia teadustööde konkursi võidu eest ning Rain Karlsonile Üliõpilaste MM võitmise eest poksis.\nAndis TLÜ Üliõpilaskond II klassi “Studiosus assiduus“ (tegutseja-märk) esimese järgu teenetemärgi Oliver Tsarskile ja Kaidi Nurmikule. Sama klassi teise järgu laureaadiks osutus Tormis Laanisto.\nOliver on olnud volikogu spiiker, volinik neljas volikogu koosseisus, volikogu majanduskomisjoni esimees ja aseesimees 2008-2011. aastatel. Samuti on ta olnud oma instituudi, ehk siis riigiteaduste instituudi üliõpilasnõukogu Civitas toetajaliige vahemikus 2007-2011. Lisaks on ta ka Tallinna Ülikooli Kaitseliidu rühma asutajaliige ja rühmavanem.\nKaidi on olnud üliõpilaskonna üks võtmetöötajaid aastatel 2007 kuni 2011, üliõpilaskonna peasekretär, kes kujundas ja arendas nende viie aasta jooksul kogu organisatsiooni tundmatuseni. Lisaks on ta olnud eeskujulik tuutor alates 2007. aastast. Ta on oma tööga pannud aluse üliõpilaskonna personalipoliitikale, üliõpilaskonna kantselei sisemisele struktuurile ja kodukorrale.\nTormise panuseks võib pidada esiteks Balti Filmi – ja Meediakooli üliõpilasnõukogu BaFiMe käimatõmbamist, seda 2007. aastal, mil ta valiti selle esimeheks. Tema juhitud BaFiMe ajal lõi ta tiheda läbikäimise Balti Filmi – ja Meediakooli tudengite ja õppejõudude vahel. Tema ajal oli BaFiMe oma aktiivsuse tipus. Ta oli aastaid BaFiMe juhatuses ja aktiivse liikmena tegev kuni 2010. aastani.\nIII klassi “Studiosus magnificus” (suur tudeng) teenetemärgid omisatati Marko Vainule silmapaistva magstritöö eest teemal “Häiringute peegeldused järvede veebilansis Kurtna järvistu kolme umbjärve näitel“ (juhendajad Jaanus Terasmaa, PhD, Elve Lode, PhD), mida peeti ka Eesti Teaduste Akadeemi teaduspreemi vääriliseks sel aastal. Sama teenetemärk omistati Ragnar Nurgale ning samuti silmapaistva magistritöö eest teemal “Tallinna Tõnismäe-poolne bastionaalvööndi lõik Euroopa kindlus-arhitektuuri taustal“ (juhendaja Erki Russow, PhD), mida tunnustati samuti Eesti Teaduste Akadeemi teaduspreemiaga.\nTLÜ Üliõpilaskond andis II klassi esimese järgu teenetemärgi Eero Loonurmile ja Ivar Veskiojale. Sama klassi teise järgu laureaatideks osutusid Kadi Kask ja Ragnar Tammeleht.\nIII klassi teenetemärk “studiosus magnificus” (suur tudeng) omistati Jelena Glebovale silmapaistva üksiksaavutuste eest, mis on tõstnud Tallinna Ülikooli mainet.\nI klassi teenetemärk “Maecenatus studiosorum“ (toetaja-märk) omistati Eimar Veldrele ja Lauri Läänemetsale.\nLäänemets on andnud suure panuse üliõpilasdemokraatia edendamisele ning läbipaistva ja avatud esindusorganisatsiooni kujundamisele. Suurimate saavutustena võib välja tuua Tallinna Ülikooli loomises osalemine, üliõpilaskonna struktuuri loomise ja arendamise, “Ühikad korda” kampaania eest vedamine. Ta on ka üks Tallinna Üliõpilaskondade Ümarlaua asutajatest ja selle eestvedajatest.\nVeldre tegevus üliõpilasesindajana on väga pikaajaline. Tema suurimaks teeneks võib lugeda üliõpilaskonna struktuurimuudatusi ja tänapäevase õigusloome keskkonna ülesehitamist. Ta on üks üliõpilaskonna sotsiaalvaldkonna ülesehitajatest (tudengisõbralik õppekeskkond, üliõpilaselamud, TLÜ Lastetoa loomine) ja “Ühikad korda” kampaania, mille tulemusena saadi TLÜ ja TTÜ üliõpilaselamute renoveerimiseks 160 miljonit krooni, eestvedajatest.\nII klassi teenetemärgi “Studiosus assiduus“ (tegutseja-märk) I järk omistati Siiri Evardile ning II järgu teenetemärgi said Krista Tiit ja Kaitel Poobus.\nEvard on esindanud üliõpilasi üliõpilaskonna juhatuses, olnud üliõpilasnõukogude ja üliõpilaskonna juhatuse valimistoimkonna esimees ning panustanud palju üliõpilasnõukogude arengusse üliõpilasnõukogu koordinaatorina.\nTiit on esindanud üliõpilasi üliõpilaskonna juhatuses, tegelenud üliõpilasnõukogude arendamisega ning aitanud suurendada nende ühtsust instituutidega.\nPoobus on tõstnud Haapsalu Kolledži tudengite motivatsiooni üliõpilaselust osavõtmisel ning parandanud kolledži ja üliõpilasnõukogu vahelist koostööd.\nIII klassi teenetemärk “Studiosus magnificus“ (suur tudeng) omistati silmapaistvate üksiksaavutuste eest Gretlyn Palbergile, Taavi Minnikile, Taavi Bekkerile ja Siim Mäele.\nPalbergi eestvedamisel valmis 2008. aastal üliõpilaskonda tutvustav film.\nMinnik pälvis oma magistritöö eest esimese auhinna Eesti Teaduste Akadeemia Üliõpilaste teadustööde konkursil ja Ajalooarhiivi preemia.\nBekker võitis SELL mängudel judos kuldmedali ning Mäe kreeka-rooma maadluses hõbemedali ja pronksmedali vabamaadluses.\nI klassi teenetemärk “maecenatus studiosorum” (toetaja-märk) omistatakse isikule, kes on pikaajaliselt toetanud üliõpilaskonna arengut ja tegevust. I järgu teenetemärgi sai Leif Kalev, kes on ise olnud üliõpilasesindaja ning kes toetab üliõpilasesindajaid tänaseni. Üliõpilaskond andis I klassi II järgu teenetemärgi pikaajalisele üliõpilaskonna toetajale Helsingi Ülikooli üliõpilaskonna endisele peasekretärile Arto Aniloutole.\nII klassi teenetemärk “studiosus assiduosus“ (tegutseja-märk). Omistatakse Tallinna Ülikooli üliõpilasele või vilistlasele silmapaistva tegevuse ja üliõpilaskonna arendamise eest. Teenetemärgi komisjon andis II klassi I järgu teenetemärgi Henry Timuskile, kelle teened on sillutanud tee tänasele TLÜle ning Helena Veldrele teenete eest üliõpilaskonna sotsiaalvaldkonnas ning üliõpilaskonna ajaloo jäädvustamise eest piltidesse.\nTeenetemärgi komisjon otsustas anda II klassi II järgu teenetemärgid Triin Tõrvale Matemaatika- ja Loodusteaduste üliõpilasnõukogu MooLi asutamise ja Aivar Kuusele tudengiürituste korraldamise eest.