Teisenda Savart mõõtühikuks mO (Savart mõõtühikuks Millioktaav)\nSavart to mO\nSavart to Millioktaav\nTeisenda Savart mõõtühikuks Millioktaav (Savart mõõtühikuks mO):\nLõpuks vali ühik, millesse sa soovid väärtuse teisendada, näiteks 'Millioktaav [mO]'.\nSelle kalkulaatoriga on võimalik teisendada väärtus koos algse mõõtühikuga, näiteks '978 Savart'. Seda tehes võib kasutada ühiku täielikku nimetust või selle lühendit. Seejärel määrab kalkulaator teisendatava mõõtühiku kategooria, näiteks 'Muusikaline intervall'. Pärast seda teisendab see sisestatud väärtuse kõikidessee talle teadaolevatesse sobivatesse ühikutesse. Saadud loendist leiate kindlasti ka selle teisenduse, mida te algselt otsisite. Teisendatava väärtuse võib sisestada ka järgmiselt: '21 Savart na mO' või '1 Savart to mO' või '26 Savart -> Millioktaav' või '43 Savart = mO' või '57 Savart na Millioktaav' või '61 Savart to Millioktaav'. Selle alternatiivi puhul arvutab kalkulaator välja kohe, millisesse ühikusse algne väärtus teisendatakse. Sõltumata sellest, millist neist võimalustest kasutatakse, säästab see tülikast nimekirja otsingust paljude kategooriate ja lugematute toetatud ühikute hulgast. Kogu see töö tehakse meie eest kalkulaatori poolt ning see võtab vaid murdosa sekundist.\nLisaks võimaldab kalkulaator kasutada matemaatilisi väljendeid. Selle tulemusena ei saa mitte ainult numbreid üksteisega võrrelda, näiteks '(60 * 39) Savart'. Erinevaid mõõtühikuid võib teisendamisel samuti omavahel otseselt siduda. See võib näiteks välja näha nii: '978 Savart + 2934 Millioktaav' või '71mm x 81cm x 45dm = ? cm^3'. Sellisel viisil kombineeritud mõõtühikud peavad mõistagi sobima kokku ja olema vastavas kombinatsioonis mõistlikud.\nKui palju on Millioktaav ühes Savart?\n1 Savart = 3,321 928 047 038 5 Millioktaav [mO] - Mõõtühikute kalkulaator, mida on võimalik muu hulgas kasutada Savart mõõtühikuks Millioktaav teisendamiseks.


§ 5 Projekti koostamine\nRT IV, 05.12.2013, 52\nVastu võetud 25.02.2011 nr 4\nMäärus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lõike 1 ja ühisveevärgi ja-kanalisatsiooni seaduse § 5 lõike 21 alusel.\n(1) Väike-Maarja valla ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga liitumise eeskirja (edaspidi eeskiri) eesmärk on kindlaks määrata ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga liitumise põhimõtted Väike-Maarja valla territooriumil.\n(2) Väike-Maarja valla territooriumi käsitletakse ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni arendamise seisukohalt ühe piirkonnana.\n(3) Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni omanik või valdaja peab vastavalt eeskirjale võimaldama kinnistu veevärgi ühendamise ühisveevärgiga ning kinnistu kanalisatsiooni ühendamise ühiskanalisatsiooniga ühisveevärgi ja -kanalisatsioonirajatistega kaetud alal. Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga kaetud alaks loetakse ala, kus teenuste osutamiseks vajalikud ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni peatorustikud on kasutusele võetud.\n(5) Avalikelt teedelt ja tänavatelt sademevee ärajuhtimise ehitiste liitumispunktiks ühiskanalisatsiooniga on esimene sademevee ärajuhtimiseks mõeldud ühiskanalisatsiooni ehitis, mis on vee-ettevõtja omandis.