Commission Européenne - COMMUNIQUES DE PRESSE - Communiqué de presse - Eurobaromeetri standarduuring 2012. aasta sügisel: kas tunneli lõpus paistab valgus?\nKodanikud arvavad jätkuvalt, et ELil koos riikide valitsustega on kõige olulisem roll majanduskriisi lahendamisel. EL on endiselt esimesel kohal (23%, +2 protsendipunkti), talle järgnevad liikmesriikide valitsused (20%, -1). G20 (14%, muutumatu) on kolmandal kohal ja talle järgneb Rahvusvaheline Valuutafond (15%, -2).\nTöötuse määr (48%, +2), üldine majandusolukord (37%, +2), inflatsioon (24%, muutumatu) ja valitsemissektori võlg (17%, -2) on eurooplaste sõnul neli põhilist probleemi liikmesriigi tasandil, samal ajal kui üksikisiku tasandil on selgelt juhtpositsioonil inflatsioon (44%, -1). Eurooplased näevad praegusel hetkel ELi ees seisvate peamiste probleemidena üldist majandusolukorda (53%, -1), töötust (36%, +4) ja liikmesriikide riigi rahanduse olukorda (32%, -2).\n2012. aasta sügisene Eurobaromeetri standarduuring korraldati intervjuuküsitlusena 3.–18. novembril 2012. Kokku küsitleti 32 731 inimest 27 liikmesriigis ja kandidaatriikides.\nTäna avaldatavad esialgsed tulemused annavad ülevaate sellest, kuidas eurooplased näevad majanduse hetkeolukorda, millised on eurooplaste põhimured seoses tulevikuga ning milline on nende arvamus kriisi ja strateegia „Euroopa 2020” kohta.\nEsialgsed tulemused on kättesaadavad aadressil


Autoleht, 6. jaanuar 2021 - Autondus - Uudised - autoleht.ee\nAvaleht » Uudised » Autondus » Autoleht, 6. jaanuar 2021\nAutoleht, 6. jaanuar 2021\nAutoleht sai enda kasutusse 1985. aastal tehtud vahvad fotod, mis annavad ülevaate toonasest vanasõidukiliikumisest Eestis. Mõni auto neil mustvalgetel fotodel on haruldasem, kui võiks arvata. Fotod tegi ...\nIdeeautost seeriaautoni: Ehmatav ja üllatav Sierra(12)\nAUTOREHVIDE LUGU: Ring sai täis 135 aastaga(5)\nAutode rüüstamine: varastatakse tulesid, armatuurlaudu ja teisi autoosi(3)\nAutoosade varastamine on jätkuvalt probleem, mis kimbutab pigem uuemapoolsete sõidukite omanikke. Mida varastati lõppenud aastal enim ja millistelt autodelt? Sõiduautodelt osade näppamine on aastakümneid ...\nMida uut toob 2021. aasta?\nLiiklusseaduse muudatused püüavad luua korda kergliiklusse, riik suunab ohtralt raha teeehitusse ning koroonakriis hoiab kütusehinna loodetavasti üsnagi senisel tasemel. Liiklusseaduse jaanuarist jõustunud ...\n2021 jätkub autopargi elektrifitseerimine: ainult elektrimootoriga mudelid moodustavad juba üle kolmandiku uustulnukatest. Jätkub ka teine tuttav tendents: džiibilaadse kerega on pea pool uutest mudelitest. ...\nAmeerika pikap + Itaalia käsitöö = Aznom Palladium(4)\nTootja nimetab Aznom Palladiumi „hüperlimusiiniks“ – ja Itaalia käsitöömeistritega on raske vaielda, sest nii veidrat sõidukit pole varem tõesti nähtud. Aznom Palladiumi saavad endale soetada kümme ...\nAutolehe 6. jaanuari uudised, nädala pildid ja nädalavahetuse eelinfo(1)\nKas SsangYongiga ongi nüüd kõik? Korea autototja SsangYong on juba mõnda aega maksejõuetu ning teeb viimaseid katseid uusi investoreid leida. Enne aastavahetust esitas SsangYong Motor Lõuna-Korea kohtule ...\nTramm: Actyon, Aljonka … Joala(3)\nKui Viljandis Jaak Joala „monumendilt“ tekk tõmmati, tabas mind tõeline deja vu: ma olen midagi sellist juba varem kogenud! Täpselt samasugust tunnetesegu: üllatav, pigem aga ahastust ja jõuetust tekitav. ...\nAUTOPÄEVIK. Sel talvel hoopis isemoodi\nOlen korduvalt ostnud autosid lühiperioodiks – kas suveks või talveks –, aga seekordset valikut on raske selgitada peaaegu kõigile. Ja selgitada seda tuleb, sest kui saabun punase tibatillukese Toyota ...\nKoroonaviiruse tõttu pole ka alanud aastal kindel, kas MM-võistluste kõik etapid toimuvad, aga nagu näitas eelmine aasta, on ka keerulistes tingimustes võimalik maailmameistrid välja selgitada. Uuele ...


veebruar 10, 2017 august 14, 2017 ~ hiieliin\nPole siin endast ammu märk andnud. Kuna viimasel ajal on väga paljud tuttavad hakanud huvi tundma toitumise teema vastu, jagan veelkord ühte enda lemmikutest mugavusroogadest.\nOdrakruubi avastasin mõned aastad tagasi orsottot süües. Paljalt proovisin seda viimase dieedi alguses ja kohe võitis minu poolehoiu. Toidab kõhtu ja on väga maitsev. Alljärgnev kombo sobib eriti hästi kokku. Põhikomponendid on odrakruup, Rimi tuunikala tomatikastmes ja kodujuust. Ülejäänud asjad miksin kokku vastavalt olukorrast. Kogused on ka täpselt sellised, et igaüks saab neid vastavalt vajadusele reguleerida. Lisan siiski ka enda viimased kogused, et saaksite aimu üldisest palju mida võiks anda kokku.\n60 g odrakruupi (kuivaine)\n80 g (pool konservi) Rimi tuunikala tükid tomatikastmes (Rimi oma on parim ja soodsaim!)\npool pakki külmutatud juurviljasegu (vabal valikul)\n20 g avokaadot\nKeeda soolaga odrakruup.\nTeises potis sulata üles külmutatud juurviljad ja maitsesta.\nAseta kaussi/karpi valminud odrakruup, juurviljad, tuunikala tomatikastmes, avokaado ja toored aedviljad.\nLisa meelepäraseid maitseained.\nMinu järgmise kahe päeva päris toitvad lõunad. Aja kokkuhoiu mõttes soovitan korraga 2-3 toidukorda ette teha. Jälle paar päeva muretu. Samuti saate kõik vastavalt oma vajadusele kaloraaži reguleerida. Näiteks odrakruupi panna kuivainena vähem, avokaado ära jätta või kasutada lahjemat kodujuustu.\nKalorid: 548 kcal\nSüsivesikud: 62,7 g\nRasvad: 16,8 g\nValgud: 38,3 g\n‹ PreviousTagasivaade eelmisele nädalale\nNext ›Mis ma teen?


SwistBankersi meeskonda ühendab soov koos partneritega aidata ettevõtjaid, kes vajavad ja otsivad arenguvõimalusi ning potentsiaalseid investoreid, kes soovivad leida usaldusväärset keskkonda vaba kapitali paigutamiseks.\nMIS ÜHENDAB TESLAT,\nMICROSOFTI JA AMAZONI?\nKõik nad on edukad börsiettevõtted.\nTahad viia enda ettevõtte börsile või soovid abi hoopis ärinõustamises. Meie aitame Sind!\nTAGAME KVALITEETSE TEENUSE KOOSTÖÖS KOGU PERSONALI PÕHJALIKU ANALÜÜSI, DISTSIPLIINI, JÄRJEPIDEVUSE JA TERVIKLIKU LÄHENEMISEGA KOGU TEENUSTE PORTFELLI HALDAMISELE.\nTeie edu on ka meie edu!\nSeda mitmel põhusel. Kõige tähtsamad neist on ...\nPikaajalise ettevõtluse taustaga meeskond.\nSwistBankers on asutatud koos mõtlejatega, kellel on kümneid aastaid kogemusi erinevatelt tegevus- ja juhtimistasemetelt ning ulatuslikult oskusteavet ja kogemusi. SwistBankersi meeskonna tegutsemise eesmärk on olla osapooltele vastastikku kasulik, luues seejuures täiendavalt kahepoolselt lisaväärtust.\nKoostöö Eesti teadlaste ja ülikoolidega.\nSwistBankersi headeks koostööpartneriteks on teadlased ja ülikoolid. Näiteks koos Tallinna Tehnikakõrgkooliga arendas SwistBankers mobiilseid moodulmaju. Projekt oli ehtne näide sellest, kuidas tänapäeval ühendatakse ettevõtluse tootearendus ülikooli õppekavaga.\nSwistBankersi meeskond on dünaamilise mõtlemise ja innovatiivse lähenemisega. Klientidele parima lahenduse tagab avatus, pühendunud lähenemine, põhjalik kliendi tundmine, kliendile kohandatud koostöömudel iga projekti puhul. Kvaliteetset teenust pakume läbi tervikliku lähenemise ja struktuurse järelevalve, professionaalse ja kindlakäelise kliendiportfelli haldamise.\nMitmekülgne teenuste portfell.\nSwistBankers on sõltumatu ekspert finantsvaldkonnas, kelle eesmärgiks on pakkuda laias valikus finantsnõustamise teenuseid peamiselt Euroopa väike- ja keskmise suurusega ettevõtetele ning klassikalisi investeerimispanganduse teenuseid ja ettevõtte rahandusealast nõustamist.\nKUIDAS SISENEDA BÖRSITURULE SWISTBANKERSI ABIGA?\nKui Sa usud, et börs on Sinu ettevõtte jaoks õige valik, siis järgmise sammuna võta ühendust meiega!\nESITA JUBA TÄNA TAOTLUS INVESTEERINGUTEKS\nSwistBankersi meeskond sisaldab oma valdkondade teadlasi ja spetsialiste, kes moodustavad ka 6-liikmelise riskikomitee.\nOleme usaldusväärsed, professionaalsed ja kindlad edus!