\nIII klassi teenetemärk “studiosus magnificus“ (suur tudeng). Omistatakse Tallinna Ülikooli üliõpilasele silmapaistva üksiksaavutuste eest.\nIII klassi I järgu teenetemärk omistati Maaris Meierile, kes tuli Hollandis Njmegenis üliõpilaste maailmameistrivõistlustel jalgrattaspordis maailmameistriks ning saavutas hõbemedali maastikukrossis.\nIII klassi II järgu teenetemärgi said Hannaliisa Uusmaa muusikaliste saavutuste, Triin Lauri Eesti Teaduste Akadeemia Üliõpilaste teadustööde konkursi I esimese koha magistritöö “Positiivne erikohtlemine – põhjendatud või põhjendamatu sekkumine” eest. Sama teenetemärk anti ka üliõpilaste teadustööde riiklikul konkurssil 2008 doktoriõppe üliõpilaste astmes 3 koha omakonkursitöö “Õpilaste vasakukäelisusest tulenevad toimetuleku iseärasused koolis” eest Pilvi Kulale ning Jekaterina Koortile I preemia konkursitöö eest magistriõppe üliõpilaste astmes “Daodejingi tee ja teede hargnemine” eest.\nI järgu teenetemärgi sai Ott Lumi, kes on ise olnud üliõpilasesindaja ning kes toetab üliõpilasesindajaid tänaseni.\nII järgu teenetemärgid said: Tarmo Rajaleid, BFM-i endine tudeng ja õppejõud. Mariliis Siirmäe, kes oli Haapsalu Kolledži üliõpilasnõukogu üks loojatest ja arendajatest.\nIII järgu teenetemärgid said: Toomas Sääs, kes oli filmi “Ühikad korda” autor. Juta Männisalu, kes oli TLÜ Lastetoa üks loojatest.\nI järgu teenetemärgi sai Mati Heidmets, kes oli TLÜ esimene rektor ja üliõpilaskonna toetaja.\nII järgu teenetemärgi sai Sven Mäe arendustöö eest.\nIII järgu teenetemärgid said: Kristel Kotta teaduspreemia eest ja Uve Poom Väitlusklubi Euroopa meister, esindas Tallinna Ülikooli.\nKui tekib küsimusi, võta julgelt ühendust!\n* Üliõpilaskonna teenetemärgid on Tallinna Ülikooli Üliõpilaskonna kõrgeimad autasud, mis antakse erakordselt väljapaistvatele isikutele, kellel on suuri teeneid üliõpilaskonna ees\nTallinna Ülikooli (Tallinna Pedagoogikaülikooli) eelkäijaks on 15. septembril 1919. aastal asutatud Tallinna Õpetajate Seminar. Läbi aastakümnete tegi aga seminar läbi mitmed ümberkorraldused ning 1952. aastal muudeti toonane Tallinna Õpetajate Instituut kõrgkooliks. Seda aastat võib lugeda ka tulevase TLÜ üliõpilaskonna sünniajaks.\nÜliõpilasesindus tänases tähenduses moodustati 1990.aaasta detsembris, kui toimusid esimesed demokraatlikud valmised Tallinna Pedagoogilise Instituudi (TpedI) Üliõpilasesindus.\nNõukogude okupatsiooniperioodil täitis üliõpilaskonna esindamise funktsiooni ülikooli kõrgemates organites mingil määral koolisisene komsomoliorganisatsioon. 1989. aastal ammendus TPedI senine üliõpilasesindatuse vorm komsomoli sildi all. Samad funktsionärid kohandusid ümber üliõpilasliiduks, mis polnud aga siiski veel demokraatlikult moodustatud üliõpilasi esindav ühendus.\n1990. aasta 2.oktoobri TpedI üliõpilasliidu laiendatud koosolekul (kaastatud korporatsioonid ja instituudi juhtkond) tegi Kultuuriteaduskonna tudeng Ants Tooming (korp! Fraternitas Liviensis) ettepaneku moodustada kõrgkoolis teovõimeline demokraatlikult valitud üliõpilasedustus Eesti Vabariigis tegutsenud üliõpilaste esindusorganisatsioonide eeskujul.\n1990.aasta novembrikuu alguses toimus edustuse valimiste korraldamise korporantliku tiiva koosolek TLÜ aulas, kus esitati edustuse kandidaatide nimekirjad korporatsioonide kaupa. 10. detsembril 1990, mida võib pidada ka TLÜ üliõpilasesinduse ametlikuks loomiseks/sünnipäevaks, selgusid hääletustulemused.\nValimistele järgnenud nädalail toimus mitu edustuse koosolekut, kus võeti nn. võim üliõpilaskonna asjade ajamisel vastvalitud esinduse kätte. Ühtlasi otsustati, et Tallinna Pedagoogikaülikooli üliõpilaskonna esindusorgan hakkab ennast nimetama esinduseks aga mitte edustuseks. TPÜ üliõpilasesinduse esimeseks esimeheks valiti Indrek Palu, kes küll peagi ametist tagasi astus. Tema asemele valiti mõne aja möödudes Agu Vahur, kes oli esimeheks kuni järgmiste korraliste valimisteni.\nÜliõpilaskonna huvide aktiivse kaitsmise algus\n1990-ndate lõpus ametisse asunud üliõpilasesindused tõid aga kaasa aktiivse tudengipoliitika perioodi, kuna TPÜ üliõpilasesindus hakkas aktiivsemalt sekkuma ka ülikooli otsustusprotsessides ja tugevalt kaasa rääkima Eesti Üliõpilaskondade Liidu (EÜL) tegevustes. Sellesse perioodi jääb ka üliõpilasesinduse tänase struktuuri (esimees, kaks aseesimeest ja 5 toimkonda; 21 liiget) väljakujunemine.\nÜliõpilaste huvide eest võitlevad tudengid on hakanud tegutsema teaduskondade põhiselt, kuna näiteks 1999.aastal loodi TPÜ sotsiaalteaduskonna üliõpilasnõukogu (STÜN) tugevdamaks üliõpilaste esindatust just teaduskonna tasandil. Üliõpilasesinduse initsiatiivil ja teaduskondade üliõpilaste eestvedamisel loodi 2004. aasta kevadel üliõpilasnõukogud ka kehakultuuri- ning kasvatusteadusteteaduskonda.\nEesmärgiks võeti luua üliõpilasnõukogud kõigisse teaduskondadesse jt TPÜ akadeemilistesse üksustesse. 2003.aastal kaasati üliõpilasesinduse tegevusse ka esimene rühm toetajaliikmeid – 21 valitud liikme kõrval tegutsesid üliõpilasesinduse toimkondades ja osalesid Eesti Üliõpilaskondade Liidu seminarides ligi 15 aktiivset toetajaliiget. Märkimisväärne hüpe tudengite valimisaktiivsuses leidis aset 2004. aasta kevadel, kui võrreldes 2003. aasta valimistega osales seekord valimistel kahekordne arv tudengeid (2003.a osales 8,7 % üliõpilaskonnast, kuid juba aasta hiljem aprillis 2004 toimunud valimistest võttis osa 16,4 % TPÜ üliõpilastest).\nTLÜ üliõpilaskonna esindus on alates 1991. aastast Eesti Üliõpilaskondade Liidu (EÜL) liige. EÜL on 1991. aastal asutatud üliõpilaste katusorganisatsioon, mis esindab Eesti tudengkonda. EÜLi peamine eesmärk on seista üliõpilaste hariduslike ning sotsiaalmajanduslike õiguste ja huvide eest.\nTallinna Ülikooli üliõpilased osalevad laialdaselt ülikooli juhtimises ning on teadlikud oma hariduslikest, sotsiaalsetest, kultuurilistest ja ühiskondlikest võimalustest ning kasutavad neid aktiivselt.\nTallinna Ülikooli üliõpilaskonna missioon on üliõpilaste õiguste ja huvide esindamine ning arenguvõimaluste edendamine.\nInimlikkus ja inimkesksus\nJulgus (sõna võtta, oma arvamust avaldada)


