Ootame Teid 1420. piirkonna Piirkonnakonverentsile ja õhtusöögile 13. aprillil 2019. - Rotarypiiri 1420/Suomen Rotary ry\nOotame Teid 1420. piirkonna Piirkonnakonverentsile ja õhtusöögile 13. aprillil 2019.\nÜrituse programm pakub suurepäraseid võimalusi tutvuda Rotary Klubi nüüdisaja rahualase tööga. Samuti kuuleme Soome juhtide visioone sellest, millises suunas liigume ja mis on ees ootamas ning kuidas saame meie rotariaanlastena rahu püsimisele kaasa aidata. Piirkonnakonverents pakub loomulikult võimalust kohtuda vanade rotariaanlastest sõpradega ja leida uusi.\nÜrituse programm pakub suurepäraseid võimalusi tutvuda Rotary Klubi nüüdisaja rahualase tööga. Samuti kuuleme Soome juhtide visioone sellest, millises suunas liigume ja mis on ees ootamas ning kuidas saame meie rotariaanlastena rahu püsimisele kaasa aidata.\nPiirkonnakonverents pakub loomulikult võimalust kohtuda vanade rotariaanlastest sõpradega ja leida uusi.\nKonverentsi osalustasu (sh hommikukohv, lõuna ja pärastlõunane kohvipaus) on 50 eurot osaleja kohta.\nÕhtuse peo osalustasu on 70 eurot osaleja kohta (sh tervitusjook, õhtusöök ja kaks klaasi veini).\nRegistreerimislingi leiate siit või meie piirkonna veebilehe www.d1420.rotary.fi esilehelt.\nViimane registreerumispäev on 29.03.2019.\nOrganiseerime 13. aprillil toimuvale Piirkonnakonverentsile bussitranspordi. Buss väljub kell 7.45 Helsingis Mannerheimintiel Kiasma ees olevast turismibusside peatusest ja viib pärastlõunal kell 15.00 Majvikist tagasi Helsingisse.\nÕhtusele Majvikis toimuvale peole väljub tellitud buss kell 16.45 Helsingis Kiasma ees olevast turismibusside peatusest ja pärast pidu kell 23.30 tagasi Helsingisse.\nBussi mahub 50 inimest.\nBussisõit maksab 10 eurot, mis tuleb tasuda Kauniaineni Rotary Klubi kontole.\nTäpsemad makseandmed leiate piirkonna veebilehelt www.d1420.rotary.fi.


30.aprill 2017 18:02\n2. Kolga mõis\nEsimesed teated Ida-Harjumaal Pudisoo jõe seljandikul asuva Kolga mõisa kohta pärinevad 13. sajandist, kui mõis kuulus Eestimaa hertsogkonda valitsenud Taani kuningas Valdemar II pojale hertsog Kanutile. 1642. aastal valmis mõisa esimene kivist peahoone, mis oli arvatavasti ühekorruseline. 1765-68 rekonstrueeriti see suureks kahekorruseliseks barokkhooneks. 19. sajandi esimesel poolel, kui hoone ehitati ümber kauniks klassitsistlikuks paleeks, sai maja oma praeguse ilme.\nFoto: EAM Fk 8073, Eesti Arhitektuurimuuseum\nKolga mõisa ajalugu saadavad ka arvukad müstilise sisuga legendid, mis on kõneainet pakkunud juba 19. sajandi lõpus nii seal elanud Stenbockidele kui ka ümbruskonna talupoegadele. Näiteks käsitleb Tartu Ülikooli lõpetanud folklorist Liis Reha oma magistritöös Eesti rahvaluule arhiivist leitud 1892. aastal sündinud endise mõisateenija Julie Mikenbergi mälestust. Teenijanna sõnul juhtus kunagise mõisaproua surivoodil kummaline lugu — nimelt lasi ta viimse meelelahutuse eesmärgil oma akna alla tuua orje ja neid seal peksta. Kui proua juba surnud oli, saanud Julie tema toa endale. Siis tulnud julma mõisaproua vaim igal öösel tuppa ja jäänud voodi ees olnud eesriide taha seisma. Eesriide alt paistnud ainult tema valged siidkingades jalad. Teised legendid räägivad kurjast punapäisest nõiast, kes mehi hammustab ja mille järel nad aasta jooksul surevad. Nõia hammustuse ohvriks langes väidetavalt ka mõisas elanud Stenbockide suguvõsa tuntuim selgeltnägija Carl Magnus Stenbock.\n3. Palmse mõis\nPalmse mõisa on esmakordselt mainitud juba keskajal, kui Taani kuningas Valdemar II kinkis maa-alad Tallinna tsistertslaste Tallinna Püha Mihkli nunnakloostrile. Praeguse härrastemaja rajamist alustas Gustav Christian von der Pahlen 1697. aastal Jakob Staël von Holsteini jooniste järgi. Mõisa sümmeetrilise põhiplaaniga kahekorruseline kivihoone sarnanes oma palladionistliku üldlahendusega väga nii Maardu kui ka Aa mõisahoonega. 1782–1785 ehitati peahoone arhitekt Johann Caspar Mohri jooniste järgi ümber, millega sai hoone oma praeguse ilme. 1870. aastatel valmis Palmse mõisa palmimaja ja sajandi lõpukümneil lisandus mõisaansamblisse veel uus viinavabrik.\nFoto: Palmse mõisa peahoone esifassaad, EAM Fk 8738, Eesti Arhitektuurimuuseum\nKui uskuda endisesse viinavabrikusse rajatud hotelli töötajaid, on kummitused Palmse mõisakompleksis sagedasteks külalisteks. Hotellis võib kuulda lapsenuttu ka siis, kui ühtegi last parasjagu majas ei ole. Just nii nagu klassikalises õudusfilmistseenis lähevad tubades tuled ise põlema ja uksed avanevad justkui võluväel.\n4. Rägavere mõis\nKahekorruseline varaklassitsistlik peahoone valmis 1770. aastatel von Kaulbarside ajal. 19. sajandi lõpul pikendati hoonet vasakpoolsest otsast. Mõisa peahoone on ainulaadne rikkalike baroksete stukkinterjööride poolest, mis restaureeriti esimest korda koos hoonega 1970. aastatel.\nFoto: Rägavere mõisa peahoone, EAM Fk 8576, Eesti Arhitektuurimuuseum\nRahvasuus liiguvad legendid mõisas elanud aadlipreili ja lihtsa talupoja armuloost. Kord jäänud nad kapis nahistades vahele ning sellele järgnes karm karistus, mille detailidest ajalugu vaikib. Räägitakse, et siiani kostub kapist sosinat ning tubades kuuleb naisterahva samme ja pika kleidi kahinat.\n5. Vana-Vigala mõis\nVanimad teated Vigala mõisa kohta pärinevad 1420. aastast. Oma praegusel kohal asub mõisasüda alates 1630. aastast. Berend Johann Üxkülli ajal ehitati 18. sajandi teisel poolel jõe põhjakaldale suur härrastemaja. Viirsavist pinnase tõttu oli ehitamine raskendatud ja üks suuremaid mõisahooneid Läänemaal valmis lõplikult 1775. aastal. Enne 1905. aasta põlengut oli mõis kuulus peahoones paiknenud kunstikollektsiooni, 20 000 köitest koosnenud raamatukogu ja 5000-ürikulise arhiivi poolest.\nFoto: Vana-Vigala mõisa peahoone esifassaad, EAM Fk 8798, Eesti Arhitektuurimuuseum\nVana-Vigala mõisa kohta leidub rohkelt legende. Tuntuim neist on seotud pargis asuva tiigiga, milles on kaks väikest saart ilupuudega. Ühel tiigisaarel asub omapärase monumendina üksteise peale laotuna 13 veskikivi. Legendi järgi suudeti sellega peatada kummitava mõisaproua tegevus. Kuulduste järgi asus mõisa ülemisel korrusel piinakamber, kus on hiljem tunnistatud kummituslike juhtumisi. Samuti olevat kummitusi nähtud mõisapargi ääres asuvas Üxküllide surnuias.\nFoto: Vana-Vigala mõisa sisevaade, AM N 18623, Eesti Ajaloomuuseum\nMÄRKSÕNAD arhitektuur interjöör mõis\nNeed on maailma kalleimad hetkel müügis olevad kodud (4) 30.03.2017\nVaata pilte Eesti hotellide kaunimatest presidendisviitidest 24.02.2017\nFENG SHUI: põhilised vead, mida kodu sisustamisel tehakse (1) 04.05.2017\nModernne ja valge kodu kaljude embuses 24.07.2014


Uuring: agressiivsust põhjustavad geenid kaitsevad diabeedi eest - Inimene - Teadus\nUuring: agressiivsust põhjustavad geenid kaitsevad diabeedi eest\nJoobes peaga agressiivsust põhjustav mutatsioon kaitseb mutatsiooni kandjaid ülekaalulisuse, insuliiniresistentsuse ja kaude ka teist tüüpi diabeedi eest.\nMöödunud aasta lõpus näitasid Helsingi ülikooli teadlased, et mõnedel meestel joobes peaga tekkiv agressiivsus on suuresti mõjutatud punktmutatsioonist seratoniini toimega seotud geenil. Nüüd on sama uurimisgrupp eelnevale tööle tuginedes leidnud seose selle sama mutatsiooni ja erinevate haigusriskidega.\nAjakirjas Journal of Psychiatric Research avaldatud uuringus võeti vaatluse alla 98 hilistes 20ndates meest, kelles kõigis oli mutatsioonist põhjustatud antisotsiaalne häire diagnoositud. Tuli välja mitmeid huvitavaid seoseid.\nKõigil uuritud meestel oli võrreldes mutatsioonita inimestega märksa madalam kehamassi indeks ja ka tugevam tundlikkus veresuhkru taset reguleerivale insuliinile. Kui tavapäraselt on madalama testosterooni tasemega mehed ainevahetuse häiretele vastuvõtlikumad, siis selle mutatsiooni kandjatel käib asi vastupidi ja madalam testosteroonitase tähendab suuremat insuliinitundlikkust ehk efektiivsemat veresuhkru reguleerimist.\n«On hämmastav mõelda, et selle ühe läbi evolutsiooni meieni jõudnud retseptori mutatsioon mõjutab nii ajukeemiat kui ka energiavahetuse süsteemi,» ütles uuringut juhtinud Dr. Roope Tikkanen.\n«Me võime oletada, et selline energiavahetust kiirendav mutatsioon võis viimase jääaja järgses külmas ja toitainevaeses keskkonnas ellujäämist soosida, eriti veel kõrge testosteroonitasemega meeste seas, kes oleksid nii väiksema kalorite koguse abil elus püsinud. Samal ajal oleks testosterooniga seotud agressiivsus kindlasti aidanud toidu eest konkureerida,» kirjeldas Tikkanen mutatsiooni võimalikku evolutsioonilist tausta.\nSamas tasub alati olla ettevaatlik üksikute geenilõikude mõjule liigse olulisuse omistamise eest.


Tai massaaž 2022\nTai massaaži peadirektiivsuse peatusest peatusest\nMida Tai massaažist oodata?\nNiisiis, traditsiooniline Tai massaaž, mis see on ja kuidas seda tajuda? Alustame asjaoluga, et seda tüüpi massaaž viib oma juured kaugest minevikust.\nVana-Tai, ei olnud operatsiooni seoses keelustamise inimese keha avada. Sellel on kasulik mõju teiste taastemeetodite väljatöötamisele.\nKogu maailm on tuntud oma tervendava omaduste poolest Tai traditsioonilise massaažiga. See hõlmab akupressuuri, tugevat liigeste ja lihaste tugevat venitamist jooga elementide, Ayurveda elementide, et kõik koos põhjustab suurepärase tervise ja toonilise mõju.\nThai Master massaaž on struktuurselt sõltuvate energiajaotuse seaduste suhtes spetsiaalsete meridiaanide "seni". Mõju eripunktidele meridiaanide teatud käte liikumisega on kasulik mõju organismi elundite töö parandamisele.\nKaasaegne teadus sobib ainult inimkeha energiavoolu mõistmiseks. Traditsiooniline massaažitehnika on ka tavalistest eurooplastest väga erinev. See hõlmab keerdumist, survet, venitamist; Seda tehakse mitte ainult käed, vaid ka küünarnukkide ja jalgade kaudu.\nSelle ravimeetodi massaaži nimi ei sobi üldse. Pole ime mõnes Tai külades, seda süsteemi nimetatakse "jooga laisk". Need teadmised edastati pereklahvi osana tuhandeid aastaid õpilasele. Meie ajal hakkas ta õppima Euroopa riikides. Tutorialid olid kirjutatud, avati Tai massaaži koolid, kuid nagu enne, tegelikud meistrid on Tais.\nTai tervendaja süsteem ei kasuta seansi ajal õli- ja massaažlauda. Tai massaažiprotseduuri läbiviimisel peitub patsient madratsil riietatud. Wellness istungid sobivad peaaegu kõigile. Vanus, põrand, seisund - ei ole oluline.\nvastunäidustatud töötamiseks rasedate naiste ja mõned kroonilised haigused. Kompleks mõju keha ja massaaži ise valitakse individuaalselt iga patsiendi jaoks.\nTraditsioonilise Tai massaaži filosoofia pärineb iidse India ja Hiina tarkte inimeste vaateid Prana - erialade ringluses, mis annab meile elu. See liigub mööda energiakanalite siseorganite ja luude söötmist. Kanaleid, nõelravi punkte energia sisestamine. Iga kehaorgan on seotud teatud meridiaanide ja punktidega.\nHaigus tekib siis, kui keha õige toiteallikas on häiritud. Tervendaja töö ja mõju protsess kehal seisneb haiguse põhjuse täpses diagnoosimisel ja jätkab prana ringlust keha kahjustatud osaga. Ida meditsiin ei kohtle kunagi haigust ja eemaldab selle esinemise põhjused. Lõppude lõpuks, miks ravida, kui te ei kao oma esinemise põhjuseid?\nEuroopa meditsiin kirjeldab üksikasjalikult iga haiguse ja mitte vähem hoolitsevalt kohtleb seda aastaid. Samal ajal teab Tai kapten patsiendi haiguse nime, kuid ta näeb, mida ta kehas puudub - soe või külm.\nPärast nõutava kvaliteedi lisamist kaob haigus ise. Ja seda ei peeta ravi ja isiku poolt ise lubatud vigade parandamine. Keha on ideaalne haridus, mis ise toetab selle olemasolu, kui ta ei häiri. Tai traditsiooniline massaaž on keha elatusvahendite taastamisel väga tõhus.\nTai Wellness Massaaž parandab vereringesüsteemi toimimist, tagastab lihasete paindlikkuse ja tooni, taastab liigeste ja kudede kahjustamise.\nOn juba tõestatud, et Tai protseduurid, lühikese aja jooksul, naasmise liikuvuse artriidi ajal ja sidemete või lihaste kahjustusi. Aktiivne mõju kiirendab lümfivoolu, eemaldab keha toksiinid ja parandavad elundite verevarustuse.\nTai massaaž ise ei ole imerohi kõigist haigustest, vaid Euroopa ravimeetodite kompleksis läheb isik kiiresti muudatusettepanekule ja unustab tema haiguste kohta.\nOn raske leida isikut, kes ei ole kunagi kuulnud Tai massaaži maailmakuulsa tervisehüügist. Tema maailma populaarsus on peamiselt tingitud tulemuste kujutlusvõimelist kujutlusvõimet, sest Tai massaaži käigus ei ole kogu inimkehale veel palju kasu saanud, aidates parandada riigi või isegi paljude haiguste täielikku ravimist.\nTai massaažitehnika kombineeritud meditsiinilised, usulised ja isegi filosoofilised õpetused, mis aitavad kaasa rehabilitatsioonile, säilitades keha ja sisemise harmoonia välise ilu. Teraapia koosneb spetsiaalsetest meetoditest, alustades pehmetest puudutustest ja massiivist teatud punktidest (energiakeskused), ebatavaliste harjutustega, mida teostavad massaažiterapeutiga patsient ja jooga meenutavad suures osas.\nÜks hämmastavaid Tai massaaži võimalusi on selle võime äratada inimkeha peidetud reservid, suunates nende energiat paljude haiguste raviks. Tehnikat saab rakendada mitmesuguste haigustega: osteokondroosist ja radikuliitist, siseorganite peavalu ja haiguste. Kui sa tahad saada kõige vanemaid teadmisi ja saada praktilisi oskusi Tai massaaži, saate läbida.\nð 'ð μ czk\nð ðμñ , ¸ ð ð ð ð ð ð ð ð ð ð ð ð ð ð ð ð ð ð ð ð ð Ð Ð Ð Ð Ð Ð Ð Ð Ð Ð Ð Ð Ð Ð Ð Ð Ð Ð Ð Ð Ð Ð Ð Ð Ð Ð Ð Ð Ð Ð Ð Ð Ð Ð Ð Ñ € ð¾ðððññμμμμÐ ð¹\n<< / UL>\nð ð ð ð ð ð ð ð ð ð ð ð ð ð ð ð ð ð ð ð ð ð ð ð ð ð ð ð ð ð ð ð ð ð ð ð ð ð ð ð ð ð ð ð ð ð ð ð ð Ð ð ², · ð 'ð ð ð ð ð ð ð ð ð ð ð ð ð ð ð ð ð ð μ € ð ð ð ² ð ²ñ¶¶¸¸¸¸¸ ð ²ð1 ð ð ð ð ð ° b B