EKA sisearhitektuuri diplomiga sisearhitekti kutse — Eesti Kunstiakadeemia\nAkadeemiaUudisedErialadArhitektuuriteaduskondSisearhitektuurEKA sisearhitektuuri diplomiga sisearhitekti kutse\nEKA sisearhitektuuri diplomiga sisearhitekti kutse\nEKA, Kutsekoja ja Eesti Sisearhitektide Liidu ühiste pingutuste tulemusena saab EKA sisearhitektuuri bakalaureuseõppe lõpetaja nüüd koos diplomiga kätte ka sisearhitekti kutse, tase 6.\nMiks on tegutseval sisearhitektil kutset vaja?\nProfessor Tüüne-Kristin Vaikla, sisearhitektuuri osakonna juhataja ja pikaajalise kogemusega praktiseeriv sisearhitekt, selgitab: “Sisearhitektuuri eriala lõpetajatele on väga oluline teadmine kuulumisest profesionaalsete sisearhitektide hulka – see on esimene trepiaste, kus hakata ülespoole ronima, kas siis jätkates õpinguid magistriõppes või omandades kogemusi büroos. Kutsetunnitus annab enesekindluse nii noorele sisearhitektile kui ka ja tõsiseltvõetavuse erialale laiemalt tööandja ja tellija vaatepunktist. Eriala õpetamisel on siis mõte, kui selle sisu on ka meil levinud kutsesüsteemis tunnustatud. Olen rõõmus, et esimene samm on astutud.”\nKutsesüsteem on osa Eesti kvalifikatsioonisüsteemist, mis seob haridussüsteemi tööturuga ja aitab kaasa elukestvale õppele ning tööalase kompetentsuse arendamisele, hindamisele, tunnustamisele ja võrdlemisele. Kutsestandard kirjeldab konkreetse valdkonna tööd ning töö edukaks tegemiseks vajalike oskuste, teadmiste ja hoiakute kogumit ehk kompetentsusnõudeid – nii saab kindla kutsestandardiga sisearhitekti tööandja või klient olla kindel, millised on sisearhitekti oskused ja teadmised.\nEestis on sisearhitekti kutse andmise õigus Eesti Sisearhitektide Liidu juures tegutseval kutsekomisjonil ning alates 21. aprillist nüüd ka Eesti Kunstiakadeemial. Sisearhitekti kutset antakse Eestis neljal kutsetasemel:\nSisearhitekt, tase 6 (EKA bakalaureuseõppe lõpetanu)\nDiplomeeritud sisearhitekt, tase 7\nSisearhitekt-ekspert, tase 8\nEKA sisearhitektuuri eriala bakalaureuseõppe lõpetaja saab sisearhitekti kutse, tase 6. Esimesed kutsetunnistused antakse EKA sisearhitektuuri lõpetanutele, kes alustasid õpinguid 2019. aastal.\nViimati muudetud 26. aprill 2021


Urmas Sõõrumaast sai taas Eesti Raudtee nõukogu liige - ärileht.ee\nUrmas Sõõrumaast sai taas Eesti Raudtee nõukogu liige\nMajandusministeerium eesotsas minister Juhan Partsiga määras rahandusministri ettepanekul Eesti Raudtee (endise EVR Infra) nõukogu liikmeks ettevõtja Urmas Sõõrumaa.\nEesti Raudtee nõukogu esimees on Taavi Madiberk ning nõukogu teised liikmed Jüri Raatma ja Aivar Sõerd.\nSõõruma kuulus Eesti Raudtee nõukogusse käesoleva aasta septembrini.\nEesti Raudtee on viimastel aastatel viinud läbi ettevõtte jagunemise, mille järel tekkisid kaubavedudega tegelev EVR Cargo ning infrastruktuuri haldav EVR Infra. AS Eesti Raudtee kustutati äriregistrist käesoleva aasta septembrist. EVR Infra võttis kasutusele Eesti Raudtee kaubamärgi ning muutis septembrist ärinime AS Eesti Raudteeks.\nNovembri keskapaigas nimetas Parts Eesti Raudtee nõukogu uueks liikmeks oma nõuniku Jüri Raatma. Koha ettevõtte nõukogus oli sunnitud loovutama kinnisvaraärimees Janno Rokk.\nOktoobris sõlmis Eesti Raudtee järgmiseks kolmeks aastaks turvateenuse osutamise lepingu Urmas Sõõrumaa turvafirmaga USS Security Eesti. Hanke võitis esmalt G4S Eesti, kuid Sõõrumaa firma vaidlustas hanke kohtus.\nParts vahetas välja Eesti Raudtee nõukogu liikme


Tallinna Ülikooli Maastiku ja kultuuri keskus, Muinsuskaitseamet ja Eesti Vabaõhumuuseum kutsuvad neljapäeval 7. septembril Euroopa muinsuskaitsepäevade raames toimuvale seminarile “Quo vadis, maastikupärand”. Selle aasta seminari idee on kantud Euroopa muinsuskaitsepäevade teemast, mis seab arutelu keskmesse maastiku. Loe edasi\nLaupäeval, 16. mail toimub vabaõhumuuseumi Kolu kõrtsis Keskkonnaameti seminar „Elavad külamaastikud – taluloomad rahvusparkides“. Seminar juhatab sisse samanimelise kampaania, mille eesmärgiks on väärtustada Eesti elujõulisi külamaastikke ja tunnustada inimesi, kes loomadega tegelevad. Loe edasi\nEesti Vabaõhumuuseumi Ennistuskoda Kanut ja Maa-arhitektuuri Keskus osalevad 19.-21. septembril neljandal kultuuri- ja keskkonnafestivalil Ökomäss. Loe edasi\n7. märts 2014 19:15\nMaaarhitektuuri Keskuse 2014. aasta koolituste ja teabepäevade kava\nmaa-arhitektuur , ökomäss , seminar , koolitus , teabepäev\nMaa-arhitektuuri Keskusel on tänavu kavas ligi 30 erinevat koolitust ja teabepäeva. Ja nagu alati, lisandub sinna aasta jooksul ka üllatusi. Tänavu lisanduvad meie traditsioonilistele koolituste teemadele ka täiesti uued, nagu näiteks kaevude puhastamine ja puitpitsi taastamine, käima paneme aga ka tekstiili, paberi ja väiksemate puitesemete hoidmise ja hooldamise teemapäevad. Suur osa meie koolitusi toimub koostöös Muinsuskaitseametiga, aga partnereid on muidugi rohkem. Loe edasi


