Europe Direct Archives - SA Võrumaa Arenduskeskus Selgitatud ELi kaubavahetus heitkogustega kauplemise susteemi\nPärast seda võtavad nende ülesanded üle tagatislepingud sõlminud rakenduspartnerid. Parimatele ideearendustele antakse välja 4 auhinda: loometalgute võitjale eurot, kõige paremale heaoluvaldkonna ideele eurot, Europe Direct on pannud välja eripreemia eurot kõige keskkonnasõbralikumale ideele ja SoFiMa projekt annab parimale sotsiaalse ettevõtluse ideed kandvale tiimile otsepääsu sügisesse inkubatsiooniprogrammi. Investeerimine jääb tagasihoidlikuks ja tööhõive ei jõua varasemale tasemele.\nSamuti tekitab see tasakaalustamatuse ja erinevuste ning ebavõrdsuse süvenemise ohu liikmesriikide piires ja nende vahel, mõjutades pikaajalist arengut liidu, liikmesriikide ja piirkondlikul tasandil. Mahukad investeeringud liidu taristusse, eelkõige seoses omavaheliste ühenduste ja energiatõhususe ning Euroopa ühtse transpordipiirkonna loomisega, on esmatähtsad, et saavutada liidu kestliku arengu eesmärgid, sealhulgas täita liidu võetud kohustused kestliku arengu eesmärkide saavutamiseks, ning energia- ja kliimaeesmärgid aastaks Seetõttu tuleks InvestEU fondist toetada investeeringuid transpordi, energia sealhulgas energiatõhususe ning taastuvate ja muude ohutute ja kestlike vähesaastavate energiaallikatekeskkonnataristu, kliimameetmetega seotud taristu, Kauplemisvoimaluste tahendus ja digitaristu sealhulgas kiire ja ülikiire lairibaühenduse valdkonnas kogu liidus, et kiirendada liidu majanduse digipööret.\nLiidu rahalise toetuse mõju ja lisaväärtuse maksimeerimiseks on asjakohane edendada ühtlustatud investeerimisprotsessi, mis tagab projektide nähtavuse ja suurendab sünergilist toimet asjakohaste liidu transpordi- energia- ja digivaldkonna programmide lõikes.\nOhutuse ja julgeolekuga seotud riskide tõttu peaksid liidu toetust saavad investeerimisprojektid hõlmama taristu vastupidavuse, sealhulgas taristu hoolduse ja ohutusega seotud meetmeid ning tuleks arvesse võtta põhimõtteid, mis puudutavad kodanike kaitsmist avalikes kohtades.\nSee peaks täiendama muude liidu fondide tööd, mis toetatavad avalikesse kohtadesse ning transpordi- energia- ja muusse elutähtsasse taristusse tehtavate investeeringute julgeolekukomponente, nagu Euroopa Regionaalarengu Fond.\nSee võib hõlmata meetmeid merendusettevõtluse ja -tööstuse valdkonnas, innovaatilises ja konkurentsivõimelises meretööstuses, aga ka taastuvas mereenergias ja ringmajanduses.\nTeadusuuringutel ja innovatsioonil on oluline roll kriisist ülesaamisel, liidu vastupanuvõime suurendamisel, et tulla toime tulevikuprobleemidega, ning liidu poliitika ja eesmärkide saavutamiseks vajalike tehnoloogiate väljatöötamisel. Selle eesmärgi saavutamiseks peaksid liikmesriigid ja erasektor jätkama omaenda tugevdatud meetmeid teadusuuringutesse, arendustegevusse ja innovatsiooni investeerimiseks, et vältida teadusuuringutesse ja innovatsiooni tehtavate investeeringute nappust, mis kahjustab liidu tööstuse ja majanduse konkurentsivõimet ning tema kodanike elukvaliteeti.\nSelline langus on eriti kahjulik VKEdele ja pereettevõtetele ning on põhjustanud ulatuslikku töötust. Siiski on neil raskusi rahastuse hankimisega, kuna nendega seotud riski peetakse suureks ja neil puuduvad piisavad tagatised.\nTäiendavad väljakutsed tulenevad VKEde ja sotsiaalsete ettevõtete vajadusest säilitada konkurentsivõime ning tegeleda selleks digiülemineku, rahvusvahelistumise, ringmajanduspõhimõtetele ülemineku ja innovatsiooniga ning täiendada oma töötajate oskusi. Võrreldes suuremate ettevõtetega on rahastamisallikad VKEdele ja sotsiaalsetele ettevõtetele halvemini kättesaadavad, sest tavaliselt nad ei emiteeri võlakirju ning neil on börsidele või suurtele institutsionaalsetele investoritele vaid piiratud juurdepääs.\nVKEd ja sotsiaalsed ettevõtted kasutavad üha Trade Option aktsiad ka selliseid innovaatilisi lahendusi nagu kogu ettevõtte või selles osaluse omandamine töötajate poolt.\nRahastamisele juurdepääs on veelgi keerulisem VKEde puhul, kelle tegevus keskendub immateriaalsele varale. Liidu VKEd tuginevad suuresti pankadele ja võlapõhisele rahastamisele panga arvelduskrediidi, pangalaenude või liisingu vormis. Eespool nimetatud väljakutsetega silmitsi seisvate VKEde toetamiseks on vaja lihtsustada nende juurdepääsu rahastamisele ja pakkuda neile mitmekesisemaid rahastamisallikaid, et suurendada nende võimet rahastada tegevuse alustamist, kasvu, innovatsiooni ja kestlikku arengut, tagada nende konkurentsivõime ja vastupanuvõime majandusšokkide suhtes, et muuta majandus ja finantssüsteem majanduslanguse ajal vastupidavamaks, ning säilitada nende võime Selgitage aktsiate ostude ostmist töökohti ja sotsiaalset heaolu.\nInvestEU fond peaks samuti kasutama maksimaalselt ära era- ja avaliku sektori fonde, nagu VKEde esmase avaliku pakkumise fond, et suunata VKEde toetamiseks rohkem era- ja avaliku sektori omakapitali. Võimaluste ebavõrdsus mõjutab eelkõige juurdepääsu haridusele, koolitusele, kultuurile, tööhõivele, tervishoiule ja sotsiaalteenustele. Investeeringud sotsiaalvaldkonna, oskuste arendamise ja inimkapitaliga seotud majandusharudesse ning vähekaitstud elanikkonnarühmade ühiskonda integreerimisse võivad laiendada majanduslikke võimalusi, eriti juhul, kui neid koordineeritakse liidu tasandil.\nSeda tuleks samuti kasutada selleks, et toetada projekte, millel on positiivne sotsiaalne mõju ja mis parandavad sotsiaalset kaasatust, aidates suurendada kõigis piirkondades tööhõivet, eelkõige madala kvalifikatsiooniga ja pikaajaliste töötute hulgas, ja parandada olukorda seoses soolise võrdõiguslikkuse, võrdsete võimaluste, mittediskrimineerimise, juurdepääsu, põlvkondadevahelise solidaarsuse, tervishoiu ja sotsiaalteenuste, sotsiaaleluruumide, kodutuse, digitaalse kaasatuse, kogukonna arengu ning noorte rolli ja kohaga ühiskonnas, samuti seoses vähekaitstud elanikkonnarühmadega, sealhulgas kolmandate riikide kodanikega.\nInvestEU fondi põhitegevus, mis seisneb majanduslikult elujõuliste projektidega seotud riski vähendamises, et kaasata erasektori rahastamine, on sellistes tingimustes eriti oluline, muu hulgas ebaühtlase taastumise ohu vältimiseks. See peaks märkimisväärselt suurendama Euroopa Investeerimispanga grupi, riiklike tugipankade ja finantseerimisasutuste ning muude rakenduspartnerite riskivõtmisvõimet, et toetada majanduse taastumist.\nCOVID pandeemia on osutanud vajadusele viivitamatult ja tõhusalt tegeleda strateegilise haavatavusega, et parandada liidu reageerimist hädaolukordadele ja kogu majanduse üldist vastupanuvõimet ning kestlikkust. Siseturu terviklikkust ja võrdseid võimalusi, millest saavad kasu ka kõige enam mõjutatud liikmesriigid ja piirkonnad, on võimalik säilitada üksnes juhul, kui liidu majandus on vastupanuvõimeline, kestlik, kaasav ja integreeritud.\nSelle mehhanismi keskmes peaksid olema piirkonnad, mida üleminek kõige rohkem mõjutab, võttes arvesse nende sõltuvust fossiilkütustest, sealhulgas söest, turbast ja põlevkivist, või suure kasvuhoonegaaside heitemahukusega tööstusprotsessidest, ja mille suutlikkus vajalikke investeeringud rahastada on väiksem.\nÕiglase ülemineku skeemist tuleks samuti toetada õiglase ülemineku piirkondi toetavate investeeringute rahastamist. InvestEU nõustamiskeskus peaks andma asjaomastele territooriumidele võimaluse saada tehnilist abi.\nMis on sotsiaalne ettevõte? Kui sinu ühing või ettevõte tegeleb mõne kogukonnas olulise või sotsiaalse või keskkonnaalase, rahvatervise, hariduse või inimeste toimetuleku probleemi lahendamisega või sul on idee, millega saaks just neidsamu probleem lahendada ning sellel ideel oleks jumet omatulu teenida ja luua töötav finantsmudel, siis oled just sina oma meeskonnaga oodatud osalema SoFiMa inkubatsiooniprogrammi. Kuid tundsid siin ära just enda tegemised ja teemad, mis sind kõnetavad, siis ole hea ja täida registreerumisvorm hiljemalt Vormis olevate sisu- ja motivatsiooniküsimuste põhjal tehakse osalejate valik. Kõikide registreerunutega võetakse hiljemalt\nÕiglase ülemineku skeemist võivad abi saada projektid õiglase ülemineku territoriaalsetes kavades kindlaks määratud territooriumidel või projektid, mis aitavad kaasa nende territooriumide üleminekule, isegi kui projekte neil territooriumidel ellu ei viida, kuid üksnes juhul, kui rahastamine väljaspool õiglase ülemineku territooriume on nende territooriumide ülemineku seisukohast esmatähtis.\nELi osa kaudu tuleks proportsionaalsel viisil kõrvaldada liiduüleseid või liikmesriigis esinevaid konkreetseid turutõrkeid või mitteoptimaalseid investeerimisolukordi. Toetatavatel toimingutel peaks olema selge liidu lisaväärtus.\nLiikmesriigi osa peaks andma liikmesriikidele ja piirkondlikele ametiasutustele nende liikmesriikide kaudu võimaluse eraldada osa eelarve jagatud täitmise alla kuuluvate fondide vahenditest ELi tagatise eraldisteks, et kasutada ELi tagatist rahastamis- ja investeerimistoiminguteks, millega kõrvaldatakse konkreetsed turutõrked või lahendatakse mitteoptimaalseid investeerimisolukordi oma territooriumil, sealhulgas haavatavates ja kaugemates piirkondades, nagu liidu äärepoolseimad piirkonnad, vastavalt osaluslepingu sätetele, et saavutada eelarve jagatud täitmise alla kuuluvate fondide eesmärgid.\nMuu hulgas võimaldaks see anda kapitalitoetust VKEdele, keda COVID kriis on negatiivselt mõjutanud ja kes ei olnud riigiabi reeglite kohaselt raskustes juba Toimingud, mida toetatakse InvestEU fondist ELi või liikmesriigi osa kaudu, ei tohiks dubleerida ega välja tõrjuda erainvesteeringuid ega moonutada konkurentsi siseturul. Võidutiim Uma Kiil Latsiaiah koosneb lapsevanematest, kes soovivad luua setokeelse lasteaiarühma, kus õppekava ja tegevused on seotud kohaliku kogukonnaga ja annavad edasi piirkonna kultuuripärandit.\nVõidupreemia eurot on välja pannud Võrumaa Arenduskeskus. Lisaks anti välja heaolu valdkonna eripreemia eurot, mille pälvis Punase Risti poolt algatatud teema, kuidas suurendada elanikkonna esmaabioskusi, et tagada esmaabi piiriäärsetes n-ö abikaugetes piirkondades, kuhu kiirabi kohalejõudmine võtab kauem aega, on väga aktuaalne ja eluliselt oluline. Meeskond leidis võimaluse, kuidas integreerida järjepidev esmaabiõpetus tänasesse koolisüsteemi nii, et see ei tekitaks õppekavadesse täiendavat lisakoormust.\nEurope Direct Võru teabekeskuse keskkonnasõbralikkuse eripreemia läks samuti meeskonnale Uma Kiil Latsiaiah. Žürii hindas llahenduse juures selle pikaajalist mõju.\nKeskkonnateadlikkus, hoiakud ja väärtusruum saavad nurgakivid lapseeas ning mõjutavad tugevalt valikuid edasises elus. Olulisteks märksõnadeks said õuesõpe, kogemusõpe, mis viivad lapsed päriselulistesse olukordadessel. Antsla noored tegid esimesed sammud möödunud aasta Kuldre talgutel ja tulid oma ideega tagasi. See näitab, kui suur on nende mure oma kogukonna heaolu pärast. Žürii ergutusauhind, osalemine sotsiaalse ettevõtluse inkubatsiooniprogrammis, annab meeskonnale võimaluse saada jätkuvat mentortuge ja oma ideega edasi minna.\nKõik on oodatud sündmust Facebooki vahendusel jälgima Vunki mano või Võrumaa Arenduskeskuse Facebooki lehel. Parimatele ideearendustele antakse välja 4 auhinda: loometalgute võitjale eurot, kõige paremale heaoluvaldkonna ideele eurot, Europe Direct on pannud välja eripreemia eurot kõige keskkonnasõbralikumale ideele ja SoFiMa projekt annab parimale sotsiaalse ettevõtluse ideed kandvale tiimile otsepääsu sügisesse inkubatsiooniprogrammi.\nSelleks, et õppeasutus saaks kasutada ka kvaliteedimärgist tuleb Heidi Uustalu sõnul läbida hindamine, mis viiakse läbi järgmistes valdkondades: õppe- ja kasvatusprotsess, eestvedamine ja juhtimine, professionaalse arengu toetamine, koolipere aktiivsus ja mõju kogukonnas ja ressursid. Hindamise läbinud õppeasutused jaotatakse kolmel erineval tasemel: baas- hõbe- ja kuldtasemel.\nHõbetaseme on saanud 9 õppeasutust. Kuldtaseme koolid ja lasteaiad on ettevõtliku õppe liidrid nii Eesti siseselt kui ka välismaal, nad on väga suureks toeks programmi arendamisel. Kuldtaseme õppeasutusi on üks — Kiviõli I Keskkool. Heidi Uustalu sõnul on võrgustikul suured plaanid tulevikuks.\nHaridusprogramm Ettevõtlik Kool toob koolidesse ja lasteaedadesse rohkem iseseisvat ja ettevõtlikku hoiakut, arendab lastes otsustusvõimet ja ärgitab tegutsemishimu. Ettevõtliku kooli põhimõtete järgi töötab kooli ja 15 lasteaeda üle Eesti, kokku üle 25 õpilase. Euroopa keeltenädala tegevused Võru maakonnas Osalemine toimub väga ohutult veebi kaudu. Kõik Võru maakonnas toimuvad tegevused on koondatud lehele www. Uurime nendelt, kuidas nad on siia sattunud ja mida huvitavat märganud ja kui lihtne ikkagi on eesti keelt õppida.\nMillist keelt tahaksid õppida sina? See sama lause, mis kõlab hoopis teistmoodi võru keeles. EIFi direktorite nõukogu otsustas 3. Uute osakute hind põhineb EIFi osanike vahel kokku lepitud osaku puhasväärtuse valemil ning koosneb sissemakstud osast ja ülekursist.\nRakenduspartnerite valik peaks olema läbipaistev ja huvide konflikte ei tohiks tekkida.\nKomisjon peaks iga rakenduspartneriga sõlmima tagatislepingu, millega eraldatakse InvestEU fondist tagatis, et toetada rakenduspartneri rahastamis- ja investeerimistoiminguid, mis vastavad InvestEU fondi rahastamiskõlblikkuse kriteeriumidele ja aitavad saavutada selle eesmärke.\nInvestEU fond peaks toetama projekte, millel on tüüpiliselt kõrgem riskiprofiil kui projektidel, mida toetatakse rakenduspartnerite tavategevusega, ja mida ei saaks ajavahemikul, mil ELi tagatist on võimalik kasutada, teiste avaliku või erasektori rahastamisallikatega ilma InvestEU fondi toetuseta üldse või samas ulatuses ellu viia.\nJuhtimisstruktuuri peaksid moodustama nõuandekogu, juhatus ja täiesti sõltumatu investeeringute komitee.\nJuhtimisstruktuuri üldises koosseisus tuleks püüda saavutada sooline tasakaal. Juhtimisstruktuur ei tohiks minna vastuollu EIP grupi ega teiste rakenduspartnerite otsustusprotsessiga, sekkuda otsuste tegemisse ega asendada nende vastavaid juhtorganeid. Pärast seda võtavad nende ülesanded üle tagatislepingud sõlminud rakenduspartnerid.\nOtsused rahastamis- ja investeerimistoimingute kohta peaks aga lõppkokkuvõttes tegema rakenduspartner. Eri poliitikavaldkondade ja sektorite parimal viisil hõlmamiseks peaks investeeringute komitee tegutsema erinevates koosseisudes. Lisaks EIP grupile peaksid liikmesriikide tugipangad ja finantseerimisasutused olema võimelised pakkuma mitmesuguseid täiendavaid finantstooteid, arvestades, et nende kogemustest ja suutlikkusest riigi ja piirkondlikul tasandil võib olla kasu avaliku sektori vahendite mõju maksimeerimisel kogu liidu territooriumil ning projektide õiglase geograafilise tasakaalu tagamisel.\nLisaks peaks ka muudel rahvusvahelistel finantseerimisasutustel olema võimalik saada rakenduspartneriks, eriti juhul, kui neil on suhteline eelis tänu eriteadmistele ja kogemustele teatavates liikmesriikides ning kui neil on liidu enamusosalus. Samuti peaks olema võimalik saada rakenduspartneriks muudel üksustel, kes täidavad finantsmääruses sätestatud kriteeriume.\nSelle tõkestamiseks vajalike meetmete tõttu on majandustegevus liidus oluliselt vähenenud. Prognooside kohaselt kahaneb liidu SKP Oluliselt on vähenenud ka investeeringud. Nõrgad kohad, näiteks liigne sõltuvus piiratud arvust välistest tarneallikatest ja elutähtsa taristu puudumine, on vaja kõrvaldada, eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate VKEdsealhulgas mikroettevõtjate puhul, näiteks mitmekesistades ja tugevdades strateegilisi väärtusahelaid, et parandada liidu reageerimist hädaolukordadele ja tõsta selle majanduse üldist vastupanuvõimet, jäädes samal ajal avatuks liidu normidele vastavale konkurentsile ja kaubavahetusele. Kuigi investeeringute suhe SKPsse taastus liidus enne pandeemiat, jäi see juba siis alla taseme, mida oleks võinud oodata tugeva elavnemise perioodil, ja ei olnud piisav, et kompenseerida\nSelliste struktuuride loomist tuleks soodustada, muu hulgas InvestEU nõustamiskeskuselt saadava toetuse abil. Et soodustada investeerimisplatvormide kasutamist asjaomastes sektorites, on asjakohane tuua kokku kaasinvesteerijad, avaliku sektori asutused, eksperdid, haridus- koolitus- ja teadusasutused, asjaomased sotsiaalpartnerid ja kodanikuühiskonna esindajad ning muud liidu, liikmesriikide ja piirkondade tasandil tegutsevad asjaomased osalejad.\nLiikmesriigi osa raames rakenduspartnerite valimisel peaks komisjon võtma arvesse iga liikmesriigi esitatud ettepanekuid, mis kajastuvad osaluslepingus. Kooskõlas finantsmääruse artikliga peab komisjon hindama rakenduspartneri norme ja menetlusi, veendumaks, et need tagavad samaväärse liidu finantshuvide kaitse nagu komisjoni normid ja menetlused.\nSeepärast peaks komisjon kajastama üksnes ELi tagatisest tulenevaid finantskohustusi ja avalikustama maksimaalse tagatissumma, sealhulgas kogu asjakohase teabe antud tagatise kohta.\nInvestEU nõustamiskeskus peaks toetama geograafilist hajutatust, et aidata sellega saavutada liidu majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse eesmärki ning vähendada piirkondlikke erinevusi. InvestEU nõustamiskeskus peaks pöörama eritähelepanu väikeste projektide koondamisele suuremateks portfellideks.\nInvestEU nõustamiskeskus peaks tagama keskse kontaktpunkti, mille kaudu ta annab avaliku sektori asutustele ja projektiarendajatele projektide arendamisel abi. Komisjon peaks vastutama InvestEU nõustamiskeskuse poliitilise juhtimise ja keskse kontaktpunkti haldamise eest. EIP grupp peaks poliitikaharu kaudu ellu viima nõustamisalgatusi. Peale selle peaks EIP grupp osutama komisjonile tegevusteenuseid, sealhulgas esitama teavet nõustamisalgatusi käsitlevate strateegiliste ja poliitiliste suuniste koostamiseks, tegema kindlaks olemasolevad ja loodavad nõustamisalgatused, hindama nõustamisvajadusi ja andma komisjonile nõu, kuidas neid vajadusi olemasolevate või uute nõustamisalgatuste kaudu kõige paremini täita.\nehitus tava - English translation – Linguee\nKohalikul tasandil nõustamistoe andmise hõlbustamiseks ning kogu liidus toe tõhususe, koostoime ja tulemusliku geograafilise hõlmavuse tagamiseks peaks InvestEU nõustamiskeskus tegema koostööd liikmesriikide tugipankade ja finantseerimisasutustega ning kasutama nende eriteadmisi.\nSellist toetust tuleks anda ka finantsvahendajatele, kellel on oluline roll VKEde abistamises juurdepääsul rahastamisele ja oma täieliku potentsiaali realiseerimisel. Peale selle on nõustamistoe eesmärk luua tingimused võimalike rahastamiskõlblike vahendite saajate arvu suurendamiseks tärkavates turusegmentides, eelkõige juhul, kui üksikprojektide väikese mahu tõttu kasvavad projekti tasandil märkimisväärselt tehingukulud — seda tuleb ette näiteks sotsiaalse rahastamise valdkonnas, sealhulgas heategevusorganisatsioonide puhul, ning kultuuri- ja loomesektoris.\nSuutlikkuse suurendamise toetus peaks täiendama muude liidu programmide raames võetud meetmeid, mis hõlmavad konkreetseid poliitikavaldkondi. Tuleks püüda toetada ka võimalike projektiedendajate, eelkõige kohalike organisatsioonide ja ametiasutuste suutlikkuse suurendamist.\nNimetatud reeglid on sätestatud finantsmääruses ja nendega määratakse kindlaks eelkõige kord, mille kohaselt eelarve koostatakse ja seda toetuste, hangete, auhindade ja eelarve kaudse täitmise kaudu täidetakse, ning nähakse ette finantsjuhtimises osalejate vastutuse kontroll.\nELi toimimise lepingu artikli alusel vastu võetud reeglid hõlmavad ka üldist tingimuslikkuse korda liidu eelarve kaitsmiseks.\nSelles sätestatakse liidu eelarve täitmise reeglid, sealhulgas reeglid eelarveliste tagatiste kohta. Kolmandad riigid võivad osaleda ka muude õigusaktide alusel. Käesolevasse määrusesse tuleks lisada erisäte, millega nõutakse kolmandatelt riikidelt vastutavale eelarvevahendite käsutajale, OLAFile ja kontrollikojale vajalike õiguste ja nõutava juurdepääsu andmist, mida neil on vaja oma volituste täieulatuslikuks kasutamiseks.\nProportsionaalsuse põhimõtte kohaselt peaksid investeerimissuunised sisaldama asjakohaseid sätteid, et vältida põhjendamatut halduskoormust.