Neljapäev, 05.12.2019, 10:00\n1. 10:03 Riigilõivuseaduse, isikut tõendavate dokumentide seaduse ja konsulaarseaduse muutmise seaduse eelnõu (78 SE) teine lugemine\n2. 10:18 Alkoholiseaduse muutmise seaduse eelnõu (83 SE) esimene lugemine\n10:00 Istungi rakendamine 1. 10:03 Riigilõivuseaduse, isikut tõendavate dokumentide seaduse ja konsulaarseaduse muutmise seaduse eelnõu (78 SE) teine lugemine 2. 10:18 Alkoholiseaduse muutmise seaduse eelnõu (83 SE) esimene lugemine\nTere hommikust, head kolleegid! Me alustame Riigikogu täiskogu II istungjärgu 10. töönädala neljapäevast istungit. Juhatuse nimel olen valmis vastu võtma arupärimisi ja seaduseelnõusid. Aivar Sõerd, palun!\nTere hommikust, austatud juhataja ja head kolleegid! Reformierakonna mõne liikme ja ka enda nimel annan üle arupärimise peaminister Jüri Ratasele. Asi on selles, et esmaspäeval oli Riigikogus kogumispensionide seaduse ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu esimene lugemine. Pensioniteemadel Riigikogu liikmete küsimustele vastates kirjeldas rahandusminister Martin Helme, kuidas ta maksuvaba käsunduslepinguga palkas oma maja ehitusel endale töömees Urmase ehitustööde tegemiseks. Rahandusminister kinnitas Riigikogu ees ka seda, et tema teada polnud ehitaja mitte ühtki päeva töötanud nii, et maksud oleksid makstud olnud. Minister andis teada, et seda käsunduslepinguga töötavat ehitajat ei huvita absoluutselt see, mis tema pensionist saab.\nLas need maksuasjad jäävad rahandusministri ja maksuameti vahel klaarida, meil on peaministrile küsimused põhiliselt seoses pensionidega. Me küsime, kas see olukord, kus ehitaja jätab maksud maksmata, on õiglane. Kõik ülejäänud maksumaksjad maksavad ju kinni maksuvabalt töötava ehitaja erakorralise arstiabi, muud avalikud teenused ja tulevikus ka pensioni. Tulevikus peab riik tagama töömees Urmasele vähemalt rahvapensioni koos ravikindlustusega ka siis, kui ta ise pensioni kogumiseks panustanud pole. Kas peaminister peab õiglaseks seda, et ehitaja Urmase rahvapensioni koos ravikindlustusega peavad kinni maksma need maksumaksjad, kes pole maksuvaba käsunduslepingu alusel töötanud? Mõned küsimused on veel.\nRohkem arupärimisi ega seaduseelnõusid ei ole. Niisiis, vaatame, kes meil kohal on. Kohaloleku kontroll, palun!\nKohal on meid 77, puudub 24.\nVõime alustada päevakorrapunktide käsitlemist. Esimene päevakorrapunkt on Vabariigi Valitsuse algatatud riigilõivuseaduse, isikut tõendavate dokumentide seaduse ja konsulaarseaduse muutmise seaduse eelnõu 78 teine lugemine. Ettekandjaks palun siia põhiseaduskomisjoni esimehe Paul Puustusmaa.\nAustatud juhataja! Head kolleegid! Mul on hea meel olla teie ees siin Vabariigi Valitsuse algatatud riigilõivuseaduse, isikut tõendavate dokumentide seaduse ja konsulaarseaduse muutmise seaduse 78 teisel lugemisel. Nagu ütles minister Urmas Reinsalu, on tegemist sellise eelnõuga, mis on välja töötatud eelkõige selleks, et katta kulusid, mis on seotud taotluste vastuvõtmise ja väljastamisega ning postiteenuse kasutamisega. Kehtestatakse riigilõiv dokumentide väljastamise eest Eesti välisesindustes ja aukonsuli kaudu, mis siiamaani on olnud tasuta teenus, ehk tegemist on tehnilise ja teatud mõttes ka majandusliku eelnõuga. Eelnõuga muudetakse riigilõivumäärasid välisesindustes tehtavate toimingute eest ning kehtestatakse uued riigilõivud toimingute eest, mis siiamaani on olnud lõivustamata. Muudatusega soovitakse viia välisesindustes tehtavate toimingute eest kehtestatavad riigilõivud vastavusse tegelike kuludega. See on selle asja eesmärk.\nTeine lugemine põhiseaduskomisjonis toimus 19. novembril k.a. Kohal viibisid: mina ise ehk Paul Puustusmaa, samuti komisjoni liikmed Heiki Hepner Siim Kiisleri asendusliikmena, Marek Jürgenson, Kalev Kallo, Erkki Keldo Taavi Rõivase asendusliikmena, Kert Kingo Kalle Grünthali asendusliikmena, Hanno Pevkur ja Vilja Toomast. Kohale olid kutsutud ka Välisministeeriumi konsulaarosakonna 1. büroo lauaülem Maiga Võsu, Siseministeeriumi kodakondsus- ja rändepoliitika osakonna nõunik Kristen Kanarik ja õigusnõunik Kaspar Lepper.\nEelkõige oli tegemist tõesti väga tehniliste küsimuste aruteluga, sest seaduse mõte oli esimesel lugemisel läbi arutatud ning teisel lugemisel käsitleti mitmeid tehnilisi küsimusi ja muudatusi. Peale seda, kui me olime saanud ülevaate, mis me eelmisel istungil tegime, me vaatasime läbi laekunud muudatusettepanekud. Põhimõtteliselt oli nii, et 15. novembriks, kui oli muudatusettepanekute laekumise tähtaeg, ei olnud muudatusettepanekuid tulnud ei fraktsioonidelt ega ka üksikutelt Riigikogu liikmetelt. Küll aga oli redaktsioonilisi ettepanekuid, mis olid välja töötatud selleks, et seaduses teha need parandused, mis tõepoolest olid täiesti tehnilised ja seotud mitmete mõistetega. Kokku oli komisjonil välja pakutud seitse muudatust, millest kuus konsensuslikult vastu võeti. Ühel puhul ei olnud konsensust, sest Hanno Pevkur oli erapooletu, aga ülejäänud ettepanekud said jah konsensuslikult vastu võetud.\nMa annan ka kerge ülevaate, mis olid põhilised küsimused, mis tekkisid. Üks küsimus oli seoses teise ettepanekuga, see oli see, mille suhtes Hanno Pevkur jäi erapooletule seisukohale. Muudatusettepanek ütles niimoodi, et § 272 lõikes 9 asendatakse arv "29" arvuga "40". Kuna tegemist on rahalise väärtusega, siis tekkis küsimus, et miks nii palju suurendatakse. Kristen Kanarik selgitas, et kehtiv riigilõivuseadus sätestab, et Eesti kodaniku sõrmejäljekujutiseta passi taotluse läbivaatamise eest tasutakse riigilõivu 29 eurot. Tulenevalt asjaolust, et sõrmejäljekujutiseta passi tootmise protsess ei erine biomeetriliste andmetega reisidokumendi omast, tõstetakse sõrmejäljekujutiseta passi läbivaatamise riigilõiv 40 eurole. Seeläbi on tagatud, et riigilõivus sisaldub tootmisprotsessi kulupõhine komponent. 2015.–2018. aasta statistika põhjal väljastatakse aastas keskmiselt 66 passi, mis tähendab, et riigilõivu prognoositav eelarvetulu on antud juhul 726 eurot.\nHanno Pevkur väitis, et kunagi jäeti hindade erinevus sisse teadlikult, kuna kõikidel inimestel ei olnud kiibiga passi vaja. Inimestel, kes ei reisi ja kes soovivad saada lihtsalt isikut tõendavat dokumenti, ei ole ju biomeetrilist passi vaja. Selle peale Kristen Kanarik vastas, et kunagi oli tõesti meie riigis selline suund, kuid Euroopa Liidu kehtiv määrus ütleb, et kõikidele inimestele peavad olema väljastatud biomeetrilised reisidokumendid. Siis oli ka viide konkreetsele Euroopa Liidus kehtivale määrusele. Kert Kingo omalt poolt kommenteeris, et kui inimesed ei reisi ega vaja passi, siis piisab, kui nad kasutavad ID-kaarti.\nNagu ma ütlesin, kõik teised otsused muudatusettepanekute kohta olid konsensuslikud. Muudatusettepanekud on ka seal taga saadaval. Mõnevõrra tekitas küsimusi muudatusettepanek nr 3, mis sõnastati järgmiselt, et tagasipöördumistunnistuse, tagasipöördumise loa ja Euroopa Liidu tagasipöördumistunnistuse väljaandmise taotluse läbivaatamise eest ... Siin tekitasid küsimusi mõisted, et miks on sisse toodud sellised mõisted nagu eraldi Euroopa Liidu tagasipöördumistunnistus, mitte aga tagasisaatmise dokument. Siin on kohane rõhutada neid erinevusi, seda, et meil on erinevaid dokumendiliike. Maiga Võsu selgitas, et eelnõusse oli algul ekslikult jäänud sisse terminoloogiline viga. Nimelt, eelnõus tuleks kasutada mõistet "Euroopa Liitu tagasipöördumistunnistus", mitte aga "tagasisaatmise dokument". Ma viitan nüüd sellele, et neid dokumente, nagu ma ütlesin, on neli liiki. Me peame aru saama, et on olemas ja n-ö legaalmõistena kasutatav Euroopa tagasisaatmise reisidokument, mis on üks asi. See on mõeldud riigis ebaseaduslikult viibivate kolmandate riikide kodanike tagasisaatmiseks, see antakse välja ilma isiku taotluseta, ühekordseks Eestist lahkumiseks ja vastuvõtvasse riiki sisenemiseks. Teiseks on olemas Euroopa Liidu tagasipöördumistunnistus, mis antakse välisesindustes sellisele Euroopa Liidu kodanikule, kelle liikmesriigi esindust ei ole selles kolmandas riigis, kus ta parasjagu viibib, ning kelle reisidokument on kadunud, varastatud või hävinud. Euroopa Liidu tagasipöördumistunnistus antakse ühekordseks reisiks kodakondsusjärgsesse või elukoha liikmesriiki. Kolmandaks on tagasipöördumistunnistus, mis antakse välisriigis viibivale Eesti kodanikule, kelle reisidokument on muutunud kasutamiskõlbmatuks, kaotsi läinud või hävinud. Hanno Pevkur küsis, millist terminit kasutatakse kehtivas õiguses. Maiga Võsu vastas, et kehtivas õiguses on kasutatud mõistet "Euroopa Liidu tagasipöördumistunnistus" ning eelnõusse kirjutatud "tagasisaatmise reisidokument" oli pelgalt eksitus. Loomulikult, komisjonis tekkis küsimus, kuidas selline eksitus põhimõtteliselt üleüldse tekkida sai. See tekitas küsimusi nii Hanno Pevkuril kui ka Vilja Toomastil. Vilja Toomast nõustus Hanno Pevkuri märkusega sellel teemal, et tegemist on kummalise eksitusega. See on ju väga põhimõtteline erinevus ning sellist eksitust ei saaks nagu juhtuda, kui seadust muudetakse. Vilja Toomast avaldas ka arvamust, et kui selline apsakas tuleb eelnõusse sisse, siis äkki oli tegemist ministri algse seisukohaga, mille ametnikud ümber lükkasid. Kert Kingo rõhutas, et kuna ministril on sageli mitu dokumenti paralleelselt töös, siis võib selliseid vigu ette tulla, selline lihtsalt on olukord.\nSiis oli veel terminoloogiline küsimus parandusettepaneku nr 6 kohta, kus on öeldud, et § 271 lõikes 2 asendatakse sõna "PIN-kood" sõnaga "turvakood". Kristen Kanarik märkis, et konsulaarseaduses tuleb asendada sõna "PIN-kood" sõnaga "turvakood", kuivõrd isikule väljastatavad koodid ei hõlma ainult PIN-koode, vaid ka PUK-koode, sõltuvalt kaardi sisust võivad seal olla teistsugused koodid, seetõttu hõlmatakse kõik need koodid mõistega "turvakood". Hanno Pevkur tundis huvi, kas isikut tõendavate dokumentide seaduses on turvakoodi mõiste olemas, ning palus täpsustada, milliseid mõisteid eri seadustes kasutatakse. Selle peale saime ametnikelt vastuse, et isikut tõendavate dokumentide seaduses ei ole koode üldse markeeritud, ning lisaks, et juhul kui muudatused vastu võetakse, siis hakkab seaduses olema mõiste "turvakood" ja seda mõistet kasutatakse riigilõivuseaduses ja konsulaarseaduses.\nSelle järel võeti vastu menetluslikud otsused. Otsustati saata eelnõu täiskogu päevakorda 5. detsembriks, teha ettepanek teine lugemine lõpetada ja teha ettepanek saata eelnõu kolmandale lugemisele, kui teine lugemine lõpetatakse, 11. detsembriks 2019. Kõik otsused olid konsensuslikud. Aitäh!\nAitäh! Ettekandjale on küsimusi. Hanno Pevkur, palun!\nAitäh! Hea Paul! Jaa, meil oli erinevaid debatte. Tõesti, valitsus pidas vajalikuks selle menetluse käigus veel erinevaid riigilõivusid tõsta. Kuna välisminister esimesel lugemisel siiralt ja lapsesuuga ütles, et loomulikult on selle eelnõu eesmärk raha saada, siis äkki sa nüüd pärast teist lugemist ütled koos muudetud riigilõivumääradega stenogrammi huvides ära, kui palju siis valitsuskoalitsioon Eesti inimestelt selle eelnõu tulemusel järgmistel aastatel täiendavalt raha aasta kaupa kokku ära võtab.\nMulle küll ei meenu, et komisjonis oleks arutatud seda küsimust, kui palju inimestelt raha ära võetakse. Küll oli komisjonis korduvalt juttu sellest, et selle seaduseelnõu eesmärk on kulude katmine. Esimesel lugemisel oli situatsioon, kus me küsisime, kuidas need kulud tekivad ja kui palju on neid dokumentide väljastamisi, mis selliseid kulusid põhjendavad. Selle peale vastas tookord ametnik, et ainuüksi eelmisel aastal oli välisesindustes isikut tõendavate dokumentidega seotud toimingute kogumaht 52 000 ja kuna need toimingud on tasuta, siis on selge, et kulud tekivad. Teisel lugemisel oli jah juttu passide väljastamise maksumusest. Ma vist ütlesin (ma ei ole päris kindel), et kui riigilõiv tõstetakse 29 eurolt 40 eurole, siis oleks prognoositav eelarvetulu 726 eurot, mis tõepoolest annab selle katte. Keskmiselt antakse välja 66 passi. Võiks jääda mulje, et ekstratulu või lisatulu, mis nagu rohkem võetakse, on 11 eurot. Sellisel juhul võiks tinglikult öelda, et rahva käest võetakse ära 666 eurot.\nMa aitan sind natukene järjele. Kui sa meenutad ka esimest lugemist, siis kokku on see suurusjärk 1,6 miljonit, mis Eesti rahvalt täiendavalt nende riigilõivumuudatustega ära võetakse. Aga ma isegi ei hakka küsima, ma tahtsin öelda lihtsalt stenogrammi huvides, et see summa oleks kirjas.\nSuur aitäh sulle täpsustuse eest!\nAitäh ettekandjale! Rohkem küsimusi ei ole. Nüüd on võimalik avada läbirääkimised. Läbirääkimistel saavad osaleda kõik, kes selleks soovi avaldavad, aga soovi ei ole siiamaani keegi avaldanud. Järelikult lõpetan läbirääkimised ja asume muudatusettepanekute läbivaatamise juurde. Eelnõu 78 kohta on laekunud seitse muudatusettepanekut. Esimese muudatusettepaneku on teinud põhiseaduskomisjon ja juhtivkomisjon on arvestanud seda täielikult. Teine muudatusettepanek on samamoodi põhiseaduskomisjonilt ja samamoodi on juhtivkomisjon seda täielikult arvestanud. Kolmas muudatusettepanek on samuti põhiseaduskomisjoni esitatud, juhtivkomisjon on seda täielikult arvestanud. Neljas muudatusettepanek on põhiseaduskomisjonilt, juhtivkomisjon on seda täielikult arvestanud. Viies muudatusettepanek on põhiseaduskomisjonilt, juhtivkomisjon on seda täielikult arvestanud. Kuues muudatusettepanek on põhiseaduskomisjonilt ja ka see on täielikult arvestatud. Seitsmes muudatusettepanek on põhiseaduskomisjonilt ja seegi on juhtivkomisjonil täielikult arvestatud. Oleme eelnõu 78 mudatusettepanekud läbi vaadanud ja ka eelnõu teise lugemise lõpetanud. Seega läheb see eelnõu edasi kolmandale lugemisele. Teine lugemine on lõpetatud.\nMe võime asuda järgmise päevakorrapunkti juurde. Järgmine päevakorrapunkt on Riigikogu liikmete Kalle Laaneti, Jürgen Ligi, Andrus Seeme, Kristen Michali, Erkki Keldo, Annely Akkermanni, Kristina Šmigun-Vähi, Urmas Kruuse, Vilja Toomasti, Jüri Jaansoni, Aivar Sõerdi, Ants Laaneotsa ja Toomas Kivimägi algatatud alkoholiseaduse muutmise seaduse eelnõu 83. Me alustame selle esimest lugemist. Ettekandjaks palun siia kõnetooli Riigikogu liikme Kalle Laaneti!\nAustatud aseesimees! Head kolleegid! Nagu meie kunagine kolleeg Rein Lang ütles alati, kui ta siia pulti tuli: tegemist on ääretult hea eelnõuga. Mina ütleksin ka, et tegemist on ääretult hea eelnõuga. Ja miks? Sellepärast, et selle eelnõuga antakse kohalikule omavalitsusele suuremad võimalused oma territooriumil elu paremini korraldada.\nMis selle eelnõu mõte on? Kui kehtiva seaduse järgi on kohalikul omavalitsusel õigus – juhul kui tal on see vajadus – piirata alkoholimüüki tööpäevadel õhtul kella kümnest kuni hommikul kella kuueni ja puhkepäevadele eelneval ööl kella 00-st hommikul kella seitsmeni, siis selle eelnõu eesmärk on seda õigust laiendada hommikul kella kümneni. Miks hommikul kella kümneni? Sest hommikul kella kümnest on kõigil, kes on teatud vanusesse jõudnud ja kellel on olemas selleks rahalised vahendid, võimalik kauplusest endale alkohoolseid jooke osta, kui nad seda soovivad.\nVäga lihtne eelnõu. Kordan veel üle: kui kohalik omavalitsus peab vajalikuks piirata alkoholimüüki kellaajaliselt või ka teatud kohtades, siis tal on selleks õigus, kui see eelnõu loomulikult sellisel kujul vastu võetakse.\nMida ma tahan rõhutada? Valitsus tervikuna loobus arvamuse andmisest, kuid näiteks 8. oktoobril 2019. aastal teatas Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium, et tema toetab eelnõu. Rahandusministeerium ütleb, et tal ei ole ettepanekuid Riigikogu liikmete algatatud alkoholiseaduse muutmise seaduse eelnõu kohta, Sotsiaalministeerium ütleb, et ta toetab seda eelnõu, ja Maaeluministeerium on arvanud, et tegelikult võiks selle probleemi lahendada ühesuguselt seaduse tasandil. Aga mulle tundub, et Maaeluministeerium ei ole väga täpselt aru saanud, mis selle eelnõu eesmärk on. Selle eelnõu eesmärk on lihtsalt anda kohalikule omavalitsusele natuke laiemaid õigusi, muud midagi. Olen valmis küsimustele vastama.\nAitäh, lugupeetud ettekandja! Küsimusi teile on. Valdo Randpere, palun esimene küsimus!\nAitäh, lugupeetud eesistuja! Hea ettekandja! Kas te olete teinud selle eelnõu jaoks ka mõjude analüüsi ja toonud välja suurusjärgu, kui palju sellise eelnõu rakendumine võiks mõjutada aktsiiside laekumist riigieelarvesse?\nAktsiiside laekumise mõjuanalüüs ei ole selle eelnõu ese. Selle eelnõu ese on ju see, et me anname lihtsalt kohalikule omavalitsusele võimaluse vajaduse korral piirata alkoholimüüki ajaliselt või kohaliselt. Nii et me ei pidanud seda analüüsi vajalikuks.\nSiim Kiisler, küsimus, palun!\nAitäh! Austatud ettekandja! Selle eelnõu sisu on võimaldada kehtestada lisapiiranguid ettevõtete ja inimeste tegevusele. Ma vaatan, selle eelnõu esitajad on erakonna liikmed, mis on nimetanud ennast liberaalseks erakonnaks. Esitajate hulgas on sellised inimesed nagu Jürgen Ligi ja Kristen Michal, kes kindlasti on ennast ka liberaalidena esitlenud. Kuidas sellise eelnõu esitamine käib kokku liberaalsete väärtustega ja inimese vabadusega?\nSee eelnõu käib absoluutselt nende väärtustega kokku, sest minu arvates on kõige liberaalsem ja kõige olulisem väärtus just see, et saaks elada kaua ja tervena ning et kõik tunneksid ennast hästi.\nJürgen Ligi, palun küsimus!\nHärra ettekandja! Ma mõtlen, et see eelnõu ei lähe vist läbi, kui meenutada suurt majanduspoliitilist ideed, mis valitsuse tegevust kannab: rohkem alkoholi, see on Eesti Nokia ja majanduskasv! Aga küsimus oli liberaalsuse kohta ja ma tahtsingi selles suunas küsida. Ma vihkan sellist sildistamist. Argumendiks esitatakse mingisugune ideoloogiline suund ja sellega ongi debatt lõppenud. Minu arust on korrakaitseseaduses seda asja käsitletud – ma ise ei ole jurist – kuidagi häirimise või sellises kontekstis. Kas te juristina kommenteeriksite natuke omavalitsuse kaalutlust sealjuures? Seal on ka liberaalsuse aspekt, kui keegi soovib niimoodi lahterdada. Kui kaaskodanikke asi häirib, siis nagu oleksid korrakaitseseaduses piirangud, vastasel korral nagu poleks. Aga tuletage meelde seda debatti, see oli mõni aasta tagasi.\nJah, kehtiv õigusruum annabki kohalikule omavalitsusele õiguse vajaduse korral seda lähtuvalt korrakaitseseadusest piirata. Korrakaitseseaduse mõte on ju seotud just nimelt ohtudega, sellega, milliseid ohte võib see teatud piirkonnas teatud inimestele tekitada. Ohu mõistest tulenevalt on ka võimalus teatud piiranguid kehtestada. Eelkõige rõhutab seda häirivust ja neid ohte just nimelt mõiste "öörahu". Sellest tulenevalt on ka kehtivas seaduses kellaajad sisse toodud. Kui ikkagi kohalikule omavalitsusele antakse see õigus – kindlasti ei ole see seaduse järgi kohustus, vaid on õigus, mis on omane liberaalsele maailmavaatele, see on minu arvamus – ja kui kohalik elanikkond leiab oma otsustusorgani kaudu, et see on oluline kohaliku elu paremaks korraldamiseks ja edendamiseks, siis see võimalus on olemas.\nAitäh! Erkki Keldo, küsimus, palun!\nAitäh! Hea ettekandja! Minu arvates on see väga tervitatav initsiatiiv ja minu arust ka väga liberaalne, et me anname tegelikult rohkem otsustusõigust kohalikule omavalitsusele, me anname otsustusõiguse võimalikult lähedale sinna, kus inimesed selle mõju reaalselt iga päev tunnevad. Aga minu küsimus on see. Kas selle eelnõu puhul oli ka arutlusel, et äkki võiks igal omavalitsusel olla võimalik ise tegelikult rohkem seda kellaaega määrata? Hetkel on jäänud nii, et kümnest kümneni, aga kas ei võiks anda omavalitsusele ikkagi täieliku õiguse nende piirangute üle otsustada?\nAitäh küsimuse eest! Meie arutelud nii avaraks ei läinud, me lähtusime ikkagi kehtivast seadusest ja mina ütleksin, et sellest väikesest lüngast, mis nende mõningate tundide kujul nagu seaduses oleks. See oli lähtealus.\nAitäh, lugupeetud juhataja! Hea ettekandja! Eks see natuke segadust tekitab. Ma vaatan, Erkki Keldo just enne küsis, kas oli arutlusel jne. Ta ise on, ma vaatan, eelnõu algataja olnud. Ma ei tea, mida te siis arutasite seal, kui ta küsib, et kas oli arutlusel.\nAga minu küsimus on ajendatud Valdo Randpere esimesest küsimusest mõjude kohta. Ma vaatan ka seda mõjude analüüsi. Te olete ise mitu korda elu jooksul maininud, et näe, koalitsioon ei ole teinud korralikku mõjude analüüsi. Ma panen tähele, et tegelikult ei ole siin analüüsi, ei ole ei riigi ega kohaliku tasandi alkoholipoliitika mõjuvaldkondade analüüsi, sotsiaalseid, elanike tervisega seotud mõjusid, julgeoleku ja turvalisusega seotud mõjusid. Ühtegi mõjuanalüüsi tegelikult ei ole. Millest see tingitud on, kas jäi vajaka teadmisi või lihtsalt aega?\nMa julgeksin arvata, et kui kohalikus kogukonnas leitakse, et alkoholimüüki võiks piirata või peaks piirama, siis tervisele on see kindlasti kasulik ja turvalisusele on see kindlasti kasulik. Millist mõju me veel analüüsime?\nAitäh, härra juhataja! Väga lugupeetud ettekandja! Ka mina jagan seda seisukohta, et vastupidi Isamaa küsimustes väljendatule on tegemist igati liberaalse eelnõuga, sest kellel siis veel kui kohalikul omavalitsusel peaks olema õigus selle üle otsustada, kui inimeste uni on tõepoolest häiritud. Aga küsimus on ka selles, kuivõrd see eelnõu on kooskõlas omavalitsuse autonoomia põhimõtte ja kohaliku omavalitsuse hartaga. Kas sa oskad öelda ka mõne põhjuse – võib-olla Isamaa omad aitavad –, miks peaks ilmtingimata tarbima alkoholi hommikul kella kuuest kuni kella kümneni, eriti sellisel viisil ja sellises kohas, et see tekitab ebamugavusi teistele inimestele?\nAitäh küsimuse eest! Minu arvates on see eelnõu Euroopa kohaliku omavalitsuse hartaga absoluutselt kooskõlas, sest ta annab kohalikule omavalitsusele suurema võimaluse vajaduse korral otsustada, kas üht elu olulist osa piirata või mitte. Nii et kohaliku omavalitsuse harta vaatevinklist on see kindlasti pluss ja positiivne, et kohalikule omavalitsusele antakse suuremad õigused ja rohkem autonoomiat.\nHea juhataja! Hea ettekandja! Ka mina mäletan, et Reformierakonna alusdokumentides aastast 1995 ja edasi on kirjas, et tugev kohalik omavalitsus on see, kes neid otsuseid kohapeal langetab. Seda ei saa võib-olla Siim Valmar Kiislerile ette heita, et ta neid lugenud ei ole, aga kindlasti ta hiljem loeb. Ma arvan mõningase kohaliku omavalitsuse kogemuse põhjal, et kohalik omavalitsus peab olema võimeline tegema neid otsuseid, mida tal on vaja teha, ja kui on mingisugused asutused, mis ei suuda tagada avalikku korda, tuleks kohalikul omavalitsusel need sulgeda.\nTallinnas on käimas debatt alkoholimüügi piirangute üle. Tallinna linnapea ettepanekus seda aega piirata on olnud ainult üks lünk ja seda lünka me siin Riigikogus praegu täidame. Minu meelest on ainukene mõistlik probleem see, et omavalitsus ei saa hommikuse aja kohta otsust teha. Kuidas sa selles valguses kirjeldaksid, kas Keskerakond Tallinnas ja Keskerakond riigis omavahel suhtlevad või on seal mingi barjäär?\nKõigepealt suur tänu sulle kommentaari eest! Ja see vastus, ma usun, saabub lähimate minutite jooksul. (Hääl saalist.) Kas pool tundi läheb aega? Selge. No lähema poole tunni jooksul on selge, kas see suhtlus toimub ja kas ollakse ühisel meelel, ühistel seisukohtadel või mitte.\nAitäh! Hea Kalle! Loomulikult püütakse ühelt poolt anda kohalikule omavalitsusele juurde otsustuspädevust, ma saan sellest aru. Teiselt poolt annab see võimalusi juurde sellele rahvale, kes alkoholi armastab. Kas ei tundu, et see on nagu läbikäidud tee? Meil oli kunagi olukord, kus alkoholi müüdi eri omavalitsustes eri aegadel, see meenutas kirjut vaipa. See tekitab kiiresti sisemise alkoholiturismi ühest piirkonnast teise, kui kuskil on alkohol kättesaadav ja teises kohas ei ole kättesaadav. Kas see ei korda mitte sedasama vana läbikäidud teed?\nAitäh küsimuse eest! Kõigepealt tuletan ma teile meelde, et 2017. aastal toimus haldusreform ja omavalitsuste territooriumid kasvasid. Punkt 1. Jah, see probleem oli siis, kui omavalitsuste haldusterritooriumid olid väiksemad. Piltlikult öeldes, sa väljusid linna piirist ja olid uues omavalitsuses, kus olid hoopis teised reeglid. Suurematel omavalitsustel on, ütleme niimoodi, tunduvalt suurem võimalus selgemaid otsuseid vastu võtta. See oli punkt 1. Punkt 2 on see, et eks kohalik omavalitsus peabki otsustama, peabki vaatama, milline see mõju hakkab olema, kas need riskid on nii suured või ei ole. Kolmandaks, selle seaduseelnõuga antakse võimalus ka kohaliku omavalitsuse teatud piirkonnas kehtestada piiranguid eri aegadel, see ei pea olema kogu omavalitsuse territoorium.\nAitäh! Iseenesest huvitav on põhjendada millegi keelamist hommikul kell 9.30 öörahuga, et pool kümme hommikul peab öörahu olema. Aga see selleks. Minu küsimus on ikkagi liberalismi kohta. Kuidas sulle kui ettekandjale tundub, kas liberalism on see, kui antakse võimuorganile õigus midagi inimestele keelata, või on liberalism see, kui ikkagi seistakse inimeste õiguste ja vabaduste eest?\nSiim Kiisler, palun, teine küsimus!\nMa kõigepealt täpsustan seda öörahu küsimust. Öörahu kehtib seaduse järgi tööpäevadel õhtul kella kümnest hommikul kella kuueni ja puhkepäevale eelneval ööl kella 00-st kuni kella seitsmeni. Öörahu ei kehti pärast seda, vaid nendel kellaaegadel.\nMis puudutab teie konkreetset küsimust, siis inimesed, kes on valitud kohaliku omavalitsuse volikogusse, teevadki need otsused oma parimatest väärtushinnangutest tulenevalt. Me anname selle võimaluse, me ei ütle, et see peab olema nii või et me kehtestame korra. See on võimalus.\nSven Sester, palun teine küsimus!\nAitäh, lugupeetud juhataja! Hea ettekandja! Jällegi on mu küsimus ajendatud just vahetult enne Siim Kiisleri esitatud küsimusest. Te ütlete, et liberaalne erakond annab inimestele valikuvabaduse. Aga ma olen aru saanud, et osa kohalikke omavalitsusi sooviks panna inimeste igapäevasele tegevusele, ka ettevõtete tegutsemisele lisapiiranguid, ja ka teie ettepanek praegu lähtub pigem sellest. Siit minu küsimus. Miks te siis kella kümne juurde pidama jäite, miks te ei andnud kohalikule omavalitsusele võimalust võtta otsuseid vastu 24 tunni kohta? See oleks ju valikuvabadus. Kust see kell kümme teil siis nüüd tuli?\nKell kümme tuli sellest, et kehtiva seaduse järgi võib kauplustest hommikul alates kella kümnest alkohoolseid jooke osta.\nAitäh, juhataja! Hea ettekandja! Iseenesest on diskussioon selle üle, et alkoholimüüki võiks piirata, väga tore, sest alkoholitarbimine on üks laiemalt levinud ja rahvast rikkuvaid pahesid. Aga kuna küsimused teie enda erakonnast ja ka kõrvalistujatelt on pigem maailmavaatelised, siis tahaks küsida, et kui te siin särki rebite, kui liberaalsed kõik on, kas siis, kui arutelule tuleb see, kas anda kohalikele omavalitsustele õigus kehtestada ka turismimaks, Reformierakonna fraktsioon in corpore toetaks seda?\nAitäh küsimuse eest! Pean tunnistama, et mu särk on täiesti terve, ei ole rebitud. Mis puudutab turismimaksu, siis see on hoopis teise eelnõu temaatika. Täna me arutame konkreetset võimalust anda kohalikule omavalitsusele laiemad õigused kehtestada teatud ajahetkel teatud kohtades või ajal alkoholimüügi piiranguid. Turismimaks ei ole kahjuks selle eelnõu teema.\nAitäh! Ka mina toetan teie püüdlusi alkoholitarbimist vähendada. Aga minu küsimus on see. Inimesed käivad tööl ka öösiti, näiteks tehastes on öövahetused. Nende inimeste jaoks on hommikune aeg sama, mis teie jaoks on õhtune aeg. Kas järgmine liberaalne samm võiks olla see, et inimesed võiksid ärgata ja magama minna kõik ühel ajal, nagu ühes Orwelli raamatus?\nMa pean nüüd vabandust paluma. Sumin oli saalis nii tugev, et ma küsimuse lõppu ei kuulnud. Kas saaks korra veel mikrofoni anda?\nKas järgmine samm võiks olla see, et inimesed võiksid kõik magama minna ja ärgata ühel ajal, nagu ühes Orwelli raamatus?\nMa arvan, et iga inimene läheb magama siis, kui ta tunneb, et see on vajalik talle ja tema organismile, ja kui tal selleks võimalust on.\nAitäh! Hea ettekandja! Ikkagi on mul nüüd küsimus. Siin antakse selle liberaalse seaduse kaudu suurem võimalus pikendada alkoholimüügi aega. Kas teie hinnangul võimaldab see muudatus alkoholitarbimist suurendada või vähendada?\nVäga keeruline küsimus, pean tunnistama. Ma rõhutan ikkagi seda, et kohaliku omavalitsuse volikogu otsustab vajaduse korral, kas seda piirangut on vaja territoriaalselt ja ajaliselt rakendada või mitte. Seda, kas see alkoholimüüki või alkoholitarbimist kasvatab või kahandab, on väga keeruline öelda. Kuid mina arvan isiklikult, et see, kas alkoholi tarbitakse 24 tundi või tunduvalt vähem, on kinni inimeste hoiakutes ja arvamustes ning loomulikult keskkonnas.\nAitäh, lugupeetud eesistuja! Hea ettekandja! Sa viitasid ühele peamisele argumendile, rahva tervisele, et sellega seoses oleks hea väike piiranguvõimalus kohalikule omavalitsusele anda. Minul hakkas mõte liikuma selles suunas, et neid kahjulikke aineid, mida inimesed tarbivad, on ju rohkem. Kahjulik ei ole ju ainult alkohol. Ma ei hakka kõiki üles lugema – eks ilu ole tihti ka vaataja silmades –, aga toon näiteks tubaka. On teil tekkinud ka mõte, et peaks andma kohalikule omavalitsusele võimaluse piirata ka tubakatoodete ostmist, müümist ja tarbimist mingitel kellaaegadel? Või on kõne all olnud mõni muu tervisele kahjulik toode?