NUKU teatris jõuab lavale südamlik lastelavastus - Teater - Kultuur\nNUKU teatris jõuab lavale südamlik lastelavastus\nPollyanna (Tiina Adamson) oma toas.\n1. oktoobril esietendub NUKU teatris helge ja südamlik lastelavastus «Pollyanna». Armastatud ameerika kirjaniku Eleanor H. Porteri samanimelise romaani dramatiseering jõuab Eestis lavale esimest korda.\nLavastuse dramaturgia ja laulusõnad kirjutanud Priit Põldma ütleb, et «Pollyanna» on kummaline lugu. «Kogu aeg on kõik nii hästi. Vahepeal on kõik korraks jube halvasti. Ja siis on kõik jälle väga hästi. Loodan väga, et Pollyanna ei mõju oma rõõmumänguga kui kuskilt eneseabiõpikust või muinasjutumaailmast väljakaranu, kes ühe sõrmenipsuga kõik heaks teeb. Tahaks, et tema sõnum suudaks kõnetada reaalsust. Sest Pollyanna ei muuda midagi heaks. Ta ei kaota halba ära. Ta suunab tähelepanu, õpetab märkama.»\nLavastuse peategelane on 11-aastane orvuks jäänud tüdruk, kes saadetakse elama oma tädi, tõreda ja kibestunud preili Polly juurde. Võõrasse kohta saabunud Pollyanna võidab kiiresti kõigi linnaelanike südamed, õpetades neile rõõmumängu, millel on ainult üks reegel: leida igas olukorras midagi, mille üle rõõmustada. Ühel päeval seisab tüdruk silmitsi katsumusega, mida ta rõõmumängu mängides lahendada ei suuda. „Pollyanna” tuletab mängulisel moel meelde, et siiras elurõõm ja oma lähedaste hoidmine aitab üle elada ka kõige valusamad hetked.\nLavastaja Mait Jooritsa jaoks on «Pollyanna» oluline lugu. «Me elame maailma ajaloo kõige rahulikumal ja jõukamal ajal, ometi kannatame kogu aeg ja oleme rahulolematud. Kannatame, oleme kannatlikud, elame kaua, aga õnnelikuks ei saa. Järelikult ei ela õnn väljas, vaid elab sees. Kui see välja öelda, siis kõlab see nii lihtsalt, et mõjub trafaretselt. Aga selles Pollyanna vägevus seisnebki – ta ütleb välja asju, mis on nii ilmselgelt tõesed, et käed vajuvad rüppe. Sest tõde ongi tavaliselt ilmselge, tuleb lihtsalt silmad avali hoida ja julgeda talle otsa vaadata,» kirjeldab lavastaja loo sõnumit.\nLavastuses kõlava muusika ja lauluviisid kirjutas Ardo Ran Varres. Nimiosalist kehastab kevadel Georg Otsa nimelise Muusikakooli lõpetanud noor laulja Tiina Adamson, teistes osades NUKU teatri näitlejad Lee Trei, Tiina Tõnis, Jevgeni Moissejenko ja Riho Rosberg ning külalisena Kuressaare Linnateatrist Markus Habakukk. Ameerika värvikireva väikelinna lõi lavale kunstnik Nele Sooväli, video- ja valguskunstnik on Kristjan Suits.\nEleanor H. Porter on kirjutanud üle 200 lühijutu ja 15 romaani ning tema kuulsaim teos «Pollyanna» ilmus 1913. aastal. Raamatust sai kohe suur menuk, mida müüdi esimese aastaga Ameerika Ühendriikides ja Euroopas üle miljoni eksemplari. Oma raamatuga «Pollyanna» lõi ta ühe positiivseima raamatukangelase maailmas – rõõmsa ja õnneliku Pollyanna –, aga lisaks andis ta inglise keelde sõna, millega kirjeldatakse ülimat rõõmsameelsust ja optimismi. Autor on öelnud, et „Pollyanna sõnum pole kunagi olnud pime optimism, vaid püüd leida head igast olukorrast.»\n«Pollyanna» esietendub 1. oktoobril NUKU teatri Ferdinandi saalis. Lavastus sobib kõigile alates 7. eluaastast.


On vajalik, et naine otsima täiuslik mees\nEhk iga tüdruk varasest east alates ehitab endale pildi ideaali tõeline mees. Paljude jaoks esimene mudel on isa. Hoolivus, lahke, tugev. Tema jaoks ta on kõige täiuslik mees. Mööduvad aastad ja leidma täiuslik mees kogu eluks.\nNaine on sündinud elada kõrval mees, olla armastatud, armastada ennast. Mõned tüdrukud on saadetud sõltumatu otsingud mehed, teised ootavad, et pöörata tähelepanu neile. Ja kõik meeles on suur nõuete loetelu täiuslik mees.\nMilline peaks olema ideaalne mees\nIdeaalne mees võib olla pikk, tugev, ilus, edukas, elegantne. Ta on kindlasti vaja olla võluv piisavalt pöörduda kõigi: ema, sõbranna, isa, vanaema. Kui silmapiiril on sama, siis on ta äkki liiga ekstravagantne või liiga ahned. Kõik suhted on eitab ning otsida uusi, täiuslik.\nKas on olemas üldine mees\nIlmselt lihtsalt ei laadi ideaalne mehed. Jah, ja ka suurepärane naine. Kuigi mõnikord jääb mulje, et kõik täiuslik mees murduvad smart naised. Nii pidagem meeles vanasõna: hea abikaasa - välismaa mees. Ideaalne mees peaks olema lahke ja töökas, peab ta armastan sind. Mõnikord see ei ole oluline, milline on sinu partner ei teeni nii palju. On tõsi, et inimene on võimeline saavutama edu, kui nende kõrval on naine, kes temasse usub, teda toetada.\nNon-ideaalsed omadused meeste\nTihti naised on liiga range mees. Aga mees olema lihtne: ta ei nuta, et mitte juhtuda, mida on vaja teha head raha, isegi globaalse kriisi, ja nii edasi. Võib-olla on vaja vähendada nõuete loetelu, kaotades kõige vastuvõetamatu kvaliteediga, alkoholism, narkomaania jne?\nPerfect Man - ideaalne naine\nNaine ja mees - luua erinevad, vastase poole. Võib-olla sellepärast nad on huvitatud üksteist nagu tundmatu jõud. Vaadata teie nõudmistele vastassoost. Võib-olla ei ole nii tähtis on kõrge või keskmise kõrgusega? Tee oma valik mitte jääda oma vanaduspõlve üks täiesti üksi. Loe näha väärikuse tema abikaasa, sule silmad on väikesed vead. See aitab teil ehitada oma ideaalne suhe.