\n(1) Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga liitumiseks esitab liituja vee-ettevõtjale vormikohase taotluse, mis peab sisaldama järgmisi andmeid:\n1) kinnistu omaniku nimi ja elu- või asukoha aadress;\n(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud taotluse esitab ka klient, kes soovib muuta liitumise tehnilist lahendust või kes soovib suurendada tarbitava vee ja/või ärajuhitava reovee hulka määral, mis tingib olemasoleva tehnilise lahenduse muutmise.\n(1) Vee-ettevõtja vaatab esitatud taotluse läbi 30 kalendripäeva jooksul arvates selle esitamisest\nvee-ettevõtjale. Vee-ettevõtja võib vajadusel pikendada taotluse läbivaatamise tähtaega kuni 15\nkalendripäeva, teatades sellest kirjalikult liitujale.\n(2) Esitatud taotluses ja lisatud dokumentides puuduste ilmnemisel lepivad vee-ettevõtja ja taotluse\nesitaja kokku tähtajas puuduste kõrvaldamiseks.\n(4) Kinnistu omaniku või valdaja taotluse rahuldamisest keeldumist peab vee-ettevõtja kirjalikult põhjendama 30 päeva jooksul liitumistaotluse saamisest arvates.\n(1) Taotluse rahuldamisel väljastatakse liitujale tehnilised liitumistingimused, mis on aluseks kinnistu veevärgi ja kanalisatsiooni ning ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni ühendustorustiku projekti (edaspidi projekt) projekteerimisele.\n(3) Liitumistingimuste kehtivusaja möödumisel on liitujal õigus esitada taotlus liitumistingimuste kehtivusaja pikendamiseks. Pikendamisel on vee-ettevõtjal õigus esitada täiendavaid tingimusi.\n§ 5. Projekti koostamine\n(1) Kinnistu veevärgi ja kanalisatsiooni ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga liitumise projekti koostamine, ühendus- ja/või sisendustorustiku ning kinnistu veevärgi ja -kanalisatsiooni ehitamine ja kasutusele võtmine peab\ntoimuma vastavalt ehitusseaduses, Väike-Maarja valla ehitusmääruses ja Väike-Maarja valla ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni kasutamise eeskirjas sätestatud nõuetele.\n(2) Vee-ettevõtjal on vajadusel õigus nõuda projektis täiendavaid andmeid, arvutusi, selgitusi,\neksperthinnanguid jms, mis on vajalikud vee- ja/või kanalisatsioonirajatise korrektse tehnilise\nlahenduse ning keskkonnasäästliku toimimise tagamiseks.\n(3) Projekt esitatakse kahes eksemplaris, millest üks tagastatakse kooskõlastatult pärast liitumislepingu sõlmimist liitujale.\n(1) Liitumisleping sõlmitakse enne kinnistu veevärgi ja kanalisatsiooni ehitamise algust.\n(2) Liitumisleping sõlmitakse 30 kalendripäeva jooksul peale liitumisprojekti vee-ettevõtjale kooskõlastamiseks esitamist, kui ei ole kokku lepitud teisiti\n(3) Liitumislepingus sätestatakse:\n4) vee-ettevõtja ja liituja muud õigused ning kohustused\n(4) Liituja võib liitumislepingu lõpetada, teatades sellest vee-ettevõtjale kirjalikult vähemalt kaks\n(5) Vee-ettevõtja võib liitumislepingu lõpetada juhul, kui liituja ei täida liitumislepingust tulenevaid kohustusi ning vee-ettevõtja on teda eelnevalt kirjalikult hoiatanud. Vee-ettevõtjal on õigus liitumisleping lõpetada ja katkestada teenuse osutamine, teatades sellest üks nädal kirjalikult ette, kui liituja ei täitnud (ei asunud täitma) hoiatuses märgitud tähtajaks oma kohustusi.\n(6) Liitumislepingu lõpetamisel käesoleva paragrahvi lõigetes 4 ja 5 kirjeldatud juhtudel katab liituja vee-ettevõtjale lepingu lõpetamise hetkeni tehtud tööde ja tööde katkestamisega seotud kulutused.\n(7) Liitumislepingu lõpetamisel käesoleva paragrahvi lõigetes 4 ja 5 kirjeldatud juhtudel ei hüvitata liitujale tehtud kulutusi.