Tallinna FC Levadia [Arhiiv] - Lehekülg 44 - Soccerneti foorum\nLeheküljed : 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 \nMa saaksin aru, kui põhjus oleks see 1 mäng Gruusia A koondise eest, aga U21 tundub veidrana.\nKurb on see, et UEFA ei arvesta sellega, et mängija saab kodakondsuse täiesti ametlikul teel, mingeid soodustusi kasutamata. Samas need, kes saavad kodakondsuse lihtsustatult, pigem fiktiivselt, ilma keelt oskamata, neil lubatakse rahulikult mängima hakata.\nKas FIFA või UEFA?\nKeegi teab, miks Levadia mängijad tähistades nii kirglikult Kalju pingile zestikuleerisid?\nIse ei näinud mängu, aga väravat vaadates hakkas kohe silma.\nÜtlesid, et nemad otsustavad mänge ja see oli ka antud mängus tõsi.\nPäriz hea esimene poolaeg\nTea kas Lepistu kõned jõudsid Häberlile kohale? Suu käib taas kiiremini kui jalad.\nSitt mäng, aga kes sellest mängust nii varajases staadiumis miskit paika panema hakkab, sel vast nats sassis midagi. Pigem saada sellises staadiumis see valus kott, kui kuskil hiljem otsustavas mängus.\nAga podo heidist ma aru ei saa, teeb ei tea mitme mängu peale ühe käemängu ja sita mängu ning nüüd ei kannata kriitikat? Tuletame nüüd meelde, mis seltsimees Pürg koondises tegi kaitses olles jne.\nLepistu osas nõus, aga selline käitumine tal juba aastaid ja pole midagi uut.\nMa olen ka nõus, et ühe mängu pealt ei tasu suuri järeldusi teha.\nMis see Lepistu seal nii erilist tegi, mida ei teeks üks teine frustratsioonis olev jalgpallur kes on ahastuses, sest kõik on nii lappes? Tegi konkreetse vea, siis mölisesid seal Kasega ja ilmselt saadeti üksteist perse ja das all. Igapäevane kui sa asja kirega teed.\nIga suur mäng ei tea mitmes prohmakas peaks olema äratuskell, ei?\nEelmine mäng oli ka suur mäng siis kui nii võtta. Oli miskit? Anier hakkab samamoodi lammutama ka Flora ja teiste vastu, eks hooajalõpus vaadatakse seisud ja punktid üle. Aga olles jälginud absoluutselt igat selle aasta mängu premmis ja karikates, siis Anier on selgelt hetkel parim ründaja meie liigas, nii jätkata.\nPigem oli see Zahho võit. Muidu on Zahho olnud suht sirgjooneline ja mitte väga paindlik oma taktikat muutma või nägema võimalusi muutmiseks. Seekord tehti väga hea töö ära ja pmts Levadiat nõelati väga hästi. Paidel õnnestus ka, muidu oleks ilmselt väiksema skooriga lõppenud või siis Levadia oleks paar saanud vastu vajutada.\nLevadia peab sellest mängust kõvasti õppima, sest ega Flora vastu saadakse samamoodi tala kui lastakse kontratel mängida.\nTäiesti nõus. Domineeriti palliga mängu, aga kaitsmine oli kontrate juures kohutav. Seda tõi treener ise ka välja. Eks nad nüüd teavad, mida muuta, õigel ajal said sahmaka, halvemaks sellest mängust julgen öelda sellel hooajal neil ei lähe.\nMüstiline mäng, arusaamatu oli see, et miks jäeti keskkaitsjate ja ülejäänud liinide vahele selline tühimik. Varasemalt on siis seda täitnud äärekaitsjad või alumine poolik, kuid täna lendasid kõik need kolm meest ülesse ja sealt see Paide kontrarünnaku jalgpall edukus tuli.\nMitmes suur mäng see juba on, milles Savis-Vassiljev kombo feilib? Isegi oma vigadest ei õpita.\nPaide edus on süüdi ikka treeneritetiimi aju ehk Erki Keskülalt.\nLevadia-Infonet'ist pidi ju superklubi saama...\nFCI Nõmme Levadia\nSelle hooaja koosseis tundub tõesti meie mõistes zuperklubi vääriline. Bayern saab ka igal hooajal liigas mõne kaotuse, kus seljatagant korjatakse 4-5 palli välja, aga hooaja lõpu seisu teame kõik...\nSellist kuiva hävingut küll Bayern viimased 10 aastat näinud pole :D\nTõsi, 1-5 on parem kaotus kui 0-4.\nOleks Liivak palli jätnud Zakale...\nOleks ees kõvema Anieri või Sappineni laadne masin.\nSeepärast ongi mõistetamatu, et mille paganama pärast neid viienda järgu leegionäre siia tuuakse.\nKes nendest Leva leegionäridest see aasta kehva mängu näidanud? Platsil käinud meestest kõik tasemel olnud, premmi tipu tasemel.\nMille poolest see Serbia ründaja kodustest parem on? Äärekaitsja on kaitsefaasis suht torbik ja CB on lühikese süütenööriga lihunik. Minu silmis võiks leegoniär silmapaistev olla. Aga noh...mõnes mõttes nad ju ongi.\nTäielikult nõus, kusjuures hämmastav on see et koosseis muutub ikka väga vähe ja muudatusi väga ei tehta. Siin pikka pidu olla ei saa ja Kink tänases Betseifis ka andis väikeseid vihjeid. Usun, et Roosnupp vast esimesena hakkab suveks kisama ja soovib kuhugi äkki laenule minna kui miskit ei muutu tema jaoks. Jürgenson ka sellises vanuses, et mängiks pigem need viimased aastad mis seda proffileiba veel ees on kui ainult istuks.\nKeda sa siit kodumaisetest ründajatest Krstevskile eelistaksid? Ta on pikk ja jõuline ründaja ning küll tema paremad mängud veel ees on.\nLevadia puhul hetkel:\nPärnu vastu 5:0 avakohtumine ja ei saa mitte midagi tõlgendada. Legioni vastu 4:3 oli lumelahing samamoodi antijalgpall. Viljandi vastu 4:0 ja oldi võimsad. Kalju mängti 1:0 üle. Paide vastu oli tõesti krahh ja halb päev, aga seda juhtub kõikides liigades ka tippudega. Trans vastu oli asi tehtud ja lõpus lasti natukene jalg sirgu, aga kindel 3:2. Flora vastu 0:0, kus suudeti vähemalt esimene poolaeg väga hästi mängida.\nMeie enda jalgpallurite seisukohalt, siis las parem Õigused, Roosnupud jne võitlevad endale selle koha välja. Kui embkumb suudaks hetkel ennast Levasse uuesti põhisse mängida ja tegusid hakata tegema, siis oleks hiljem ka välismaal lootust.\nNii kardinaalselt muutunud meeskond vajab natukene rohkem aega, et hindama hakata.\nKrstevski senine hooaeg on olnud tõepoolest mittemidagiütlev, aga tuleb reaalsusele otsa vaadata, et Eesti passiga kvaliteetsete ründajate valik ongi lihtsalt väga piiratud, kes oleks võimelised ka meeskonda meistritiitlini kandma. Üks on MLS-s, kaks konkurentide juures ja siis tuleb väga suur tükk tühja maad. Võimalik, et ka Krstevskiga pole see võimalik, aga siis on küsimus juba selles, et valiti vale mängija, mitte selles, et kohalikku meest ei usaldata. Treeneritel on kindlasti keeruline kõiki mängijaid õnnelikuna hoida, aga jällegi mitmed nendest mängijatest, kes tänavu pole ehk nii palju mänguaega teeninud, on varasemalt olnud Levadias tähtsamas rollis ja tulemust teame me kõik. Ju on sellel põhjus, et miks on taandutud rollimängija staatusesse, aga ka see roll tuleb väärikalt täita. Eile tegi Roosnupp näiteks väga korraliku esituse.\nMinumeelest Krstevski ei ole see mees, kes teeks ennast ise heaks vaid ta on pigem nii hea kui on ülejäänud meeskond. Tegelt ta mängustiil pigem hetkel tundub on see, mis pärsib. Suur jõuline tugev ründaja ja siis Levadia stiil, kus Zakad-Liivakud-Zurahhovskid-Agiyrid-Lepistud-Vaštšukid ja äärekaitsjad palli liigutavad kõrgete liinidega on nagu täiesti vastuolus. Tunduks sobivat rohkem selline kiire-liikuv-hea tehnikaga ründaja.\nVõimalik, et ka Krstevskiga pole see võimalik, aga siis on küsimus juba selles, et valiti vale mängija\nSeda ma räägingi, et viienda järgu leegionär. Kui veel avaneb, siis tõstan käed üles.\nSeda ju ainult hea tõdeda, et liigatase on jõudnud sellisele tasemele, et tugeva Balkani kooliga mängija selliseid emotsioone tekitab. :)\nJust, Krstevski kool ja klubid on ikka rohkem kui "viiendajärguline" mängija. Paljudel Eesti ründajatel ligilähedal samasugune CV on? Aga eks anname aega.\nLevadia superkoosseis on ikka veidi ülespuhutud. Floral on hetkel vähemalt 5 puudujat (Vassiljev, Kallaste, Lukka, Soomets, Lepik), Levadial justkui traumasid ei ole, lisaks äärmiselt pikk pink, ometi oli Flora võidule pigem lähemal.\n..ometi oli Flora võidule pigem lähemal.\nMis mängu sa vaatasid, et nii arvad?\nKas Vastsukile sai hümni laulmisega eesti keel nii hingelähedaseks, et nüüd ainult eesti keeles suhtlebki? 🙂\nMis-mis? Ma mängu kahjuks ei näinud.\nLevadia oli heade võimaluste poolest grammi võrra parem. Esimesel poolajal kindlasti. Teise poolaja parim võimalus kuulus Florale, kui Välja väga hea kauglöögi pidi Vallner tõrjuma. Üldjoontes pigem võrdne mäng, aga kui keegi väärinuks kolme punkti (mida pigem kumbki ei väärinud), siis Levadia võit oleks õiglasem olnud.\nMkm, FLora oli selgelt parem ja Markus Poom parim mängija :smack::tearsofjoy:\nSelgelt parim mängija oli Vallner, ilma temata oleks haavatud flora ilmselt võitnud.\nOota, kas 20 meetrilt sooritatud pealelöök oli Flora ohtlikem võimalus?\nJah, see oligi sarkasmiga, sest just nii meil sõltumatu ajakirjandus mängu hindas.\nKoondise mängus Tšehhiga oli minu mäletamist mööda Vaštšuk hümni ajal vait. Mängus Valgevenega laulis Vaštšuk (ja ka ülejäänud koondis) kenasti Eesti hümni. Tekkis küsimus, et kas koondises keegi tegeleb sellega, et kõik ikka laulaks hümni?\nAga väga hea oli vaadata, kui terve koondis laulis hümni. Ükskõik mis koondises terve meeskond laulab hümni - on hea vaadata ja kruvib emotsiooni.\nMida lõpu poole, siis üha flora momendid lisandusid. Ilmselt Levadia füüsis oli kehvem lihtsalt. Kes ei usu, vaadaku videot.\nUsk on personaalne asi, mille väärtus on inimese enda jaoks. Usku ei pea ka maisete asjadega seletama - võid vabalt uskuda mis tahad kui see sind õnnelikuks teeb ja su elule väärtust juurde annab.\nKõige suuremat kahjumit näitas 2020. aastal aga Spordiklubi FC Levadia, kelle aruandeaasta tulem oli -371 840 eurot, mis on siiski mõnevõrra väiksem 2019. aasta kahjumist 464 313.\nLevadia samuti 2020. aastal Euroopa liiga 1. eelringist kaugemale ei jõudnud. Tulemusega 3:4 kaotati lisaajal Fääri saarte klubile Toshavni B36. UEFA auhinnarahadeks on Levadia aastaaruandes kirjutatud 300 354 eurot (2019. aastal 282 470), lisaks on välja toodud UEFA solidaarsustoetus (2020. aastal 12 893, 2019. aastal 49 401) ning "muud UEFA toetused" 2020. aastal 113 662 eurot.\nSõltumatu vandeaudiitori aruandest Levadia majandusaasta kohta leiab muu hulgas lause, mis viitab Levadia suurele võlakoormusele ning tulevikus tekkida võivatele võimalikele maksejõuetuse probleemidele: "Seisuga 31.12.2020 ületavad MTÜ SK FC Levadia kohustised varasid, mistõttu on netovara negatiivne ning MTÜ-l võib tekkida likviidsusprobleeme."\nPodholjuzinil tulevad vanad kombed tagasi?\nTäna tõesti 2 jämedat kala. Ilma nendeta olekski Tammeka leppinud nulli raamilöögi ja võimalusega. Mees saab ilmselt korraliku peapesu nüüd.\nMul on küll meeles vähemalt üks valneri pantrihüpe ja uljanovi pealöögi püüdmine.\nTõsi, pantrihüpe oli jah, mis läks raamidest mööda ja üks õrnem pealöök meenub, aga üldiselt ilma selle kalata väravale ohtu polnud. Parema realiseerimise korral oleks ise 4 kindlalt ära taguma pidanud. Üldjuhul kehtib sama, mis Paide kohta, nii kaua kui sita mänguga võite tuleb, nii kaua ei koti kedagi, aga kui peaks neid lekkeid jääma tulema, siis läheb raskeks.\nValus on Lepistu intervjuusid peale mängu kuulata .Kas tal ongi selline munapiiksu hääl või on hääl mängu ajal ära karjutud ? Kuskil podcastis küll sellist ininat ei suudaks kuulata :)\nLeidsid küll midagi väga sisulist öelda.\nPäris lame tõesti\nMittesisuline aga... autori näol tundub tegu olevat puberteediikka kinni jäänud isiksusega, kes üritab ehk oma jalgpalliteemalist võhiklikkust vm ebakohti korvata sellisel viisil? Sest kui täiskasvanud inimesele miskit väljakannatamatut valu tekitab, siis tavapäraselt pöördub ta esmalt vältimatu abi saamiseks kas arsti poole või siis suudaks äkki iseseisvalt, n.ö. eneseabi korras oma probleemi lahendada ja kirjeldatud valuallika elimineerida kas hääle maha keeramise nuppu kasutades või üleüldse valu tekitava mittekuulamisega. Võimalik, et Rober Sarv oleks täitsa huvitatud siit teema üles tõmbama, mis kirjutajast endast võiks eheda ning tõeliselt piinavalt pikaajalise muna(NB! mille värvi, suurust, kuju, rippuvuse astet ning muid hetkel kirjeldamata omadusi kirjutajal endal luua või muuta ei võimalik)piiksu inina esile kergitada...\nNasfali rõõmuks vaatasin ka seda karikamängu ja nägin seal ka oma EJL prillidega, et kastis mängis Viljandi mängija käega. Minu prillid seal pennut ei näinud. Nüüd asjast kah.\nReitel küll muutis formatsiooni, kuid skeemid ei mängi. Lihtsalt see kui labaselt meeskondlikku kaitsemängu mängiti oli lihtsalt halb näha. Esimesel poolajal oli juba päris mitu analoogset olukorda nagu Liivak ja vastsuk mängu lõpus organiseerisid. Kes mul kirjeldusest aru ei saanud siis, keskväljal puudus igasugune kompaktsus ja Leva mängijad jalutasid seal nagu tähiste vastu mängiks.\nLevadia puhul oli päris naljakas Vassiljevi ütlemine,et meil on iga käigu kohta plaan. Teoreetikuid on ennegi eesti jalgpallis nähtud ja neist keegi pole veel tegudega silma paistnud.\nAga tore oli see,et Levadia reageeris peale mängu nagu oleks Euroopa liiga finaali võitnud. Vägev!\nNasfali rõõmuks vaatasin ka seda karikamängu ja nägin seal ka oma EJL prillidega, et kastis mängis Viljandi mängija käega. Minu prillid seal pennut ei näinud.!\nMa muidu ei ole konkreetse mängu kohta sõnagi öelnud. Sul läks midagi veits lappe.


🏅▷ Kuulujutt: diabeedi jälgimist Apple Watchis saab teha spetsiaalse käevõru kaudu\nVõimalikust tulevikust on juba ammu räägitud õunakell kaasas võime mõõta individuaalset vere glükoosisisaldust ja on seega suureks abiks diabeet – kelle jälgimine on haiguse jälgimisel väga oluline osa, kuid praeguste vahenditega hõlmab see siiski suhteliselt tüütut protsessi kuulsa „nõelaga“ sõrmes. Viimased kuulujutud selles küsimuses ilmusid tegelikult kuu aega tagasi.\nNüüd aga BGR varustatud uue teabega, mis võiks natuke rohkem valgustada, mis saab nendest tulevastest seadmetest nende üllaste funktsioonidega. Veebisaidi järgi, kus viidatakse kurikuulsatele „uuritavatele lähedastele allikatele”, ei sobi vere glükoosisisalduse jälgimise funktsioon kella korpusesse endisse, vaid teie keha muudesse põhiosadesse: käevõru.\nAruanne läheb sammu edasi: ilmselt on Apple plaanis tutvustada seeriat “nutikaid käevõrusid”, mis lisavad Apple Watchile täiendavat funktsionaalsust. Vere glükoosisisalduse mõõtmise käevõru saab olema vaid üks neist ja turule tuuakse teine, millel on kõige rohkem erinevaid funktsioone – veebisait mainib võimalust, et vastuolulise – käekella pikaealisuse pikendamiseks on saadaval kaameraga ja teine lisaakuga käevõru.\nIsiklikult usun, et kuulujuttudel on võimalus teoks saada, kuid näen sellise lähenemisega probleemi, kui see saab tegelikkuse valguse. Vaadake: eranditult käevõrumudelitega seotud funktsioonide tutvustamisel puudub Apple’il “modulaarne” märk, mis on Apple Watchi reklaamides alati olnud kasutuskõlblik – kogu lugu korpuse valimisest ja kella isikupärastamisest kõige erinevamate käevõrude kombinatsioonidega, mis kõik visatakse vihmaveerenni. .\nMuidugi võivad mõned neist funktsioonidest olla väga spetsiifilised (või isegi võimatud) kellakorpuse jaoks – võime näiteks jälgida vere glükoosisisaldust võib nõuda suuremat käsivarrega kokkupuutumise ala, mille tagab ainult käevõru. Kuid ma ei näe, et Tim Cook ja tema jõuk muutuksid nii lühikese aja jooksul oma uusima tootesarja müügistrateegiat selles mõttes, et pöördusid oma vaatajaskonna poole ja ütlesid “vaata, kui tahad, et Apple Watchi kaamera oleks, pead seda käevõru siin kandma” vms.\nVaatame, mis see kõik on …\nSularaha hind: 2 699,10 R $Paigaldatud hind: kuni 12x 249,92 R $Suurus: 38mm või 42mmVärv: erinevadKäivitatud: September 2016\nTags:Apple, diabeedi, jälgimist, käevõru, kaudu, Kuulujutt, saab, spetsiaalse, teha, Watchis\n15 parimat GoPro Fusioni lisaseadet, mida saate täna osta\nÕpetus ROOTi lubamiseks GALAXY S5 (SM-G900M) Brasiilias Lollipopiga