Härra Paki teekond Moskvast… Moskvasse - Saarte Hääl\n– 09/03/2007Rubriik: Arvamus\nLõpuks. Varem või hiljem. Kes poleks kuulnud imelugusid, mis postisaadetistega juhtuda võib. Ega enne usu, kui pole ise kokku puutunud. Eks tegijal ju ikka vahel juhtub ka. Ja üks juhus pani kirjutama peaaegu, et muinasjuttu hr Paki seiklustest.\nJuhtus see kõik härra Pakiga, kes hakkas Moskvast tulema mullu 24. novembril. Eesti suunas. Pakk tuli ja tuli. Aeg läks ja läks. Aastast 2006 sai aasta 2007. Kui 30. jaanuaril 2007 (pisut üle kahe kuu hr Paki teekonna algusest!) sai adressaat teate, et härra Pakk on jõudnud õnnelikult…\nMoskvasse tagasi!!! Üheltpoolt hea, et kaotsi ei läinud, teisalt jälle huvitav, et kui kaugele ja kuhu siis hr Pakk välja jõudis. Kuressaarde igatahes mitte. (Kui kuupäevi vaadata, siis tundub, et me ei ela mitte XXI sajandis, vaid post liigub endiselt kirjatuvide või hobustega…)\nEsimene kõne Eesti Posti klienditeenindusse selgust ei too. Neiu, nimetame teda Neiu nr 1, ei suuda tuvastada, kas hr Pakk üldse Eestisse jõudis.\nPealinna saabumise kohta andmed puuduvad. Vahepeal selgub, et ümbrikule on tehtud märge eesti- ja prantsuskeelsesse ruudukesse, mille tähendusest saatjad seal Moskvas aru ei saa. Kirjutavad tähthaaval üles ja meilivad Kuressaarde. Saame teada, et märge on tehtud ruudukesse “sisse nõudmata”, millest võib järeldada, et hr Pakk jõudis ikka Tallinna küll, kuid hr Pakile ei mindud lihtsalt järele. Ümbrikul on kena ümar pitsat “Tallinn – AS Eesti Post – 12. 1. 07”.\nSaab teoks järgmine kõne klienditeenindusse, kus Neiu nr 2 imestab isegi, et miks hr Pakk nii kiiresti tagasi saadeti. Ooteaeg peaks vist olema oma 15 päeva… Ja veel imestab neiu, et saadetise number on liiga pikk (!).\nEdasi. 2. veebruar. Neiu – vist juba nr 3 – kuulab ära ja võtab mõne aja pärast kontakti ning selgitab, et segadus tekkis sellest, et “aadressiks oli märgitud “Tallinn”, aga mitte “Kuressaare””.\nVahepeal jõuab Moskvast meil ümbriku koopiaga, kus selges eesti keeles nii saaja aadress kui ka nimi. Loomulikult “Kuressaare”. Helistan klienditeenindusse. Neiu kinnitab, et ”käis veel ise asja uurimas ja nende andmebaasis on ikka Tallinn ja saaja nimi olevat veel ka vigaselt kirjutatud”. Uurin, et kuidas need andmed sinna andmebaasi satuvad – “ikka saadetise ehk siis antud juhul ümbriku – pealt”! Hopaa! Minul on ümbrik silme ees… või on see siis nägemus… Nimi õige ja Kuressaare ka kenasti (eesti keeles!) kirjas. Igal juhul on meil mõlemal asjast oma arvamus ja Neiu palub saata meilitsi ümbriku pilt ja järelepärimine ka. Saadan. Samas mõtlen huviga, et kaua see kõik siis kestab? Milliseid vastusevariante Eesti Postil veel varuks on?\nSaadan Teile koopia ümbrikust, mis millegipärast läks Tallinnast tagasi Moskvasse. Nagu näete, on aadressis selgelt kirjas: Kuressaare ja mitte mingit Tallinna, nagu mulle väideti!\nTahaks siiralt teada, miks läks saadetis tagasi Moskvasse??\nJään huviga ootama Eesti Posti selgitusi.\nMeil lendab kohale ja automaat vastab ka kohe:\nTäname Teid saadetud e-kirja eest.\nVastame Teile esimesel võimalusel, kuid mitte hiljem kui 3 tööpäeva jooksul.\nKaebustele ja järelotsimistele vastame 10 tööpäeva jooksul.\nMõtlesid, mis nad seal mõtlesid, aga välja mõtlesid. 7. veebruaril tuleb vastus:\nLugupeetud Tõnis Kipper,\nVastuseks Teie küsimusele, miks saadetis edastati Kuressaare postkontori asemel Tallinna postkontorisse, on postitöötaja eksimus/tähelepanematus saadetise edastamisel Tallinna postikeskusest Tallinna postkontorisse.\nKahjuks ka kirjakandja, kelle töö on toimetada kiri adressaadile, ei pööranud piisavalt tähelepanu saadetisel kirjas olevale aadressile ning ei edastanud seda Kuressaarde, vaid käis kirjaga kandes Tallinnas Tehnika tänav 3-14. Kuna adressaati ei olnud aadressil (Tehnika 3-14, Tallinn) ning keegi hiljem ei käinud ka Tallinna postkontoris saadetist sisse nõudmas, tagastati saadetis hoiutähtaja möödudes kirja saatjale.\nKuna vastavalt Ülemaailmsele Postikonventsioonile on kompensatsiooniks õigus saatjal, siis soovitame saatjal teha pretensioon läbi Venemaa postiadministratsiooni ning nõuda tagasi saadetise saatekulu. Kui saatja keeldub kompensatsioonist, on kompensatsioonile õigus adressaadil.\nVabandame siiralt postitöötajate lohakuse/eksimuse tõttu Teile osaks saanud kahju pärast.\nSelle kompensatsiooninõude kohta arvatakse Moskvast, et see “lugulaul” võtab aega oma 6-9 kuud ja kui mina ise tahan seda ette võtta, siis palun. Samas lubatakse Moskvast mulle igakülgset abi, kui ma seda peaksin vajama.\nNo ei taha protsessima hakata. Pakki tahaks ikka saada….Ja hr Pakk hakkabki 12. veebruaril jälle Moskvast tulema…\nEi tea, kaugele ta seekord jõuab… mõtlen endamisi.\n2. märtsil on postkastis teade, et pakk on kohal. Lõpuks. Lähen järgmisel päeval Kuressaare postimajja ja mis te arvate??? Pakki ei leita!! Seda lihtsalt ei ole!!!! Ei saa salata, et olen pisut ärritatud. Ütlen postitöötajale halvasti. Koduteel tunnen süümekaid – tegelikult pole ju tema süü, et süsteem ei toimi. Aga ju oli siis abi, sest tund aega hiljem helistatakse mulle ja kuulutatakse suurt rõõmu – PAKK ON OLEMAS!!! “Ta oli lihtsalt arvutisse natuke valesti sisestatud,” öeldakse.\nNonii. 24. novembril 2006 (esimest korda!) Moskvast tulema hakanud paki saan siis teisel katsel kätte 3. märtsil 2007. Asi seegi. Aeg-ajalt tuleb ikka uudiseid, et mõni kiri jõuab kohale aastakümneid pärast teelesaatmist. Peaasi, et jõuab.\nKogu loo point on aga selles, et pakis olid kingituseks mõeldud 2007. aasta kalendrid. Mis siis ikka, seda aastat on ju veel…\nMoraal on aga selles, et kuni süsteemis (loe: Eesti Postis) kõik endine on, jäävadki härrad-prouad Pakid-Kirjad igavesti tulema… Moskvast…Moskvasse…