\nAitäh küsimuse eest! Ei ole plaanis olnud, sellist mõtet ei ole olnud.\nHea esineja! Lugupeetud juhataja! Sa ütlesid õigesti, et kõik on kinni inimese peas, ka see, kui palju ta tarbib või millal ta tarbib. Sellepärast olen mina põhimõtteliselt selliste piirangute vastu. Alati tuleks leida võimalus lahendada teatud probleeme ilma igasuguse käsu ja keeluta, sest inimene peab ise teadma ja tundma, eks ole. Aga inimesi on erinevaid. Sellepärast tekkiski mul ikkagi Puustusmaa küsimuse põhjal veel kord selline küsimus. Kui me ühes omavalitsuses neid protsesse piirame, siis teistes omavalitsustes võivad need asjad minna teisele poole. Sa ise, olles endine politseijuht, tead väga hästi, et sellised asjad tekitavad liikumist valdade vahel ja võivad tekitada ka ebaterveid soove alkoholise peaga teise valda sõita, et saada seal oma himu rahuldatud. Nii et mina kardan – kas sina seda ei leia? –, et selline lahendus võib viia selleni, et me saame rohkem õnnetusi kaela.\nAitäh küsimuse ja eelneva kommentaari eest! Loomulikult on teatud riskid olemas. Need riskid on, et inimene võib alkoholi või ka narkootilisi aineid tarvitada ja istuda autorooli, mis on tegelikult keelatud. Ma arvan, et see eelnõu kindlasti neid riske ka ei vähenda, aga selle eelnõuga tekib see võimalus (ma rõhutan kogu aeg seda sõna "võimalus"), et kui kohalik volikogu jõuab seisukohale, et see on mõjuv, siis ta saab seda teha, ja kui ta leiab, et seda mõju ei ole, siis ta ei pea seda tegema. See ei ole käskimine ja korraldamine, et te peate seda tegema. See on võimalus.\nAndrei Korobeinik, teine küsimus, palun!\nAitäh! Kas te olete ennustanud, kui suurt mõju võib see kokkuvõttes avaldada alkoholitarbimisele? Kas tarbimine väheneb ja kui, siis kui palju?\nPuuduvad andmed. See on eeldus. See võib niimoodi toimuda, juhul kui see piirang kehtestatakse. See kõik on teatud eelduste loomine. Tuua täna välja mingid konkreetsed numbrid, et ühes või teises kohalikus omavalitsuses alkoholitarbimine selle piirangu kehtestamise korral võib nii või nii palju langeda ... Seal on hoopis kaudsemad mõjud. Seesama turvalisuse küsimus, seesama, et kui lapsed lähevad hommikul kooli, siis nad ei pea nägema, et näiteks mingisuguse kõrtsi ees on mingi kamp, kes käitub võib-olla ebakorrektselt jne. See ei ole mustvalge, juhul kui kohalik omavalitsus selle piirangu kehtestab.\nAustatud eesistuja! Lugupeetud ettekandja! Mina oma varasema töökogemuse põhjal tean, et alkoholitarbimisel on negatiivsed tagajärjed. Ma pean silmas neid vägitegusid. Nende kulminatsioon on öösel kell kolm või kell neli, äärmisel juhul kell viis. Minu küsimus on selline: milline kasutegur teie arvates peaks olema sellel, kui te nihutate seda tarbimise keelu aega hommikul kella seitsmest kümne peale? Võib arvata, et enamik juba selleks ajaks magab.\nAitäh küsimuse eest! Ma selgitan veel kord, et kehtiv seadus annab võimaluse piirata alkoholimüüki kohaliku omavalitsuse territooriumil tööpäevadel õhtul kella kümnest hommikul kella kuueni – see on juba võimalik – ja puhkepäevale eelneval ööl keskööst kuni kella seitsmeni. Eelnõu mõte on see, et oleks võimalus piirata alkoholimüüki hommikul kella kümneni. See on see eesmärk.\nAitäh, austatud juhataja! Hea ettekandja! Ma arvan, et see viimane selgitus, mida te just siin kolleegidele andsite, vajakski võib-olla ülekordamist, sest mulle tundub ka vahel küsimuste põhjal, et ei mõisteta, et juba nüüd on omavalitsusel õigus teha otsuseid õhtuse aja kohta mis tahes asutuste puhul, kus on probleem, aga ainukene auk selles vabaduses kohapeal otsustada on just see hommikune aeg. Tahtmata küll kinni jääda sellesse Tallinna näitesse, ütlen, et Tallinna puhul ongi probleem üksikute asutustega, mis asuvad kooliteel ja millega on just hommikuti probleeme. Nende kohta võiks omavalitsus teha otsuse, et võib-olla nad võiksid tegutseda kuskil mujal, mitte koolitee peal. Neid asutusi ei ole palju, neid saab üles lugeda pigem ühe või kahe käe sõrmedel, aga see on see probleem. Kui te saate, siis rõhutage seda veel üle.\nAitäh kommentaari ja rõhuasetuse eest! Ma rõhutan siis veel kord üle: see eelnõu puudutab tõesti puhkepäevadele eelnevatel päevadel kolme tundi, tööpäevadel nelja tundi ehk aega kella kuuest kümneni ja seitsmest kümneni, kui kohalikul omavalitsusel oleks võimalus kas ajaliselt või kohaliselt alkoholimüüki piirata. See annab kohalikule omavalitsusele võimaluse teatud piirkondades kohalikku elu paremini korraldada.\nAitäh, lugupeetud juhataja! Austatud ettekandja! Ka mina eelnõu ühe algatajana pean oluliseks rõhutada, et kõigile oleks üheselt arusaadav: see eelnõu ei keela täiendavalt alkoholimüüki minutikski, see eelnõu annab kohalikule omavalitsusele võimaluse seda keelata, juhul kui see on põhjendatud, juhul kui see müügipaik asub kas laste kooliteel, nagu Kalle kenasti näite tõi, või segab see müük ikkagi inimeste öörahu. Ööaeg kestab tõepoolest ametlikult kella kuueni, aga ma arvan, et terve hulk inimesi magab mõnevõrra kauem. See on tegelikult võimalus, selle eelnõuga ei keelata alkoholimüüki minutikski täiendavalt.\nAga minu küsimus on selles, kas see eelnõu langeb üksüheselt kokku Tallinna linnapea soovi ja plaaniga. Tallinna linnapea kuulub teadupärast Keskerakonda. Juhul kui Keskerakond ei toeta seda eelnõu siin saalis, kas siis seda võib võtta kui Riigikogu liikmete umbusaldusavaldust oma erakonnakaaslasest Tallinna linnapea suhtes?\nSuur tänu selle kommentaari eest, et selgitasid algatajana, mis selle eelnõu mõte on. Mis puudutab Tallinna, siis Tallinna linnapea Mihhail Kõlvart on ju tõesti toonud Tallinna kontekstis valupunktina välja just need probleemid, mida üritatakse selle eelnõuga lahendada, selles mõttes, et antakse võimalus – just nimelt võimalus – lahendada neid kitsaskohti, mis Tallinna linna vaates võiksid elu korraldamisel olla. Kuidas, mismoodi ja milliseid otsuseid teevad täna saalis istuvad Keskerakonna liikmed ja kas, ütleme niimoodi, see mõjutab kuidagi nende erakonna sisekliimat? Keeruline öelda.\nSuur tänu, hea juhataja! Hea ettekandja! Tõepoolest, Tallinna kohta oleme siin üht-teist kuulnud, oleme kuulnud vanalinna kohta, kus justkui peaks probleeme olema, aga Kuressaare kohta ma nii täpselt ei tea. Teie kui põline saarlane võib-olla oskate mind hoiatada, kuhu mul ei tasuks hommikul Kuressaares minna, kus suurem viinavõtmine ja tüli tegemine on.\nAitäh selle küsimuse eest! Väga lihtne vastus: Kuressaare kesk- ja südalinn, raekoja esine. See on see koht.\nAitäh, lugupeetud eesistuja! Lugupeetud ettekandja! Kas te olete arutanud ka seda, et anda kohalikule omavalitsusele rohkem otsustusõigust listeeriabakteriga nakatunud kalatoodete müügi ja ostu asjus?\nAitäh küsimuse eest! Ei ole arutanud.\nAitäh, hea eesistuja! Mõtlesin ka küsimuste ajal, mis on see tegelik probleem hommikuti, kas kooliteel on ohtlikud olukorrad või on need inimesed, keda poe ümbruses nähakse, ebameeldivad. Me kõik tuleme Eestimaa eri piirkondadest. Kui Tallinnas näiteks mõni Riigikogu liige hommikul sellise poe ukse taga on, siis see ilmselt koolilapsi väga ei hirmuta. Hirmutaksid koleda välimusega inimesed, kes ei pruugi üldse juua neid alkohoolseid jooke, mida meie alkoholiks peame. Nemad kasutavad suuloputusvett ja muid asju, millel üldse piiranguid ei ole. Kas te ei võiks oma eelnõu täiendada ja lisada sinna sellised vägijoogid, mida tarvitavad need päris koleda välimusega inimesed?\nHea küsija! Teil on suurepärane võimalus täna hääletada selle eelnõu menetlusse jäämise poolt ja teha muudatusettepanek.\nAitäh! Ma pean siin kuulama küsimusi ja podinat meie mängukonservatiividelt teemal, mis asi on liberalism ja kuidas piirangud mitte kuidagi ei ole mõeldavad. Palun ütle, kas liberalism tähendab piirangute puudumist või veel midagi?\nMinu seisukohalt ei ole liberalism piirangute puudumine. Teatud piirangud on liberalismi puhul väga olulised.\nAivar Kokk, palun küsimus!\nAitäh, hea juhataja! Hea ettekandja! Küsin lihtsalt informatsiooni saamiseks. Kas selle eelnõuga on mõeldud, et absoluutselt kõikides kohtades piiratakse alkoholi tarbimise ja müümise võimalust? Kas see on nii ainult kohvikutes, söögikohtades, või kas see on nii ka kasiinodes? Ma saan aru, et kodud sinna alla ei lähe, aga kas kasiinod näiteks lähevad?\nAitäh, hea Aivar! Sina, kes sa oled tugev kohalike omavalitsuste autonoomia toetaja, kindlasti, ma usun, hääletad selle poolt, et see eelnõu jääks menetlusse. See eelnõu annab kohalikule omavalitsusele võimaluse määrata aega ja kohta (juhul kui on vajadus), kus ja millal seda piirangut kehtestada.\nHeiki Hepner, palun teine küsimus!\nHea ettekandja! Kindlasti te seda eelnõu tehes mõtlesite ka selle peale, kuidas see võiks ikkagi mõjutada salaalkoholi kasutamist. Mis te arvate, kas sellel eelnõul ka sellele mingit mõju võiks olla?\nAitäh küsimuse eest! Need kolm ja neli tundi, mille võrra selle eelnõu seadusena vastuvõtmine annaks võimaluse piiranguid kehtestada, minu arvates salaalkoholi müügile ega tarbimisele mingit mõju ei avalda.\nAitäh, hea istungi juhataja! Hea ettekandja! Ma arvan, et tegemist on tõesti eelnõuga, mis väärib suuremat arutelu ja võib olla sisuliselt päris hea. Aga ma vaatan, et ka ettekannet tehes sa päris tihti viitad sellele, et sul puudub selline laiem vaade või mõjuanalüüs. Minu küsimus on see: kas sa oled arutanud ka 79 omavalitsusega, milline on nende laiem soov selle seaduseelnõu raames? Kui palju võiks olla neid omavalitsusi, kes tahaksid sellist võimalust, ja kui palju on neid, kes ei taha? Meil on siin jutust täna läbi käinud kaks omavalitsust, aga kaks omavalitsust 79-st tundub väga väikese protsendina. Kas sa seda kodutööd ka oled teinud?\nAitäh küsimuse eest! Meedia baasil saan ma aru, et Tartus ei olevat nagu seda probleemi, vähemalt praegu, aga võib-olla tulevikus on. Olen vestelnud omavalitsuste esindajatega ja keegi ei ole konkreetselt öelnud, et see eelnõu hakkaks kuidagimoodi nende õigusi või kohustusi piirama. See annab jälle võimaluse ja nad ütlevad, et jah, tulevikuvaatest oleks nende arvates mõistlik see seadus vastu võtta. Kui me kehtestaksime korra või seadusepügala, et nad kõik peavad seda tegema, siis oleks hoopis teine asi. Täna antakse võimalus. Seda asja nähakse vabadusena, võimalusena, mitte kohustusena.\nHea juhataja! Hea ettekandja! Ma olen omavalitsuse volikogus olnud – ma ei tea, kui palju siin saalis selliseid inimesi on – mõne päeva pärast 30 aastat. Aga teiselt poolt olen ma ettevõtja. Kui ma seda seaduseelnõu loen, siis tekib mul küsimus, kas siin ei teki konflikt, et omavalitsus võib hakata eri ettevõtlusvorme ebavõrdselt kohtlema, kui kuskil soovitakse kaotada, ütleme, baarides alkoholi müümine või tarbimine, aga samas kasiinodes jäetakse see võimalus alles. Minu isiklik arvamus on – me oleme siin mõne teisegi seaduse arutelul selle pärast kakelnud –, et ettevõtlust tuleb kohelda võrdselt. Ei saa olla nii, et ühele antakse õigus ja teisele ei anta. Miks praegu on selles eelnõus niimoodi, et omavalitsusele jäävad täiesti lahtised uksed? Teoreetiliselt on nii, et, ütleme, kohvikule kehtestatakse piirang, aga kui paned uksele sildi "Restoran", siis ei kehtestata. Omavalitsused võiksid hakata niimoodi tegema. Kui kehtestada keeld, siis peaks olema tõesti nii, et see, teine või kolmas asi keelatakse kõigis ettevõtlusvormides, alates bensiinijaamast ja lõpetades kasiinoga.\nHea Aivar! Kehtiva seaduse järgi on kohalikul omavalitsusel võimalik juba seda piirangut rakendada. Me räägime täna kolmest ja neljast tunnist, et anda veelgi laiemat ajalist võimalust seda piirangut kehtestada, kui vajadus on. Me ei tee midagi uut. See on lihtsalt lisavõimalus, mis antakse kohalikule omavalitsusele, mitte midagi uut.\nSuur tänu! Tallinnas on Reformierakond pakkunud välja sellise mõtte, et linnal võiks olla öölinnapea, kes vastutaks ööelu edendamise ning öise ettevõtluse ja korra eest. Kas ma saan õigesti aru, et kui uusi keelde kehtestatakse, siis öölinnapea ülesanne tulevikus on kontrollida nendest kinnipidamist?\nSuur tänu, Raimond, küsimuse eest! Aga me ei kehtesta siin saalis lisakeelde, vaid me anname juurde lisavõimalusi kohalikule omavalitsusele, kui ta soovib seda keeldu rakendada. See on hoopis teine lähenemine.\nTänan, hea aseesimees! Hea ettekandja! Kuigi see ei ole selle päevakorrapunkti teema, küsin ma, kas oleks mingil määral võimalik ka selle muudatuse raames näiteks luua see olukord, et me ei võrdsusta enam alkoholivabasid tooteid alkohoolsete toodetega. Näiteks, alkoholivaba õlu on meil praegu 18+ ja sellega me jätame noortele mulje, et karske eluviis on perverssus.\nAitäh küsimuse eest! Jälle on kommentaar selline, et kui eelnõu jääb menetlusse, siis on lugupeetud Riigikogu liikmel võimalus teha muudatusettepanek.\nTõnis Mölder, teine küsimus, palun!\nAitäh! Hea ettekandja! Teie head erakonnakaaslased, kes Tallinna Linnavolikogus tööd teevad ja innuga teevad, tundsid siin siirast muret Keskerakonna siseelu pärast, kas siin on tekkimas mingit konflikti või midagi muud säärast. Ma julgen neile küll väita, et Keskerakond on täna ühtsem kui eales varem.\nAga minu küsimus teile on pigem see: kas me saame olla kindlad, et Reformierakonna fraktsioon, juhul kui Tallinnas selline eelnõu lõpuks volikokku jõuab, ka ühtselt toetab Tallinna Linnavalitsuse ettepanekut ja on kui üks mees keskerakondliku Tallinna linnavõimu ettepaneku taga?\nAitäh küsimuse eest! See küsimus on kindlasti mõeldud Tallinna Linnavolikogu Reformierakonna fraktsioonile ja mina sellele kahjuks vastata ei saa.\nTarmo Kruusimäe, palun teine küsimus!\nTänan, hea aseesimees! Hea ettekandja! Kuidas teile tundub, kas see on okei, kui suurtel maratonidel pärast finišeerimist pakutakse sportlastele ja sportlasehakatistele alkoholivaba õlut?\nSee ei ole kuidagi seotud selle eelnõuga, aga minu isiklik arvamus on, et seda ei peaks tegema.\nRaimond Kaljulaid, palun teine küsimus!\nSuur tänu! Ma veel pisut küsin, mõeldes tuleviku peale. Kui Eesti peaks näiteks kunagi legaliseerima ka kanepi tarvitamise, kas seda seadust tuleks siis täiendada, et vastavalt sellele kellaajale, mida te ette näete selleks, et oleks täiendavalt võimalik keelata ja piirata alkoholimüüki, tuleks siis ka keelata ja piirata näiteks kanepitoodete müüki või tarbimist?\nAitäh! See ei ole selle eelnõu teema.\nAitäh, lugupeetud istungi juhataja! Austatud ettekandja! Te kiitsite seda eelnõu, et see on suurepärane eelnõu. Aga alati tuleb n-ö tunda kõiki asjaolusid. Kui mitu inimest selle eelnõu algatajatest on alalised baaris käijad või, ütleme, on alkoholitarbimises, niimoodi, tuntavas olukorras, et teada tegelikku olukorda?\nSee on väga keeruline küsimus, ma ei ole sellist küsitlust läbi viinud. Ma saan rääkida ainult iseendast. Mida vanemaks ma saan, seda harvemini ma baaris käin, ja seda sellest tulenevalt, et kui kõrtsis algab elav muusika peale öösel kell kaks või kell üks, siis selleks, et nii kaua üleval olla ja lõbusas meeleolus mingi seltskonnaga seal istuda või selleks kellaajaks lõbustusasutusse minna, kahjuks ei jätku enam energiat. See on minu isiklik kogemus. Teistest algatajatest rääkides jään ma vastuse võlgu.\nAitäh, lugupeetud ettekandja! Rohkem küsimusi ei ole. Nüüd palun siia kõnetooli kaasettekandjaks Sven Sesteri, majanduskomisjoni esimehe.\nLugupeetud juhataja! Head kolleegid! Majanduskomisjon arutas seda konkreetset temaatikat oma koosolekul esmaspäeval, 18. novembril. Eelnõu algatajate esindajaks oli siis, nii nagu on ka siin täna, Kalle Laanet. Lisaks oli kohale tulnud Maaeluministeeriumi kaks esindajat. Protokolli huvides ütlen, et need olid Maaeluministeeriumi põllumajanduspoliitika osakonna juhataja Kristel Maidre ja sama osakonna põllumajandus- ja toidusektori arengu büroo juhataja Janeli Tikk.\nKomisjonis Kalle Laanet loomulikult tutvustas eelnõu sisu, mida ma ei hakka üle kordama. Oli erinevaid küsimusi. Küsimusi oli vähem kui siin saalis, kindlasti on see seotud ka sellega, et komisjonis on vähem inimesi. Aga küsimusi siiski oli.\nMa annan ka ülevaate, millel me komisjonis rohkem peatusime. Nimelt sooviti teada, miks see muudatusettepanek on just nüüd Riigikogusse tulnud, miks seda temaatikat ei ole Reformierakond varem esile toonud. Eelnõu algatajate esindaja Kalle Laanet ütles, et ollakse liikumas selles suunas, et ühiskonnas tarbitakse järjest vähem alkoholi, ja suhtumine alkoholitarbimisse ning ka ühiskond laiemalt on pidevas muutumises. Uuriti seda, kas eelnõu algatajad ei näe ohtu, et iga kohalik omavalitsus saab kehtestada oma reeglid, mistõttu võib tekkida ebaaus konkurents. Kalle Laanet nentis, et selles mõttes on selline risk olemas, et üks kohalik omavalitsus võtab ühe positsiooni, teine võtab teise positsiooni ja selline võimalus omavalitsustel sel juhul tekib. Tunti huvi selle vastu – sama küsimus, mis täna ka siin saalis kostis –, kas piirang kehtib sel juhul sellel konkreetsel territooriumiüksusel igal pool võrdselt või on mingeid erandeid. Samamoodi toodi näide just nendesamade kasiinode kohta. Eelnõu esindaja tõi selle näite puhul välja, et algatajate idee on reguleerida selliselt, et näiteks hotellide baarides alkoholimüüki ei piirata, et siiski jääksid, eriti ka territoriaalselt, mingid ettevõtlusvormid, mis võimaldaksid alkoholi müüa, aga osal ei oleks seda võimalust.\nTunti huvi selle vastu, kas erandid on iseenesest lubatud või on see ühetaoline kohtlemine. Eelnõu algataja ütles, et see peaks seaduse tasandil kohaliku omavalitsuse otsuseks jääma.\nUuriti täiendavalt, kas selline territoriaalne piirang, ettevõtetekeskne erisus, on ikkagi mõistlik, kui niisugune võimalus on, ja kas me ei peaks mõtlema sügavuti sellele, et see võib tekitada ka konkurentsierisusi. Eelnõu algataja ütles, et seda ei ole eraldi arutatud. Aga siis jõuti selleni, mida ka siin saalis öeldi, et sisuliselt püütakse anda kohalikele omavalitsustele täiendavalt ajalisi võimalusi, mitte reguleerida eraldi ühe või teise ettevõtlusvaldkonna konkurentsiolukorda.\nTunti huvi selle vastu, kas kella kolme ajal öösel alkoholimüügi lõpetamine parandab ööelukultuuri, kui tõesti vahetult enne müügipiirangu algust ostetakse laud alkoholi täis ja sel juhul juuakse ikkagi hommikuni. Eelnõu algataja jõudis selleni, et eelnõu eesmärk on anda kohalikule omavalitsusele lisaõigusi müügi piiramisel, kui ta seda teha soovib. Eelnõu ei reguleeri, mis kell ja millisel territooriumil konkreetseid piiranguid sätestatakse.\nKomisjoni liikmed nentisid, et pigem nähakse seda võimalikku piirangut sellisena, et seda mitte teha kohaliku omavalitsuse tasemel, vaid võiksime rääkida pigem n-ö üleriigilises kontekstis. Komisjon võttis arutelu kokku niimoodi, et tulekski vaadata laiemat pilti. Mitmed komisjoni liikmed, nagu ma ütlesin, mainisid, et kui üldse nii kaugele jõuda, siis pigem tuleks vaadata seda laiemalt.\nAhaa, veel tunti huvi selle vastu, kas Vabariigi Valitsusel on olnud plaani alkoholimüügi võimalikuks üleriigiliseks piiramiseks just nimelt nende kolme või nelja tunni jooksul vastavalt kas tööpäeva või puhkepäeva eelsel ajal, et kas on peetud mingit plaani või olnud mingit tegevust. Praeguse informatsiooni järgi oli vähemalt majanduskomisjonis küll teadmine, et sellist tegevust ei ole üheski ministeeriumis. Ka Maaeluministeeriumi esindajad kinnitasid, et kuskil ei ole töögruppi, kes selle teemaga konkreetselt tegeleks.\nSiis olid poolt- ja vastuargumentidega kõned, n-ö arvamusavaldused, mitte enam küsimused. Eelnõu algatajate esindajad toetasid seda eelnõu enne hääletust. Osa komisjoni liikmeid tõi välja selle, mis on need kitsaskohad konkurentsi kontekstis, eri piirkondade erineva regulatsiooni kontekstis, kuni selleni välja, et omavalitsuste vahelised erinevused võivad tekitada ühel hetkel isegi mingit alkoholiveoteenust.\nLõpuks jõuti ettepanekute hääletuseni. Need ettepanekud olid sellised. Kõigepealt otsustati saata see eelnõu päevakorda tänaseks, 5. detsembriks. Selles oli komisjonis ilus korralik konsensus, kõik olid selle poolt. Ettekandjaks määrati Sven Sester, selles oli jällegi konsensus, kõik olid selle poolt. Viimane ettepanek oli see, et algatajad nentisid, et nad tahaks eelnõu esimese lugemise lõpetada. See pandi hääletusele ja tekkis olukord, kus nenditi, et eelnõu tuleks tagasi lükata ja esimest lugemist mitte lõpetada: 5 olid selle poolt ja 4 olid vastu. Nii et komisjon jäi lõpuks seisukohale, et praegu ei tuleks seda eelnõu menetleda.\nÜks lisanüanss oli ka. Kui me arutlesime sellel teemal, kas ministeeriumides on sel teemal mingeid töögruppe olnud või mitte, siis me nentisime, et kui täna suur saal seda eelnõu ei toeta, nii nagu komisjon ettepaneku tegi, siis kindlasti majanduskomisjon teeb ministeeriumidele ettepaneku, et nad teeksid töögrupi ja analüüsiksid sisulisemalt ja sügavamalt, kas on probleeme sellel teemal, ja kui on, siis millised on võimalikud lahendused. Aitäh!\nKaasettekandjale küsimusi ei ole. Aitäh kaasettekandjale! Meil on nüüd aeg avada läbirääkimised. Läbirääkimisteks on ilmutanud soovi Jürgen Ligi. Palun!\nAustatud juhataja! Austatud kolleegid! Ma juhin tähelepanu, et siin saalis on igati lubatud teha nalja, aga ei ole lubatud rääkida lolli juttu. See kõik protokollitakse ja kui ka debati tase ikkagi väga langeb, ajalugu talletatakse. Soovitan ka seda eelnõu siiski tõsiselt menetleda, mitte küsida täiesti asjasse puutumatuid küsimusi, mitte väita, et alkoholipoliitikaga võib tegeleda ainult joodik, nagu EKRE arvab, ja samuti mitte lõpetada oma ettekannet suure avaldusega, et see eelnõu tuleb välja hääletada, selleks et saaks moodustada komisjoni. Võtame oma tööd tõsiselt!\nKüsimused olid esimeses pooles aina liberalismi teemal. Konservatiivid, nagu nad ennast nimetavad, arvasid, et nad panevad selle sildiga kellelgi suu kinni ja sellele küsimusele ei ole vastuseid. Liberalism ei tähenda piirangute puudumist, liberalism tähendab piiranguid, mis kaitsevad kaaskodanike vabadusi. Alkoholipoliitika üks tuumi peaks kõigi erakondade jaoks olema see, olgu nad konservatiivid või sotsid või liberaalid, et kuigi alkohol on lubatud, ei ole lubatud kahjustada sellega teisi. Selle piiri tõmbamine on nimelt see, mille üle peaks ka selle eelnõu puhul vaidlema. Meie oleme oma eelnõu esitanud põhjusel, et hommikul on üks mõnetunnine auk, kui omavalitsusel puudub voli piirata teiste häirimist, teiste kahjustamist. Liberalismi üks aluspõhimõtteid on ka see, et otsused langetatakse võimalikult kodanikule lähedal ja omavalitsuste roll on suurem.\nNii et ärge tulge meile ideoloogilisi loenguid pidama, vaid rääkige asjast. See aeg, kui ka minu erakond kasutas sõnu, et seda ei saa teha sellepärast, et nii on liberaalne, on ammu läbi. Mina aitasin sellele kaasa, ma alati sekkusin. Aga miks see on vastuolus liberalismiga ja mis see siia puutub? Ega siis liberalism pole universaalne retsept mis tahes üksikküsimuste puhul, vaid see on üldprintsiip, mis peab arvestama kõiki kaalutlusi. Omavalitsuse otsustusõigus on see, mis, kui soovite, on liberaalne, aga minu arust ei ole see kõige tähtsam.\nJoomine ise ei ole mingisugune väga liberaalne tegevus kaaskodanike suhtes ja siin on vaja piiranguid. Ma ei saanud päriselt seda väitlust viia korrakaitseseaduse teemale. Ma vihjasin oma küsimuses sellele, et seal on säte, mis ütleb – ma kahjuks ei ole ise jurist ja mul ei ole paragrahvid peas –, et alkoholitarbimine avalikus ruumis on keelatud kodanikke häirival moel. Selliseid printsiipe peaks arvestama ka omavalitsus, kui ta oma otsuseid langetab. Seejuures ei arva ma kuidagi – siin ma küll ei esinda kõigi esitajate arvamust –, et seda peaks kuidagi öörahuga siduma. Rumal on see seepärast, et kui alkoholimüük ei ole öörahuga seotud, siis ei saagi siin seda analoogi tuua või paralleeli kehtestada. Öörahu ei ole see printsiip, mille alusel võiks öelda, millal sa võiksid kaaskodanikke häirida, eks ole, millal sa ei tohi ja siis ülejäänud ajal tohid. Alkoholi tarbides, igasuguseid pidusid pidades peaks meil olema ju meeles, et me ei tohi teisi häirida ega kahjustada. Siin ongi see omavalitsuse otsustusõigus. Kui on sellised müügikohad, kus tarbitakse alkoholi ja häiritakse avalikku korda, minu poolest minnakse vastuollu moraaliga – siin on räägitud lasteasutustest, koolidest ja eeskujust, mida pakutakse –, siis miks mitte, rääkige mulle ära, miks ei võiks omavalitsus seda piirangut rakendada, kui tal on igasuguste piirangute luba.\nMuidugi on täiesti totter rääkida siin, et see kuidagi turismi puudutab, see kuuest või seitsmest kümneni hommikul joomine. Kas see on nüüd Eesti Nokia? Martin Helme arvab, et alkoholiaktsiis on see, mille vähendamine tagab majanduskasvu. Ma ei ole sellega nõus ja ma ei ole nõus ka sellega, et hommikujoomarlus on see turism, mida Eesti vajab, või et see üldse kuidagi on mingisugune tegur. Aitäh!\nAitäh! Tarmo Kruusimäe, palun kõne puldist!\nHea aseesimees! Head töökaaslased! Head endised topsivennad, kellega on ikka kilode viisi soola ära söödud! Alkoholism on raske haigus, mis kulgeb lõbusalt. Paraku kulgeb see lõbusalt just selle inimese arvel, kes seda alkoholi võtab. Kui Tallinnas olid menetluses sellised eelnõud, et alkoholimüügipunkt ei peaks olema kooli või lasteasutuse vahetus läheduses, näiteks nagu Paldiski mnt 51, kus on laste turvakodu ja samas hoones on Regalia napsupood, siis on mulle täiesti arusaamatu, kui me räägime, et me võitleme alkoholismi vastu. Või siis Tõnismäel see pood, mis on 85 sammu prantsuse lütseumist. Direktor Lauri Leesi ütles, et see on tema laste lemmikpood. Täna me menetleme seda, millal peaks tegema pausi. No paus tuleb alati siis, kui keegi enam raha juurde ei laena või kui seltskond on ära tüüdanud. See, kui sa ühe ukse kinni paned ja kuskile teise kohta saadad, on kehv.\nTäna on muidugi olukord selline, mida te ilmselt kõik teate. Ütleme, et meil tuleb siin hea pidu, me läheme kuskile jätkupeole, siis veel ühele jätkupeole. Enne seda, kui seda head mõtet, mille me oleme ära otsustanud, kinnitada veel ühe väikese klõmmiga, tuleb välja, et peab minema kasiinosse, aga kasiinosse minnes me peame ennast identifitseerima ID-kaardiga, mis tähendab, et unustage ära igasugused laenud, sest te olete juba registris. Kuhu me siis need inimesed saadame? Aga kas me peame neid inimesi kuhugi saatma?\nVaatame, millest probleem tekkis. Väga paljud inimesed on soetanud endale Tallinna vanalinna korteri ja neid häirib, et teistel inimestel on lõbus ja nad on ülemeelikud. Osta endale siis kuuekordne klaas! Või sa tõesti mõtlesid, et kui sa tuled vanalinna, ostad korteri, siis hommikul sul ilusasti ööbik laulab, rohutirts saeb enda viiulit ja konn krooksub? Me tegeleme probleemide lahendamisega hoopis teistpidi. (Valab vett klaasi.) Näete, ma julgen öelda, et mina joon täna Riigikogu puldis alkoholivaba viina, sest alkohol on siit viinast välja võetud ja järele on jäänud puhas H2O. Pidu saab igatepidi pidada. Ma arvan, et meie ei peaks hakkama seda reguleerima.\nMa olen kuulnud korteriühistute arutelusid, kus inimesed ütlevad, et nad ei soovi enda maja lähedale laste mänguväljakut, sest lapsed kilkavad. Kas te teate, kes kõige esimesena ära keelatakse, kui rajatakse mõni avalik väljak? Need on rulatajad. Detailplaneeringusse pannakse kirja, et seal on tore rulatada, aga esimese asjana keelatakse see ära. Miks me kogu aeg keelame? Ma ei näe, et see midagi lahendaks. Läheneme ikka sellele probleemile nii, et kui mõni on selline inimene, et teda häirivad mõned asjad, siis las häirivad. Mina ütlen, et minul ei ole ühtegi valijat, kes ütleks, et see on praegu probleem, mis vajaks lahendamist. Ausalt. Teie terviseks ja lahkunud topsivendade terviseks! (Joob vett.)\nJürgen Ligi, mispärast?\nMul on protseduuriline küsimus. Kas ma saaks kuidagi protseduuri kohaselt paluda saalilt vabandust, et meie esitatud eelnõu ajas ühe inimese nii pöördesse, et ta hakkas sellist juttu rääkima? Kas protseduur lubab vabandust paluda? (Hääl saalist: "Kirjalikult.")\nProtseduur lubab, isegi mitte ainult protseduur, vaid igasugune käitumine lubab alati vabandust paluda, kui tahtmist on. Oleme läbirääkimised lõpetanud. Rohkem kõnesoove ei ole.\nMe läheme lõpp-protseduuri juurde. Juhtivkomisjon on teinud ettepaneku eelnõu 83 esimesel lugemisel tagasi lükata. Me valmistume hääletamiseks.\nNii, ettevalmistusaeg on täis. Panen hääletusele juhtivkomisjoni ettepaneku eelnõu 83 esimesel lugemisel tagasi lükata. Palun võtta seisukoht ja hääletada!\nTagasilükkamise poolt hääletas 43 Riigikogu liiget, vastu 20. Eelnõu 83 on menetlusest välja arvatud ja jääb ootama paremaid aegu. Istung on lõppenud, nagu kõik juba isegi aru said.\nIstungi lõpp kell 11.22.