\n(8) Liitumislepingut muudetakse, kui soovitakse muuta liitumise tehnilist lahendust või suurendada tarbitava vee ja/või ärajuhitava reovee hulka määral, mis tingib olemasoleva tehnilise lahenduse muutmise, samuti lepingu poolte muutumisel või muul juhul.\n(9) Liitumisega seotud vaidlused lahendatakse õigusaktidega ettenähtud korras.\n(10) Liitumisleping on aluseks teenuslepingu sõlmimisele.\n(1) Liitumistasu on ühekordne tasu, mis makstakse vee-ettevõtjale kinnistu liitumisel ühisveevärgi ja/või -kanalisatsiooniga. Liitumistasu võib võtta ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga liitujalt, kelle omandis olevale kinnistule on väljastatud ehitusluba pärast 22. märtsi 1999.a.\n(2) Liitumistasu suuruse arvutab vee-ettevõtja, lähtudes liitumistasu arvutamise metoodikast.\n(3) Liitumistasuga tagatakse:\n1) ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni, sealhulgas sademeveekanalisatsiooni arendamine ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni arendamise kava alusel konkreetses arenduspiirkonnas;\n(4) Kui ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni, sealhulgas sademeveekanalisatsiooni arendamine toimub ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni arendamise kava väliselt liituja või kolmanda isiku taotluse alusel ja kokkuleppel vee-ettevõtjaga ning ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni omanikuga, katab sellise arendamise ja ühendamise kulutused täies ulatuses taotleja.\n(5) Tagastamatu abi korras ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni väljaehitamiseks tehtud kulutused arvatakse maha liitumistasudest ning see peab kajastuma liitumistasu arvutamise metoodikas.\n(6) Liitumistasu võib võtta vaid vee-ettevõtja tehtud kulutuste ulatuses, mis on vajalikud kinnistu veevärgi ja kanalisatsiooni liitumiseks ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga.\n(7) Kinnistu veevärgi ja kanalisatsiooni ühendamise eest ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga ei saa korduvat või täiendavat liitumistasu tasumist nõuda ka juhtudel, kui kinnistu veevärgi ja kanalisatsiooni ning ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni liitumispunkti asukoht või tehniline lahendus muutub vee-ettevõtja arendustegevuse tõttu või piirkonda asub teenindama uus vee-ettevõtja või muutub ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni omanik.\n(8) Kinnistu veevärgi ja kanalisatsiooni ümberehitamise või kinnistu omaniku vahetumise korral ei võeta kinnistu veevärgi ja kanalisatsiooni omanikult või valdajalt liitumistasu, kui liitumistingimuste muutmine ei põhjusta vee-ettevõtjale lisakulutusi.\n(10) Liitumistasu tuleb tasuda arvel näidatud kuupäevaks. Vee-ettevõtja nõusolekul võib liitumistasu maksta osade kaupa, määrates liitumistasu maksmise korra ja tähtajad kindlaks liitumislepingu lisaks olevas maksegraafikus. Vee-ettevõtja võib nõuda liitujalt tagatisi lepingujärgsete kohustuste täitmiseks.\n(11) Liitumislepinguga sätestatud maksetähtaegadest mittekinnipidamise korral maksab liituja vee-ettevõtjale viivist vastavalt liitumislepingule.\nTunnistada kehtetuks Väike-Maarja Vallavolikogu 07.02.2001.a määrus nr 1 “Väike-Maarja valla ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga liitumise ja kasutamise eeskiri” ja Väike-Maarja Vallavolikogu 27.03.2002.a määrus nr 8 “Eeskirja täiendamine”.\nMäärus jõustub 1. märtsil 2011.a.