Kuidas lastega stressivabalt suveüritustel käia? | Naisteleht\nSilja Paavle, 6. august 2018, 12:28\nKOGEMUS LOEB: Üritustel ja muudes avalikes kohtades käimine õpetab last erinevate olukordadega kohanema. Pexels\nVabaõhuürituste aeg on haripunktis. Arusaadav, et festivalidest, kontsertidest, teatrietendustest ja õuekohvikutest tahavad osa saada nii suured kui ka väikesed külastajad.\nKuidas avalikel üritustel kogu perega aega veeta nii, et igav ega ebamugav poleks kellelgi? Psühholoog Eva-Maria Kangro annab nõu.\nPea meeles: keelamine ei mõju\nKõigile on tuttavad olukorrad, kui lapsevanema ainus suhtlus lapsega kogu väljas olemise ajal koosneb keeldudest "ei tohi" ja "ära tee". Keelamine toob sageli kaasa aga hoopis vastupidise efekti.\nLaps vajab paika pandud reegleid. Kindlasti tuleb neid talle selgitada rahulikult ja mänguliselt, et pere noorim tunneks ennast kaasatuna ning reeglite järgimine ei oleks talle arusaamatu kohustus, vaid mänguline väljakutse, mille täitmise eest saab kiita.\nKaasa laps vestlusesse\nLapsed ei jaksa väga pikalt täiskasvanute omavahelist juttu vaikselt pealt kuulata ja hakkavad peagi ühel või teisel viisil tähelepanu nõutama. Selle ennetamiseks tuleks last vahepeal ka omavahelisse vestlusesse kaasata. Küsi aeg-ajalt ka lapselt midagi ja vasta tema küsimustele.\nKohvikus või poes käies on lapsel eriti tore, kui ka teenindajad või müüjad temaga suhtlevad ning mudilane ennast olulise ja kaasatuna tunneb.\nEELTÖÖ: Enne kohvikusse või üritusele minekut võiks lapsega kodus olukorra lõbusalt läbi mängida. Pexels\nMängige olukorrad kodus läbi\nEnne kohvikusse või üritusele minekut võiks lapsega kodus olukorra lõbusalt läbi mängida. Näiteks kehastub üks vanem teenindajaks ja teine koos lapsega külaliseks ning mängitakse läbi nii tellimuse tegemine, kohvikus käitumine, toidu ootamine kui ka muud tekkida võivad olukorrad. Pärast sellist läbimängu laps juba teab, milline olukord teda kohvikus ees ootab, ja see seostub talle mänguga, mille võitmiseks tuleb järgida juba tuttavaid mängureegleid.\nPlaneeri lapsele asendustegevusi\nPõnnidelt ei saa eeldada, et nad kaua ühe koha peal püsiksid. Seetõttu tasub lapsevanemal juba kodus välja mõelda, millised atraktsioonid või tegevused last sihtkohas ees ootavad, ja leida tagavaraks ka muid asendust pakkuvaid asju – võta kaasa lelusid, mõtle välja mänge või ülesandeid, mida lapsele pakkuda, kui muud tegevused ammenduvad. See hoiab lapse tegevuses ja ta ei jõuagi igavust tundma ega tähelepanu nõudma hakata.\nVali aega ja üritusi\nVäsinud või näljase lapsega ei tasu välja minna. Kui laps on väsinud ja jonnib, ei saa temalt eeldada reeglite järgimist, vaid talle tuleb leida võimalus rahulikult puhata. Kui kohvikus või restoranis võtab toidu tellimine ja ootamine kauem aega, tasuks lapsele enne juba midagi süüa anda, et näljatunne teda kärsituks ei muudaks. Väikese lapsega ei ole mõtet minna ka kohta või üritusele, mis eeldab pikka aega vaikselt olemist. Tuleb lähtuda lapsest ja sellest, kas talle on üritusel ka alternatiivseid tegevusi pakkuda.\nOLE LOOV: Lapsevanem võiks juba kodus mõelda, kuidas vajadusel põnni tüdimust leevendada. Omal käel fotode tegemine hoiab kindlasti lapse pikalt tegevuses. Pexels\nÄra planeeri puhkust üle\nKuigi võib tunduda, et lapsed tahaksid päeva jooksul teha võimalikult palju toredaid asju ja vaimustuda mitmetest tegevustest, ei tasu nende päeva sisustada rohkem kui paari erilisema sündmusega. Kui kuhjata ühte päeva liiga palju toredaid tegevusi, tekib lastel suurest adrenaliinihulgast üleerutus ja neil ei jää igast tegevusest mälestusi. Päevas üks kuni kolm põnevat tegevust jäävad neile palju erksamalt ja pikemaks ajaks meelde.\nÜritustel ja muudes avalikes kohtades käimine õpetab last erinevate olukordadega kohanema ning perega koos aja veetmine liidab vanemaid ja lapsi. Seetõttu võiks võimalusel teha lühiajalisi kohviku- või üritusekülastusi koos lastega pigem tihemini kui näiteks kord aastas piduliku ettevõtmisena. Lapsed õpivad kogemusest ehk mida rohkem kogemusi nad saavad, seda paremini nad järgmine kord selles olukorras käituda oskavad.\nKui märkad väljas käies positiivset näidet sellest, kuidas kellegi laps väga kenasti käitub, siis pane tähele, kuidas teine täiskasvanu lapsega käitub ja suhtleb. Tihti oleneb see palju hääletoonist, positiivsest omavahelisest suhtlemisest ja arutlusest lapsega. Sellistest tähelepanekutest tasub endalegi aeg-ajalt midagi kõrva taha panna.\nLihtne nipp 7. august 2018, 05:20\nKasvatage oma lapsi siis saab nendega igale poole minna. Kontrollige ja kutsuge korrale. Ja muidugi ärge istuge nina telefonis.


Kabuli päevik: Inimrööv Kabulis, üle mitme aasta\nInimrööv Kabulis, üle mitme aasta\nLaupäeval levib kulutulena uudis, et Kabulis on ühest väikesest kiirsöögiputkast röövitud sakslanna. Koht asub parlamendi, politseijaoskonna ja abikaasa töökoha lähedal; vaid viisteist minutit varem ostab Andres söögikohakese kõrval asuvast pagarikojast leiba. Politsei jõuab kohale kiiresti ja avab tule - ja kogemata saab hoopis surma juhuslik taksojuht. Pühapäeva õhtul näitab kohalik telekanal Tolo videot, kus dari keelt rääkiv sakslanna loeb ette röövijate nõudmisi. Selle loo kirjutamise hetkel, esmaspäeva hommikul, on Afganistani politsei sakslanna kurikaelte küüsist kätte saanud.\nMinus tekitab see lugu ebameeldivalt kõheda tunde. Ehkki oleme viimasel ajal inimröövi uudistest küllastunud – juuksekarva otsas rip ub 19 korealase saatus ja endiselt on pantvangis ka üks saksa insener - , on need lood siiski aset leidnud lõuna pool. Viimane kord toimus inimrööv Kabulis kaks aastat tagasi; nii et olen seni end kaunis rahulikult tundnud pealinnas ringi kooserdades.Meenutan turvatreeningus räägitut: ehk peaks minusse tekitama positiivseid tundeid fakt, et inimröövi ohvriks on peamiselt mehed (aga viimasel ajal ongi hoopis naised ohvriteks) või et tõenäosus ellu jääda on 60%? Olen seni kaunis külmavereliselt turvatreeningu soovitustesse suhtunud, välja arvatud rusikareeglid nagu silmad lahti hoida ja mitte käia samal trajektooril samal kellaajal. Pole nagu põhjust olnud seni väga muretseda. Pigem pabistan Andrese pärast, kes käib tööle ja lõunat söömas nagu kellavärk.\nMind puudutab valusalt ka üks isiklik kokkupuude: Kunduzi jõe projektist kirjutades tutvusin insener Rabi Amaj’iga, galantse ja jutuka afgaaniga. Ta oli uhke oma haritud laste üle ning soovis, et tutvuksin tema ajakirjanikust tütrega. Nädal tagasi, mil püüan Rabiga ühendust saada, jõuab minuni teade, et ta on töölt lahkunud Kabulisse perekonna leina tõttu. Kuri kahtlus osutub tõeks: mõni aeg tagasi tapetud naisajakirjanik Shakiba Sanga Amaj oligi naerusuise Rabi tütar.\nMõtlen praegu suurima rõõmuga, et pooleteise nädala pärat oleme teel Eestisse puhkama. Tavaliselt rahuneb külmemaks ajaks madin maha; loodetavasti juhtub nii ka sellel aastal. On ka uusi tuuli puhumas: pärast eelmise nädala Kabuli rahukonverentsi – kuhu viimaseks päevaks jõudis kohale ka Pakistani president Musharraf – on Pakistani väed tõsiselt piiri ääres taliibidega madistama asunud. Kui kurikaelu sealkaudu enam üle tulla ei saa, peaks meiegi olukord siin Afganistanis rahulikumaks minema.\nPS. Fotod on Takhari provintsist. Päevadest, mil minu giidiks oli Rabi Amaj.\nPS2. Kui olen loo juba üles laadinud, helistab abikaasa ja palub mitte kodust väljuda. Talle räägitakse veel kahest katsest röövida välismaist naist - Waziris, mis on uskumatult ülbe, arvestades et iga maja ees on valvurid - ja meist mõnesaja meetri kaugusel UNICA külalistemaja juures.\n# posted by Õnne Pärl @ 5:02 AM\nOfftopic iseenesest, aga võibolla pakuks blogiomanikule kui ise kah asja sees olijale huvi (kuigi ma oletan, et Õnne on tegelikult sellega juba ka kursis) ka Manona Visnapuu umbes-täpselt praegu Afganistaanist kirjutatav reportaaž Kirjad Afganistanist.\n# posted by Segasumma Saara : 4:54 PM\nKaks eesti ajakirjanikku (sh Manona) andsid mulle teada küll, et kaitseministeerium neid mööda maad ringi sõidutab.h