Alltech omandas Iirimaa juhtiva farmilahenduste tootja Keenan`i - Põllumajandusuudised\nAlltech omandas Iirimaa juhtiva farmilahenduste tootja Keenan`i\nKeenan`i söödamikser (InTouch tehnoloogiaga), tuntud farmides ka kui “roheline masin,” on teeninud Iirimaa farmide usalduse.\nAlltech nõustus üle võtma Iirimaa juhtivaima põllumajanduslahendusi pakkuva ettevõtte Keenan. Keenan, nüüd osa Alltech`i perekonnast, on omakorda 14. ettevõte, mis alates 2011 aastast on Alltech`iga liitunud.\n“Keenan grupp on Alltech`i sõber juba aastaid. See on lugu kahe suure Iiri, globaalselt mõtleva ettevõtte ühinemisest. Iirlasena, on mul väga hea meel tervitada tulemast Keenan`i meie perekonda, sest koos saame pakkuda parimaid tehnoloogilisi lahendusi meie rahvusvahelistele klientidele,” ütles Dr Pearse Lyons, Alltech`i asutaja ja president. “Alltech`i teaduslik innovatiivsus ning Keenan`i tugevus tootmises ja tehniline oskusteave annab meie klientidele võiduka eelise olemaks põllumajanduslikus tootmises efektiivsem ja kasumlikum.”), tarbijale (Consumer) ning keskkonnale (Environment) - eesmärki aitab ellu viia ligikaudu 5000 töötajat üle maailma.\nAlltech`i ja Keenan`i ühine kasvustrateegia hõlmab sööda- ja söötmistehnoloogiaid, parandamaks söödaväärindust ja karja tervist ning söödaratsiooni koostamise edasiarendamist.“Keenan`i jaoks tuleb ühinemine Alltech`iga väga põneval ajal,” rääkis Alltech`i tegevdirektor Alric Blake. “Otsime alati võimalusi kuidas Alltech`i kaubamärki paremini otse farmeriteni, meie lahendustest otseselt kasusaajateni viia, olgu nad siis taime- või loomakasvatajad. Teadus ja tehnoloogia on meie tegemiste eesliin. Keenan`i liitumine tugevdab meie võimalusi toomaks söötmislahendusi otse farmi!”Keenan`i peakontor jätkab oma senises asukohas Borris, Co. Carlow, Iirimaal. Alltech ja Keenan üheskoos, annavad Iirimaal tööd peaaegu 300-le inimesele, ülemaailmselt aga ligikaudu 5000-le.MIS ON MIS: Alltech\nAsutatud 1980. aastal Iiri ettevõtja ja teadlase Dr. Pearse Lyons`i poolt, on Alltech juhtivaimaid loomatervishoiu ettevõtteid maailmas, mille edu põhineb teaduslikul innovatsioonil. Üle maailma, ligi 100 tootmishoonet, teeb Alltech`ist suurima eluspärmi ja orgaaniliste mineraalide töötleja ja tootja ning Kentucky`s USA asuv vetikate tehas on esimene sellesarnane globaalsel turul. Ettevõtte ACE printsiip on aluseks loomaks lahendusi, mis on ohutud loomale (Animal\nAlltech on ainus eraomandis olev ettevõte TOP 5 loomatervishoiu ettevõtete seas. Siin peitubki Alltech`i eelis konkurentide ees- kiire kohanemisvõime vastavalt kliendi vajadustele ning võime jääda kindlaks teaduslikele uuendustele ning pikaajalistele eesmärkidele.