Jan Uuspõld ja Mairo Marjamaa stand-up kontsert ''Oma jõul'' - 21.04.2018 - Restoran Maikrahv - Piletilevi.ee\nJan Uuspõld ja Mairo Marjamaa stand-up kontsert ''Oma jõul''\nHea muusika, hea nali ja hea toit. Need on kolm kõige toredamat asja, mida üks õhtu pakkuda saab. Tule saama osa neist kõigist uutmoodi stand-up kontserdil Maikrahvis!\nMuusika ja nalja eest hoolitsevad Jan Uuspõld ja Mairo Marjamaa. See duo pole kindlasti mitte tavapärane ansambel vokaalist, klahvpillist ja saksofonist, vaid fantastiline paar, kes päästab Sind argipäevast parima muusikalise huumoriga. Täiesti uus ja unikaalne stand-up kontsert pakub üllatavaid ja vaimukaid eksperimente pillide ja teada-tuntud lugudega, unustamata Jani nalju oma tuntud headuses.\nMaitsemeeli paitava toiduelamuse eest hoolitsevad seevastu Maikrahvi osavad kokad, kes kostitavad külalisi kahekäigulise õhtusöögiga.\nPilet 45.00 eurot\nPileti hind sisaldab kahekäigulist õhtusööki, tervitusjooki, vett, kohvi-teed – ning muidugi mõista lõbusat ja hoogsat stand-up elamust!\nVeinisuupisted – veise rostbiif, Serrano sink, valgehallitusjuust, kadaka suitsujuust, oliivid, viinamarjad ja juustukeerud\nVasikapõsk paradiisiõunte, bataadipüree ja punase veini kastmega või\nTere tulemast nautima vürtsikat stand-up huumorit keset kevadist vanalinna. Kiirematele parimad kohad!\nJan Uuspõld ja Mairo Marjamaa stand-up kontsert ''Oma jõul'' L 21.4.2018 19:00 Restoran Maikrahv 45.50\nBroneeri kindlasti laud reserve@maikrahv.ee\nOsta pilet Jarek Kasar / Chalice kontsert-õhtusöök Jarek Kasar / Chalice kontsert-õhtusöök R 6.4.2018R


marsupial | Definitsioon, omadused, loomad ja faktid - Teadus\nmarsupial , mis on suurem kui 250 liigid kuuluvad infraklassi Metatheria (mõnikord nimetatakse seda Marsupialiaks), imetajate rühma, mida iseloomustavad enneaegne sünd ja vastsündinu jätkuvat arengut, olles kinnitatud ema alakõhu nibude külge. Kott ehk marsupium, mille järgi rühmitus oma nime võtab, on klapp nahk nibude katmine. Ehkki paljudes liikides on see silmapaistev, pole see siiski universaalne omadus. Mõne liigi puhul on nibud täielikult avatud või piiratud ainult kotikese jäänustega. Noored jäävad piima andvate lutikeste külge kinni ajavahemikuks, mis vastab ligikaudu platsentaimetaja (euteri) emaka loote arengu viimasele osale.\npunane känguru ( Macropus rufus ) Punane känguru ( Macropus rufus ). Selle liigi kodukasvatus hõlmab suurt osa Austraalia siseruumidest ja see on Macropodidae sugukonna suurim liige. Anup Shah - fotodisk / Thinkstock\nkoala Phascolarctos cinereus ) Koala ( Phascolarctos cinereus ) beebi seljas eukalüptipuul. Üks Austraalia ikoonilistest loomadest on koala kodumaa mandri idaosa suurtes osades, Queenslandist lõunasse Victoriani. Benjamint444\nmarsupials Valitud Austraalia marsupials. Encyclopædia Britannica, Inc.\nSuurim ja mitmekesisem marssialite sortiment - umbes 200 liiki - leidub Austraalias, Uus-Guineas ja naabersaartel, kus nad moodustavad suurema osa seal leiduvatest kohalikest imetajatest. Lisaks suurematele liikidele nagu kängurud, wallabies, vombatid ja koala ( Phascolarctos cinereus ), on arvukalt väiksemaid vorme, millest paljud on lihasööjad, koos Tasmaania kurat ( Sarcophilus harrisii ) on selle rühma (Dasyuridae sugukond) suurim. Umbes 70 liiki elab Ameerikas, peamiselt Lõuna- ja Kesk-Ameerikas, kuid üks, Virginia opossum ( Didelphis virginiana ), ulatub läbi Ameerika Ühendriikide Kanadasse. Suurim elav marsupial on punane känguru ( Macropus rufus ), kelle isased võivad kasvada umbes 2 meetri (6,6 jalga) kõrguseks, 3 meetriks (10 jalga) koonust sabaotsani ja kaal kuni 90 kg (umbes 200 naela). Väikseimad on planigales ( vaata marsupial hiir ), eriti pika sabaga planigale ( Planigale ingrami ), mille kogupikkus on vaevalt 12 cm (4,7 tolli). Enamik seinakellasid ulatub orava suurusest kuni keskmise suurusega koerani.\nvombat Wombat (perekond Vombatidae). Kolm vombatide elavat liiki on marsupiaalsed imetajad, keda leidub ainult Austraalias ja Tasmaanias. Ainult umbes 100 isendiga järelejäänud elanikkonnaga põhja karvase ninaga vombat ( Lasiorhinus krefftii ) peetakse kriitiliselt ohustatuks. JJ Harrison (http://www.noodlesnacks.com/)\nharilik opossum ( Didelphis marsupialis ) Harilik opossum ( Didelphis marsupialis ). Harilik opossum on pärit troopilisest Põhja- ja Lõuna-Ameerikast, selle geograafiline ulatus ulatub Mehhiko keskosast Boliivia ja Brasiiliani. Robert J. Ellison - riikliku Auduboni seltsi kogu / fototeadlased\nStruktuurilised ja käitumuslikud paralleelid platsentaimetajatega on mõnikord üsna silmatorkavad. Sellised sarnasused on näited lähenevast arengust - organismide kalduvusest kohaneda sarnaste elupaikadega sarnasel viisil. Seega leidub ohvreid, kes sarnanevad tähelepanuväärselt muttide, kullide, oravate, hiirte, koerte ja hüäänidega. Teised on ökoloogilised analoogid, vähem struktuuri kui harjumuste poolest kassid , väike karud ja küülikud . Isegi suurematest karjatatavatest marsikatest (näiteks kängurud), mis ei sarnane platsentaimetajatega, võib mõelda sama ökoloogilise rolli täitmisele ( nišš ) kui hirved ja antiloop mujalt leitud.