Canon LEGRIA HF M31 - Overall\nInnovatiivse puutetundliku kasutajaliidesega, Smart Auto režiimi ning 32GB duaalse sisemäluga LEGRIA HF M31 on ideaalne HD-videokaamera kõikides tingimustes.\n• 32 GB duaalne sisemälu ja releesalvestamine\n• Kõrglahutusega videod\n• 2,7" puutetundlik LCD-ekraan\n• 3,3 megapiksliline Canoni kõrglahutuskaamera süsteem\n• Dünaamiline optiline pildistabilisaator ja Powered IS pildistabilisaator.\n• Eelsalvestus, 25p kinorežiim ja 3,3 megapikslised fotod\n• Kõrgetasemeline helisüsteem\nKaamera 32 GB sisemälu mahutab kuni 12 tundi kõrglahutusvideot. Lisaks on võimalik mälumahtu SD/SDHC mälukaardi abil suurendada. Mälu täis saamisel vahetab Releesalvestus automaatselt salvestusallikat.\nHD-videote filmimine pole kunagi lihtsam olnud. Smart Auto võttetuvastustehnoloogia valib vastavalt tingimustele optimaalseimad seadistused, olgu selleks kas päikseline päev looduses või perekondlik sündmus kodus. Instant AF võimaldab ülikiiret fookustamist ning näotuvastustehnoloogia tagab ideaalsed seadistused inimeste filmimisel.\nLEGRIA HF M31 unikaalse puutetundliku 2,7" LCD-ekraaniga saate lihtsate liigutuspõhiste käskudega kontrollida kaamera erinevaid funktsioone nii filmimisel kui ka taasesitusel.\nCanoni kõrglahutuskaamera süsteem kombineerib 3,3 megapikslilise täiskõrglahutusega CMOS-sensori, Canoni HD-videoobjektiivi ja DIGIC DV III protsessori.\nLEGRIA HF M31 kasutab kahte pildistabilisaatorit. Dünaamiline optiline pildistabilisaator (OIS) kompenseerib kaamera värisemise ning hoiab pildi stabiilsena. Powered IS pildistabilisaator hoiab pildi stabiilsena isegi telefoto zoom'iga filmides.\nLihtne videote jagamine\nVideote jagamine LEGRIA HF M31 on tehtud lihtsamaks kui kunagi varem. Kaamerasisene HD-SD konvertimine vähendab originaalfailide suurust ning kaasas oleva PIXELA tarkvara abil on filmitud materjali üleslaadimine lapsemäng.\nEelsalvestus, 25p kinorežiim ja 3,3 megapikslised fotod\nEelsalvestuse režiimis alustab kaamera video salvestamist kolm sekundit enne REC nupule vajutamist. 25p kinorežiim matkib traditsioonilise filmi välimust ning 3,3 megapiksliste piltide abil saate video lõpptulemust veelgi huvitavamaks muuta.\nLEGIRA HF M31'l on HDMI-pesa ühilduva HD-teleriga ühendamiseks, sisseehitatud mikrofon ja kõrvaklapiväljund parema heli saavutamiseks, mini lisaseadmete tald erinevate lisaseadmete ühendamiseks ning lai valik erinevaid lisaseadmeid nagu näiteks WP-V2 veekindel kest.


Väliseesti ajalehtede toetamine aitab hoida eestlust ka välismaal • Eesti Uudised\n21. juuni 2020 Aare Lepaste 0 kommentaari KÜSK, Riina Solman, toetusprogramm\nRahvastikuminister Riina Solman ja Kodanikuühiskonna Sihtkapitali (KÜSK) juhataja Anneli Roosalu kuulutasid võidupüha eel välja väliseesti ajalehtedele suunatud toetusprogrammi. 50 000 euro suuruse taotlusvooru läbiviimist korraldab KÜSK ja toetust saavad taotleda meie rahvuskaaslaslastele suunatud väljaanded.\nVäliseesti väljaannete toetusvooru näol on tegemist pilootprojektiga. Toetusvoorust saavad projektirahastust taotleda meie rahvuskaaslastele suunatud väljaanded – iganädalased ja harvemini ilmuvad, paberkandjal ning veebiformaadis ilmuvad väljaanded, eesti keelt või kultuuri edendavad väljaanded, sh ingliskeelsed väljaanded.\n„Võidupüha eel meenutame võitlust ja võitu eesti rahva olemasolu ja poliitilise vabaduse eest. Selles on suur roll olnud ka meie rahvus- ja mõttekaaslastel väljaspool Eestit. Mul on siiralt hea meel, et oleme jõudnud selle pikaaegse plaani realiseerimiseni. Ikka selleks, et eesti meel ja eesti keel säiliksid ka Eesti riigipiiridest väljaspool, hoides eesti juuri ja kodumaa tunnet. Taotlusvooru eesmärk on toetuse abil väliseesti ajalehetoimetuste jätkusuutlikkus rahvuskaaslaste kogukondades uudiste ja informatsiooni vahendamisel, Eestiga ühtekuuluvustunde tugevdamisel ning eesti keele ja kultuuri hoidmisel ja arendamisel. Tegemist on esialgu küll pilootprojektiga, kuid loodan, et toetusvoor saab väljatöötamisel oleva Üleilmse eestluse programmi üheks iga-aastaseks tegevuseks,“ ütles Solman.\nAnneli Roosalu nentis taotlusvooru avanemist kommenteerides, et väliseesti väljaannete toetamine täidab ühte väga olulist KÜSK-i eesmärki, kodanikuühiskonna alase teadlikkuse kasvu toetamist. „Usun, et suudame väliseesti väljaannete toetamise kaudu edendada ja toetada eestimeelset kodanikuühiskonda,“ lisas Roosalu.\nTaotlusvooru kogumaht on 50 000 eurot. Taotlusvoorus makstav maksimaalne toetus taotluse kohta on iganädalaselt ilmuvatel väljaannetel 10 000 eurot ja harvem ilmuvatel väljaannetel 5000 eurot.\n← Previous Teleajakirjanik Kristiina Võsu liitus Isamaaga\nParaadi ei toimu, võidutuli jõuab maakondadesse Kadriorust Next →


EcoDesign Sprint kiirendi abil saab ettevõte panna paika uued tulevikusuunad – Eesti Disainikeskus\nLineaarne majandusmudel oma ületarbimise ja -tootmisega on sihikindlalt välja suremas. Euroopa rohelepe muudab vanad ärisuunad olematuks ja uued direktiivid sunnivad tagant, et muuta vanu harjumusi ja luua uusi ja paremaid ärimudeleid nii toote- kui ka teenusearenduses.\nEesti Disainikeskuse disainerite suuna juht Kaire Rannik räägib lähemalt, miks Eesti Disainikeskus alustas koostööd organisatsiooniga Design Forum Finland ning käivitas EcoDesign Sprint kiirendile. EcoDesign Sprint kiirendi abil on ettevõtetel võimalik 2-3 päevase töötoa käigus panna paika uued tulevikusuunad.\nKust tuli tõuge sellise kiirendiprogrammi loomiseks?\nKui me paar aastat tagasi antud projektiga alustasime, oli siit-sealt juba näha kasvavat huvi ringmajanduse ja ringse majandusmudeli vastu. See teadmine andiski tõuke sellise programmi turule toomiseks.\nTäna, paar aastat hiljem, on olukord juba teine. Tulevikuteemast on saanud igapäevane reaalsus. Paljud ettevõtted tajuvad uute Euroopa direktiivide survet ja vajadust uute ärimudelite järele ning inimesed teavad üha rohkem, mis on ringmajandus ja miks üldse tasub oma ärimudeleid ringseks seada. Soovitakse olla keskkonna- ja toorainesäästlikumad, eesmärgiks on vähendada tootmisest ülejäänud jääkide teket.\nHeaks näiteks on värske Materjalivoog algatus, mis kogub kokku ettevõtete tootmisjäägid ja suunab need teisele ringile:\nMis on ringdisaini sprint ja millal võiks vaja minna hoopis ringdisaini auditit?\nRingdisaini sprint on 2-3 päevane äri arenduse kiirendi. See toimub praktilise töötoa formaadis, kus arendatakse välja potentsiaalsed tulevikusuunad ja antakse esmane tegevuskava, kuidas seda kõike rakendama ja juurutama hakata. Sprint on mõeldud nendele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele, kes soovivad luua muutust, avastada oma ettevõtte tulevikupotentsiaali ja olla pidevas arengus.\nTöötoa käigus analüüsitakse koos ringmajanduse eksperdi ja disaineriga ettevõtte strateegiat, kaardistatakse hetkeolukorda ja luuakse selle põhjal uusi ärimudeleid. Need annavad suuna, kuidas edasi liikuda lähitulevikus, aga ka pikemaajalised eesmärgid, mida rakendada kaugemas tulevikus.\nFotol: Tahe Outdoors tehas ©Kaire Rannik\nKiirendi on loov ja mänguline ning selle väljund on väga praktiline. Sisuliselt saab kätte kohe suunad ja esialgsed tööriistad, millega oma äriarendust jätkata. Kiirendis võiks osaleda ettevõttest lisaks strateegilistele võtmeisikutele ka müügi- ja turundusjuhid, sest see tagab oluliselt parema tulemuse.\nMeie omalt poolt paneme kiirendit läbi viiva meeskonna kokku ettevõtte vajadustest ja spetsiifikast lähtuvalt, nii et valitud disaineril oleks vastav ekspertiis ja kogemus samast ärivaldkonnast, et ta oleks võimalikult õige inimene ettevõtte arenguvajadusi juhtima.\nFotol: Ettevõtte Tahe Outdoors sprindi läbiviimine ©Kaire Rannik\nRingdisaini audit on seevastu ühepäevane protsess. Selle käigus kaardistatakse põhjalikult ettevõtte potentsiaalid, tugevused ja arengusuunad, hinnatakse ettevõtte võimekust. Auditi tulemusena valmib ettevõttele raport koos konkreetsete soovitustega edaspidisteks tegevusteks. Auditi viivad läbi ringmajanduse ekspert ja disainijuht.\nFotol: Ettevõtte Ampler Bikes auditi läbiviimine\nTegelikult ongi soovitatav enne sprinti esmalt läbi teha audit. Auditi tulemustele tuginedes saab minna edasi ringdisaini sprindiga, kus keskendutakse uute potentsiaalide teoks tegemisele. Hakkama saab ka ilma auditita kui ettevõtte sees on teadlikkus ringmajandusest juba kõrge ning vaja on vaid kedagi, kes värske pilguga aitaks uusi prioriteete seada.\nNii ringdisaini sprint kui ka audit on konfidentsiaalsed ning korraga osaleb ainult üks ettevõte.\nUuel ringdisaini kodulehel ringdisain.ee saab paari minuti jooksul küsimusele vastates teada, millist lähenemist ettevõttel ringse tootearenduse puhul vaja võiks minna.\nRingdisain.ee veebilehel olev tööriist sai loodud SEI (Stockholm Environment Institute) ja Design Europe Finland EcoDesign Circle koostööprojekti raames ning sellest sündis ka sprindi ja auditi läbiviimise metoodika. Lisaks Eesti Disainikeskusele olid Eesti poolelt meeskonnas ka Pärtel Vurma, Kätlin Kangur ja Joel Kotsjuba disainibüroost Velvet, kes on osalenud ka teistel sprintidel, mis toimusid Peterburis ja Soomes ning kus omandati antud mudel, mille järgi me viimegi hetkel sprinte läbi Eestis.\nMiks ühel ettevõttel tasub selline protsess ette võtta lisaks sellele, et see võiks olla ka väga tore meeskonnaüritus?\nNii audit kui sprint võimaldavad tõhustada olemasolevaid protsesse ja võtta uusi suundi toote- ja teenuse arenduses. See loob tugeva konkurentsieelise, kui mõelda oma äriprotsesside uuendamise peale juba praegu, mitte alustada sellega alles siis, kui direktiivid on jõustunud ja vanamoodi enam edasi minna ei saa.\nFotol: Betooniettevõtte Framm auditi tulemuste tutvustamine\nLisaks on kogu protsess suuresti ka ettevõtte enda kujundada, sest lõpuks paneb ettevõte ise paika probleemi, mida ta tuleb sprindi või auditiga lahendama: kas eesmärk on leida pikaajalised või hoopis lühiajalised eesmärgid, koheselt rakendatavad ja mittekulukad esimesed sammud. Võib öelda, et tegemist on rätseptööprogrammiga ja seetõttu julgen väita, et see ei ole kindlasti ajaraiskamine, vaid kasulik investeering oma äri tulevikku.\nTasub lugeda ka nende ettevõtete kogemuslugusid, kes on juba osalenud sprindis või auditis või koguni mõlemas. Praeguseks on Eesti Disainikeskuse poolt pakutud kiirendite kaudu oma äriprotsessidele saanud uue vaate pakkelahendustele spetsialiseerunud Nefab, kes standardiseeris oma pakendid, säästes sellega logistikalt, administreerimise ning materjali kuludelt. Betoonitehas Framm sai suunised tootmise säästlikumaks ja ressursitõhusamaks muutmise osas ning vähendas tekkivate jäätmete hulka. Veespordivarustuse tootja Tahe Outdoors sai ideid tootmisprotsessi arendamiseks.\nÜhtlasi soovitame kuulata veebinari Ringmajanduse KUIDAS? sessioon 5, kus eksperdid räägivad lähemalt ringdisaini tööriistade kasutamisest praktiliste näidete abil:\nArtikli autor: Martina Tramberg. Toimetaja: Katrin Tomiste.