Asukoht tuiksoonel tagas tehnopargile arengu ka kriisiajal - Logistikauudised\nTallinnas ja Harjumaal on kokku ligi 40 tööstus- ja logistikaparki. Hea tehnopark asub nii klientide, äri, kui seal töötava personali jaoks logistiliselt sobivas kohas.\nTallinna ja selle lähiümbruse olulisemad tööstuspargid\n* Keila tööstuspark Suurus: 48 ha, kogu ala on aiaga piiratud kinnine territoorium, mida valvab turvafirma\n* omanik: AS Harju KEK * tuntumad ettevõtted: ABB AS, AS Eesti AGA , AS Glamox HE, AS Ensto Elekter * ülevaade: üks vanemaid sellel eesmärgil arendatud alasid - ehitati juba 1956. Ainuke park, kus on üks operaator ja kuhu on koondunud ettevõtted, mis üksteist täiendavad.\n* Tänassilma tehnopark Arendaja: Mergo Holding\n* Tuntumad ettevõtted: Silber Auto, Citroen jpt * ülevaade: rajamist alustati 2002. Ehitati kolmes etapis, millest kõik on valmis ja enamik müüdud. Kinnistute omanikud ja üürnikud on pargiga rahul, sest liikumist on vähe. Vakantsus on väike, pinnad täituvad suhteliselt kiiresti. Arendaja on rajanud ka Muuga ja Vaida tehnopargi.\n* Mõigu tehnopark Arendaja: Mõigu Tehnopark\n* krunte: 59, suurus 1411-10 000 m2 * vabu krunte 12 * Tuntumad ettevõtted: A2-Autowelt OÜ, Filter AS, Korea Auto AS * ülevaade: trasside ja teede rajamisega alustati 2004. aastal. Esimesed kinnistud müüdi juba aastal 2003. Enamik hooneid on ehitatud 100% enda tarbeks. Kinnistute omanikud on pargiga rahul. Sama kehtib üürnike kohta, sest liikumist on vähe. Vakantsus on väike ja park täitub mõistliku aja jooksul.\n* Rae tehnopark Arendaja: Merko\n* suurus: 52 ha * Krunte: 41, müüdud 28, neist hoonestatud 14, müügis veel 11 * hinnad: 0,47-3,28 eurot/m2 - krundid; 3,2-5 eurot/m2 - üksikud üüripakkumised; alates 19 eurot/m2 + liitumised - uued krundid * Tuntumad ettevõtted: Itella, Puumarket jt * ülevaade: enamikku hooneid kasutavad omanikud ise, need on ehitatud üürniku soovide järgi ja kaetud pika üürilepinguga. * Majad on enamasti ehitatud 2009, kuid ehitamine käib ka praegu. Kinnistute omanikud on pargiga rahul ja sama kehtib üürnike kohta, sest liikumist on vähe. Vakantsus väike, pinnad täituvad mõistliku aja jooksul. * Tõsi, seoses majanduse olukorra muutumisega on mõni juba ostu sooritanud firma tundnud huvi, kas nende ostetud kruntidele oleks huvilisi järelturul. Selle peamine põhjus on käivete vähenemine ning vajaduse puudumine olemasoleva tootmise/laokompleksi suurendamiseks. Probleemina on mainitud ka pankadest finantseeringu saamise keerukust. * Merkol on Tallinna ringtee ääres veel umbes 20 ha maad, kuhu nad on valmis huvi korral samasuguse tehnopargi rajama.\n* Tondiraba tööstuspark Asukoht: Lasnamäe\n* 100% müüdud * Ettevõtted: A-Selver AS, Baltika AS (ladu ja tootmine), Estel Elektro AS, Värvaltrans OÜ, Bombono OÜ, Avektra OÜ, Otto Bock Estonia AS ja Logistika Pluss OÜ * ülevaade: oma asukoha ja paindlike maksetingimuste poolest üks paremaid ja edukamaid tööstusparke.\n* Jüri tehnopark Arendaja: Kodu Grupp\n* Suurus: 37 ha, tööstuspindala 100 000 m2 * krunte: 42, suurus 2700-16 000 m2 * Hinnad: 3-7 eurot/m2 - üksikud üüripakkumised; 45 eurot/m2 + liitumised - praegu müügis olevad viimased 10 krunti * ülevaade: enamik maju valmis 2006/2007, viimased 2009. Suur osa hooneid on ehitatud üüriks või kasutatakse ise ühte osa ja ülejäänu antakse üürile. Kinnistutute omanikud on koha valikuga rahul. Vakantsus on väike, üürnikud samuti rahul.\nUued tööstusalad ootavad oma aega\n* Kaks parki Muuga sadama läheduses Kaks kõige suuremat tööstusparki, millel on detailplaneering tehtud ja mis ootavad investorit, asuvad Muuga sadama vahetus läheduses Põhjaranna tee ääres. Tallinna poole jääv park on suurusega 80 ha ja Muuga pool asuv 40 ha.\n* Esimest müüakse hinnaga 50 eurot/m2 (ilma kommunikatsioonideta). * Teine kuulub ASile Maardu Katlamaja ja on müügis hinnaga 12,15 eurot/m2 (ilma kommunikatsioonideta). * Kinnistutel on sarnane planeering. Kruntide suurus jääb vahemikku 5200-41 200 m2. Võimalus on osta etappide kaupa. Asukoht on mõlemal planeeringualal väga hea, sest lähedal on sadam ja raudtee. Samuti käib Peterburi maantee laiendamine ja ehitatakse Tallinna ringteed, mis ühendatakse otse Põhjaranna teega.\n* Tallinna tööstuspark Valmib ASil Trigon Capital, suurus ca 35 ha.\n* Asukoht Betooni tänava, Suur-Sõjamäe tee ja Tallinna ringtee vahelisel alal. * Kruntide suurus jääb vahemikku 6000-80 000 m2. Vajadusel pannakse käima oma bussid, mis veavad töötajaid linna ja tagasi. Praegu on see veel ilma kommunikatsioonide ja teedeta põlluala.