Hankijatega koostöö tegemine Hankija portaali kasutades - Finance & Operations | Dynamics 365 | #MSDyn365FO | Microsoft Docs\nHankijatega koostöö tegemine Hankija portaali kasutades\nSee teema kirjeldab, kuidas ostuagendid saavad kasutada hankija portaali ostutellimuse kinnitamise protsessi käigus väliste hankijatega koostöö tegemiseks. See teave kehtib ainult Dynamics AX-i 2016. aasta veebruari ja 2016. aasta mai versioonide puhul.\nSelles teemas sisalduv teave kehtib ainult Dynamics AX-i 2016. aasta veebruari ja 2016. aasta mai versioonide puhul. Hankija portaali funktsionaalsus on Dynamics 365 for Operationsi versioonis 1611 asendatud hankija koostöö laiendatud funktsionaalsusega. Lisateavet hankija koostöö turvalisuse seadistamise kohta vt teemast Hankija koostöö kasutamine väliste hankijatega koostöö tegemiseks.\nHankija portaal on mõeldud hankijatele, kellel puudub ostutellimuse (PO) teabe vahetamiseks Microsoft Dynamics AX-iga elektrooniliste andmete vahetus (EDI). Portaal võimaldab ostuagentidel saata hankijale ostutellimuse ja saada siis kinnitava või tagasilükkava vastuse otse Dynamics AX-is.\nProtsessi on võimalik konfigureerida nii, et hankija kinnitus kinnitab tellimuse automaatselt. Sellisel juhul on järeltegevust vaja ainult aeg-ajalt, kui tellimus lükatakse tagasi või kui hankija kinnitus on registreeritud vastusena, kuid ostutellimuse olekut ei ole värskendatud väärtusele Kinnitatud kinnitusprotsessi probleemi tõttu.\nOstutellimuse kinnitamine ja tagasilükkamine\nOstutellimused koostatakse Dynamics AX-is. Kui teil on ostutellimus olekuga kinnitatud, saab saata selle hankijale, luues kinnitustaotluse. Kui soovite juhtida hankija tähelepanu uuele ostutellimusele, võite ostutellimuse saatmiseks meiliga kasutada prindihalduse süsteemi. Ostutellimus ilmub hankija portaali ning sisaldab valikut, mille kaudu hankija saab tellimuse kinnitada või selle tagasi lükata. Hankija saab lisada ka kommentaare teabe (nt ostutellimuse muudatuste) edastamiseks.\nHankija portaalis saab hankija vaadata tellimuse ridu. Nendel ridadel on teave nagu väline tootekood, dimensioonid, hinnateave, kogus, tarnekuupäev ning tarneaadress. Hankija saab luua aruande, millel on näha ostutellimuse teave ja hind kokku. Hankijat puudutavad tasud kuvatakse, kui hankija klõpsab päises või ridadel nuppu Tasud. Hankijad saavad ostutellimuse teabe oma süsteemi importida, kasutades funktsiooni Excelisse eksportimine.\nJärgmises tabelis näidatakse tavapärast teabevahetust, mis oleneb sellest, kuidas hankija vastab, kui saadate talle kinnitamiseks ostutellimuse.\nHankija kinnitab tellimuse. Süsteem on konfigureeritud hankija kinnituse korral automaatselt ostutellimusi kinnitama. Tellimuse olekuks määratakse Kinnitatud. Kui miski takistab tellimuse värskendamist, salvestatakse hankija vastuseks ikkagi Kinnitatud, kuid ostutellimuse olekuks jääb Välisel ülevaatamisel.\nHankija kinnitab tellimuse. Süsteem ei ole konfigureeritud hankija kinnituse korral automaatselt ostutellimusi kinnitama. Hankija vastus salvestatakse kui Kinnitatud, kuid ostutellimus jääb olekusse Välisel ülevaatamisel.\nHankija lükkab tellimuse tagasi. Hankija vastus salvestatakse kui Tagasi lükatud ja ostutellimus jääb olekusse Välisel ülevaatamisel. Tagasilükkamine saadakse koos põhjusega ja muutmise ettepanekuga (nt teine tarnekuupäev). Värskendate ostutellimuse ja saadate siis uue versiooni kinnitamiseks.\nKui peate muutma juba kinnitatud ostutellimust, saate uue ostutellimuse hankijale hankija portaali kaudu. Uuel ostutellimusel on versiooni järelliide, mis näitab, et see on eelnevalt edastatud ostutellimuse muudetud versioon. Hankija portaali abil saavad hankijad iga tellimuse ajalugu jälgida. Ostutellimuse varem kinnitatud versioon jääb uue ostutellimuse kinnitamiseni kinnitatud ostutellimuste nimekirja.\nOstutellimuse tühistamisel muudetakse olekuks uuesti Kinnitatud. Peate ostutellimuse hankija portaali kaudu hankijale tagasi saatma, et hankija saaks tühistamise kinnitada või tagasi lükata. Pärast tühistamise kinnitamist kuvatakse ostutellimus hankija kinnitatud ostutellimuste loendis olekuga Tühistatud.\nVersioonide, oleku üleminekute ja muudatuste haldamine\nKui ostutellimus hankijale saadetakse, registreeritakse see süsteemis ostutellimuse kindla versioonina ja oleku Kinnitatud asemel määratakse olekuks Välisel ülevaatamisel. Kui ostutellimust hiljem muudetakse, luuakse ostutellimusest uus versioon ja olekuks määratakse uuesti Kinnitatud (või Mustand, kui muudatuste haldamine on sisse lülitatud).\nJärgmises tabelis on näide oleku ja versiooni muudatuste kohta, mida ostutellimuses teha saab.\nOlek ja versioon\nDynamics AX-is luuakse ostutellimuse algne versioon. Olek on Kinnitatud.\nOstutellimus saadetakse hankija portaali. Versioon registreeritakse hankija portaalis ja olekuks määratakse Välisel ülevaatamisel.\nTeete mõningaid hankija soovitud muudatusi. Olekuks määratakse uuesti Kinnitatud.\nSaadate ostutellimuse uue versiooni hankija portaali. Uus versioon registreeritakse hankija portaalis ja olekuks määratakse Välisel ülevaatamisel.\nHankija kinnitab ostutellimuse uue versiooni. Olekuks määratakse Kinnitatud.\nHankijale saadetud ostutellimuse versioonide ja hankija vastuste nägemiseks klõpsake ostutellimuses valikuid Töölehed > Kinnituse taotlused.\nHankijale vastuse saamiseks saadetud tellimused, mille olek on Välisel ülevaatamisel, ilmuvad kas loendis Ostutellimused on saadetud hankija portaali, oodatakse vastust või Ostutellimused on saadetud hankija portaali, vastus nõuab tegevust. Kui muudate hankijale saadetud tellimust, nii et olekuks määratakse uuesti Kinnitatud, ei kuvata tellimust enam nendes loendites. Selleks et näha, kas hankija on tellimuse kohta varem vastuse saatnud, klõpsake valikuid Töölehed > Kinnituse taotlused.\nHankijad ei pea ostutellimust hankija portaalis kinnitama. Nad võivad saata ka meilisõnumi või teatama ostutellimuse vastuvõtmisest muude kanalite kaudu. Seejärel saate tellimuse Dynamics AX-is käsitsi kinnitada. Sellisel juhul saate hoiatuse, et tellimus on kinnitatud, kuigi hankijalt puudub vastus. Seejärel kuvatakse ostutellimus hankija portaali kinnitusajaloos avatud kinnitatud tellimusena, millel puuduvad vastused. Lisaks pole hankijal enam võimalust ostutellimuse kinnitamiseks ega tagasilükkamiseks.\nMärkus: Dynamics AX-is teistele protsessidele saadaolev ostutellimuse versioon on alati uusim versioon, isegi kui seda versiooni pole veel registreeritud.\nKui olete lülitanud sisse ostutellimuse muudatuste halduse, läbib ostutellimus kinnitamise töövoo, et jõuda olekuni Kinnitatud. See protsess ei ole hankijale nähtav.\nKui muudatuste haldus on ostutellimuse puhul sisse lülitatud, registreeritakse versioon ostutellimuse kinnitamisel, mitte siis, kui ostutellimus on hankijale saadetud või kinnitatud.\nJärgmises tabelis on näide oleku ja versiooni muudatustest, mida ostutellimusse teha võidakse, kui muudatuste haldamine on sisse lülitatud.\nDynamics AX-is luuakse ostutellimuse algne versioon. Olek on Mustand.\nOstutellimus esitatakse kinnitusprotsessile. (See on sisemine protsess, millesse hankija ei ole kaasatud). Olek Mustand muutub olekuks Ülevaatamisel ja siis olekuks Kinnitamine, kui ostutellimust kinnitamisprotsessi ajal tagasi ei lükata. Kinnitatud ostutellimus registreeritakse versioonina.\nOstutellimus saadetakse hankija portaali Versioon registreeritakse hankija portaalis ja olekuks määratakse Välisel ülevaatamisel.\nTeete mõningaid hankija soovitud muudatusi. Olekuks määratakse uuesti Mustand.\nOstutellimus esitatakse uuesti kinnitusprotsessile. Olek Mustand muutub olekuks Ülevaatamisel ja siis olekuks Kinnitamine, kui ostutellimust kinnitamisprotsessi ajal tagasi ei lükata. Teise võimalusena saab süsteemi konfigureerida nii, et konkreetsete välja muudatuste jaoks ei ole vaja uuesti kinnitamist. Sellisel juhul määratakse olekuks kõigepealt Mustand ja seejärel automaatselt Kinnitatud. Kinnitatud ostutellimus registreeritakse uue versioonina.\nHankija kinnitab ostutellimuse uue versiooni. Olekuks määratakse Kinnitatud, kas automaatselt või siis, kui saate hankijalt vastuse ja kinnitate siis ostutellimuse.\nHankija koostöö kasutajate turbe konfigureerimine\nHankija koostöö arve tööruum