Ümmargune diivanilaud TS, poolmatt must/ valge carrara, Ø80 – Nordic Design Home\nAvaleht › Ekspress mööbel › Ümmargune diivanilaud TS, poolmatt must/ valge carrara, Ø80\nÜmmargune diivanilaud TS, poolmatt must/ valge carrara, Ø80\npoolmatt must / valge Carrara marmor - €1,039.00 EUR\nDiivanilaudade kollektsioon TS on loodud tunnustatud Taani-Itaalia disainiduo GamFrates poolt, kes ühendab enda töös Taani ja rahvusvahelise disaini traditsioonid. Kollektsioonile iseloomulik esteetiline disain esitleb visuaalset kontrasti jõulise lauaplaadi ning peenete metalljalgade ja neid siduva õrna ristuva detaili kooslusel.\nTS kollektsioon kui ka selle nimi on inspireeritud tuntud restoranist Kopenhaagenis - The Standard. Restorani viimistlustel ja sisustusel on tugevad viited hoone Art Deco arhitektuurile. Kvaliteetsed ja jõulised materjalid, mis oskuslikul kasutusel visuaalselt kerge ja õhulisena mõjuvad, muudavad selle silmapaistva minimalistliku ent stiilse disainiga laua ideaalseks lisandiks nii privaatsesse kui ka avalikku keskkonda.\nAntud toote puhul on tegemist ümmarguse diivanilauaga diameetriga 80cm. Tänu erinevatele kõrgustele sobib antud laud suurepäraselt kombineerimiseks 55cm ja 105cm diameetriga lauaga, saavutamaks eriti efektne paeluv ringide muster.\nTS diivanilaudade kollektsiooni kuulub veel lisaks erinevates viimistlustes ja suurustes ning ümmarguseid kui ka nelinurkseid laudu, mille omavahel kombineerimisel saavutad unikaalse lahenduse.\nViimistluste puhul on lauajalg saadaval poleeritud messingust või mustas toonis, lauaplaat erinevates värvides klaas -või marmorpinnaga.\nTutvu ka TS kirjutuslaudade kollektsiooniga!\nMÕÕDUD: diameeter 80cm, kõrgus 35cm\nMATERJAL: metall, marmor / klaas\nTARNEAEG: poolmatt must/ valge carrara: 2-4 päeva\nDiivanilaud/abilaud Fifty, Ø50cm\nTelekaalus Fina 200cm, valge õli\nDiivanilaud Adnet, must, Ø70cm\nÜmmargune diivanilaud TS, poolmatt must/ valge carrara, Ø55


Laste silme all naist peksev mees hävitab oma maailma ja tulevikku - Kõik\nSinine silm paraneb ja murtud ribi kasvab kokku, ent aastate vältel süstemaatilise vaimse vägivalla tõttu muserdatud inimene ei pruugi saadud hingehaavadest enam kunagi taastuda, kirjutab Nõmme linnaosa vanem Tiia-Liis Jürgenson.\nLaste silme all naist peksev mees hävitab oma maailma ja tulevikku (2)\nTiia-Liis Jürgenson, Nõmme linnaosa vanem\nPresidendi aastapäevakõnele pole siiani järgnenud asjalikku diskussiooni, kuidas perevägivalda senisest tõhusamalt ennetada. Riigikogu liikme Liina Kersna perevägivalla teemaline lugu Delfis keskendus pigem ministrite Tsahkna ning Reinsalu ründamisele kui vägivalla põhjuste ja ennetamisvõimaluste vaagimisele. Minister Reinsalu vastus Kersna kriitikale loetles küll viimaste aastate edusamme, ent ei sisaldanud uusi ideid lähisuhtevägivallaga tegelemiseks ning hoiakute parandamiseks ühiskonnas.\nPerevägivald on keeruline, varjatud ja ühiskonda tervikuna mõjutav probleem, mille teadvustamisel on viimasel ajal tehtud ära suur töö. Põhirõhk on suunatud füüsilisele paarivägivallale, mis on kõige nähtavam ning seega häirivam. Vähem on tegeldud vaimse vägivallaga, mis aga tagajärgedelt võib olla sama hävitav. Sinine silm paraneb ja murtud ribi kasvab kokku, ent aastate vältel süstemaatilise vaimse vägivalla tõttu muserdatud isiksus ei pruugi saadud hingehaavadest enam kunagi taastuda. Vaimse vägivalla ennetamise ning selle ohvrite abistamisega tuleb tegeleda senisest põhjalikumalt. Erilist tähelepanu tuleb pöörata lastele, kes füüsilist vägivalda pealt nähes muutuvad vaimse vägivalla ohvriteks.\nPered kriisist välja\nLiina Kersna emotsionaalsest artiklist võib jääda mulje, et perevägivald on Eestis kasvutrendis. Õnneks ei vasta see tõele. Paradoks seisneb selles, et tõhus teavitustöö on pannud ohvreid lähisuhte vägivallast sagedamini teatama ning registreeritud juhtumite arv on statistiliselt suurenenud. Ometi ei tähenda see, nagu oleks perevägivalda tõepoolest rohkem. Teadmine, et kodune omavoli ei pruugi jääda varjatuks, taltsutab potentsiaalseid vägivallatsejaid.\nOmavalitsuse sotsiaal- ja lastekaitsetöötajatele on probleemsed pered teada. Politsei jagab meiega asjakohast teavet ja nii saame ohvreid tõhusamalt toetada. Keerulisem on siis, kui vägivalla ohver peab toimuvat perekonna siseseks probleemiks ega otsi omavalitsusest ega politseist abi. Ohvreid võib mõista, pole ju kerge süüdistada inimest, kellega on loodud ühine pere, kasvatatud lapsi ning kelle muutumisele ikka veel loodetakse. Peresuhted on väga intiimsed ja neid ei saa kunagi käsitleda must-valgetes toonides. Kõrvuti ränga füüsilise ja vaimse vägivallaga võib samas peres esineda ka tõelise läheduse hetki, armastust ja ühiseid unistusi. Sellega peab probleemse perega tegelemisel arvestama. Negatiivset tõrjudes ning positiivset võimendades on võimalik pere kriisist välja tuua.\nKriminaalõiguse järgi on füüsilise vägivalla kasutaja kurjategija, kellele tema teo eest nähtud ette karistus. See on õiglane. Ent perevägivalla puhul teeb ründaja ka endale kahju. Laste silme all oma naist peksev mees tõstab käe iseenda vastu. Ta hävitab maailma, mille ülesehitamise nimel on kunagi pingutanud, võtab endalt võimaluse kogeda armastust, mida alateadlikult igatseb. See on kohutav allakäiguspiraal, millele kodus vägivalda kasutades satutakse. Vägivalla taunimise ja vägivallatsejate karistamise kõrval tuleb tegeleda rohkem ennetamisega ja viharaviga. Nii suudame vähendada vägivalda ning hoida pered koos.\nEkslik on arvamus, nagu aitaksid karmimad karistused perevägivalda tõhusamalt ära hoida. See, et alates 2015. aastast loetakse vägivallatsemine lähi- või sõltuvussuhtes raskendavaks asjaoluks ja karistus on sel juhul varasemast karmim, ei aita lähisuhte vägivalla vähenemisele kuidagi kaasa. Pigem loob see eelduse, et vägivallaohvrid ei rutta hädaolukorras politsei poole pöörduma, sest ei soovi abikaasat või elukaaslast, olgu see siis milline tahes, pikaks ajaks trellide taha saata. Lihtne on karmistada karistusi, keerulisem leida õige ja tõhus ennetus. Justiitsministeerium näeb karistuste karmistamises, ja seda mitte üksnes perevägivalla puhul, võimalust õiguskuulekuse kasvatamiseks. Tegelikkus näitab vastupidist. Mida karmimaks muutuvad karistused, seda julmemaks kuriteod.\nÜks on autoritaarne ja teine sõltuv\nPerevägivald ei teki tühjalt kohalt. Politseilt lahendamist nõudvate peretülide või aastaid vinduva vaimse vägivalla kasvulavaks on sotsiaalsed pinged. Tõrjutus, töötus, alkoholi- ning narkosõltuvus ja madal haridus tõukavad vägivallatsema. Siiski võib vägivalda esineda ka heal järjel ning edukates peredes. Siin on riskiteguriks ühe pereliikme autoritaarsus ja teise majanduslik sõltuvus, liiga kõrge enesehinnang või erinevad vaated elule. Olenemata majanduslikust olukorrast on vägivallas lahendust nägeva stressi põhjus oskamatus armastust ja lähedust hoida ning hinnata.\nSotsiaalse tõrjutuse vähendamisel on suur osa omavalitsusel ja kogukonnal. Peredes, mis tegelevad hobidega ning suhtlevad naabritega, esineb vägivalda märksa harvem. Omavalitsuste ülesanne on pakkuda huvitegevust igas vanuses inimestele. Mida tugevamad on kogukonda liitvad sidemed, seda tervemad on pered. Omavalitsuste kultuurile ja spordile suunatud summad teenivad suuremat tulu kui justiitsministeeriumi eelarvest perevägivalla eest vangi mõistetud kinnipeetute ülalpidamine, millega ei kaasne sotsiaalset rehabilitatsiooni.\nKindlasti tuleb anda omavalitsustele rohkem raha ja võimalusi probleemsete peredega tegelemiseks ning nende nõustamiseks. Perevägivalla all kannatavatel inimestel peab olema koht, kus oma muredest rääkida ning nõu saada. Kohalik konstaabel võib peretüli lahendada, kui see on kasvanud füüsiliseks vägivallaks, ent vägivalla, eriti vaimse vägivalla ennetamiseks on suuremad võimalused omavalitsuse sotsiaaltöötajal.\nPerevägivalla vastu võitlemiseks tuleb koostada riiklik programm, mis annaks omavalitsustele lisaraha ennetavate tegevuste korraldamiseks ja kvalifitseeritud töötajate palkamiseks Vaid nii suudame probleeme ennetada ja vägivalla levikut piirata.\n16:21 FOTOD JA VIDEO! Raivo E. Tamm, Kaire Vilgats ja Annely Adermann võistlesid virtuaalratastel\n16:00 Nordea tõstis Eesti majanduskasvu prognoosi 0,2 protsendipunkti võrra\n13:04 Pikakari ja Pirita supelrannad said taas rahvusvahelise sinilipu\n11:23 Politsei- ja Piirivalveametis algab merepääste teemakuu\n09:54 TIINA MÄGI: Kodudesse aheldatud pääsesid liikuma, see on geniaalne!\nVahipataljoni ajateenijad harjutavad virtuaalõppusel üksuste juhtimist\nPortugal ühines NATO küberkaitsekeskusega Tallinnas