Hiie-Liin: "Do it for yourself!": Sügisele vastu\nPosted by Hiie-Liin at 1:00 PM\nmaarja August 30, 2016 at 1:10 AM\nHea näha, et keegi võistlejatest ka normaalses koguses puuvilju tarbib :)\nHiieL September 6, 2016 at 2:50 AM\nPiret August 30, 2016 at 2:59 AM\nSoovin Sulle edu võistlustel! Ja eks selle kaalu langetamisega on kõigil mure, ära lihtsalt üle stressa :)\nPiret Kyb August 30, 2016 at 10:29 AM\nPiret Kyb August 31, 2016 at 4:02 AM\nPiret Kyb August 31, 2016 at 4:03 AM\nHiieL September 6, 2016 at 3:06 AM\nBCAAd olen kasutanud peaaegu jõutreeningu algusest peale ja see on üks toidulisand, mille mõju reaalselt tunnen. Olen proovinud erinevaid, kuid lemmikud on Self tooted, mida saab Mybody poodidest (internetis, Audentese spordiklubis või Eedenis), Prismast, Sportlandist. Maitse poolest ei saa kindlasti alt minna õuna või virsiku BCAA DRINK MIX-ga. Virsiku oma ongi külmalt nagu jäätee. Neid on olemas kahes suuruses, niiet kui suurt ei julge kohe osta, võib väiksemat katsetada. Samuti on need testimiseks erinevatel üritustel tavaliselt - kindlasti ka Reebok Fitness festivalil.\nPiret Kyb September 6, 2016 at 11:12 PM\n(Magneesiumi preparaadis on 5,0 mg ja selles BCAA-s 3mg. Ja leidsin sellise teksti : "Päevanorm: 1,9–2,4 mg, ohutu päevane üldkogus 20–25 mg. B6-vitamiin on erinevalt teistest vesilahustuvatest vitamiinidest toksiline: kui 1–3 kuud tarvitada annuseid 300–600 mg, võib see põhjustada närvikahjustust, koordinatsiooni- ja mäluhäireid." Nii, et siis peaks vist ülejäänud toiduga koos isegi normi jääma? )\nSuur tänu vastuse eest! :)\nPiret Kyb September 7, 2016 at 10:16 AM\nHiieL September 10, 2016 at 4:52 AM\nTore kui meeldis - külmalt on eriti hea. Mu enda lemmik on jäätee oma, aga õun ka väga hea.