\ntähniline sabavill ( Dasyurus maculatus ) Kirju sabaga tikk või emakeel ( Dasyurus maculatus ). Liik on leitud Tasmaaniast ja piki osa Austraalia idarannikust. Hans ja Judy Beste / Ardea Photographics\nThe nišše see, et merikotid täidavad, on tihedalt seotud struktuuriga. Hauduvad liigid, näiteks mereloomade mutid ( Notoryctes typhlops ja N. caurinus ) ja vombatidel on võimsad eelkäikud, millega nad saavad tunneliks maapinnale toitu ja peavarju hankida. Maismaavormidel, nagu kängurud ja wallabiad, on hästi arenenud tagajäsemed, mis toimivad nii hirmuäratav relvadena ja katapultidena, mille kaudu nad saavad tasandikele siduda. Purilennukitel on mõlemal küljel eesmiste ja tagumiste jalgade külge kinnitatud membraan, mis võimaldab neil arboreaalsetel loomadel kõrgest ahvenast alla libiseda. Mõned üksikud seilikud - näiteks puukängurud, koaalad ja mõned kuskused - veedavad suurema osa oma elust puude otsas. Vesi opossum ehk yapok ( Chironectes kõige vähem ) on Kesk- ja Lõuna-Ameerikast poolvandiline.\nKutsikate toitumine on sama mitmekesine kui nišše nad hõivavad. Paljud dasjuriidid elavad peamiselt putukatel ja teistel väikestel loomadel. Dunnarts ( Sminthopsis ) on nii hüperaktiivsed - nagu tõrud -, et oma suure energiavajaduse rahuldamiseks peavad nad iga päev sööma oma toidukaalu (peamiselt putukad). Numbat kasutab oma tähelepanuväärset ussitaolist keelt termiitide ja sipelgate kokkutõmbamiseks. Paljudel Austraalia possumitel, bandiootidel ja Ameerika opossumitel on segatoitumine taimed ja putukad. Vombatid ja paljud muud seinakellad on rangelt taimetoitlased. Väike mesi possum ( Tarsipes rostratus ) on spetsialiseerunud lillede nektarist toitumisele ja ka teised marssid võivad sel viisil olla olulised tolmeldajad. Austraalias on selle vähese tootlikkuse tõttu kunagi arenenud vähe suuri kiskjaid keskkond . Viimased arenenud suured lihasööjad kukkurloomad - Tasmaania kurat ja nüüdseks välja surnud tülatsiin või Tasmaania hunt ( Thylacinus cynocephalus ) - olid mõlemad dingo poolt mandril ümberasustatud.\ndunnart ( Sminthopsis ) Dunnart ( Sminthopsis ), mereloomade hiir. Seda liiki võib kohata Austraalias ja Uus-Guineas, rohumaade ja kuivamaa elupaikades. Hans ja Judy Beste - Ardea fotograafia\nkuidas nõukogude liit kokku varises\nMarsupialid on platsentaimetajatest vähem intelligentsed, osalt nende lihtsama aju tõttu. Platsentaalide omaga võrreldes on marsupialade aju nii struktuuris kui ka massiliselt märkimisväärselt erinev. Kõige olulisem on see, et sellel puudub korpuskeha - platsenta aju osa, mis ühendab neid kahte aju pooled. Kutsikaliha on ka keha üldise suuruse suhtes väiksem; näiteks on matsakas umbes poole vähem ajukude kui sarnase kolju suurusega platsenta kassil. Seetõttu ei ole üllatav, kui leitakse, et marsupia käitumine erineb mõnevõrra platsentaalsest käitumisest. Üks eripära, mis võib sellest alaarengust tuleneda, on piiratud hääleoskus. Kuigi seilikud ei ole täielikult vait, lasevad vähesed erutatult või ahastavalt valju häält; ilmselt ei ütle keegi noorena rahuloluhüüdeid ega isegi näljahüüdeid. Nende häälitsemine on piiratud ja vähem muutuv kui platsentaalide oma. Meeste koaalade metsikult kõlavad kärisevad kohinad on dramaatiline ja ootamatu erand.\nTundub, et paaritumise ajal on lühikese elueaga paarisidemetest enamiku põnnide seas püsivat sotsiaalset organisatsiooni vähe. Paljud karjatavad söödikud, näiteks kängurud ja wallabies, liiguvad söötmisrühmades, mida nimetatakse mobsiks, kuid need ühendused ei ole tõelised sotsiaalsed rühmad, kuna ühtegi juhti ega vanemat ei pöörata tähelepanu. Ainult väiksemad purilennukid ( Petaurobia ) on alalised ühtehoidev sotsiaalsed rühmitused.\nmetsnik või idahallkänguru metsamees või idahallkänguru ( Macropus giganteus ). Bernhard Richter / Shutterstock.com\nKutsikate elutsüklil on eripära, mida on pikka aega peetud ürgseteks platsentaimetajate omaga, kuid mis on tõenäolisemad kohandused madala tootlikkusega keskkondades . Naise marsupiidi emaka tsüklil ei ole sekretoorset faasi ja emaka sein ei ole spetsialiseerunud embrüo implanteerimiseks, ehkki bandikootsides eksisteerib ajutine platsenta. Emakasisese arengu periood marssidel ulatub umbes 12 päevani Macrotis lagotis ) kuni 38 päevani sookailus ( Wallabia bicolor ).\npika ninaga bandicoot ( Perameles nasuta ) Pika ninaga bandicoot ( Perameles nasuta ). Seda liiki võib leida Ida-Austraalia rannikualadel, alates Yorki neeme poolsaarest lõunas kuni Victoriani. Warren Garst - Tom Stack ja kaaslased\nVaadake kolm päeva enne nende sündi ultraheliuuringute abil Austraalia loote tammar-wallaby roomavaid liigutusi. Õppige, kuidas loote tammar-wallaby liigutused ( guanche ) vahetult enne sündi ultraheliuuringute abil. Melbourne'i ülikool, Victoria, Austraalia (Britannica kirjastuspartner) Vaadake kõiki selle artikli videoid\nNoored, sündinud a haavatav embrüonaalne seisund, tee oma tee varjupaika, soojus ja koti toitmine; kottideta kottides klammerduvad noored lihtsalt nisade külge. Need, kellel on piisavalt õnne selle üle elada vaevaline teekonnal võib õnnestuda kinnituda ema nibude külge, mis siis paisuvad ja kinnituvad kindlalt - peaaegu füüsiliselt sulanduvad - noorte suukudedesse. Selles olukorras jätkavad noored nädalaid või kuid arengut, pärast mida nad võõrutatakse ja hakkavad enda eest hoolitsema. Sageli ületab osaliselt arenenud poegi saadaolevaid nisasid ja üleliigsed isikud hukkuvad.\nkui tihti on maailmakarikas\nkust on maatuul ja tuli\nkus asub Evergladesi rahvuspark