Kesköine ekspress – Vikipeedia\n"Kesköine ekspress" (inglise keeles "Midnight Express") on 1978. aasta Ameerika Ühendriikide film.\nFilm põhineb Billy Hayesi tõsielulisel romaanil "Midnight Express". Stsenaariumi kirjutas Oliver Stone.\nFilmi lavastas Alan Parker, peaosades Brad Davis, Randy Quaid, John Hurt, Irene Miracle.\nFilmimine toimus Malta saarel Püha Elmo kindluses pärast seda, kui Türgi valitsus keeldus lubamast filmida İstanbulis, viidates Türgi ja türklaste negatiivses valguses kujutamisele filmis.\n6. oktoobril 1970 vahistatakse İstanbulis Ameerika tudeng Billy Hayes (Brad Davis), kui ta üritab Türgist lahkuda kahe kilogrammi hašišiga. Üks nimeta ameeriklane, keda filmis kutsutakse Texiks tema Texase aktsendi tõttu, viib Billy politseijaoskonda. Billy ütleb Türgi politseile, et ta ostis hašiši ühelt taksojuhilt, ning lubab politsei juhatada enda vabakslaskmise eest taksojuhini. Kui aga taksojuht vahistatakse, rikub politsei kokkulepet ja Billy saadetakse vanglasse.\nEsimesel ööl, kui on külm, hiilib Billy kongist välja ja varastab teki, mille eest saab ta ülemvangivalvur Hamidoult peksa.\nMõni päev hiljem ärkab Billy vanglas, kus ta kohtub ameeriklase Jimmy Boothiga (Randy Quaid), kes sattus vanglasse kolme aasta eest mošeest kahe küünlajala varastamise eest, inglise heroiinisõltlase Maxi (John Hurt) ja rootslase Erichiga, kes mõisteti 12 aastaks vangi 100 grammi hašiši smugeldamiskatse eest. Jimmy näitab Billyle vanglat, ja soovitab tal vanglas olevaid türklasi mitte usaldada. Kuigi Erich arvab, et Billy vajaks head advokaati, siis Max ei usalda Türgi õigussüsteemi, kuid juhatab nad siiski advokaat Yesilini, kes äsja kaitses edukalt ühte prantslast Türgi kohtus. Yesil on nõus teda kaitsma, koostöös USA konsulaadi töötaja Stanley Danielsiga. Kohtus mõistetakse Billy süüdi narkootikumide omamise eest ja saadetakse 4 aastaks ja 2 kuuks Sağmalcılari vanglasse, kuigi prokurör olevat tahtnud teda süüdi mõista smugeldamise eest, mille eest on ette nähtud karmimad karistused.\n1972. aastal üritab Jimmy kaasata Billyt ja Maxi põgenema vangla-aluste katakombide kaudu, kuid Billy ei taha riskida suurema vanglakaristusega, ning Maxil pole plaani usku, mispeale Jimmy põgeneb üksinda, kuid tabatakse ja karistuseks peksab Hamidou teda julmalt.\n1974. aasta juunis deporteeritakse Erich koju Rootsi, kus ta ilmselt Rootsi leebete seaduste tõttu vabastataks ruttu. Mõni kuu hiljem otsustab Türgi ülemkohus Billy kohtuasja uuesti üle vaadata, kuid seekord tahab prokurör ta uuesti süüdi mõista esialgse narkootikumide omamise asemel smugeldamise eest, kuna Türgis on lubatud süüdimõistetut mitu korda süüdi mõista. Kohtus mõistetaksegi Billyle smugeldamise eest minimaalselt 30 aastat vabadusekaotust.\nNüüd otsustab Billy minna kaasa Jimmy põgenemisplaaniga, kuid viimase kahe aasta jooksul on tunnel juba blokeeritud. Kuid kaasvang Rifki, kes on vanglas nuhk, teatab nende ebaõnnestunud põgenemiskatsest Hamidoule. Pidades Jimmyt taas vastutavaks, saab ta Hamidoult jälle jõhkralt peksa.\nBilly ja Max otsustavad kätte maksta. Varastanud Rifki nuhkimise eest teenitud raha, põletavad nad sellest poole, ja teise poole keedavad ära. Rifki tasub kätte, lavastades Maxi süüdi hašiši omamises. Kui Hamidou karistab Maxi samamoodi nagu ka Jimmyt, ründab Billy Rifkit pesuruumis ja peaaegu tapab ta. Pärast seda saadetakse Billy vangla vaimuhaiglasse.\n1975. aastal külastab Billyt vanglas tema tüdruksõber Susan (Irene Miracle), kes soovitab tal põgeneda vanglast, kui ta tahab ellu jääda. Susan annab Billyle fotoalbumi, kuhu sisse on peidetud 2000 dollarit sularahas. Saanud Susani külastusest tuge, otsustab Billy põgeneda. Ta pakub saadud raha Hamidoule altkäemaksuks, et Hamidou viiks ta haiglasse, kus ei ole valvureid, kuid Hamidou viib Billy hoopis riietusruumi. Ruumis on vangivalvurite vormirõivad ja seina küljes ripuvad riidenagid. Hamidou üritab Billyt vägistada, kuid Billy tõukab teda, mispeale Hamidou maandub riidenagi otsa ja sureb. Pannud selga valvuri vormirõivad, õnnestub Billyl vanglast põgeneda.\n4. oktoobril 1975 õnnestub Billyl pääseda Kreekasse, kolm nädalat hiljem jõudis ta New Yorki.\nparim originaalmuusika – Giorgio Moroder\nparim stsenaarium – Oliver Stone\nparim draamafilm – "Kesköine ekspress"\nparim naisnäitleja – Irene Miracle\nparim meesnäitleja – Brad Davis\nparim meeskõrvalosatäitja – John Hurt\nparim muusika – Giorgio Moroder\nparim filmistsenaarium – Oliver Stone\nBriti Filmi- ja Telekunsti Akadeemia auhind (1979)\nparim filmilavastaja – Alan Parker\nparim montaaž – Gerry Hambling\nErinevus tegelikest sündmustest[muuda | muuda lähteteksti]\nTõsielus saadeti Billy Hayes Bakırköy psühhiaatriahaiglasse juba 1972. aastal.\nReaalselt mõisteti Hayes eluks ajaks vangi, kui tema algselt 4 aasta ja 2 kuu pikkune vanglakaristus hakkas lõppema. 12. mail 1975 andis Türgi ülemkohus kõikide narkokuritegude eest amnestia, mispeale lühendati Hayesi eluaegset vanglakaristust 30 aastani. 11. juulil viidi ta aga üle Marmara meres asuvasse İmralı saarvanglasse, kust ta põgenes aga 2. oktoobril sõudepaadiga Bandırmasse. Sealt põgenes ta edasi Kreekasse, kus teda aga veidi aega kinnipidamisasutuses hoiti ja üle kuulati, enne kui ta 20. oktoobril maalt välja saadeti Frankfurti.\nHamidou, keda on filmis kujutatud peamise antagonistina, oli küll sama julm nagu filmis, kuid ei üritanud Hayesi kunagi vägistada. Reaalselt tapeti ta juba 1973. aastal äsja tingimisi vabastatud vangi poolt, kelle perekonda Hamidou oli vangi peksmise ajal mõnitanud. Eksvang olevat Hamidoud märganud ühes vanglalähedases kohvikus teed joomas, mispeale ta tulistas Hamidoud kaheksa korda.\nHiljem avalikustatud telegrammides Ameerika saatkonna ja Türgi konsulaarasjade juhataja Vahap Aşıroğlu vahel oleks Aşıroğlu arvates Hayes vanglast tingimisi vabastatud oktoobris 1978, mis oleks suure tõenäosusega tähendanud, et prokurör oleks Hayesi kuulutanud persona non grata'ks ja ta maalt välja saatnud.\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Kesköine_ekspress&oldid=5735451"\n1978. aasta filmid\nSelle lehekülje viimane muutmine: 02:12, 19. oktoober 2020.


www.militaar.net • Vaata teemat - Keri saar\nTänane kuupäev 22 Sept, 2020 21:48\nTeema pealkiri: Keri saar\nPostitatud: 03 Jaan, 2012 21:18\nMis väeosa oli Keri saarel? Peale majakalinnaku on seal veel üks üsna suur hoone ja mitu väiksemat, suurema kõrval on u 15 m kõrgune metallmast (paistavad hästi siit http://www.keri.ee/index4.html, parem pilt on nt siin http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/6/68/Keri_rand.JPG).\nSellised mastid olid mereväe ja mere-piirivalve raadiotehnilistel postidel. Kumb ta oli?\nMeresidepost oli Keril ka EW ajal, aga need kasutasid vist ainult majakaid.\nTeema pealkiri: Re: Keri saar\nPostitatud: 05 Jaan, 2012 20:38\n90-ndate alguses kui seal esimest korda käisime, sii taheti alguses veel piiritsoonist ära ajada\nPostitatud: 06 Jaan, 2012 13:11\nKes need ajada-tahtjad olid, kas piirivalve madrused? Kuidas siis olukord lahenes? Kas nägite ka, kui palju seal mehi oli? Kas masti otsas oli ka radari antenn ja kas seal oli ainult üks radarimast?\nPostitatud: 06 Jaan, 2012 18:30\nKüsisin Pranglist üle, ikkagi olid mereväelased. Mäletatakse veel mundreid, kui nad Prangli rahvamajas pidudel kaklemas käisid.\nOlin tollal piisavalt noor, et sellistele asjadele mitte tähelepanu pöörata.\nViimati käisin seal sügisel, sai uuritud elektrijaama, kus veel vanad diiselgeneraatorid ja seadmed suht korralikud sees.\nPostitatud: 06 Jaan, 2012 18:34\nMingi soniga umbkeelne vanamees oli. Tollal oli juba EV, aga ta polnud nähtavasti asjast kuulnud vaid kaitses endiselt nõukogude merepiiri väljaimbumise eest\nPostitatud: 07 Jaan, 2012 0:01\nKas see soniga vanamees ei võinud olla majakavaht? Kas see oli peale 1991.a "putši"? EV nimetust kasutati juba 1990.a.\nPostitatud: 07 Jaan, 2012 0:57\n...Viimati käisin seal sügisel, sai uuritud elektrijaama, kus veel vanad diiselgeneraatorid ja seadmed suht korralikud sees.\nKas nad ei võinud olla Piirivalve mereväelased? Kui hästi rahvas neil üldse vahet tegi -- erinevus mereväelastest oli vist ainult kiri beskozõrkal ja roheline kant pagunil?\nMis ajal need kaklemised olid ja millal Kerilt need mundrimehed ära läksid?\nKas see elektrijaam on majaka juures? Selles sõjaväelaste majas oled käinud? Ega seal mingeid pabereid või infotahvleid säilinud pole?\nPostitatud: 07 Jaan, 2012 18:32\nElektrijaam on saare lõunaküljel eraldi kivihoone. Loomulikult käisime mujal ka, barakis jms. Sisu on ikka suht nukker, laed sissekukkumise äärel, hallitus...\nKeri seltsi mehel oli seal raadiotehnikat kõvasti ja mootoriga keeratav antenn. Meie seal mingit militaar-sisustust küll ei näinud, mis ei tähenda, et seda ei võiks olla - ilmselt on seal kõvasti koristustalguid tehtud vahepeal.