Õeke nägi suvel minu lapsele heegeldatud suvemütsi ja tellis oma pojale ka. Hakkasin kohe heegeldama ja sain mitmeid kordi harutada- kord ei meeldinud muster, kord sai liiga väike, siis liiga "kange". Lõpuks pika pusimise peale sai mütsike ikka valmis. Suhteliselt sügisel. Sai ka veidi suur, mis tegelikult polegi üldse paha, sest siis mahub ka veel järgmisel suvel ehk pähe.\nOskar tahtis tegelikult magama ja mütsi pähepanek talle ka ei meeldinud, seepärast saime pärast lapse tagaajamist ja meelitamist mõne sellise pildi.\nLõng kodustest varudest. Õde oli värvivalikuga rahul.\nTeel külla valmis kingituseks selline helkur- on ju pimedad ajad taas käes. Heegeldatud peenvillaste lõngadega.\nJa lapsele joonistati põsele selline lemmikputukas.\nsillulullu postitas @ 09:09 - Link - kommentaarid (2)


"Igas küsimuses, mida iganes me ei tee, põrkume me alati kokku probleemidega, mis on meiega opositsioonis," ütles Putin oma iga-aastasel pressikonverentsil Moskvas.\n"Ma olen juba Valdai klubi kohtumisel seda sümbolit näitena toonud - karu, kes kaitseb oma taigat. Teate, milles on asi, kui jätkata samade analoogidega? Mulle vahel tuleb pähe mõte, et äkki meie karuke peaks istuma vaikselt, mitte jahtima taigat mööda põrsaid, aga nosima omaette marju, meekest - võibolla siis jäetakse ta rahule? Aga ei jäeta! Sest eesmärk on ta iga hinna eest ketti panna," rääkis Putin.\nNiipea, kui see õnnestub, jätkas Vene riigipea, tõmmatakse tal hambad ja küüned välja. "Tänases mõistes on see tuumaarsenal. Niipea kui - andku jumal - see juhtub, pole ka karuke enam vajalik ja taigat hakatakse kohe puhastama," lisas Putin.\n"Asi on selles, et me kaitseme oma iseseisvust, oma suveräänsust ja õigust eksistentsile. Seda me peame kõik mõistma," lõpetas Putin oma mõistukõne.


Euroopa Liit toetab Venemaa saamist WTO liikmeks - DELFI\nEuroopa Liit toetab Venemaa saamist WTO liikmeks\nEuroopa Liit toetab Venemaa pääsemist Maailma Kaubandusorganisatsiooni WTO liikmeks täna Brüsselis toimuval tippkohtumisel, kus osaleb ka Venemaa president Dmitri Medvedev. WTO liikmeks võetakse Venemaa tuleva aasta lõpul.\nVenemaa on pidanud läbirääkimisi WTO liikmeks saamise üle 17 aastat, see on kauem kui ükski teine WTO liikmesriik. Praegu on Venemaa maailma suurim riik, mis ei ole selles organisatsioonis, kirjutab Reuters.\nEuroopa Liidu toetus Venemaa liikmelisusele on tähenduslik, sest Liit on Venemaa suurim kaubanduspartner. Kremli hinnangul on see momendil otsustav, sest Ameerika Ühendriikide toetus on Venemaal juba saavutatud.\nKõik takistused ei ole veel siiski Venemaa WTO liikmeks saamise teelt kõrvaldatud. Pooleli on läbirääkimised Euroopa Liidu jaoks väga olulistes ja keerulistes põllumajandusküsimustes, eriti just Venemaa maaharijatele makstavate toetuste osas. WTO üritab sarnaselt ELiga liikmesriikides põllumajandustoetusi koomale tõmmata.\nMõni nädal tagasi jõudsid EL ja Venemaa kokkuleppele Venemaa puutollide vähendamises, mis olid suureks takistuseks liitumisläbirääkimistel.\nMaailma Kaubandusorganisatsioonis on praegu 151 liikmesriiki ja organisatsiooni keskseks ülesandeks on rahvusvahelise kaubanduse reeglite paikapanek ja nende järgmise kontrollimine.\nVenemaa sputnikute allakukkumises süüdistatakse matemaatikuid\nKolm Venemaa sputnikut kukkus ookeani\nSuurbritannia parlamendist leiti Venemaa spioon


Ärimudel ja hinnakujundus ehk milline hind panna? - Sekretar\nÄrimudeli arendamise töötubades ei ole harvad need juhud kui hinnakujunduseni jõudes öeldakse, et “meie-valdkonnas-hinna-osas-midagi-uut-teha-ei-ole-võimalik”. Loomulikult ei ole see nii. Allpool on üks juhtimine.ee jaoks tehtud ülevaade Harvard Business Reviews ilmunud hinnakujunduse käsitlusest.\nTegutsedes tiheda konkurentsiga turul, kus eristumise võimalused on üha keerulisemad, on paratamatu, et Sinu potentsiaalsete klientide tähelepanu ostuotsuste tegemisel kipub liikuma hinnale. Hinnasõda või lihtsalt hinnaga konkureerimine pole aga teadupärast kuigi jätkusuutlik. Mida siis teha selleks, et klient uuriks lisaks hinnale ka toote teisi omadusi? Kuidas eristuda?\nMarco Bertini and Luc Wathieu kirjutavad HBR-is, et Sinu parim abivahend suunamaks kliendi tähelepanu ainult hinna pealt ära on… …hind. Hiljutine uuring tõestas, et on neli hinnastamise viisi, mis suunavad kliendi tähelepanu toote või teenuste selliste omaduste võrdlemisele nagu kvaliteet või vajadustele vastavus.\n•… muuta hinna sõltuvaks toote mingist omadusest – Goodyear kujundas rehvide hinnad lähtuvat rehvide prognoositavast maksimaalsest läbisõidust. Nad olid aastaid mures seetõttu, et kliendid ei teadvustanud endale Goodyeari arendustööd ning rehvide suurt vastupidavust. Kasuta seda strateegiat kui Sul on konkurentide eest mingi selge eelis millele soovid tähelepanu juhtida.\n•… tekitada kliendis uudishimu tootele teadlikult kõrge hinna panemisega, nagu seda tegi looduskosmeetika tootja Burt’s Bees, nende marginalid on 80-100% suuremad kui konkurentidel ning nad on väga edukad. Kui klient on harjunud, et tooted maksavad mingi kindla summa ning leiavad seejärel toote, mille hind on kõrgem, siis nad ei heida seda automaatselt kõrvale, vaid võtavad süvenemiseks aja ja vaatavad, millise lisaväärtuse tõttu on sellel tootel konkurentidest kõrgem hind.\n•… tükeldada hinna komponentide hindadeks - IKEA kasutab seda näiteks kui paneb eraldi hinna lauaplaadile ja -jalgadele. Sama lähenemist kasutavad nii odavlennufirmad kui näiteks kaabeltelevisiooni kanalid.\n•… panna kõikidele toodetele võrdse hinna – Apple iTunes’is maksavad kõik lood 0,99 dollarit. Ostja saab rahulikult keskenduda selle artisti otsimisele, mis talle enim meeldib. Uuringud näitavad, et kliendid ostavad fikseeritud hindade korral tegelikult rohkem.