Fiktiivne auhinnagala Lõuna-Prantsusmaal — Sirp\nFiktiivne auhinnagala Lõuna-Prantsusmaal\nMadli Pesti jagab tänavusel 61. Avignoni teatrifestivalil nähtule personaalseid auhindu.\nSelle saab Ariane Mnouchkine’i ja Théâtre du Soleil’ kaheksatunnine lavastus “Les Ephémères” (eesti k ‘põgusad, üürikesed’). Etendus oli küll paras kannatuste rada, sest kuigi pause tehti iga pooleteise tunni järel ning turgutuseks jagati küpsiseid ja vett, olid kõik neli vaatust ühes võtmes ilma erilise arenguta. Kunstiliselt oli selline valik oluline, et rõhutada aja ja inimese elutee kulgu.\nAriane Mnouchkine on isa poolt vene juurtega maailmakuulus prantsuse lavastaja. Ligi seitsmekümneaastane hallipäine daam tuletas igal vaheajal meelde, et etenduse ajal mobiiltelefonidega ei räägitaks, ning kui lavastaja näitlejatega koos kummardama jooksis, ei tahtnud ovatsioonid lõppeda.\nLavale – publik istub kahel pool lava – keerutatakse stseen stseeni järel ümmargusi või kandilisi poodiume, mille peal hüperrealistlikud elutoad, vannitoad, palatid, haigla ooteruumid, magamistoad, söögitoad. Näiteks ühte korterit tähistavad laval on mitu poodiumi: magamistuba, elutuba ja ühel nelinurksel ainult uks. Väljast tulev tegelane astub kõigepealt läbi ukse ning siis jälle alla näiteks elutoa poodiumile. Poodiume liigutab alati kaks inimest, ilmselt tantsijat, sest nad liiguvad madalalt, voolujooneliselt ja sujuvalt. Poodiume keerutatakse lavale kahelt poolt ning need on pidevas sujuvas liikumises, keerlemine intensiivistub-rahuneb vastavalt seal toimuvale tegevusele. Seega rütmistab poodiumide keerutamine lavastust ning annab vajalikud aktsendid.\nIgas ruumis, mis lavale tuuakse, on elu. On näha, et seal on enne lavategevust midagi toimunud, seal elatakse-töötatakse. Lastetoas on lapsed just mängimise lõpetanud, kogu tuba on segamini. Või lebavad kellegi töölaual kõik paberid justkui keset tööhoogu. Etendus näitab tavaliste inimeste igapäevastseene, kuid mida vaatus edasi, seda lineaarsemaks muutuvad nende inimeste lood. Kooruvad välja natuke seebiooperlikud perekonnalood. Stseenid vahelduvad filmilikult – üksikuid detaile tuuakse suurde plaani. Lavastus kulgeb postdramaatilisest võtmest dramaatilisuse ja loolisuse suunas. Alguses on etendus stseeniline, hüplik, katkev, pilku siia-sinna viskav, hiljem aga lineaarne, põhjuse-tagajärje seosele orienteeritud. Mnouchkine’il õnnestub tekitada kummaline sulam: ühest küljest toimub laval totaalne illusiooni loomine ning teisest küljest on kõik need poodiumid ja inimestevaheline suhtlus ülimalt tinglik.\nEesti teatrihuvilisel on “Les Ephémères‘i” huvitav võrrelda Alvis Hermanise “Pika eluga” – temaatika on sarnane (tavaliste inimeste igapäevaelu) ning ka kunstnikutööd saab võrrelda (hüperrealism). Oluline vahe seisneb küll selles, et “Pikas elus” püsib lavapilt muutumatuna, Mnouchkine’i lavastuses aga annab lava pidev muutumine omapärase aja- ja elutunnetuse.\nKongolase Faustin Linyekula “Dinosaurus”, multimediaalne dokumentaalteater autori mälestustest. Faustin pöördub välismaalt tagasi koju, kus üks tema sõber on surma saanud. Ta kutsub kokku oma tuttavad (kontratenor ja paar tantsijat) ning teeb lavastuse. Lavastuses on kasutatud erinevaid vahendeid huvitavas sulamis: laul, tants, ekraan fotodega ning ekraanile projitseeritud poeetiline tekst. Kõige eksootilisemad on stseenid, kus jutustaja-lavastaja Faustin ise tantsib ekraani ees, kuhu on kuvatud fotod tema kodukohast. Aafrika tants seguneb kaasaegsega.\nInterkultuurilist teatrit on tavaliselt leitud ikka Ariane Mnouchkine’i lavastustest, kuid seekord oli prantsuse daam läinud teist teed. Interkultuurilisusega seotud mõtteid tekitas aga hoopis üks off-programmi lavastus. Keenialase Fernando Anuanga “Reis tulevikku” pani mõtlema, kuidas ja miks esitada eksootilisi kultuure. Imepisikeses mustas saalis esines pool tundi üks meestantsija, demonstreerides eurooplasele võimatut imelist kehatehnikat – ta väänles, pöörles, hüppas, väristas. Seejärel tuli lavale veel seitse värvilistes rahvariietes meest ning etendus muutus rahvamuusika esitamiseks estraadivõtmes. Etenduse esimene osa väärib kindlasti Eugenio Barba nimelist preemiat – mitteargine kehatehnika ja eelekspressiivsus olid täiesti kohal. Küsimus on aga, miks panna rahvalaulud ja -tantsud musta kasti ja jätta vaatajale seletused andmata. Vaatajad ja laval olijad asuvad hoopis erinevates märgisüsteemides ning ühisosa nende vahel saab olla vaid minimaalne. Eurooplasest vaataja tunneb end suuresti kui loomaaias – samaaegselt nii puuris sees kui väljas.\nSellenimelise pälvivad võidukalt berliinlane Sasha Waltz ja tema trupp. Avignoni tõid nad 2003. aastal tehtud lavastuse “insideout”, mis on Gesamtkunstwerk kõige ilmsemas tähenduses. Suurde ümmargusse, aga hubasesse angaari on ehitatud maailm: eri tasapindadel tellingutel, platvormidel toad, poodiumid, mitukümmend erinevat ruumi, kus üheaegselt toimub erinev tegevus. Waltzi trupp koosneb tantsijatest üle maailma ning kõik nad esitavad omaenda isiklikku lugu. Kes räägib, kes sosistab, kes tantsib, kes esitab video. Lavastuse jaoks on kirjutatud kaasaegne klassikalise muusika helikeelega teos, mida esitatakse klaveril, trompetil, kitarril, trummidel. Külastajad liiguvad mööda ruumi vabalt ringi, piiluvad akendest sisse, vaatavad nurgatagustesse. Vuajerism. Vabadus valida, mida, kus ja millal vaadata. Teadmine, et kõike ei jõua. Kaasaegse maailma infoküllus. Vahepeal tantsijad kogunevad ja esitavad klaaskastide sees teisteski Waltzi lavastustes nähtud ideedeküllast sürri.\nNäinud varem kolme Waltzi lavastust, võis tabada mõningaid tuttavaid elemente (nt just see sürrealistlike ideede küllus), kuid seekord puudus visuaalselt ja tehniliselt pingeline tants. Ükski teine Waltzi lavastus pole pretendeerinud sellisele totaalsusele, kuigi ta on teinud neid väga erinevatel teemadel. Näiteks eelmise aasta “Gezeiten” (“Tõus-mõõn”) lahkab globaliseerumise ja terrorismi probleeme ning seda võiks nimetada poliitiliseks tantsuteatriks.\nLäheb jagamisele. Kaks järjest nähtud etendust olid kui ühe planeedi poolused.\nLavastajate maailmas uue tõusva tähe, bulgaarlase Galin Stojevi Belgias lavastatud “Genees nr 2” teksti on kirjutanud Antonina Velikanova ja Ivan Võrõpajev (viimane tegutseb Moskva teatris teatr.doc ning tema võimas debüütfilm “Eufooria” on tuttav ka eesti vaatajatele). Mustal laval tegutsevad kolm näitlejat ja kolm muusikut (tšello, viiul, akordion). Räägitakse vaimuhaiglas viibiva naise Antonina peas toimuvast, tegelasteks on nii Antonina, Ivan kui Galin, jumal, Lott ja Loti naine. Võrõpajev komponeerib oma teksti kui muusikalist partituuri, samamoodi polüfooniliselt on lavastanud selle Stojev. Tekst on teravmeelne ning vaatamata sellele, et ei nimetata kordagi Baudrillard’i, Barthes’i ega Derridad, kirjeldab lavastus nende maailma.\nPrantsuse-austria multimediaalse kunsti- ja teatrigrupi Superamasi lavastus “Big 3rd episode. Happy/end” on hoopis teisest puust, kuid räägib täpselt samast maailmast. Superamas on otseütlevam ning täis puhast iroonilist huumorit. Ta ründab ajastu vaimu selle ajastu enda vahenditega ning kujutab seda ajastut, mitte ei interpreteeri. Postmodernistlikult segatakse kokku kogu popkultuuri Nirvana – “Smells Like Teen Spirit’i” originaalsalvestusest 90ndate diskotantsuni. Tekstiliselt kasutatakse Kundera novelli rokkaritest ja naistest ning “Seksi ja linna”-tibide omavahelisi kõnelusi. Videoekraani vahendusel pilatakse võlts-idamaist joogandust ning näidatakse autoõnnetuse stseeni David Lynchi “Mulholland Drive’ist”. Kogu virvarri lõpuks ilmub ekraanile Derrida krüptiliselt mõjuv tekst dekonstruktsioonist.\nKogu lavastuses esitatud tekst on loetud linti inglise keeles seebiooperlike intonatsioonidega, näitlejad laval maigutavad vaid demonstratiivselt suud – kaasaegne vahendatus, võlts tegelikkus, illusioon, dekonstrueeritus. Kõiki stseene esitatakse kordustes, katkestustega, milligrammilise täpsusega.\nTunniajalise briljantse etenduse alapealkiri on “Happy/end”, aga nagu Derrida ütleks: “…lõpuks, nagu me teame, lõpeb kõik väga halvasti. Absoluutse hea saavutamiseks ei ole mingit võimalust. Tegelikkus on alati jagatud, katkine…”, ja Superamas lisab: “ … ja isegi kui keegi püüab meile müüa unistust tulevasest õnnest, siis tänu taevale, me ei saavuta seda kunagi.” (Vt videolõiku ja fotosid lavastusest: www.superamas.com.)\nPoliitilise teatri preemia\nNii Hollandis kui Belgias lavastava Guy Cassiersi “Mefisto for Ever” (Klaus Manni romaani põhjal dramatiseerinud Tom Lanoye) on poliitiline ohudraama. Samavõrd hästi ja puhtalt lavastatud kui poolaka Krzysztof Warlikowski “Inglid Ameerikas” (muide, ka Cassiers on selle Tony Kushneri näidendi lavastanud), kuid veelgi lõikavam, vahedam, kasutatud on uudseid väljendusvahendeid. “Mefisto” etendus muundus aeg-ajalt justkui videokunstiks ning siin mängib olulist rolli Cassiersi graafilise disaineri taust. Laval on korraga 10 – 15 kaamerat, mis projitseerivad lava tagaseinale ja ekraanidele nii näitlejaid kui ka näiteks põranda faktuuri. Cassiers (sarnaselt Warlikowskiga) on võimas atmosfääri looja: Avignoni linnateatri klassikaliselt tumepunasesse-kuldsesse saali loob lavastaja tõeliselt ähvardava, äärmus-parempoolsuse eest hoiatava kunstiteose. Poliitiliseks teeb lavastuse vastuvõtu ka teadmine, et kui “Mefisto” eelmisel sügisel Antwerpenis välja tuli, olid valimisi võitmas radikaalsed parempoolsed. Poliitiline teater, mis ei ole deklareeriv ega otseütlev, vaid mõjub sisemiselt ja sügavalt.\nPoola lavastajateatri hiilgus Krzysztof Warlikowski (sünd 1962) on üle-euroopaliselt silmapaistvaid lavastusi teinud kümmekond aastat, Avignonis on ta näidanud oma lavastusi kolmel korral. Tema selleaastane “Inglid Ameerikas” kestis viis ja pool tundi kella poole neljani öösel, aga see on ka ainus põhjus eripreemia väljaandmiseks, sest tegemist on ikkagi mõjuva ja kaasaegse teatriga. Ühest küljest traditsiooniline teater (täpselt Kushneri teksti järgi), teisest küljest kaasaegne, kõnetav, inimlik. Veidi teatraalne, puhastatud, kunstlik lavastusstiil, kuid pinna all on olemas peen psühholoogia. Võimsa energiaga näitlejad, kes suudavad ka festivalimelust väsinud publikut enda haardes hoida. Warlikowski on atmosfäärimeister, Avignoni etendusel mängis olulist rolli koolihoov ja selle kohal kõrguv tähistaevas. Kui peegliga kaetud lavaseinte kohalt ja tähistaeva alt hakkas lumeks maskeerunud kustutusvahtu sadama, võis vaatepilti nimetada ülevaks.\nSaksa koreograafi (õigemini etendaja) Raimund Hoghe tantsuetendus “36, Avenue Georges Mandel” anti põnevas paigas: vana, veidi lagunenud gooti kiriku ühte serva oli ehitatud lihtne lava. Sellega aga etenduse põnevus ka piirdus ning pooleteise tunni jooksul vaid gooti sammaste silmitsemine muutus samuti veidi ühetooniliseks. Lavastuse pealkiri viitab majale Pariisis, kus Maria Callas oma viimased eluaastad elas ning ka 1977. aastal suri. Kogu etenduse muusika koosnebki Callase ooperiaariatest ning küüraka Raimund Hoghe liikumisest laval. Väga lihtne, kontseptuaalne kunst, kuid kahjuks igav. Hoghe tegi laval võimalikult aeglaselt lihtsaid argiseid liigutusi. Ka etenduse mõte tundub lihtsakoeline: üleva, õilsa, kauni ooperilaulu ja madala, koleda, argise mehe liikumise vastandus. (Raimund Hoghest ja tema lavastustest annab hea ülevaate veebikülg aadressil www.raimundhoghe.com.) Kuid nagu ütleb Leszek Kołakowski oma hiljuti eesti keeles ilmunud raamatus “Miniloengud maksiprobleemidest”: “…igavus on hind, mida maksame selle eest, et oskame olla uudishimulikud; kui mitte miski poleks igav, siis poleks ka midagi huvitavat” (lk 115).