Finantssektor soovitab Eestil finantstehingute maksust loobuda (BNS)\nFinantssektori klastri Finance Estonia hinnangul peaks Eesti loobuma finantstehingute maksust (FTT) ning säärase seisukoha esitama ka Euroopa Komisjonile.\n"Meile teadaolevalt on FTT kehtestamisega seni avaldanud soovi edasi minna 11 Euroopa Liidu liiget. Paljud riigid on selle initsiatiivi vastu, sealhulgas suurriikidest Suurbritannia ja Eestit ümbritsevad Rootsi, Soome, Taani, Poola, Läti ja Leedu," kirjutas klaster ministritele.\nFinantsettevõtted märgivad, et konkurentsimoonutuste vältimiseks ja regulatiivse arbitraaži mittesoodustamiseks liikmesriikide vahel on oluline, et finantstehingute maks kehtestataks kas kõigis Euroopa Liidu liikmesriikides ja globaalsel tasandil või seda ei kehtestataks üldse. "Kõige suurem risk on, et Euroopa konkurentsivõime väheneb veelgi seoses suurenenud finantseerimiskuludega ja globaalselt liigub raha vähem Euroopasse ja rohkem muudesse regioonidesse," seisab kirjas.\nKlastri hinnangul tekitab finantstehingute maksu kava üleüldist ebakindlust Euroopa Liidu turuosaliste hulgas ning mõjutab Eestis investeerimisotsuste tegemist. Seda on sektori hinnangul näha väärtpaberite nagu tuletised ja aktsiad kauplemiskeskuste äride sulgemisest või äraviimisest, juhul kui FTT võidakse kehtestada Eestis.\n"Toome ühe näite FTT mõjust globaalses pildis. Osade väärtpaberite puhul on globaalsetel investoritel valida, kas osta mingi riigi kohalikul börsil aktsiaid või osta näiteks Londonis GDR-i. Kuna Londonis on niikuinii kauplemiskulud madalad ning kui Suurbritannias ei rakendu FTT, siis sellises olukorras tundub Eesti või muu kohaliku aktsia ostmine investori jaoks mõttetu," märkisid pöördujad.\n"Kannatavad vahendusteenust pakkuvad ettevõtted ja kohalik börs. Oletame, et oleks võimalik osta aktsia dividenditootlusega 2,0 protsenti aastas. Kui FTT võtab sellest 0,1 protsenti kohe ära ning kui aktsia müüakse sama hinnaga, siis väheneb tootlus veel 0,1 protsendipunkti võrra ehk kokku 0,2 protsendipunkti. Seega võtab FTT ära tervelt 10 protsenti instrumendi tootlusest. Investori jaoks puudub seega majanduslik põhjus soetada mõne väiksema riigi väärtpabereid, mis on niigi ebalikviidsemad ning seda enam ka väiksema tootlusega kättesaadavad," lisas klaster.\nPöördujate sõnul on iga Põhjala ja Balti regioonis tegutsev finantsteenuste osutamisega tegutsev kontsern sunnitud FTT-st tulenevaid mõjusid hindama ning suure tõenäosusega viiakse kogu kauplemine kontsernisiseselt Rootsi või Soome. "Oluline on meenutada, et Rootsi katsetas omal ajal sarnase maksuga ja tulemuseks oligi see, et kadusid paljud selle sektori töökohad ning väärtpaberitega seotud tehingud liikusid Rootsist välja. Rootsi riik teenis kordades vähem maksutulu kui loodeti ning mõne aasta möödudes loobuti sellest maksust. Eestil ei tasuks samu vigu korrata, eriti tihedalt lõimunud Balti- ja Põhjamaade finantsteenuste turul," seisab kirjas.\nKui finantstehingute maksu rakendumine teatud väärtpaberitehingutele on suunatud tavapärasele investeerimisele ja säästmisele, siis sektori hinnangul on Eesti probleem pigem see, et sääste investeeritakse ebapiisavalt. "FTT ainult süvendab seda probleemi, andes isikutele sõnumi nagu oleks säästude paigutamine väärtpaberiturule, investeerimis- või pensionifondidesse midagi taunitavat ja riskantset, mida riik (EL) soovib hakata täiendavalt maksustama."\nMaksu kehtestamise kava töötab pöördujate sõnul vastu Euroopa kapitaliturgude liidu initsiatiivile ning mõjutab otseselt kõrge lisandväärtusega töökohtade kadu Eestis. "Väiksemate väärtpaberiturgudega FTT tsooni liikmesriikide puhul on kaalukausil väike maksutulu ühelt poolt ning kahanev maksubaas teiselt pool – firmade lahkumine, tehingute üle viimine mujale riikidesse. FTT-d maksavad kõik finantsteenuste osutajad nagu krediidiasutused, investeerimisühingud ja muud vahendajad, seega mõjutab see selliste ettevõtete võimalikku töökohtade kadu. Uute projektide või töökohtade loomisel saaks FTT samuti määravaks," märgib finantssektor.\n"Ilmselgelt on paljudel juhtudel lõpptulemus Eesti majandusele ning meie nn. tarkade töökohtade bilansile ebasoodus, kuna oleksime FTT-tsooni ainus liikmesriik regioonis," seisab kirjas. "Finance Estonia ettepanek koos teiste valdkonna katusorganisatsioonidega on loobuda finantstehingute maksu kehtestamisest Eestis ning öelda see seisukoht ka avalikult välja. See looks soodsa pinnase tulevastele investeerimisotsustele finantssektoris," märkis sektor ja lisas, et ettepanekut toetavad ka teenusmajanduse koda, pangaliit, Fondivalitsejate Liit ja Ameerika Kaubanduskoda Eestis.


Minu Vikerraadio e-etteütluse tulemus\nArenguruumi on, aga mingi vaist on siiski olemas:)\nMinu sisestatud tekst:\nAitäh kaasmaalane, et pärast mitmendat-setmendat korda "Tõe ja õiguse" vaatamist ärksalt e-etteütlust kirjutad, tähistamaks riigikeele ning laulupeo juubelit. Laulu-ja tantsupeole soovivad kõik, olgu nad niiöelda euroaastal sündinud kooliuusikud, kes lauluväljakul veel hästi ei orienteeru või väliseesti tantsurühmad, kes Kalevi keskstaadionil "Tuljakut" esitades ühekorraga kodumaaigatsust ja jällenägemise rõõmu tunnevad. Kas üleeestiline juubelipidu "Minu arm" kuulub Rahvusringhäälingu enimvaadatud saadete hulka, on heinakuu alguseni teadmata.\n"Laula ja hõiska", hüüab debütant dirigendipuldis, kui Gustav Ernesaksalikku segakoorilaulu juhatab ja enamik lauljaid vaid ümiseb, pilgud laulutaadi mälestussambal.\nAitäh, kaasmaalane, et pärast mitmendat-setmendat korda "Tõe ja õiguse" vaatamist ärksalt e-etteütlust kirjutad, tähistamaks riigikeele ning laulupeo juubelit!\nLaulu- ja tantsupeole soovivad kõik, olgu nad nii-öelda euroaastal sündinud kooliuusikud, kes lauluväljakul veel hästi ei orienteeru, või Välis-Eesti tantsurühmad, kes Kalevi keskstaadionil “Tuljakut” esitades ühekorraga kodumaaigatsust ja jällenägemise rõõmu tunnevad.\nKas üle-eestiline juubelipidu „Minu arm“ kuulub rahvusringhäälingu enim vaadatud saadete hulka, on heinakuu alguseni teadmata.\n„Laula ja hõiska!“ hüüab debütant dirigendipuldis, kui gustavernesaksalikku segakoorilaulu juhatab ja enamik lauljaid vaid ümiseb, pilgud laulutaadi mälestussambal.\nEsimese lause lõpus võib olla nii punkt kui ka hüüumärk.\nSõna „tähistamaks“ ees ei ole koma kohustuslik.\neuroaasta / euro aasta\nVälis-Eesti / väliseesti\nlauluväljakul / Lauluväljakul\n„Tuljakut“ / tuljakut\nkodumaaigatsust / kodumaa igatsust\njällenägemise / jälle nägemise\nKalevi / „Kalevi“\nüle-eestiline / üleeestiline\n„Minu arm“ / Minu Arm\nenim vaadatud / enimvaadatud\ngustavernesaksalikku / gustav-ernesaksalikku\nsegakoorilaulu / segakoori laulu\nlaulutaadi / Laulutaadi\nnokitsenud ShoppingQ at 12:37 Kommentaare ei ole:\n▼ 14 märts (1)


Hulgimüük granuleeritud ammoonium sulfaat 21% väetis - Uudised - Qingzhou Huashun Production Goods Co., Ltd.\nHulgimüük granuleeritud ammooniumsulfaadi 21% väetis\nHulgi Granuleeritud ammooniumsulfaadi 21% väetise põhiinfo\nCyanuric Hinne Ammonium sulfate tüüp: Ammoonium lämmastikväetise\nTranspordipakett: 50kg, 1000kg kotti kohta\nTsüanurikeskuse ammooniumsulfaat Seisund: uus\nMuu nimetus: ammooniumsulfaat\nKontrolli: Ccic; SGS; Intertek\nAmmonium sulfaadi tsüaniurhappe klassifikatsioon: SGS, CCIC, INTERTEK\nHulgimüük Granuloosne ammoonium sulfaat 21% väetis Toote kirjeldus\nAmmooniumsulfaat, üks liiki hea lämmastikväetise, on kohaldatav igat liiki pinnase ja taimede suhtes. See võib kiirendada taimede kasvatamisel, õitsengul, küpsetamisel, taimede kvaliteedi paranemisel ning saagikuse ja haiguste resistentsuse võimekuse suurendamisel.\n2. Niiskus: maksimaalne 0,5%\n4. Värvus: valge / valge kristall\nPalun kontrollige ammooniumsulfaadi COA-koodi\nMoisutre Maksimaalselt 0,5% 0,28%\nHulgi Granuleeritud ammooniumsulfaadi 21% väetise kasutamine:\n- Ammooniumsulfaati kasutatakse enamasti lämmastikväetisena, see tagab lämmastiku ja väävli võrdse tasakaalu, vastab põllukultuuride, karjamaade ja muude taimede lühiajalisele väävlipuudulikkusele.\n- kiire vabanemine, kiire toimega, vees kergesti lahustuv, alkoholis, lahuses lahustumatu atsetoon, võib reageerida leelistega ja vabastada ammoniaagigaasi.\n- Ammooniumsulfaat võib muuta põllukultuuride kasvu ja parandada puuviljade kvaliteeti ja saaki ning tugevdada katastroofile vastupanuvõimet; neid saab kasutada tavalistel muldadel ja taimedel põhilistel väetistel, lisandväetistel ja seemnesõnnikul. Sobib riisikülvile, riisipõldudel, nisul ja teradel, maisil või maisil, tee, köögiviljade, viljapuude, heina rohu, muru, murupulgli ja muude taimede kasvatamiseks.