Juhend: 5 šampanjatorti meistriks - Off White Blog\nTüüpiline šampanja poputamise hooaeg on seljataga, ehkki ka talve lõpp on tähistamist väärt. Meie sõbrad kell Meeste folio Singapur soovis mullitava asjaga piduliku hooaja jooksul paremini tutvuda, nii et nad said pimesilmad välja ja tõid flöödid õhtuks hästi manitsetud pimeda šampanja maitsmiseks, mis maitses kergemeelselt. Kommenteerisime, kui nina tegime ja kirjutasime, kuna meile meeldis tuua teile võhikute juhend šampanja juurde.\nG.H. Ema Cordon Rouge Brut\nMis see on: Kolme venna Jacobuse, Gottliebi ja Phillip Mummi poolt 1827. aastal asutatud majast on saanud Champagne'i piirkonna üks suurimaid tootjaid. Alates 2000. aastast F1 võidusõidu ametliku sponsorina on G.H. Mumm pakub šampanjapudeleid poodiumipidude tähistamiseks ja on sellest ajast alates turustanud end šampanjana, mis on loodud „tähistamiseks“. Pinot Noiri (45 protsenti), Chardonnay (30 protsenti) ja Pinot Meunieri (25 protsenti) seguga on G.H. Mumm Cordon Rouge Brut on väidetavalt hästi ümar, värskuse ja intensiivsuse peene tasakaaluga.\nMida me sellest arvasime: Kimp avaneb heledate lilleliste ja valgete puuviljase nootidega, enne kui neist saab suulae peeneid vanilje- ja karamellilisi vihjeid. Kokkuvõttes on see šampanja, mis annab kõik, mida šampanjalt oodata võiks: sile, värskendav ja paraja koguse mullidega. Sellegipoolest ei oma see eripära, mis eristaks seda. Paneeli kommentaarid hõlmavad järgmist: “sujuv”, “kergelt alla käima” ja “meeldivalt keskmine”.\nMis see on: Aastal 1772 pani maja asutaja Philippe Clicquot Gazette de France'i kuulutuse, kus teatas, et asutab Champagne'is veiniärikaupluse ettevõtte Clicquot nime all ja et ta pakkus, et ta soovib minna kuningriigi kõigisse nelja nurka. välismaistele šampanjaveinide peen maitse. Vaid 10 keldrimeistri lühike suund on viinud selle kvaliteedi poole, et tagada Veuve Clicquoti stiili jätkuvus: tugevus ja keerukus. See tugevus tuleneb maja Pinot Noiri (50–55 protsenti) intensiivsest kasutamisest Bruti kollase märgise jaoks, andes sellele agressiivseid ja jõulisi noote.\nMida me sellest arvasime: Šampanja lõhnab õuna-aroomidega, mis püsib kaua pärast seda, kui olete esimese lonksu võtnud. Üldine üksmeel oli selles, et maitsed, nagu vanilje- ja õunamarjad, ning kreemjas suutäis eristati selgelt. Paneeli kommentaarid hõlmavad „häid, kuid mitte hämmastavaid”, „laia valikut maitsvaid maitseaineid” ja „meeldivaid, kuid suhteliselt lühikese viimistlusega”.\nMoët ja Chandon Brut Impérial\nMis see on: Moët & Chandon on üks Champagne'i vanimaid Grandes Marques. Claude Moëti poolt 1743. aastal asutatud Moëtide majas on täna kogu Champagne'is ulatuslikud viinamarjaistandused, mis toodavad aastas üle 30 miljoni pudeli. Loodud enam kui 100 erinevast veinist, on see šampanja tasakaalustatud segu 30–40 protsendist Pinot Noirist, 30–40 protsendist Pinot Meunierist ja 20–30 protsendist Chardonnay'st, muutes selle väga erksa puuviljasuse ja elegantse küpsusega.\nMida me sellest arvasime: Moët & Chandon Brut Impérial uhkeldab tugevate tsitruseliste nootidega, kuid sureb peaaegu sama kiiresti kui suulae külge. Suuümbruses oli oodatust pisut rohkem hammustust, millest ilmselt põhjustas ka üks panellist soovitatud „liigsed mullid, mis tundusid kihisevam kui peaks”. Tugeva magususe tõttu lepiti üldiselt kokku, et pärast kolmandat klaasi tunneb see end pigem “jelakina” (termin, mis kirjeldab, et see on küllastunud millegi liiga rikkaga).\nMis see on: Šampanja Épernay piirkonnas toodetud ja aastast 1811 pärinev Perrier-Jouët toodab pidevalt suurepäraseid šampanjasid, mille stiiliga meeldib kiidelda - lilleline, stiilne ja teemantlõigatud. Kasutades oma valdavalt Chardonnay segu, mis on koristatud parimatelt Côte des Blanci proovitükkidelt, ilmutab Perrier-Jouët Grand Brut peent lille- ja puuviljalõhna, mis sobivad hästi kokku Bresse linnuliha maitsetega ja vanilje nootide magususega.\nMida me sellest arvasime: Selle šampanja üldine arvamus oli, et see oli rafineeritud ja tasakaalustatud “virsiku” ja “ploomi” puuviljalise aroomiga. See tuli kokku kui peen vein ja polnud üldse mullitav, mis “ei anna talle palju suhu”. Kokkuvõttes on Perrier-Jouët Grand Brut rafineeritud šampanja, mis - nagu üks panellist üsna tabavalt kirjeldas - on nagu rafineeritud, kallihinnaline tai tai kes on nii salapärane ja keeruline, ei saa te aidata, kuid tunnete end selle järele.\nMis see on: Piper-Heidsieck Maison asutas Florens-Louis Heidsieck 1785. aastal Reimsis. Ta oli iseõppinud mees, kellest sai üle uskumatu ambitsioon "teha kuvee kuninganna vääriliseks".Aastate jooksul arendas Piper-Heidsiecki šampanja oma identiteeti ja oli maine, et ta on klassikaline, struktureeritud, täidlane ja lõhnav ning puuviljasete nootidega, mida iseloomustab tema Cuvée Brut, mis koosneb enamikust Pinots Noirsist, sisaldades enam kui 100 puru Champagne'i piirkonnast ja Pinots Meuniers Grande et Petite Montagne de Reimsi piirkonnast. Pärast esmakordset ilmumist 1934. aastal filmis “Kõrbepojad” ja Marilyn Monroega, kes kuulutasid kuulsalt, et ärkavad koos klaasi Piper-Heidsieckiga, on Maisonil olnud pikka aega seos filmiga.\nMida me sellest arvasime: Julge erksa happesusega šampanja ning pirni ja õuna julged valged puuviljamaitsed. Kuid see on šampanja, mis on palju kuivem kui värskendav - asi, mis haaras kogu paneeli valvurilt, kuna sellel oli rikkalik kuldne värv ja peened mullid, mis ajendas ühte ütlema, et “välimus võib olla üsna petlik”.\nLaadige Epicurio rakendus iTunesist või Google Playst alla kohe ja ostke juba täna oma pudel.\nBosch12V Max Flexiclick 5-In-1 Drill/Driver System Review | GSR 12V-15 FC (Jaanuar 2022).\nJaapani viski, mida nimetatakse maailma parimaks\nVeuve Cliquot Ice kuubik\nŠampanja Ruinart "Minu magusam pool" kinkekomplekt\nKuulutati välja kümme parimat luksusjäägi kaubamärki\n10 viskimarki maailmas\nJohnnie Walker debüteerib nutika pudeli


Kuidas Ehitada Puidupõlemispitsaahi 🔧🔧 Näpunäiteid Kodu Paranemist. Tee Oma Käed - 2019\nÕli Vs Lateksivara Tarvikud\nMida peate Pizza aia väljas pakub lõbusat ainulaadset võimalust suurepärase maitsega pizza valmistamiseks. Pitsaahi ehitamisel on vaja mõnda planeerimist ja käsitsi tööd, see on suurepärane DIY projekt, mis võib hõlmata kogu perekonda. Esimene samm - valige suurus Esimene samm on määrata, kui suur on ahi, mida vajate.\nPizza aia väljas pakub lõbusat ainulaadset võimalust suurepärase maitsega pizza valmistamiseks. Pitsaahi ehitamisel on vaja mõnda planeerimist ja käsitsi tööd, see on suurepärane DIY projekt, mis võib hõlmata kogu perekonda.\nEsimene samm - valige suurus\nEsimene samm on määrata, kui suur on ahi, mida vajate. Standardse suurusega pole tegelikult, kuigi enamik pizza ahi on vahemikus 4-6 meetrit lai.\nTeine samm - Sihtasutuse ettevalmistamine\nTehke auk maapinnal, kus soovite ahi asetada. Auk peab olema 6-8 tolli sügavune ja sama auru laius.\nAsetage 2x6 tükki saematerjali serva serva ümber ja täitke see betooniga.\nKolmas samm - tulekaitsekonstruktsiooni ehitamine\nJoonista joon betooni alusplaadile, mille laius on üks tellistest pluss 2 tolli välisest servast või perimeetrist. Kasutades joont juhendina, alusplaadi külgedel olev joon 3 betoonplokkidega. Ahi esiküljel veenduge, et ahjuuks on piisavalt vaba ruumi.\nSeejärel asetage tellised betoonplokkide välisküljele. Asetage tellised nii, et need on umbes 2 meetri kõrgused, kasutades palju mördi telliste ja betoonplokkide vahel.\nNeljas samm - ahju põrand\nKasutades 2x4s, et tulistada tulekahju sisemusse. Paigaldage vineeri tükk 2x4-sse ja asetage teine 2x4-komplekt vineeri peal.\nKui olete kogu saematerjali pannud, täitke betooni 2x4s ülemise raami sees olev ala. Laske sellel kuivada mitu tundi.\nKui ahju põranda betoon on kuivanud, saate luua selle piirkonna seinad, kus küpsetate toitu. Kasutage telliseid ja uhmrisse ning tehke küpsetuspiirkond nii väikeseks kui soovite. Ärge jätke ruumi uksele, mis ahju kasutamisel suudavad säilitada soojust ja kaitsta seda, kui te seda ei kasuta.\nKui soovite oma ahju kaarti luua, ehitage puidust kaaremalli. Seejärel asetage tellised mööda kaare malli külgsuunas ja kinnitage need mördi abil. Enne puidust malli eemaldamist laske mördi täielikult kuivada.\nVeenduge, et jätate väikese ava ahju ülaosas korstna jaoks.\nPõhiline » Aiandus » Kuidas Ehitada Puidupõlemispitsaahi\nMida Teeb Greens Ja Kas Mulla Viljakus?\nPetersell on lemmiktaim, mis on kulinaarsete aedade põhiosa. Seda kasutatakse laialdaselt toiduvalmistamisel ja sobib ideaalselt erinevatele roogadele kaunistamiseks. Ravil on ka terapeutilised ja ravivad omadused. Petersell on lihtne kasvatada ja ei vaja palju hooldust. Kuigi seemned kulgevad tavaliselt pikaks ajaks idanema, kasvavad taime tavaliselt üsna hästi.


Praegune aeg võimendab jõuliselt energeetilisi erinevusi inimeste vahel - ALKEEMIA\n24.juuli 2018 09:20\nKelles on palju hirmusid, neil need õppetunnid pigem võimendusid ja nad loovad neid praegu hoogsalt juurde. Vastavalt valitud arenguteele, kas teadvustada ja tegeleda või eitada ja põgeneda, võivad inimeste teed ja ajaliinid minna nüüd enam lahku, teineteisest kaugemale. On tekkinud suurem energeetiline erinevus inimeste vahel, kes kasutavad oma vaba tahet ja sellest tulenevaid võimalusi ja kes ei kasuta.\nInimestel, kelle tähelepanu fookus on endast väljaspool, on praegu elus palju probleeme, tasakaalutust, hirme ning kuna need on ülimalt võimendatud, siis on endaga raske hakkama saada. Enese eest põgeneda pole enam võimalik. Manifesteerimine toimub nüüd hästi ruttu, kohe, momentaalselt. Kui midagi küsid, siis järgmisel hetkel tuleb juba inimene, kes annab vajaliku informatsiooni. Kõik on võimendunud, kiirused on suured, oluline on olla maandatud ja hetkes.\nOn vaja puhata, olla hetkes kohal ja lülitada tavateadvuse mõtted välja, et saaks tunnetada enda pärisolemust. Lasta kõik filtrid lahti ja tõesti olla enda keskmes. Lihtsalt ole, vaata enda sisse ja taju oma olemust. Et oma algolemuseni jõuda, peab vaatama endas ringi, mis on mina ja mis ei ole mina, mille olen endasse võtnud väljast poolt. Seal võib olla nii palju filtreid vahel, mis takistavad algolemust esile tulemast.\nVaatle kõike, mis sinu seest su teadvusesse kerkib, kas need on üldse sinu tunded ja probleemid või ei ole. Oma algolemuseni jõudmine on oluline, sest muidu ei saa edasi minna. Kui elad teiste probleemides, tegeled teiste asjadega, süüdistad teisi oma ebaõnnes, siis see ei vii kuskile. Praegu aktiveeruvad need energiad, et sa saad täpselt selle, mida sa lood ja sa pead hakkama teadlikult suhtuma sellesse, mida sa lood.\nEi aita muu, kui hakata teadvustama, mida sa mõtled, mida oma mõtetega lood ning kas ja kuidas see sinu enda jaoks toimib. Kui sa kogu aeg kritiseerid teisi ja väljaspool ennast toimuvat, siis teadvusta, et kõik, mida näed väljaspool, toimub sinu sees. Kui näed väljaspool ainult ebaõiglust, süüdistamist ja ebaõiget käitumist, siis on see miski sinu sees, mis seda sinu külge haagib. Mine enda sisse ja vaata, kust see tuleb. Seni kuni sa enda sisse ei vaata ja otsid süüdlast väljastpoolt, sa seda ei leia. Oled need olukorrad ise loonud. Süüdistaja sees on süütunne, mida ta ei taha omaks võtta. Süü küsimus, kui selline, ei ole tegelikult üldse oluline, seda pole olemaski. On tegu ja tagajärg, mida külvad, seda lõikad. Kui lõikus ei meeldi ega rahulda, on vaja lõpetada samade seemnete külvamine ja hakata külvama midagi muud.\nMÄRKSÕNAD hirm Karma õppetund


Eriti kompaktne soundbar koos bassikõlariga.\n• Dolby Digital 5.1 aitab luua kinolikult ruumilise heli sinu elutuppa\n• Uskumatult kompaktne suurus mahub ka pisematesse kohtadesse, kuid täidab siiski kogu ruumi kaasahaarava heliga\nNorm hind 449.99 € 329 € -121 €\nKitsad riiulid? Vähe ruumi laual? MagniFi Mini mahub kõikjale ja suudab alati luua uskumatu helipildi.\nMagniFi Mini soundbar koos oma bassikõlariga loovad võimsad ning tuntavad bassihelid. Iga sinu vaatamis- ja kuulamiskogemus on täiuslikum tänu võimekatele madalsagedushelidele.


Muusika rippimine CD-lt - Windowsi spikker\nKui Windows Media Player pole avatud, avatakse see heli-CD seadmesse sisestamisel režiimis Praegu esitamisel. Kui Playeri teek on CD sisestamisel avatud, siis seda ei suleta. CD-d rippida ja rippimissätteid korrigeerida saate mõlemas režiimis. Režiimi vahetamiseks klõpsake nupul Lülita teegirežiimi või Lülita hetke esitusloendisse. Rippimise juhtelemendid režiimis Praegu esitamisel\nKui meediumiteave puudub sellepärast, et rippimise ajal polnud Interneti-ühendust, kuvatakse ripitud failide meediumiteave kohe pärast Interneti-ühenduse loomist. Kui meediumiteavet ei kuvata või see pole õige, tehke teabe lisamiseks või redigeerimiseks järgmist. Kui teil puudub juurdepääs Internetile, saate meediumiteavet käsitsi redigeerida. Klõpsake nupul Start, käsul Kõik programmid ja seejärel käsul Windows Media Player.\nVt kaMuusika rippimine: korduma kippuvad küsimusedProbleemide tõrkeotsing


RUDE-BOY INTENSE EESNÄÄRME MASSEERIJA, müük, kuulutus 81459682 - Kuldne Börs\nRUDE-BOY INTENSE EESNÄÄRME MASSEERIJA\nID: 81459682, muudetud 13:01 16.11.2017\nRude Boy itense on vibreeriv anaalmänguasi, mis on konstrueeritud spetsiaalselt meeste jaoks. Nn "hands free" võimalus , teeb tema kasutamise kordumatult lihtsaks. ( Sisesta ta ja istu Rude Boy otsa) Vibreeriv massaaž tekitab suuremat erektsiooni ja võimsamat orgasmi. Toode on valmistatud meditsiinilisest silikoonist, mis on hügenniline ja mida on kerge hoida puhtana. Silikoon on pehme ja paindlik, mis tagab äärmise mugavuse kasutamisel.\nKasuta tootega veebaasil valmistatud libesteid.10 erinevat vibratsioonifunktsiooniVeekindel, lihtne puhastada\nKaasas aku - taaslaetav USB kaudu\nMaterjal: meditsiiniline silikoonVärv: must