Viltimise töötuba, õpid viltima erinevat tehnikat - AgniFELT\nProssi viltimine /Felting brooches\nViltimise töötoas saab viltida, meisterdada omale sobivas toonis rinnaehte. Osaleja läbib märgviltimise algkoolituse, mille raames valib tasapinnaline viltkangas. Peale väikest pausi kui viltkangas kuivab, kaunistame erinevate detailidega prossi. Sobib algajatele ja edasijõudnutele. Orienteeruv kestvus: 4 – 6 tundi Hind: 7 – 13.- euri\nSelles õpitoas saab meisterdada omale sobivas toonis ja materjalist randmesoojendaja. Osaleja läbib märgviltimise algkoolituse, mille raames valib tasapinnaline viltkangas. Peale väikest pausi kui viltkangas kuivab, kaunistame erinevate pärlitega. Sobib algajatele ja edasijõudnutele. Orienteeruv kestvus: 4 – 6 tundi Hind: 7 – 13.- euri\nNõelviltimise õpituba /Needlefelting workshop\nNõelviltimine on paljude võimalustega viltimistehnika. Õpitoas valmistame väiksemaid prosse, mille raames kasutame vanu lukke, villa ja viltkangast. Sobib algajatele ja edasijõudnutele. Orienteeruv kestvus: 3 – 5 tundi Hind: 7 – 9.- eur\nSalli viltimine /Felting scarves\nSalli viltimise õpitoas meisterdab osaleja endale või sõbrale sobivas toonis salli. Osaleja läbib märgviltimise algkoolituse, mille raames valib tasapinnaline viltkangas. Sallide viltimise juures kasutame merinovilla ja erinevaid siidikiude, et anda sallile sära. Sobib algajatele ja edasijõudnutele. Orienteeruv kestvus: 8-10 tundi. Hind sõltub salli suurusest ja materjali valikust.\nThis workshop gives you the base for wetfelting and you’ll create any preferred dye scarf. During the process we will use merino and different silks to give the scarf the glow. Suitable for beginners and advanced students. Duration between 8-10 h. Price depends on the size and material.Sobib algajatele ja edasijõudnutele.\nNunotehnika õpituba /Nunotechnique workshop\nNunotehnika õpitoas õpib osaleja villa ja kanga omadusi läbi erinevate katsetuste. Koolituse käigus saab valmistada erinevaid tooteid (näiteks: seinapilti, pajalappe, kohvikannu soojendajat, salli jne) Osaleja läbib nunotehnika algkoolituse, mille raames valmib toode. Vastavalt tootele on materjali valik ning hind on kokkuleppel. Sobib algajatele ja edasijõudnutele. Orienteeruv kestvus: 4 – 8 tundi\nSusside viltimine /Felting slippers\nSussi viltimise õpitoas meisterdab osaleja endale või sõbrale sobivas toonis ja suuruses ühe paari vildituid susse. Osaleja läbib märgviltimise ja nõelviltimise algkoolituse. Viltimise juures kasutame naturaalset villaloori ning kaunistame lõnga või villalokkidega. Sobib algajatele ja edasijõudnutele. Orienteeruv kestvus: 8 – 10 tundi Hind 35.- eur\nTule õpi ja avasta väljendusrikast viltimismaailm! /Learn about and explore the wonderful world of felts!\nKui leidsid sobiva töötoa, registreeri ennast osalema!\nviltimistöötubasisekujundusnäitusedindigolaadad ja messidtaimetrükkvilditud rõivad


Eesti Ekspress: Margit Kirsipuu, Viimsi Püha Jaakobi koguduse kammerkoori laulja\nBeebi: Kõige pisemate hobid\nSügisest alustavad beebide võimlemised, muusika- ja huviringid. Kas valida oma pisikese silmatera arendamiseks jooga, ujumine või hoopis loovustunnid?\nKöök: Lillelaste toidulaud\nToitumisharjumused kujunevad välja varakult. Need omakorda mõjutavad elukvaliteeti ja tervist. Öko-Spa Harmoonikumi ja Lillelaste lasteaia omanik Ene Lill rõhutab, et iga söödud toiduaine mõjutab vaimset tervist ja muudab mingil moel meie keha.\nVõta hetk ja mõtle olulistele asjadele\nSpontaanne päikeseloojangupiknik mererannas\nTaluperemees ja superisa Erki Saar\nLõuna-Eesti maastikes on palju salapärast. Pühajärvest mõni kilomeeter edasi jääb Mäha küla. Külavaheteed mööda edasi sõites paistab metsatuka ja mäekünka tagant looduse ja inimkäte kooslusest sündinud meistriteos – Tammuri talu, kus Erki Saar kuulsat talurestorani peab.\nRabarber ja sparglid NOPi turult\nKiire roheline aknalaualt\nKauaoodatud kevad on lõpuks kohal\nHoogne ja haarav Iiri tants\nTegelikult peab ikka ise kogema, et aru saada selle tantsu maagiast, mis paneb saalitäie täiskasvanuid jalgu trampides ennastunustavalt tantsima.\nKöök: Värske pasta värske salatiga\nPastat valmistatakse jahvatatud durumnisust ehk semolina’st Itaalias juba aastasadu. Üha sagedamini on meilgi hakatud kodus värsket pastat valmistama.\nVitamiinid tasakaalustatud toidust\nSajanditaguste ulmejuttude kohaselt peaksime praegu toituma vaid tablettidest ja toidukontsentraatidest. Sisenedes kolmandasse millenniumi, on ka kõige lihtsamad kodused toidud endiselt au sees.\nKöögis: Kergemalt kevadele vastu\nPaastuaeg kestab veel paar nädalat. Neile, kes on paastulainel, aga ka neile, kes lihast loobunud pole, on värsked salatid tervislikuks vahelduseks. Lihtne valmistada ja kerge süüa.\nLiikumine: Jooga kui treening ja filosoofia\nPikk ja kurnav talv on kahandanud keha energiavarusid. Kevadväsimuse ja stressiolukorraga toimetulekuks pakub Ashtanga jooga õpetaja Jocke Salokorpi retsepti, kuidas hingamise, lihtsate liikumisharjutuste ja väikeste nutikate nippidega stressist vabaneda.\nProbleem: Naiseks sündinud\nEurostati värsked andmed näitavad, et Euroopa Liidus teenivad naised keskmiselt 18 protsenti vähem kui mehed. Eestis on meeste ja naiste brutotunnitasu keskmine erinevus majanduses tervikuna lausa 30,2 protsenti, mis on kõrgeim näitaja liikmesriikide seas.\nProovi koduseid toite Provence’i köögist\nPeterburi kokad väisavad Eestit\nKöögis: Külma ilma supid\nKosutava kõhutäie saab külmal ajal supist, mis soojendab seest, annab energiat ja kaitseb haiguste eest. Vanaema edevas supitirinas serveerituna sobib rooga pakkuda pidulikumal puhul.\nMARGIT KIRSIPUU, VIIMSI PÜHA JAAKOBI KOGUDUSE KAMMERKOORI LAULJA, RITTA ROOSAAR.\nLiikumine: Vabalt jääle liuglema\nIluuisutamise Euroopa meistrivõistluste järel on see kaunis ala endale hulgaliselt fänne juurde võitnud. Tahtmine on ju telekast nähtu jääl järele proovida.\nKevadisel koolivaheajal mägedesse\nSuusareisi plaanides peab palju rohkem vaeva nägema kui tavalise puhkusereisi puhul. Eeldatavad ilmaolud ja esmapilgul tühised nüansid võivad puhkuse vägagi nauditavaks teha või hoopis raskeks katsumuseks muuta. Rännumeeste praktilised näpunäited aitavad viimast vältida.\nHispaania imekokk: “Meie kliendil peaks kananahk ihule tõusma!”\nMaailma parima restorani loonud Albert Adrià tutvustas Tallinnas tulevikutoidu seminaril oma uusi molekulaar- gastronoomilisi saavutusi.\nKerge kokakunst: Aastalõpu kerged naudingud\nKöök: Jõululõhnad kööki\nPiparkookidega mässates saab jõulutunde tekitamisega varakult algust teha, sest just nii jõul lõhnabki. See kadunud vanaemalt pärit retsept tundub ikka täitsa arhailine värk olevat ja seepärast eriti armas, nendib Margit Kirsipuu. Isegi poest kiiruga läbi hüpates saab valmistada päris huvitava ja v...\nMARGIT KIRSIPUU, VIIMSI PÜHA JAAKOBI KOGUDUSE KAMMERKOORI LAULJA, PRIIT TOOMITS\nJõuluootus ja jõulurõõm\nKöök: Tänupühadeks lauale kalkunipraad\nAasta lõpu poole on rohkem põhjust pereringis kokku saada ja piduliku õhtusöögiga advendiaega pühitseda või jõuluootust võimendada\nKahe erineva maailma ühisosad\nSoojal augustiõhtul 19 aastat tagasi, kui ajajärk, mida kirjeldab Mihkel Raud oma raamatus „Musta pori näkku”, oli läbi saamas, nägi Tarmo Kruusimäe alias Kojamees Kaid esimest korda kohvikus Moskva.\nTippkokk avas hoolimata masust uue äri\nKorduvalt Eesti parimaks kokaks valitud Roman Zaštšerinski (31) uus kohvik on nii popp, et neli esimest päeva reserveeriti juba enne avamist.\nAasta viimastel kuudel on kõigil kiire. Pooleli olevad projektid vajavad lõpuleviimist, pühadeks tuleb hakata varakult ette valmistama ja kõige selle juures tahaks ju hea välja näha. Parema vormi saamiseks vajame lisaks tervislikule toidule kehalist koormust. Kui aga aega ja tahtmist treeningsaalis ...\nVärsked maitsed ja mõtted NOPist\nSügisel saab silmust delikatess\nIngveriga särtsu juurde\nLambaliha küpsetamise rituaal\nBeebiga inglise keele tundi\nPisipõnnidele on keeletund kui väike teatrietendus, kus rollid on õpetaja, vanemate ja laste vahel jagatud.\nSügise rõõmsam pale\nRomantikute ja klubiinimeste Riia\nEuroopa tipptasemel rahvusooper ja odavad hinnad poodides on põhjuseks, miks just nüüd tasub lõunanaabrite juurde reisida.\nHellita oma keha loomuliku toiduga\nLäänemaal asuvas Polli Talu Loomingulises Keskuses käis loomuliku toitumise põhimõtetega tutvumas Margit Kirsipuu.\nTuntud kulturist Argo Ader proovis trenni teha Tornide väljaku parki rajatud treenimisväljakul. Mõnus on tunda, kui aktiivse liigutamise järel õnnehormoonid ehk endorfiinid mööda keha laiali valguvad. Enesega rahulolu süveneb ja energiat voolab soontesse juurde. Väidetavalt tuleb ka vaimse soorituse...\nJalutame Kadriorus ja pisike Miina Rihanna elab meie jutuajamisele rõõmsalt kaasa. Aeg-ajalt naeratab ta oma kärust vilunult fotokaamerasse. Tütrekese päikselise natuuriga on Luisal kõvasti vedanud. Pisitütart kasvatades pole tal oma elule seatud eesmärgid jäänud saavutamata.\nSuvel sööme värskes õhus\nSeitse õdusamat suveterrassi ja söögikohtade siseõue, kus einestada ja häid jooke nautida, reastas Margit Kirsipuu.\nEesti parim baaridaam võistles Singapuris kokteilide loomises\nTeise koha saavutanud Krista Mere edukale esinemisele käis kaasa;elamas Margit Kirsipuu.\nPereõnn kuubis: Grethe, Sophie ja Mirelle\nKorraga kolme ainulaadse isiksuse lisandumine pereringi, kus varem kasvas teismeline poeg, on kõrvaltvaatajale võimas toimetulekusooritus. Kolmikute kasvatamine on rohkem ikka vaimne harjutus kui füüsiline, täpsustab kolme-aastaste Grethe-Carita, Sophie-Lisette ja Mirelle-Irise isa Olle Tischler.\nJalgrattal tööle ja turule\nRattasõiduaeg on käes. Heitlikud ilmad on vaid ettekääne. Pigem on tegu hooldamata ratta, valede riiete ja viletsa varustusega. Jalgratturi katsumusi uuris Margit Kirsipuu.\nRoheline teeb rõõmsaks. Sellepärast ongi kevaditi naeratusi rohkem.\nKuhu ja millise raha eest tänavu ekskursioone küsitakse ja pakutakse, uuris reisifirmadelt Margit Kirsipuu.\nKevad läheneb vääramatu jõuga