Aed: Kas Ma Saan Oma Gardeniale Üle Kanda Igal Ajal? - 2019 | Et.Interior-Designy.com\nPunaste Ja Lilla Lehtedega Põõsad\nHighbush Blueberry Haigused\nKaalulised Lehed Suurte Mustade Oliivipuudega\nKuidas Kujundada Korteri Nagu New York Loft\nKuidas Harida Mustikad\nPõhiline > Aed > Kas Ma Saan Oma Gardeniale Üle Kanda Igal Ajal?\nKas Ma Saan Oma Gardeniale Üle Kanda Igal Ajal?\nEvergreen gardenias (gardenia spp.) toodavad läikivad rohelised lehed ja vahajavalged lilled. Need põõsad kasvavad ameerika ühendriikide põllumajandusministeeriumi taimede tugevusvööndites 7-10. Uut gardenia ümber saatmist päikesepaistelisse aiavoodisse või olemasoleva tehase kaevamist ja liigutamist paremasse piirkonda ei saa teha igal ajal...\nUued Gardenias ümber istutamine\nOlemasolevate taimede kolimine\nKui te siirdate, valige koht, kus saate nautida Gardenia aroomi.\nEvergreen gardenias (Gardenia spp.) Toodavad läikivad rohelised lehed ja vahajavalged lilled. Need põõsad kasvavad Ameerika Ühendriikide põllumajandusministeeriumi taimede tugevusvööndites 7-10. Uut gardiini viimist päikesepaistelisse aiavoodisse või olemasoleva taime kaevamist ja liigutamist paremasse piirkonda ei saa mingil ajal teha. Õige hooaja ümberistamine tagab, et gardia kasvab hästi ja edeneb uues kohas.\nKevad on parim aeg olemasolevate rajatiste ümberpaigutamiseks uude asukohta või uute taimede ümberpaigutamisest poodist aeda. Varasel kevadel siirdub siirdamine pärast külmaohu läbimist, kuid enne, kui gardenia paneb uue suve kasvu. Samuti on võimalik siirdamist kukkuda pärast kasvuperioodi peamist loputamist. Kui valite saagi langemise, tehke seda kaks kuud enne esimest oodatavat külma, et juured saaksid soojemal pinnasel rajada.\nHea pinnas tagab terve juurarengu ja jätkab head kasvu ka aedia elus. Sega 2- kuni 4-tolline komposti kiht pinnasega enne siirdamist, et parandada saidi niiskuse säilivusomadusi. Gardenias kasvavad kõige paremini mullas, mille pH on vahemikus 5,0 kuni 6,0.\nUusi gardenia taimi müüakse tavaliselt kevadel ja peate need viima koju otse. Puurige istutusavu samasse sügavusse, nagu gardenia potti, kuid umbes kaks korda lai. Lükake gardia konteinerisse ja lükake aed välja. Korrige juurpalli nii, et aedik asub aias sama sügavusega, mida ta varem kasvatas, ja siis täida auk. Pärast istutamist koristatakse põhjalikult vett, nii et pinnas on niiske ja asustatud ümber juurte.\nKui peate olemasoleva taime teisaldama, hoolitsege selle kaevamise eest, et saaksite kahjustada nii vähe juuri kui võimalik. Väiksemad gardiaalsed siirdamisprotsessid paremini kui täielikult kasvatatud ja väljakujunenud põõsad. Koputage taime välisküljel, põõsast pagasiruumist 12 tolli. Lükake kühvel alla juurusüsteemi ja tõmmake see maapinnast välja. Seejärel asetage see ettevalmistatud voodisse samale sügavusele, mida see varem kasvas, kasutades sama meetodit, mida saaksite uuele tehasele. Pärast istutamist võib tekkida mõni kukkumine või nõrgutamine, kuid tavaliselt hüdroenergia taastub kiiresti, kui hoiate mullas ühtlaselt niisket.\nVideo Juhend: Suspense: I Won't Take a Minute / The Argyle Album / Double Entry.\nKas Ma Tapan Puude, Kui Ma Hakkan Seda Õitsema?\nVäikesed Valged Ämblikud Siseruumides\nVälklampide Seadete Tõrkeotsing\nVinyl Windows Paigaldamine Telliskividele\nKuidas Valmistada Pika Spindliga Tomati\nMida Sa Okaspuhistad?\nMis On Kolm Peamist Palmi Tehast?\nKuidas Drain Float Lüliti Töötab Nõudepesumasin\nFeng Shui Magamistuba Halva Vaimu Jaoks