2. Sportlikkus. 3. Kunst. Esimest osa, elusust, oleme juba põhjalikult käsitlenud. See hõlmab arusaamist TII-meetodist (ik „I” method), päringu-põhisest treenimisest ning kõigest, mida elusus ja elustreening sisaldab. Teine osa on sportlikkus.\nHea artikli puhul peavad autori poolt esitatavad tulemused olema põhjendatud ja täpsed, nende tõestus peab olema kontrollitav ja veenev. 4.4.4 Uurimuslik süntees Iga teie jaoks oluliseks osutunud ja läbi uuritud allikas (artikkel) avab mingi lõigu teid huvitava teemaga seotud valdkonnast. 2013-11-15 2011. AASTA RAHVA JA ELURUUMIDE LOENDUS. METOODIKA 5 Nõukogude Liidu rahvaloendust aastail 1959, 1970, 1979 ja 1989 ning taasiseseisvunud Eesti Vabariigi rahvaloendus 2000. aastal. 1922., 1934.\n2009 Pealkiri: UURIMISTÖÖ ALUSED JA METOODIKA Ehk teaduslik meetod on teadusliku uurimuse abinõu saamaks objektiivset faktilist materjali Kodaly-metoodika. Küsimusele, Missugune Relatiivne meetod, kui kõige lihtsam ja praktilisem, on kasutusel tänaseski üldhariduskoolis.\nMääruse reguleerimisala (1) Määrusega kehtestatakse püsiliini- või sidumisteenuse turul olulise turujõuga • TSK meetod (TSKm) – tahke soojuskandja meetod. õlevkiviõli tootmisel on soojuskandja gaasiline või tahke aine, mis segatakse põlevkiviga, et saada utmiseks vajalikku soojusenergiat. ri meetoditel põhinevad tehnoloogiad kasutavad erinevate omaduste ja tükisuurusega põlevkivi – GSKm kasutab rikastatud Metoodika Kodeerimine Dovzhenko meetodil. Dovzhenko meetod on psühhoterapeutiline, koos hüpnoosi elementidega, mõju inimesele, mille abiga patsient vabaneb alkoholi-, tubaka- ja narkosõltuvusest.\nViimsi Lasteaias Väike Päike on projektõppe meetodit kasutatud alates 2017. aasta sügisest kui lasteaias käis oma kogemusi jagamas Evelin Sarapuu Eesti Reggio Emilia Ühingust. Hispaania, Norra ja Soome, kes rahastavad autoriõiguste omajatele õiglase hüvitise riigieelarvest (Justiitsministeerium, 2014, lk 89). Eestis on audiovisuaalse teose ja teose helisalvestiste isiklikeks vajadusteks kopeerimise eest tasu maksmise süsteem kehtiv juba alates 1996.\nKasutatakse 5- pallist hindamissüsteemi (Langhans jt. 2013). „ „Selle“ väljundid tunduvad olema kõige vähem Projektõppe metoodika 1.\nLõimitud aine- ja keeleõppe metoodika põhikursus.\nTerastikuline koostis. Sõelte läbindid ja peenosise sisaldus Percent passing sieve, percentage of fines Täitematerjal, pinnas Aggregates, soil EVS-EN 933-1, EVS-EN ISO 17892-4 pt 5.2 ja 5.3 Piimanäärme arvutitomograafia on meetod, mis mõjutab inimese keha (antud juhul rinnal) huvi pakkuvat ala, millel on teatud intensiivsusega kiirgus, mis saadetakse erinevatel nurkadel. Kogu saadud teave on "flokeeritud" otse arvutisse ja seda töödeldakse eriprogrammiga, mis loob huvipakkuva elundi koe lõigu ruumilise kujutise.\nAlkoholism Hellinger - naiste alkoholism mis see on\nKunst. Esimest osa, elusust, oleme juba põhjalikult käsitlenud.\nLõimitud aine ja keeleõppe ülim eesmärk on luua tingimused, mis soodustavad samaaegset ainepädevuse arengut, keelearengut ja õpioskuste arengut. Koolituse eesmärgiks on osalejate õppemetoodika (LAK-õppe) alaste teadmiste laiendamine ja eesti keele oskuse arendamine. loogilisust, samuti kasutatud metoodika usaldatavust. Hea artikli puhul peavad autori poolt esitatavad tulemused olema põhjendatud ja täpsed, nende tõestus peab olema kontrollitav ja veenev.\nPeamised harjutamisemeetodid: • kordusmeetod- ühe ja sama tegevuse mitmekordne kordamine puhkepauside järel, mis kindlustavad optimaalse valmisoleku järgnevaks tegevuseks; Koolieelse lasteasutuse õpetaja kompetentsimudel ja 360˚ tagasiside metoodika. 360˚ tagasiside meetod haridusasutustele. Selleks, et Teie koolis 360° tagasiside protsessi tulemuslikult läbi viia, pakume ettevalmistuspaketti, mis toetab kooli ja lasteaia juhtkonna kui ka õpetajate ettevalmistust. ABC analüüs – lihtne ja tõhus kategoriseerimise meetod ABC analüüs on kategoriseerimise viis, kuidas oma kliendid, tooted või varud prioriteetsuse alusel segmenteerida. Seda eelkõige selleks, et veenduda oma aja ja muude ressursside mõistlikus kasutamises.


Temaatiline seinakollaaž - tesa\nKomplekt erinevaid ja erisuurusega kunstiteoseid on suurepärane idee erinevate ruumide näiteks üleminekuruumide- trepihalli või koridori dekoreerimiseks. Valige endale meelepäraseim teema selle kuva loomiseks. Miks mitte luua ka perepiltidest kogum! Seda on kiire ja lihtne teha ning te ei vaja mingeid tööriistu.\nRaskustase : Ambitsioonikatele kätele


Intervjuu Audentese Erakooli sekretäri Kirsti Naaniga - Sekretär\nIntervjuu Audentese Erakooli sekretäri Kirsti Naaniga\n19. jaanuar 2005 00:00\nAudentese Erakoolis, kus ?„saatus soosib julgeid ja südikaid?“, nagu lauldakse ka kooli hümnis, töötab sekretärina Kirsti Naan, kes on selles ametis olnud kolm aastat.?„Kirsti on väga tähelepanelik ja oma töös kiire ning korrektne. Temale antud töö saab alati tehtud õigeaegselt. Minu jaoks on ta rohkem võrdne kolleeg kui alluv,?” leiab Audentese Erakooli põhikooli juhataja Katrin Mill, kelle arvates poleks kooli tegemised võimalikud ilma sekretäri abita.\nOma kutseni jõudmine\nPärast gümnaasiumi lõpetamist läks Kirsti edasi õppima Tallinna Kergetööstustehnikumi ning lõpetas selle müügisekretäri erialal. Seejärel töötas kaks aastat ning peagi suundus uuesti hariduse radadele Tallinna Kergetööstustehnikumi õhtusesse õppesse juhiabi erialale. ?„Sügisel 2004 viidi meid üle Tallinna Majanduskooli. Kooli lõpetan 2005. aasta kevadel. Audentese Erakool on sekretärina minu esimene töökoht."\nKoolis töötava sekretäri jaoks on enda õpingute ajal olnud igal kooliaastal huvitavaim päev 1.september. ?„Esimesel septembril oli tore oma klassikaaslastega jälle üle hulga aja kokku saada. Pärast seda algas tavaline koolielu.?“ Kirsti leiab, et ega kooliskäimine pole sugugi kerge töö. ?„See karastab inimest parasjagu, kasvatab ühtekuuluvustunnet, abivalmidust, tolerantsust, arendab esinemis- ja suhtlemisoskust.?“\nSekretäri ameti kolme aasta jooksul on Kirsti läbinud ka täiendkoolitusi ning omandanud uusi erialaseid teadmisi võimaluste piires. ?