Afrikaani keel – Vikipeedia\nIndoeuroopa keelkonna läänegermaani keel\nAfrikaani keel (ka buuri keel, omanimetus Afrikaans) on hollandi keelest 17.–18. sajandil arenenud germaani keel.\nafrikaani keel (Afrikaans)\nLõuna-Aafrika vabariigis, Namiibias, Botswanas, Zimbabwes\nAfrikaani keele koduse keelena kasutajate osatähtsus Lõuna-Aafrika Vabariigi rahvastikus.\nAfrikaani keel on üks Lõuna-Aafrika Vabariigi ametlikest keeltest. See sai seal ametlikuks keeleks 1925.\nKeel on levinud Lõuna-Aafrika Vabariigis ja Namiibias. Lõuna-Aafrika Vabariigis on see 6,2 miljoni inimese emakeel ning seda oskab seal veel 4 miljonit inimest. Afrikaani keel on seal emakeeleks umbes 60 protsendil sealsetest valgetest (afrikandritele) ja umbes 85 protsendil sealsetest värvilistest. 2001. aastal oli afrikaanikeelseid elanikke Lõuna-Aafrika Vabariigis umbes 13,3% ja 2011. aastal 13,58%. Inglise keel on hakanud afrikaani keelt mitmest funktsioonist välja tõrjuma. Namiibias on kõnelejaid 146 000.\nKeel kujunes pärast 1652. aastat välja hollandi kolonistide keelest oletatavasti eeskätt Lõuna-Hollandi provintsi, Zeelandi provintsi ja Utrechti provintsi murrete põhjal. Grammatika on võrreldes hollandi keelega tunduvalt lihtsustunud. Arvatakse, et seda on osalt põhjustanud kreoolistumine, sealhulgas malai keele mõjul.\nKirjakeel kujunes välja 1870. aastatest kirjanike algatusel (seni oli kirjakeelena kasutusel olnud hollandi keel). Koolis võeti see kasutusele 1914.\nAfrikaani keele grammatikaRedigeeri\nErinevalt hollandi keelest on afrikaani keeles ainult üks määrav artikkel die. Tegusõnal ei ole pöördelõppe. Lihtmineviku vorm on ainult abitegusõnadel, teiste tegusõnade puhul kasutatakse selle asemel täisminevikku. Infinitiivi moodustab verbi tüvi. Mineviku kesksõna moodustamiseks lisatakse tüvele afiks ge-. Näiteks 'kirjutama' on hollandi keeles schrijven, afrikaani keeles skryf; 'ma kirjutan' hollandi keeles ik schrijf, afrikaani keeles ek skryf; 'ma kirjutasin' täisminevikus hollandi keeles ik heb geschreven, afrikaani keeles ek het geskryf. Tugevad kesksõnavormid on säilinud omadussõnadena.\nHäälikusüsteem on enam-vähem samasugune nagu hollandi keeles, kuid afrikaani keeles puudub (välja arvatud võõrsõnades) heliline häälik, mida hollandi keeles märgib z-täht.\nAfrikaani keeles on tekkinud kahekordne eitus: näiteks: hy het nie gekom nie ("ta ei tulnud mitte").\nOn ka säilinud arhailisi jooni, mis on hollandi keeles kadunud.\nTuntumate afrikaanikeelsete kirjanike seas on André Brink ja Breyten Breytenbach.\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Afrikaani_keel&oldid=5966640"\nLehekülje viimane muutmine: 25. september 2021, 10:07\nSelle lehekülje viimane muutmine: 10:07, 25. september 2021.


Raamatuesitlus Bov Bjergiga\nKolmapäeval, 3. aprillil, kell 12.30 toimub saksa kirjaniku Bov Bjergi raamatu „Auerhaus“ esitlus.\n„Auerhaus“ jutustab loo kuuest Švaabimaa provintsis elavast noorukist 80-ndate lõpus. Terendav tavapärane kodanlik elu – järjestuses sünd, kooliaeg, tööelu ja surm – ei ole nende jaoks ning tundub liialt trööstitu. Nii otsustavad noored koos elamise kasuks ja kolivad Auerhausi. Esimesed armumised, esimesed kriisid, täiskasvanuks saamise võlu ja valu – kord humoorikas, kord kurvas võtmes.\nRomaan on juba tõlgitud mitmesse keelde, viimati Goethe Instituudi tõlketoetuste programmi toel ka Eesti kirjastuse Aleksandra ning tõlkija Maia Meltsivahendusel vene keelde. Koos tõlkija Maia Meltsiga esitleb Bov Bjerg oma romaani 02.04.2019 Tallinnas ja 03.04.2019 Narvas. Üritus toimub saksa, eesti ja vene keeles.\nBov Bjerg, sünd. 1965, on õppinud Berliini ja Amsterdami ülikoolides ning Saksa Kirjandusinstituudis Leipzigis. Ta on mitmete kirjanduslavade rajaja, on töötanud kabareenäitleja ning – autorina ning teinud kaastööd erinevatele ajalehtedele. Täna elab Bov Bjerg Berliinis. 2016. aastal ilmus tema lugude kogumik „Die Modernisierung meiner Mutter“.\nInfo: Narva Keskraamatukogu, 35 94360