Riin Alatalu: bürokraatia ja pilvelõhkujad - Arvamus\nRiin Alatalu: bürokraatia ja pilvelõhkujad\n23. juuli 2012, 12:15\nRIIN ALATALUpärandihariduse eriprojekti koordinaator\nRiin Alatalu. FOTO: .\nPärandipoliitika peab seisma maailma üheülbastumise vastu. Maailmapärandikomitee Eesti delegatsiooni liige Riin Alatalu kirjutab, et kui me unustame pärandi tähenduse, siis muutub see vaid turismitööstuse alusmaterjaliks. Piiranguteta massiturism aga laastab pärandi.\nIslamiäärmuslaste teadlikud rünnakud UNESCO kaitse all olevatele Mali islamipühakute mausoleumidele näitlikustasid liiga selgelt, et ajalugu ja pärand on kultuurilise identiteedi alus. Pärandi hävi(ta)mine mõjutab rahvuslikku eneseväärikust.\nRahuajal kipume pärandi sellist tähendust unustama ning muinsus- ja looduskaitse taandub väga paljudes maailmapiirkondades nn nišitegevuseks, mille mõtet nähakse ennekõike turismitööstuse alusmaterjalina.\nPärandikaitses peegelduvad teisenevad poliitilised suhted ja üha kiirenevad muudatused ühiskonnas. Rahvusvahelise sekkumise vajadus tõusis eriti teravalt päevakorda teise maailmasõja hävingule järgnenud majanduskasvu ajal.\nPommirünnakute järel toodi moderniseerumise ohvriks «ajast ja arust» pärandit. Rahvusvahelise ringkaitse võimsaim ajend oli Assuani tammi rajamine Egiptuses, mille tagajärjel oleks üle ujutatud Abu Simbeli templid.\n1972. aastal allkirjastati UNESCO maailmapärandi konventsioon ja 1978. aastast alates on maailmapärandi nimekirja arvatud 962 kultuuri- ja looduspärandipaika. Nimekirja täiendamine suviti peetaval maailmapärandikomitee koosolekul on alati meediakünnist ületav sündmus.\nKa tänavu levis üle maailma teave, et inimkonna ajaloo tunnismärkideks on kuulutatud Bahreini pärlipüük, riisikasvatussüsteemid Balis, modernismi ja kolonialismi sümbioos Maroko pealinnas Rabatis, uhkete maalingutega talumajad Rootsis, sammaskaljud Leena jõel jt. Kokku arvati nimekirja 26 uut paika.\nUute kannete taustal jääb meedia huviorbiidist sageli välja see, kuidas juba nimekirja kantud paikade eest tegelikult hoolt kantakse.\nLooduskaitse, eriti aga muinsuskaitse on nii kodusel kui ka rahvusvahelisel tasandil sageli läbi põimitud subjektiivsete argumentidega. Kas maavarad teenivad oleviku või tuleviku huve? Kas inimkond vajab tunnismärke oma ajaloost või peakime keskenduma ainult uuendustele?\nNagu mõnikord kodus, nii on ka rahvusvahelisel areenil riikide käitumine pärandi kaitsel väga vastuoluline.\nTundub loogikavastane, et ettevalmistustöö tulemusel kantakse maailmakaardile väärtuslikke paiku, lubades neid kaitsta ja hoida, ning vaid mõned aastad hiljem hädaldatakse, kuidas UNESCO piirab inimeste toimetulekut ja nõutakse kaitsealadest suurte tükkide väljalõikamist söe-, kulla-, kalliskivide või uraanikaevanduste tarbeks.\nOma kolmeaastase töö jooksul oleme sama mustrit kohanud juba Hiina, India, Venemaa, Lõuna-Aafrika ja Tansaania pärandipaikades. Nii nagu riiklik nii võib ka maailmapärandi nimekiri osutuda vastavalt vajadusele argumendiks sisepoliitilistes vaidlustes.\nÜks Eestiski enim muinsuskaitsega seonduvaid küsimusi on pilvelõhkujad: kui kaugele ajaloolisest keskusest sobib ehitada torne, mis konkureerivad ajalooliste tornidega?\nÜhest ja õiget vastust siin ei ole, sest linnade mastaabid ja juba olemasolev kõrgus on väga erinev. Londoni tuntuimad mälestised Tower ja Westminster on ammu kõrghoonete piiramisrõngas ning ühe-kahe lisandumine sealset keskkonda enam oluliselt ei mõjuta.