„Täiendõppe soovitamisel on abiks asutuse personalijuht. Meeldivaks ja kasulikuks koolituseks pean Audentes Ariko korraldatud ?„Teenindus- ja suhtlemiskoolitust?“. Tore ning kasulik üritus oli ka sellel sügisel toimunud ?„Hea teeninduse päev IV?“, kus jagati palju praktilisi nõuandeid.?“\nKirsti arvates on sekretäritöö põhimõtteliselt sarnane, sõltumata asutusest, kus inimene töötab. Ta leiab ka, et koolisekretärina juba igav ei hakka. ?„Tegemist on palju nii õpilaste, lastevanemate-klientidega kui tavapärase sekretäri paberitööga. Andmebaas, õpilaste üle arvestuse pidamine, õpilaste liikumine, teiste koolidega suhtlemine jne.?“ Koolis töötav sekretär on tahes-tahtmata kursis ka aktuaalsemate haridusprobleemidega.\nMilline on Teie tööpäev tavaliselt?\n?„Tööpäev algab kell 8.00. Hommikul toon kõigepealt ära posti ja sean kabinetis kõik töökorda. Juhataja saabudes arutame läbi antud päeva jooksvad küsimused, panen kirja konkreetsed ülesanded. Siis algab sekretäri tööpäev: dokumentatsiooniga tegelemine, andmebaasi andmete ja kohustuste sisestamine, kodulehe administreerimine, suhtlemine klientidega (ka telefoni teel), telefonikõnede edasi suunamine, koosolekute protokollimine ja materjalide ettevalmistamine, õpetajate abistamine, külalistele kohvilaua valmistamine, bürootarvete tellimine jne.?“\nMilliste ülesannete täitmine on Teie jaoks huvitavam?\n?„Meeldib suhelda klientidega, kelleks on peamiselt kooli lapsevanemad, ära kuulata nende soove ning vastavalt abistada. On tore vestelda erinevate inimestega ja olla neile kasulik.?“\nSekretäri või juhi abi amet ?– kas see vajab väljaõpet või saab hakkama ka praktika käigus omandatud ?„eluharidusega?“? Kui oluline on kutsetõend?\n?„Kindlasti on väljaõpe vajalik, et oskuslikult oma tööülesandeid täita. Sekretär on asutuse peegel ja mis muudaks sekretäri enesekindlamaks ja julgemaks kui head erialased teadmised, pluss praktilised kogemused. Sekretärile on vajalik klienditeeninduskoolitus, ta peab olema sõbralik, abivalmis, heatujuline ja hea suhtlemisoskusega, sest klient on kuningas ja teenindaja ei tohi seda unustada. Praktilise töö käigus omandatuga võib vast küll sekretärina hakkama saada, aga kerge see vist pole, sest tänapäeva sekretärile ja juhi abile on kõrged nõudmised.?“\nKirsti ütleb, et on olukordi, kus sekretär peab suutma kiiresti iseseisvalt otsuseid langetada, aga samas on oskus nõu küsida samuti vajalik. ?„Sest pigem konsulteerida, kui midagi valesti otsustada. Eriti oluline on aga iseseisev otsustusvõime juhi abi ametis.?“\nOma töökohal usaldab Kirsti nõuandjana kõige enam direktorit Gled-Airiin Saarsod ja põhikooli juhatajat Katrin Milli. ?„Koostöö sujub väga hästi ning nad oskavad rahulikult ja täpselt nõu anda ja juhendada,?“ põhjendab sekretär oma usaldust.\n?„Usaldus tekib töökaaslaste vahel, kui igaüks täidab täpselt temale etteantud kohustusi, sest see tagab hea tulemuse. Lugupidamine, sõbralikkus, abivalmidus kuuluvad ka kindlasti selle juurde ja alati peaks suutma säilitada rahu, siis ei lähe pinged liiga suureks.?“\nKas usaldus on oluline?\n?„Kindlasti on. Sest ükski lüli koolis ei tööta iseseisvalt, vaid kõik sõltuvad kellestki ja millestki. Ja alati peaks olema võimalus loota töökaaslase peale. Kui pole usalduslikkust, siis see süsteem ei funktsioneeri. Kollektiivi iga liige peaks seda tunnistama ja vastavalt nii käituma. Tühjalt antud lubadused usaldust ei tekita. Oleks kasulik läbi viia vastavaid koolitusi.?“\nLisaks tööle on Kirstil ka omad hobid, viimasel ajal küll peamiselt tervisesport. ?„Kooli ja töö kõrvalt jääb kahjuks vähe aega, kuid siiski üritan vähemalt 2-3 korda nädalas jõusaali jõuda või siis aeroobikaga tegeleda. Kuna head sportimisvõimalused on kohe käe-jala juures, siinsamas Audenteses, siis see lausa kutsub trenni. Peale pikki ja väsitavaid tööpäevi on sport väga hea lõõgastus. Nädalavahetustel püüan leida aega kardisõidu jaoks ja käin meelsasti kinos.?“\nSoov uueks aastaks kõikidele kolleegidele, teistele sekretäridele ja juhi abidele?\n?„Ma sooviksin kõigile rahulikku meelt, naeratust näole hommikust õhtuni!?“\nKatrin Mill, Audentese Erakooli põhikooli juhataja:\n?”Kindlasti poleks koolis võimalik töö ilma sekretärita. Sekretär pole siin ainult kirjade trükkija ja dokumentatsiooni haldaja vaid ka sidepidaja õpetajate, õpilaste ja lastevanematele. Selle kõigega saab Kirsti suurepäraselt hakkama. Sekretäri töö sobib talle väga hästi. Tean, et tal on mõtteid edasi õppida. Kindlasti soovin, et tema tuleviku plaanid täituksid, kuid mul oleks väga kahju, kui ta meie juurest peaks mujale tahtma minna.?”\nKes on parim kolleeg-juht sekretärile - kas see, kes on demokraatlikum või milline...?\n?”Usun, et demokraatlik juht on kõigi töötajate unistus, kuid sellisel juhil peab olema suurepärane oskus hoida piire, et teatud situatsioonides oskaksid kõik oma ametiülesannete täitmisel olla adekvaatsed. Kui piirid sassi lähevad võib demokraatias tekkida suur kaos.\nAutokraatliku juhi puhul on tavaliselt piirid väga kindlalt paigas, kuid omavaheline suhe alluvatega võib muutuda stressi tekitavaks. Sekretäri töös on vaja juhilt saada väga konkreetseid tööülesandeid, kuid sekretär peab siinjuures suutma ka ise mõelda ja lahendusi otsida. Õigesti juhitud organisatsioonis suudab demokraatia siiski rohkem korda saata.?“\nKas juht võiks oma sekretärile või assistendile pakkuda koolitust või peaks juhi abi/sekretär seda ise küsima?\n?”Koolitust võib kokku leppida mõlemat moodi. Olen pakkunud seda Kirstile ja samuti on Kirsti endale ise leidnud huvipakkuvat koolitust. Tore on, kui inimene leiab endale vajaliku koolituse ka ise. Siiani oleme koostöös Kirstiga leidnud temale sobivad võimalused.?”