Pealkiri: Hüvasti, mu kallim! Püh Sept 27 2009, 10:02\nMinu uus järjejutt. On kirjutatud mina vormis ning olen lisanud siia asju enda elust.\nMa silmitsesin puust lage. See oli tolmune ning tühi. Ainult nurgas konutas ämblik usinasti võrku kududes. Küllap lootis ta kärbest sinna sisse püüda, aga ega kärbsed sellistes umbsetest ja tolmustes kohtades ei ela. Asetades käe väikesele kirjutuslauale mõistsin ma.\nSiin pole ammu kedagi käinud. Kirjutuslauda näppides kattusid mu käed tolmuga. Jõuga tõmbasin ma aina uusi sahtleid lahti. Aina uued tolmukübemed paiskusid valla ning hõiskasid rõõmust. Sahtlid olid, aga kahjuks tühjad. Aeglaselt vajusin ma vanasse puust tooli. Ämblik oli kudumise lõpetanud ning põhku pugenud. Äkitselt käis krõks ning ma olin näoli maas. Tooli jalg oli murdunud. Maas lamades nägin ma midagi mida enne polnud näinud.\nLaua alla oli üsnagi lohakalt teibiga kinnitatud rebitud paberitükk.\nKiiresti tõmbasin ma paberitüki lahti ning nägin, et sellele oli midagi kirjutatud, kuid minu kahjuks oli tuba välgukiirusel haihtunud. Pimeduses kobasin ma lülitit vajutama ning ajasin midagi rasket laua pealt maha. Nüüd tuli mulle meelde. Toas ei olnudki lampi vaid enne oli põlenud küünal, mis oli nüüdseks otsa lõppenud ja kustunud. Alt kostsid sammud. Käbedalt haarasin ma laualt paberitüki ning kobasin uksenuppu. Selle kätte saadas tõmbasin ma ukse lahti ning tuppa paistis pööningu lambi valgus. Tolm sätendas lambivalguse käes. "See oli minu saladus," sosistasin ma kiiresti kapi ukse ette lükates.\nEssa osa lõpp!!! Juhuu! Mis arvate?\nViimati muutis seda Waffel (Teis Juun 15 2010, 13:26). Kokku muudetud 6 korda\nPealkiri: Re: Hüvasti, mu kallim! Püh Sept 27 2009, 10:06\nPäris põnev on, kindlasti tahaks uut...\nPealkiri: Re: Hüvasti, mu kallim! Püh Sept 27 2009, 10:07\nPealkiri: Re: Hüvasti, mu kallim! Püh Sept 27 2009, 11:52\nEdasi võiksid teha. Huvitav on.\nPealkiri: Re: Hüvasti, mu kallim! Püh Sept 27 2009, 18:30\nPealkiri: Re: Hüvasti, mu kallim! Püh Sept 27 2009, 19:02\nHmm, päris huvitav tundub, kuigi esimese osa kohta ei saa veel midagi täpset öelda. Tee ikka edasi.\nPealkiri: Re: Hüvasti, mu kallim! Püh Sept 27 2009, 19:48\nMul teine osa ka valmis. Paari päeva pärast lisan, aga aitäh sullegi.\nPealkiri: Re: Hüvasti, mu kallim! Teis Sept 29 2009, 17:05\nPane juba praegu´.\nPealkiri: Re: Hüvasti, mu kallim! Teis Sept 29 2009, 17:12\nTa ütles, et vb ei lisagi...\nVõi oli se ta venda...\nKunagi ei või teada...\nPealkiri: Re: Hüvasti, mu kallim! Teis Sept 29 2009, 17:51\nSee olin mina. Ma teise osa kindlasti lisan, aga ma ei tea kuidas kolmandaga lood on. Tahaksite muidu, et kolmas osa ka tuleks?\nPealkiri: Re: Hüvasti, mu kallim! Teis Sept 29 2009, 19:39\nLisa kõige pealt see teine osa ära. Ja siis nii edasi\nPealkiri: Re: Hüvasti, mu kallim! Kolm Sept 30 2009, 13:57\nIkka jätka. Tee küsitlust, kui ei suuda muidu arvestada.\nPealkiri: Re: Hüvasti, mu kallim! Kolm Sept 30 2009, 15:29\nPlz... Vastake ei.\nTulijaks osutus mu vend, kes üles jõudes kohe kavalalt küsima kukkus: "Mis sa passid siin? Üritad endale tolmust sõpru leida?" Seejärel kõkutas mu vend tobedalt naerda. Vaikselt kirusin ma enda venda: "Miks ta pidi praegu segama tulema?" "Mis sa podised seal?" küsis mu vend kohe, kui oli mingit sahinat kuulnud. "Jää vait juba!" karjusin ma talle. "Miks saadad mulle tolmumehikeste armee kallale?" Mihkel naeris edasi.\nLõpuks, kui mu vend rahunes ning hakkas tagasi alumisele korrusele. Äkitselt pööras ta pea minu poole tagasi ning venitas salakavalalt: "Kuule..." "Mida?" vastasin ma ning vahtisin enda vennale otsa. Ma märkasin ta käes paberitükki, mille ma hetk tagasi leidnud olin. "Kui sa seda otsid, siis see on minu käes," jätkas mu vend enda poolelijäänud lauset ise samalajal paberitükiga vehkides. Ma astusin talle teda silmanurgast hoolekalt jälgides paar sammu lähemale, kuid mu vend lausus: "Oot, oot, oot." Ta võttis taskust välgumihkli ning ähvardas sellega paberitüki põlema panna. "Üks samm ja..." Seda, mis, siis juhtunud oleks teadsin ma juba isegi ning ma proovisin ennast mitte liigutada. Trepist tuli üles veel kaks inimest. Need olid mu venna parimad sõbrad - Tiit ja Olav.\nTiit oli pikk, tumedate juustega, siniste silmade ja terava lõuaga poiss. Olav oli, aga Tiidu täielik vastand. Ta oli tüse, lühike, lühikeste turrris blondide juustega poiss. Samalajal, kui ma Tiitu ja Olavit jälgisin oli mu vend jõudnud kirja läbi lugeda. "Hüvasti, mu kallim," luges ta valju häälega. "Mida sul on pruut?" imestas Olav.\n"Ma olen täiesti kindel, et Martin ei tee tüdrukul ja tolmukübemel vahet. Oled sa ikka kindel, et su armas naine ei ole järjekorde hunnik tolmu?" Tiit oli enda vastuses täiesti veendunud, kuid mu vend ja Olav möirgasid naerda. "Te väikesed..." Rohkem ei jõudnud ma öelda. "Noh ütle! Ütle!" utsitas mu vend paberitükiga vehkides.\n"Ma tean, et sa tahad enda kirjakest tagasi. Huvitav miks ta su üldse maha jättis?"\n"Tolmule ei meeldi, kui nende partner on inimene," jäi Tiit enda teooriale kindlaks, kuid Olav naeris õelalt.\nMulle aitas. Ma viskusin paberi poole, kuid mu vend süütas samalajal paberi. Ta reaksioon oli supekiire. Kõrvetavad leegid napsasid mu sõrmi, kui need tuld lämmatada püüdsid, kuid ma ei hoolinud valust. Kõige tähtsam oli kiri kätte saada. Aeglaselt prantsatasin ma soojale ning kõvale puupõrandale.\nNagu oleks film aegluubis käima lükatud. Aeglaselt avasin ma enda peopesad. Viimasest vihjest oli alles jäänud ainult tuhk.\nTeise osa lõpp!!! Enam ma rõõmus ei ole. Kolmanda osa jaoks ideesid on 0.\nPealkiri: Re: Hüvasti, mu kallim! Kolm Sept 30 2009, 15:40\nHirnun ennast laua alla\nPealkiri: Re: Hüvasti, mu kallim! Nelj Okt 01 2009, 18:01\nTee midagi selle tuhahunnikuga.\nPealkiri: Re: Hüvasti, mu kallim! Nelj Okt 01 2009, 18:27\nJuba uut? Huh... Ma ei jõua nii kähku, aga hakkan tegema.\nAktiivsuspunktid : 17288\nPealkiri: Re: Hüvasti, mu kallim! Nelj Okt 01 2009, 19:11\nNagu jahh, nurmalne, vastuik kui sul sellised vennad ja tal sellised sõbrad on..... MUidu äga, jätka =)\nPealkiri: Re: Hüvasti, mu kallim! Nelj Okt 01 2009, 19:31\nVeel mõni kommentaar enne, kui uue osa lisan?\nPealkiri: Re: Hüvasti, mu kallim! Nelj Okt 01 2009, 19:32\nPealkiri: Re: Hüvasti, mu kallim! Nelj Okt 01 2009, 19:33\nPealkiri: Re: Hüvasti, mu kallim! Nelj Okt 01 2009, 19:36\nVäga lahe... Homme tuleb vist. Võibolla ma ei jõua homme pean enda sünnat ju. Ma täna ei viitsi enam.\nPealkiri: Re: Hüvasti, mu kallim! Püh Okt 04 2009, 17:31\nMu vend sosistas midagi Olavile, kuid see ei omanud praegu tähtsust.\n"Te väikesed idioodid!" karjusin ma rusikaga enda venda näkku lüües. Seejärel ma põgenesin. Haarasin nagist enda jope, pistsin skeidid jalga ning jooksin emale headaega ütlemata õue.\nMul oli häbi enda käitumise pärast, kuid veel rohkem häbi oleks pidanud olema mu vennal. Mis ta topib enda nina minu asjadesse.\nMa olin tema peale väga vihane. Kogu mu otsimine oli olnud asjatu. Mu käed olid natuke tahmased. Oli juba hämar ma olin olnud seal tolmuses toas mitu tundi. Värske, niiske õhk tungis minu tolmustesse ninasõõrmetesse.\nEga see õhk nüüd nii puhas ei olnudki. Mu maja ees oli kahe kohaline asfalttee kus sõitsid tihti autod. Oli laupäeva õhtu ning mul polnud aimugi mida teha. Isegi vihma hakkas sadama ja ma pidin lähedal asuva tamme alla minema.\nSeal ootasin ma paar minutit kuni nägin mööda tänavat siiapoole BMX-iga tulemas siniste silmadega märga poissi. Poiss sõitis mu juurde võidurõõmus ilme näol.\n"Noh kas läks läbi?" küsisin ma, kui poiss oli minu juurde jõudnud.\nPoiss noogutas vastuseks.\nJess kõlas mu mõtetes. "Nad ei küsinud midagi?"\n"Mkm," vastas poiss. "Nõudsid ainult saja kroonist sissemaksu."\n"Mida!" Ma tegin üllatusest suured silmad. "Ega sa ometi seda neile ei andnud?"\nNoel vaatas maha ning pomises kahetsusega: "Kahjuks, andsin küll."\n"Mmmmmmm... Aga miks?" puterdasin ma imestunult, kui üks musta värvi buss meist mööda sõitis.\n"Ise sa ütlesid, et tee ükskõik mida ja ma tegingi!" õigustas ennast Noel valjul häälel. Oli arvata, et kõik läheduses olevad inimesed kuulsid seda.\n"OI! Yo Silver!" hüüdis Noel hetk hiljem.\n"Mis Silver?" ei saanud ma asjale pihta.\n"Confused mis?" küsis tume hääl mu selja taga. Tundmatu käsi haaras mu õlast.\nKüsimus ka! Mida mu vend sosistas?\nArvatavasti lisan kunagi tegelastele õiged pildid.\nPealkiri: Re: Hüvasti, mu kallim! Püh Okt 04 2009, 17:32\nPealkiri: Re: Hüvasti, mu kallim! Nelj Okt 15 2009, 19:20\nPealkiri: Re: Hüvasti, mu kallim! Reede Okt 16 2009, 21:23\nMõni kommentaar veel?\nPealkiri: Re: Hüvasti, mu kallim! Laup Okt 17 2009, 10:03\nJaa, pane juba uus\nPealkiri: Re: Hüvasti, mu kallim! Laup Okt 17 2009, 11:35\nMa lootsin, et kelleltki teiselt.\nPealkiri: Re: Hüvasti, mu kallim! Laup Okt 17 2009, 11:47\nTuleb siis uus või ei???\nPealkiri: Re: Hüvasti, mu kallim! Laup Okt 17 2009, 11:53\nEi. Kui sa midagi teha ei suuda.\nPealkiri: Re: Hüvasti, mu kallim! Reede Okt 23 2009, 16:11\nPean ikka edasi kirjutama. Uus osa!\nKiiresti pöörasin ma ennast ümber ning vaatasin juurde tulijat. Kedagi, aga ei olnudki mu seljataga ja Noel itsitas vaikselt.\nPõrnitsesin teda ning käskisin: “Mine nüüd koju! Homme koolis eks!”\nNoel noogutas vastuseks ning juba oligi kadunud. Õues oli veel pimedamaks läinud, kui ültse veel pimedamaks minna sai. See rebitud paberitükk oli hävinud mu õela venna käeläbi. Veel praegu tundsin ma leekide valu enda kättes, kuid see oli arvatavasti ainult ettekujutus. Kuuldes kuidas välisuks lahti läks põgenesin ma suure tamme taha varju. Peaasi, et ma rahulikult tuppa tagasi saaksin lipata. Ilma venda nägemata. Olav ja Tiit astusid uksest välja ning võtsid enda rattad, millega nad kiiresti kodu poole teele asusid. Otsustades, et õhk oli nüüd puhas kõndisin ma rahulikult tuppa tagasi, endal muie näol. Kas mu vend mäletab veel seda lööki? Tiit oli ukse irvakile jätnud. Täpselt nii oli mul endal parem, sest ukse lukust lahti keeramine tekitas päris valju krigiseva hääle. Nii oli alati teada, kui keegi ukse taga on ning seda lahti teha üritab. Proovides teha mittemingisugust häält avasin ma ukse, kuid minu kahjuks tõusis just, siis tuulehoog ning lükkas välisukse pauguga kinni. Õnneks, jõudsin ma, aga enne sisse lipata.\nKiiresti võtsin ma jalanõud jalast ning olin valmis just trepist üles tormama, kui ema küsis: “Martin? Oled see sina?”\nMa ei vastanud selleke küsimusele ning tormasin sokkis trepist üles. Ema tuli veel vaatama, kuid kuna kedagi ei olnud kõndis ta kööki tagasi. Mina, aga piilusin ülemiselt korruselt vargsi ema poole. Kui ta läinud olin ma ülimalt õnnelik. Nüüd sain ma rahulikult voodisse magama heita ilma, et keegi midagi ei märkaks. Nad ei raatsiks mind üles ajada ning tegeleksid sellega alles hommikul. Aga seda ka juhul, kui neil see meeles on. Ma kihistasin vaikselt naerda. Pealegi saan ma veel natuke sellega Mihklile tasuda. Küllap ema arvab nüüd, et hoopis Mihkli sõbrad jätsid ukse lahti ning nüüd oli tuul selle kinni löönud.\nPealkiri: Re: Hüvasti, mu kallim! Reede Okt 23 2009, 16:19\nNii kahtlane jutt, vähemalt see osa. Teisi pole lugenud.\nPealkiri: Re: Hüvasti, mu kallim! Reede Okt 23 2009, 16:32\nLoe eelmisi ka.\nPealkiri: Re: Hüvasti, mu kallim! Reede Okt 23 2009, 16:50\nVaatab. Kui vanad need tüübid on?\nPealkiri: Re: Hüvasti, mu kallim! Reede Okt 23 2009, 17:59\nHmmmm, niii lühike!\nMingi 9'sed vist.\nPealkiri: Re: Hüvasti, mu kallim! Reede Okt 23 2009, 18:04\nSilver, Herman, mina= 13.\nNoel, Tiit, Olav, Mihkel= 11.\nPealkiri: Re: Hüvasti, mu kallim! Reede Okt 23 2009, 18:05\nNii noored ju.\nPealkiri: Re: Hüvasti, mu kallim! Reede Okt 23 2009, 18:06\nMis, siis? Nad nagu minusugused või nii. Kuidas ma muidu endast kirjutada saaksin?\nPealkiri: Re: Hüvasti, mu kallim! Reede Okt 23 2009, 18:08\nNad mingi 9 ju!\nPealkiri: Re: Hüvasti, mu kallim! Reede Okt 23 2009, 18:09\nEee... Kust sina veel seda tead?\nPealkiri: Re: Hüvasti, mu kallim! Reede Okt 23 2009, 18:10\nHihi, mis sa ise arvad?\nPealkiri: Re: Hüvasti, mu kallim! Reede Okt 23 2009, 18:12\nMa ei saa tatikaid enda juttu võtta. So panin naad natuke vanemaks.\nPealkiri: Re: Hüvasti, mu kallim! Reede Okt 23 2009, 18:23\nTatikad on just nunnud ju\nPealkiri: Re: Hüvasti, mu kallim! Reede Okt 23 2009, 18:24\nJa neil on täiega armas mõttemaailm.\nPealkiri: Re: Hüvasti, mu kallim! Reede Okt 23 2009, 19:26\nMa ei m6tle nagu v2ike laps.\nPealkiri: Re: Hüvasti, mu kallim! Laup Okt 24 2009, 09:08\nTegelikult see tuleks vahepeal kasuks.\nPealkiri: Re: Hüvasti, mu kallim! Laup Okt 24 2009, 09:11\nVB sulle jah.\nHääl küsis mu seljatagant: “Keda sa siin luurad?”\nNüüd on jama. Kiiresti pöörasin ma ennast ümber ning nägin sinise silmaga Mihklit minust vaid paarikümne sentimeetri kaugusel. Ma purskasin naerma.\n“Vaata enda silma!” kõkutasin ma.\n“Vot just sellepärast tuleb sul veel paksu pahandust,” hoiatas Mihkel ise ülimalt rahulolles.\n“Ää...” Ma vajusin mõttesse. “Mitte, siis kui...” Tõukasin Mihkli eest ning pagesin enda tuppa. Hea nali, mõtlesin ma ning istusin voodile. Kindlasti jäi mu vend mind ammulisui vahtima. Itsitasin. Kuid, siis sain ma aru asja halvemast poolest. Kuidas ma selle peale enne ei tulnud? Kuna mu vend mind nägi läks ta kohe emale kaebama. Juba kuulsingi vihaseid samme trepist üles tulevat. Kiiresti tõmbasin ma voodilt sinise teki pealt ning pugesin selle alla, et ema arvaks, et ma magan. Voodi oli mõnusalt pehme ning lõhnas imehästi. Mitte nii nagu eile, siis oli sellel kopitanud madratsi hais. Sammud tulid lähemale ning ma proovsin leida õiget asendit, kus oleks kõige parem magamist teeselda. Uks lükati lahti ning keegi astust sealt sisse. Seda, kes seal oli ma ei näinud, kuna olin silmad kõvasti kinni pigistanud. Tulija ainult ohkas ning lahkus. Kohe pärast seda kuulsin venda ema anumas, et ta minuga riidlema hakkaks.\nEma isegi päris rangelt lausus Mihklile: “Martin magab ja küllap hommikul ma räägin temaga.”\n“Aga...,” vend podises veel midagi vastuseks, kuid nad olid juba liiga kaugele läinud.\nNüüd julgesin ma silmad lahti teha. Vedas mul. Nii vähe häält tehes, kui võimalik lükkasin ma ust. See avanes minu õnneks ilma liigsete kriuksudeta. Ma hiilisin vannituppa, kus ma ennast ära pesta sain. Pesin kiiresti ning vahetasin ka riided. Seejärel jooksin jällegi hiirvaikselt tagasi enda tuppa ning sulgesin seal ukse. Alt kostis söögiriistade kõlksumist. Küllap sõid nad õhtust. Kuna mu toa uks oli lahti olnud oli seal seenekastme aroom. Mu suu hakkas vett jooksma.\nPealkiri: Re: Hüvasti, mu kallim! Laup Okt 24 2009, 09:44\nAga see on siiani parim osa vist.\nPealkiri: Re: Hüvasti, mu kallim! Laup Okt 24 2009, 09:54\nMulle seenekaste meeldib.\nÄkki ütleksid ka miks?\nKohe, kohe tuleb uus!\nSee toit oli üks mu lemmikutest. Eriti veel ema tehtud. Aga ma ei tahtnud saada õiendada selle silma värgi pärast. Seda meelde tuletades tuli mulle taas hea tuju. Sain enda vennale kätte maksta. Võib olla ainult ühe kümnendiku sellest millest peaks. Vajusin voodile ning tõmbasin endale teki peale. Hea lõhnaga voodi tegi mind uniseks. Kiiresti vajusin ma sügavasse unne.\nSee oli tänaval. Oli öö. Vähemalt oli pime. Ainult lambid valgustasid tänavat. Mustas mantlis kõndis mu poole. Ta nägu välkus igakord, kui ta mõne lambi alla sattus. Mees tuli mu juurde nuga käes. Ma tahtsin karjuda, põgeneda, kuid mu seljataga oli paks - liiga paks, et läbimurda, mis oleks nagunii võimatu isegi ka õhukese seina korral – sein. See oli tühi tupiktänav. Ka suurelt peatänaval ei tundunud kedagi olevat, kuigi ega ma seda väga hästi ei näinud. Ainult osakest sellest ning see oli igatahes tühi. Oleksin ma saanud lugeda selle mehe mõtteid, kes mu vastas seisis.\nOleksin (jah vaid oleksin) ma nii saanud siit kuidagi põgeneda. Ega see ei olnud mingi unenägu või seiklusfilm, kus inimestel on erakordsed võimed, mis neid igast raskest olukorrast välja päästaksid. Mees tuli veel lähemale.\n“Mida sa must tahad?” küsisin ma talt teeseldud julgel häälel.\n“Ma tahan sind tappa!” rääkis mees õelalt ning naeratas samalajal mulle veel lähemale tulles.\nSee, aga ei olnud mingi lahke naeratus. Ta ei naeratanud mitte mulle vaid endale. Mustas mantlis mees tundus ülimalt õnnelik. Ma ei saanud enam aega raisata. Iga sekundiga tuli ta mulle lähemale. Iga sekund oli tähtis. Mulle olid jäänud viimased paar minutit elada. Vähemalt, siis kui mingit imet ei juhtu. Imesid, aga pole olemas. Selles olin ma kindel.\nMees tuli veel lähemale ise samalajal koguaeg sellel õelal toonil ühte lauset korrutades: “Ma tahan sind tappa!”\nTundus nagu oleks raadio katki läinud ning ühte lauset koguaeg kordama jäänud. Seda oli minuga juhtunud.\nMa proovisin olla julge. Astuda julgelt vastu surmale lootes, et surm araks lööb ning minema kihutab. Seda teha oli, aga palju raskem, kui ma arvasin.\nPealkiri: Re: Hüvasti, mu kallim! Püh Okt 25 2009, 10:22\nHeheh, tegelt hea lugu juu =)\nPealkiri: Re: Hüvasti, mu kallim! Püh Okt 25 2009, 19:23


Mäng Neoni tee Online. Mängi tasuta\nMäng Neoni tee\nMängi mängu Neoni tee Online:\nMängu kirjeldus Neoni tee\nMängus Neon Road leiate end neoonimaailmas. Peate aitama tegelasel kindlasse kohta siseneda, mida tähistab roheline lipp. Marsruut läbib ala, mis on täis erinevaid püüniseid ja tõrkeid. Peate kasutama juhtklahve, et sundida oma kangelast hüppama. Peamine asi ei ole lasta tähemärki sattuda kuristikku, sest siis kaotate ringi. . Mängi mängu Neoni tee online.\nTehnilised omadused mäng Neoni tee\nMäng Neoni tee lisas: 14.01.2019\nMängud nagu mäng Neoni tee\nLae mäng Neoni tee\nEmbed mäng Neoni tee oma veebilehel:\nSisestamiseks mäng Neoni tee oma veebilehel, kopeeri kood ja kleebi html kood saidile. Samuti, kui teile meeldib mäng Neoni tee, kopeerida ja saata link sõbrale või kõik oma sõbrad, jaga mängu maailma!\nMis mäng Neoni tee, samuti mänginud mängu:


Vooremaa Miks septembris mitte juua?\nEnamik Eesti elanikke tajub, et alkoholi juuakse ülemäära palju. Paraku kehtib siingi vanasõna, mis ütleb, et teise silmas näed pindu, oma silmas palki ei näe. See on üsna tavaline, et inimesed sageli oma joodud alkoholikoguseid alahindavad.\nEsmalt peab ütlema, et ei ole olemas ohutut alkoholikogust, vaid rääkida saab madala riskiga alkoholitarvitamisest. Inimesed on erinevad. Millised probleemid alkoholist tekivad, sõltub sellest, millises vanuses tarvitaja on, kas tegu on naise või mehega, on ta terve või juba terviseprobleemidega. Mõni tervisehäire tekib kümneaastase napsitamise tagajärjel, mõne tekkeks piisab ühest aastast. Kui need, kes Eestis alkoholi tarvitavad, teeksid seda madala riski piirides, siis oleksid ka tervisekahjud oluliselt väiksemad.\nEestis mõistame me madala riskiga joomise all seda, kui terve täiskasvanud naine ei tarvita rohkem kui kaks ja mees mitte rohkem kui neli ühikut 100protsendilist alkoholi päevas. Ehk naine võiks juua maksimaalselt umbes kaks väikest klaasi veini, mees aga näiteks neli väikest purki lahjemat õlut. Seejuures peab igasse nädalasse jääma vähemalt kolm alkoholivaba päeva.\nEnamik inimesi seostab alkoholi liigtarvitamist peamiselt sõltuvuse, maksahaiguste ja liiklusõnnetustega ning vähem teatakse alkoholi rollist teiste krooniliste haiguste väljakujunemisel. Muutused organismis tekivad alkoholi pikaajalisest tarvitamisest pikkamisi ja nõnda võib kergesti juhtuda, et joomist ei seostada oma tervise halvenemisega. Kõrgenenud vererõhk, südame rütmihäired, ärevushäired, seedehäired jne võivad sageli olla põhjustatud just alkoholiga liialdamisest. Praeguseks on tõestatud, et alkoholi liigtarvitamine on otseseks põhjuseks ligi 60 haigusele ning see mängib rolli lausa 200 erineva terviseprobleemi väljakujunemisel.\nÜldiselt peaks alkoholiga piiri pidama kogu aeg, mitte ainult kampaania korras. Suve lõppedes on kindlasti paljud isegi tundnud, et organismile võiks anda võimaluse alkoholist taastuda. Ka kuuajane alkoholipaast, millega algatus „Septembris ei joo!“ liituma kutsub, võib nii mõndagi enda kohta õpetada. See on võimalus kogeda alkoholivaba elu, mida ehk paljud meist polegi oma täiskasvanueas proovida saanud. See on võimalus ennast proovile panna ja tunnetada, kui suurt rolli omab alkohol sinu elus. See õpetab märkama põhjusi, mis panevad kõige sagedamini klaasi tõstma. Võib-olla ollakse lihtsalt harjunud õhtuid veiniklaasi või õllepudeliga teleri ees veetma, võib olla peletatakse sellega üksildust, leevendatakse stressi, järgitakse sõprade eeskuju või soovitakse suurendada suhtlemisjulgust.\nKui aga alkoholist hoidumine osutub väga keeruliseks ja vaatamata tahtepingutusele osutub juba esimene nädal väga raskeks, nii et ilmnevad võõrutusnähud (halb enesetunne, rahutus, vastupandamatu soov juua) on see märk sellest, et oma alkoholitarvitamise harjumused tuleks tõsisemalt üle vaadata.\nAktsioonis osalemisega kaasnevad kindlasti ka üsna kiiresti positiivsed mõjud: vabaneb aeg, et tegeleda oma hobide või ammu edasi lükatud töödega, paraneb une kvaliteet, väheneb norskamine. Välimus on värskem, vähenevad tursed ja paraneb näonahk, energiat tuleb juurde, kehakaal hakkab langema. Ja mis kõige toredam, raha jääb alles!\nKampaaniat „Septembris ei joo“ rahastab Euroopa Liit Euroopa Sotsiaalfondi toetuse andmise tingimuste “Kainem ja tervem Eesti” raames.\nANNELI SAMMEL, Tervise Arengu Instituudi terviseriskide ennetamiskeskuse juht


Kuidas saada Visual Studio ja Hyper-V tööle Windows 8 Consumer Preview all – Tehniline evangelism\nasirel March 6, 2012 2\nMõne Eesti kasutaja käest olen kuulnud, et neil pole õnnestunud Visual Studio ja Hyper-V saada Windows 8 Consumer Preview all tööle. Asja tagamaa on pisut riukalik, aga tegelikult väga lihtsasti lahendatav.\nKeegi tootetiimi tarkpea on Windows 8-s ära muutnud Eesti seadetes miinusmärgi “Em Dash” märgiks, mis näeb välja sama, aga pikem (Unicode väärtusena on U+2013 ehk –, mitte U+002D, nagu vana hea -).\nSelle tulemusena mitmed asjad ei tööta (näiteks Visual Studio ja Hyper-V). Probleemist saab üle kui Control Panelist muuta negatiivse arvu formaadis miinusmärk - märgiks (Control Panel > Change date, time, or number formats > Additional settings… > Negative sign symbol).\nKummardus kolleeg Tõnule, kes selle apsaka välja nuhkis ja lahenduse leidis. Windows 8 lõppeversioonis ei tohiks sellist olukorda enam tekkida.\nWindows 8 küsimuste korral on hea koht abi saamiseks Eneta foorum www.eneta.ee/foorum\nTags arendus beeta Hyper-V lokaliseerimine Visual Studio Windows 8\nVeel üks ääremärkus – Windows 8 kipuvad Eestlastel rakendused muutuma saksa keelseks. Selle vastu on ka üsnagi lihtne rohi. Nimelt selle asemel, et lisada Display Language juurde eesti oma, muuda hoopis Inglise keele display language klaviatuur Eesti omaks. Nii jäävad kõik Metro rakendused sul Eestikeelseks, mitte ei muutu Saksakeelseks.\nLisaks unustasin enne mainida – aidata saab veel see kui USB3 välja lülitada Hyper-V puhul.


Aita lapsel halvast harjumusest vabaneda - Pere ja Kodu\nAita lapsel halvast harjumusest vabaneda\nKODUTOHTER: Mõned laste häirivana tunduvad harjumused käivad paratamatult teatud arenguetappidega kaasas ning neist kasvatakse enamasti aja jooksul välja. Kust kulgeb piir, millal on tegemist loomuliku arenguga ja millal on tüütu harjumus muutunud probleemiks?\nPeaaegu kõigil lapsevanematel on tulnud silmitsi seista perioodiga, kui tuleb olla eriti valvas selle osas, mida laps suhu topib. Maailma on vaja avastada — katsuda, maitsta, nuusutada — ning igemed sügelevad ka. Kui aga sõnadki juba selged ning põnnil on jätkuvalt komme igasuguseid asju suhu pista, kuis siis talitada? Kuidas võõrutada last sõrme lutsimisest või saada lahti küünte närimisest? Kas juuste keerutamine näpu vahel või kõrvade mudimine on süütu tegevus või tuleks sellest vabaneda?\nÜldjuhul saab kõigist häirivatest ilmingutest jagu, kui neile teadlikult tähelepanu pöörata, ent ära ei tohiks unustada seda, mis põhjused häiriva harjumuse on tekitanud või millised olukorrad lasevad sel visalt kaduda. Siinkohal kipub kehtima reegel: väiksed lapsed, väiksed mured, suured lapsed, suured mured. Kui väikse lapse tegevusi vanemad varem või hiljem märkavad, siis suuremad lapsed võivad mõningaid veidraid ja isegi ohtlikke tegevusi osavalt varjata. Ühe vahest kõige enam muret tekitava harjumusena leiab näiteks lapsemure.ee foorumist lõikumise …\nMis tahes harjumusest jagusaamisel tuleb alustada mõistmisest, miks laps seda teeb. Tavaliselt aitavad need tegevused lapsel toime tulla tema jaoks keerukate või häirivate situatsioonidega. Nii võib tüütu tegevus taas platsis olla, kui olukord seda soosib. Põhjustajateks on enamasti stress ja turvatunde otsimine, aga ka igavus ja väsimus, pettumus ja õnnetu olemine jmt. Küünte närimine, pöidla imemine või riidetüki nätsutamine aitab lapsel lihtsalt leida leevendust või rahustust. Paljudest niisugustest harjumustest kasvab põngerjas õnneks ise välja ning selle asemel et temaga pahandama hakata, tuleks esimese sammuna neid tegevusi pigem ignoreerida. Noomimine ja halvustamine tekitab lapses lisapingeid ning võib seega hoopis raskendada harjumusest vabanemist. Kui laps on lisaks veel vastuvaidlemiseas, siis võib keelamine harjumust protestimärgina koguni süvendada.\nEbasobilik harjumus tekib psühholoog Ave Orgulase sõnul peamiselt siis, kui laps vajab teda ümbritsevatelt täiskasvanutelt või ka keskkonnalt midagi muud kui see, mida ta saab. “Kui suudetakse mõista, mis on lapse tegelik vajadus, ja see rahuldatakse, siis ei pruugi halba harjumust tekkidagi,” selgitab ta.\nKui mingi halb harjumus aga tekib, siis on õige selle põhjuse väljaselgitamisega tegelema hakata võimalikult kohe. Keelamise asemel soovitab psühholoog mõnd muud tegevust, mis oleks vähem kahjustav. “Veelgi parem oleks, kui täiskasvanu oskaks lapsega rääkida ja teda aktiivselt kuulata, et saada teavet, mis last häirib või mida ta tegelikult vajab. Või saada teada, kelle eeskujul ta nii teeb, keda matkib,” annab Ave Orgulas nõu. Mõni põnn võib kõiksuguste asjade suhu pistmise etapi üldse vahele jätta, ent hakata seda tegema teiste laste eeskujul. Kui lasteaiakaaslased nokivad nina, leiab laps, et temagi võib seda teha. Sellistel juhtudel saab rahulikult selgitada, milline käitumine oleks õigem, ja sõrmega nina nokkimise korral pakkuda taskurätti.\nMõistes tüütu tegevuse tagamaid, on lihtsam leida lahendust. Kui laps lutsib pöialt puhtalt igavusest, siis saab tähelepanu kõrvale juhtida tegevustega, mis talle huvi võiksid pakkuda. Samuti on kasu jälgimisest, millistel hetkedel laps neid asju teeb. Kui näiteks küünte närimist või nina nokkimist tuleb ette teleri vaatamise ajal või autosõitudel, siis tuleks püüda leida sel ajal põngerja kätele tegevust mõne mänguasjaga. Et igavus oleks tingitud tänapäevastest suurematest võimalustest ja tehnoloogiliste vidinate arengust, seda Ave Orgulas ei arva. “Lastel on ikka läbi ajaloo neid ebasoovitavaid harjumusi olnud. Laste seisukohast vaadatuna võiks vanematel nende jaoks alati rohkem aega olla. Head asja ei saa kunagi küllalt,” viitab ta lapse ja vanema kvaliteetaja tähtsusele.\nPaljudest ebameeldivatest harjumustest, mis aja möödudes ei häiri mitte üksnes lapsevanemat, vaid ka last ennast, saab lahti spetsiaalsete abivahenditega. Kui küünte närimisest vabanemiseks ei piisa pelgalt tahtejõust ja soovist esteetilise väljanägemise järele, siis on võimalik küüsi määrida ravilakiga, mis on väga kibeda maitsega ja aitab ühtlasi taastada rikutud küüsi. Ajal kui aga moodsaid lakke veel saada polnud, tuli appi vana hea sinep. Kas seda nüüd väikelapsele sõrmeotstele kandma hakata, on iseküsimus, sest šoki korral on lapsel üks haav hinges juures ning vaevalt see siis probleemi lahenemiselegi kaasa aitab. Väikeste tüdrukute puhul tasub kindlasti proovida mängulist maniküüri.\nMiks laps halvad harjumused omandab, kuidas neist vabaneda ja millal otsida abi, sellest loe edasi Kodutohtri augustinumbrist.


Ühe korteri lõpp on teis(t)e algus | Kuidas saada rahaliselt vabaks\nÜhe korteri lõpp on teis(t)e algus\nby roosaare | posted in: Investeerimine, Kinnisvara, Laenamine, Personaalne, Üldine | 8\nKa Eestisse on lõpuks päike ja soojus kohale jõudnud ja minul on jäänud veel umbes-täpselt kuu aega enne kui taas USA-sse lendan. Tore suvi on olnud – olen saanud käia Tantsu- ja Laulupeol, väisanud Hiiu- ja Saaremaad, veetnud kaks ööd ilma elektrita Saarnaki laiul (kus muuseas 3G levi oli parem kui mul kodus Saku lähedal), sõitnud rattamaratoni mudases Rakkes (tuleval laupäeval on kavas ka etapp Elvas), kuulanud Uuspõllu “jalaga-pepusse” nalju Raplas, teinud ohjeldamatult sauna ja grilli, söönud kümnete viisi jäätist ja veetnud kõvasti aega perega (siin oleme me Tantsupeol):\nSelle kõige kõrval olen suutnud piisavalt aega leida ka USA raamatumüüjatega suhtlemiseks ja isegi teha mõned laenutehingud. Eestis on selles mõttes mõnus elada, et peaaegu igal pool saab iPhone-i hotspotiga hakkama ja läbi Google Voice on ka kõned USA-sse piiramatult tasuta. Ajavahe justkui ka toetab efektiivset tööd (USAs olles ärkasime tavaliselt hommikul kell 4).\nKäesolev postitus on aga hoopis teisest vallast – nimelt sain täna taaskord notaris käia, sest müüki läks minu elu esimene kodu – korter Tuisu tänaval (oma eelmises blogis kirjutasin selle korteri otsimisest päris pikalt). Elasime seal perega veidi enam kui aasta ja meie jaoks oli see esimene oma koht (mul on arvutis isegi videod, kuidas Jako seal oma esimesed sammud tegi). Nagu kodu müümine ikka, on tegemist emotsionaalselt raske otsusega – enda silmis on väärtus palju suurem kui kinnisvara hindaja silmis. Vahepeal oli see korter meil ka lausa 99 000 euroga müügis, kuid lõpuks sai ta müüdud 83 000 euroga. Ma ütleks, et 57 ruuduse Kristiine kolmetoalise kohta täitsa ok hind nii ostjale kui ka müüjale. Repliigi korras mainin veel ära, et kuna emmel sai meil täna puhkus läbi ja Jakol suvel lasteaeda pole, siis sai ka Jako esimest korda tähtsa näoga notarilauas istuda (lisaks ka trammiga sõita!)\nKuna antud korteril hüpoteeki polnud, siis tuleb müügist saadud raha kuhugi edasi suunata. Jagan summa laias laastus kahte kohta – osa läheb ühte hüpoteekvõlakirja, teenima intressi 12% aastas ja teine osa läheb uuesti kinnisvarasse – seekord siis Stroomi residentsidesse. Kui eelnevalt teenisin selle korteri pealt 325 eurot kuus üüri, siis nüüd peaks üüritootlus olema palju suurem. Nimelt on meie Stroomi projektil ka pangalaenu näol võimendus – laenasime Swedbankist 70% projektist.\nKokku ostsime 19 korterit – üksteist 12-ruudust (nendest kaks müüsime kohe edasi), seitse 16-ruudust ja ühe 24-ruuduse. Kuna olime Endoveri enda meeste järel teised ostjad, siis saime valida oma meelest parimad korterid – vältisime parkimiskohti (nende hinnaks oli 3000 eurot) ja eelistasime 1. ja 2. korruse kortereid. Saime ka väikese hinnasoodustuse nagu hulgiostjale kohane. Kui nüüd numbreid vaadata, siis esialgne projekt baseerub üüridel 150 eurot 12-ruuduse eest, 200 eurot 16-ruuduse eest ja 300 eurot 24-ruuduse eest. Selle järgi peaksime kokku oma raha projekti sisse panema ca. 95 000 eurot ostuhinnaks ja umbes 60 000 eurot renoveerimiseks ja sisustuseks (enamasti uued aknad, uus seinakate ja kööginurk). Seega kokku 155 000 eurot. Igakuine üürivoog 100% täituvuse korral oleks meil 3050 eurot. Pangalaenu tagasimakse 10 aastase graafiku alusel on 2150 eurot kuus. See jätab meile igakuise puhta rahavoo ca. 900 eurot ehk aastase tootluse ca. 7%. Ja kümne aasta pärast on meil laen tagasi makstud! Kuna tegime projekti viie sõbraga koos, siis on minu osaluseks laias laastus 30 000 eurot ja igakuiseks vabaks rahavooks planeeritult ca. 200 eurot.\nTuisu korteri müügist jääb alles veel 53 000 eurot. Selle paigutan hüpoteeklaenu intressiga 12% aastas ja oma 53 000 euro pealt saan siis 530 eurot kuus. Siin küll erinevalt kinnisvarast vara väärtuse kasv puudub, kuid selle eest on algne rahavoog parem. Kokku hakkab minu eks-korter mulle plaanide kohaselt tootma siis 200+530=730 eurot kuus ehk 10,6 protsenti aastas. Mida reaalsus endaga kaasa toob, saame aja jooksul näha!\nhüpoteeklaen, kinnisvara, laen, üür\nLugesin hiljuti Teie raamatut – sealse määratluse järele olen mina see 500 euroga rikas 🙂 Ei saa just öelda, et eelistaksin olla 2000 euroga vaene, kuid mõnevõrra innustunult asusin otsima oma vabale rahale teenimisvõimalust. Nädal tagasi nägin sedasama Stroomi residentsi pakkumist :). Kirjelduses on öeldud, et tegu on korteritega keskmises seisukorras. Mida see keskmine seisukord tähendab? Kas olete ise oma silmaga kõiki 19 korterit näinud? Rõõmu ja tänud 🙂\nEi, pean kurbusega (või rõõmuga, Warren Buffett ka kiitles, et pole oma NY kinnisvara kunagi külastanud) tõdema, et pole ise seda maja üldse veel oma silmaga näinud. See on seltskonnas tegutsemise eelis. Aga ma soovitaks enne ostu ikka vaatama minna.\nOlid ikka ajad 2009 – lugesin just meenutusi oma korteriotsingust ja Vase tänava 60 ruudune renoveeritud saunaga korter 67 100 euroga – oleks ka olnud väga ok ost!\nkui saladus pole siis millistesse hüpoteekvõlakirjadesse sa investeerid ning kas see on avalik investeerimisvõimalus või nö privaatne pakkumine? 12% aastas kõlab liigagi hästi. Millised on selliste võlakirjade puhul minimaalsed sisenemissummad?\nIgal-juhul jagan samuti kiidusõnud – oled väga heaks eeskujuks ja innustajaks paljudele!\nÜldiselt on tegu selliste väiksemate ettevõtete võlakirjadega (vt. näiteks siit: http://www.redgatecapital.eu/est/finantsnoustamine/kapitali-kaasamise-tehingud). Reeglina algab summa 100 000 eurost investori kohta. Hea mõte jälle teha ühiselt läbi ühe OÜ.\nPisiasjad loevad. Natuke parem hind, natuke paremad tingimused pangas. Hinnakirja järgi praegu ühe korteri ostmisel oleks 10 aastase laenuga tootlus ca 1,5% aastas. Küllaltki kalli objekti hinnatõus küsitav. Eraisikuna veel üüritulult tulumaks…. 10 aastat oleks kahjumis ning siis 5 aastat teeniks.\nProtsendike siit, protsendike sealt ja nii need vahed tulevad.\nKas sulle Jaak on selline asi tuttav? Tuli reklaam mailile, kuid mis sellest arvata? http://www.rahapuu.eu\nPäris paljud on uurinud, kirjutasin juba eelmise nädala alguses neile ja finantsinspektsioonile, pole kummaltki veel vastust saanud. Oleksin üle 15% hoiuseintressi, mis 100% hüpoteekidega tagatud, veidi skeptiline.


Postitas Looduskalender - N, 07.06.2018 - 20.20\nVeebikaamera pildid Timea, Lk foorumist\nKotkapoja vasaku jala rõngad\nTegelikult sünnipäevarõngad – homme saab kotkapoeg pooleteise kuuseks.\nLoomulikult keeras Renno ka kaamera paika ja kinnitas tugevamalt paigale.\nRõngad jalas ja kohe püsti – vahva tegelane\nLoe veel » Noor merikotkas sai rõngad jalga kohta\nMerikotka kaamera paigast ära...\nPostitas Looduskalender - P, 03.06.2018 - 18.18\nNii see eile juhtus, kui emaslind Suvi pesale saabus.\nNäeme nüüd vaid lindude päid ja kaamerat saavad uuesti pesale suunata Kotkalubi uurijad. Küsimus on loomulikult millal? Siis, kui kotkapoega minnakse rõngastama.\nAnname teada, kui midagi toimuma hakkab. Oleme rõngastamisest vaatajaid teavitanud.\nLoe veel » Merikotka kaamera paigast ära... kohta\nKotkapoeg kuu ja nädala vanune\nPostitas Looduskalender - R, 01.06.2018 - 10.10\nVeebikaaamera kuvatõmmis Rebelde, LK foorumist\nAinult harjutamine teeb meistriks\n24. aprillil koorunud kotkapojal pole pea üldse enam udusulgi. Tasapisi õpitakse iseseisvalt toituma. Umbes kuu aega kulub kotkapojal veel lennuvõimestumiseks.\nVarasuvi saabus tänavu aegsasti on olnud kuum ja nüüdseks juba põuane ning merevee seis jäi madalaks.\nKõik paistavad olevat söönud ja terved. Rahulikku pesaelu.\nLoe veel » Kotkapoeg kuu ja nädala vanune kohta\nPostitas Looduskalender - N, 24.05.2018 - 20.20\nVarahommikul jäeti kotkapoeg üksinda pesale toimetama\nTeeme väikese tagasivaate kotkapoja elukäigule.\nKotkapoeg koorus 24. aprillil, 18. märtsil emaslinnu poolt pesasse munetud esimesest munast. Teadupärast oli pesas mune kaks, aga üks hilisemalt munetu purunes pesas.\nPole vanalindudel toiduga muret, aga liiga teevad kuumad ilmad ja ka sääsenuhtlus, millest kotkad eriti välja ei tee.\nLoe veel » Meie kotkapoeg sai kuu vanuseks kohta\nPostitas Looduskalender - T, 15.05.2018 - 10.10\nVeebikaamera pilt Pähkinahiiri, LK foorumist\nPerekonnapilt, vaata võrdluseks nädala tagust pilti teksti all\nKotkapoja arengut märkame nii kasvus, sulgedes, kui käitumises.\nKuumad ilmad, päevasel ajal üle 25 kraadi roiutavad kõiki, kaasa arvatud suuri linde. Vanalinnud istuvad kotkapojal päikesevarjuna ees - pisike organism pole vastasel korral kuumarabanduse eest kaitstud.\nNädala teisel poolel lubatakse vihma, võimalik, et koos äikesega. Ka kotkapesa vajaks „kastmist“.\nMeie metsades valitseb juba suur tuleoht!\nLoe veel » Kotkapoeg kolme nädalane kohta\nPostitas Looduskalender - K, 09.05.2018 - 12.12\nVideo salvestas Jassi, Lk foorumist\nVarahommikul, kui emaslind Suvi kotkapoja veidi pikemaks ajaks pesale omapäi „karastuma“ jättis oli õhusaaja juba üheksa kraadi ja vareseid polnud samuti ümbruskonnas kuulda. Eks ta kusagil lähikonnas pesal silma peal hoidis.\nPesale saabuvad vanalinnud koos, isaslind Sulev kalastamast ja emaslind oma valvepostilt. Ülejäänu on juba peresisene käitumismudel. Vast ainult selgituseks, et isaslind jääb vasakule ja emaslind toimetab paremal pool.\nLoe veel » VIDEO: üksinda kodus kohta\nPostitas Looduskalender - T, 08.05.2018 - 11.11\nVeebikaamera pilt Pirjo, LK foorumist\n„Ema vaata, kui suur ma olen“\nKevadised nädalad mööduvad lennuga – nii palju on ümberringi märkamist väärivat.\nKotkapesa pereelu kulgeb. Kotkapojaga on nii, et kes sööb see kasvab. Osa isaslind Sulevi poolt pessa toodud suurest hulgast kaladest tuli soojade ilmade saabudes lihtsalt kinni katta. Porikärbeste suurt hulka märkame ka veebikaamera vahendusel ja ega neid vähemaks jää.\nKotkapoeg kasvab ja kosub\nPostitas Looduskalender - T, 01.05.2018 - 21.21\nEmaslind Suvi usaldab pesalt ära minna alles siis, kui isaslind Sulev on pesa läheduses\nTänaseks on kotkapoeg nädalane – koorus mäletatavasti 24. aprillil.\nArengut on kena vaadata. Toidutagavarade eest on Sulev hoolitsenud ja viimasel päevadel ka Suvi oma panuse andnud. Kotkapoega toidetakse varem püütud kalaga – huvitav kas see on tahkem, et parajaid suutäisi rebida.\nPesale on toodud nii särgi, kui kokri, kindlasti midagi veel…\nLoe veel » Kotkapoeg kasvab ja kosub kohta\nVIDEO: varahommikune söötmine\nPostitas Looduskalender - R, 27.04.2018 - 14.14\nIlus ja vaikne kevadhommik, kell on pool kuus – miks mitte emaslinnu pakutud einet võtta…\nOletada võib, et emaslind Suvi on tänavu oma esimesel pesitsemisel. Sellele viitab pärast kotkapoja koorumist kohmetu käitumine – tibu toitminegi oli kohmakas, kuid muutub päev päevalt kindlamaks.\nTänaseks on kotkapoeg kolme päevane.\nKaamerapilt Laranieiras, LK foorumist\nLoe veel » VIDEO: varahommikune söötmine kohta\nPostitas Looduskalender - T, 24.04.2018 - 08.50\nVideo Ame, LK foorumist\nKui emaslind Suvi hommikul veidi enne poolt kaheksat hetkeks pesalt tõusis oli kotkapoeg koorunud….\nKolmkümmend seitse päeva haudumist külmas kevades, vahel suisa lumehanges.\nKotkapoeg koorus 18. märtsil munetud esimesest munast. Haudumisajast võime järeldada, et 5. aprillil purunenud muna oli 21. märtsil munetud.\nEile nägime munakoores auke ning kostis kotkapoja häälitsemast. Suurte lindude järelkasvul võtab munast koorumine rohkem aega, kui ööpäev sest tibu peab harjuma hapniku hingamisega.\nLoe veel » Kotkapoeg pesas kohta


Hullo laht – Vikipeedia\nHullo laht on laht Vormsi lõunarannikul, Mõisanina (läänes) ja Rumpo poolsaare (idas) vahel. Lõunas piirab lahte hulk väikesaari: Norrsanken, Storstaingrunne, Stora Åbbargrunne. Lahe pindala on 5,85 km². Laht jääb osaliselt Vormsi maastikukaitsealale Rumpo sihtkaitsevööndisse. Laht jääb ka Väinamere hoiualale. Lahte suubub Prästvike oja.\nHullo lahe keskkonnaregistri kood on VEE3313010.\nKeskkonnaregistri järgi arvatakse laiemas mõttes Hullo lahe (VEE3313000) koosseisu ka mereala Rumpo poolsaare ning Pasilaiu ja Tälmeni saare vahel. Selle pindala on 7,75 km². Alale jääb mitu väikesaart: Sunna Åbbargrunne, Gutagrunne, Millasanken, Sunnasanken, Salsgrunne, Nätegrunnena.\nHullo laht (laheosa) Eesti Looduse Infosüsteemis\nHullo laht (lihtlaht) Eesti Looduse Infosüsteemis\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Hullo_laht&oldid=4538192"\nLehekülje viimane muutmine: 14. detsember 2016, 03:16\nSelle lehekülje viimane muutmine: 03:16, 14. detsember 2016.


Üleminek rakenduselt Excel 2007 teenusekomplektile Microsoft 365\nKas kasutate endiselt rakendust Excel 2007? Hallake oma andmeid Microsoft 365 komplekti kuuluva Exceliga.\nKui soovite oma andmeid tõhusalt edasi kasutada, hankige Exceli kõige ajakohasem versioon. Võtke Microsoft 365 kasutusele juba täna.\n1 TB OneDrive’i pilvsalvestusruumi abil saate töövihikuid varundada, ühiskasutusse anda ja üheskoos redigeerida mis tahes seadmest.\niOS®-i, Android™-i ja Windowsi mobiilirakendustega saate faile vaadata ja redigeerida peaaegu kõikjal.3\nEsitage oma andmeid uute diagrammide ja graafide abil pilkupüüdval moel. Andmete mõistmist hõlbustavad vorming, minigraafika ja tabelid. Prognooside loomisel saate trende prognoosida ühe lihtsa toiminguga.1\nKiiremini töötamiseks saate töövihikuid teistega jagada, teha reaalajas koostööd ja veenduda, et teil oleks alati faili uusim versioon. Microsoft 365 võimaldab teil Exceli failidega töötada mobiilsideseadmes, arvutis ja veebis.2\nExcel 2007 ja Microsoft 365 komplekti kuuluva Exceli võrdlus\nMicrosoft 365 lepingud sisaldavad nende rakenduste täisfunktsionaalseid tasulisi versioone ning muid Interneti kaudu töötavaid teenuseid (sh veebisalvestusruum OneDrive’is ja Skype’i kõneaeg kodukasutajale).4 Microsoft 365 annab teie käsutusse Office’i täisfunktsionaalsed rakendused nii PC- ja Maci arvutite, tahvelarvutite (sh iPad® ja Android™-i tahvelarvutid) kui ka telefonide jaoks.3 Microsoft 365 lepingud on saadaval kuu- või aastatellimusena.\nMicrosoft 365 tellimuse kaudu saate kõigis oma seadmetes kasutada kõige ajakohasemat Exceli versiooni. Varasemate versioonide hulgas on Excel 2013, Excel 2010 ja Excel 2007.\n3.Mobiilirakenduste kättesaadavus on riigiti/regiooniti erinev.\n4.Skype’i kõneaja kättesaadavus sõltub riigist/regioonist. Lugege lisateavet.