\nSamas, tänavu taas päevakorral olnud Sevilla uus pilvelõhkuja Torre Cajasol teeb seda küll. Uus maamärk on katedraali kellatorn Giraldast kaugel, lausa teisel pool jõge. Kuid seni üsna madalas linnas muudab see oluliselt ajaloolise linnasüdame dominantsust.\nSevilla juhtum väärib esiletõstmist seetõttu, et olgugi et pärand on konventsiooniga tunnistatud globaalseks väärtuseks, on maailmapärandikomitee jõuetu, kui ekspertotsuste tegemisse kaasatakse poliitilised või majandushuvidest lähtuvad kokkulepped.\nSevilla pilvelõhkujate küsimust arutati juba ammu enne, kui ehitus pihta hakkas, aga nn rahvaste sõpruse nimel ehk riikide omavaheliste kokkulepete tulemusel jõudsid aastaid paberile üsna hambutud otsused.\nSelle tagajärjel ei olnud kohalikul linnavõimul piisavalt argumente, et mõjutada arendajaid järgima UNESCO ja selle ekspertide soovitusi leida arhitektuuriliselt parem lahendus, et vähendada uue hoone dominantsust linna ajaloolise maamärgi suhtes.\nTänavu jäi olukorras, kus pilvelõhkuja on sisuliselt valmis ja selle mõju silmaga nähtav, üle vaid kurvalt tõdeda, et nüüd on liiga hilja. Selline lõpptulemus pahandas 21-liikmelise komitee neid osalisi, kes austavad konventsiooni mõtet. Seda enam, et tegu oli nüüdseks ka silmanähtava tõestusega, et kogenud välisekspertide nõuannet tasub kuulata ja piirangud ei ole lihtsalt bürokraatlik kius.\nNagu Tallinn nii on ka näiteks Köln ilmselgelt võitnud ekspertide soovituste järgimisest. Eriti tajutav oli aga sekkumise mõte Peterburis. Eesti delegatsioon elas tänavu nn Okhta torni algselt kavandatud asukoha kõrval ning õhtuti hotelli minnes sai erinevatest sihtpunktidest üha uuesti tõdetud, et Peterburil on ainult vedanud, et kahe aasta eest, suurele lobitööle vaatamata tehti otsus mitte lubada Smolnõi kõrvale pilvelõhkujat, vaid ehitada nüüdisaegne dominant kaugemale linnaserva.\nPaljudel juhtudel on siiski väga raske leida lahendusi, mis oleks nii pärandi huvides kui rahuldaks ka igapäevaseid vajadusi. Näiteks Panama linn vajab uut ühendusteed linnaosade vahele. Kuna tunneli rajamine on väga kallis, siis hetkel avaldatakse survet rajada vanalinna ümbritsev viadukt, mis sulgeb Vaikse ookeani ranniku vanima Euroopa tugipunkti vaated ookeanile. Samas ei paista viadukti propageerimise tagant välja mitte üksnes logistilised vajadused, vaid ka kohalike ärimeeste huvi rajada rannaribale uus elurajoon.\nJust tõusva majandushuviga Ladina-Ameerika, Aafrika ja Aasia maad on viimastel aastatel jõuliselt survestanud komiteed tegema nn pehmeid otsuseid. Poliitilise argumendina kasutatakse jätkuvalt Vana Maailma kunagise koloniaalpoliitika ebaõiglust.\nMaailmapärandi nimekiri on poliitiline võimalus kehtestada end maailma pärandipoliitikas. Samas näevad paljud maad pärandikaitses ennekõike majanduslikku kapitali turismi edendamises.\nSageli jäetakse tähelepanuta mujal maailmas kogetud piiranguteta massiturismi laastav mõju nii pärandile kui ka kohalikule identiteedile. Tansaania esindaja märkis, et nende maapõue tohutu rikkus on pärandi ja kohaliku identiteedi suurim vaenlane, sest kohapeal napib tarkust, kuidas rikkusest säästlikult rõõmu tunda.\nTänavu möödub konventsiooni vastuvõtmisest 40 aastat. Pikaajaline kogemus peegeldub ka aukartust äratavas reeglite ja juhiste kogumis. Maailmapärandi nimekirja taotlus on olla mitmepalgeline ja sümboliseerida inimkonna ajaloo erinevaid nähtusi võimalikult väheste kordustega. Mitmekesise maailma allutamine ühtsetele reeglitele on seetõttu keeruline.\nÜksikjuhtumi ja põhjamaise seaduskuulekuse positsioonilt vaadatuna tundub UNESCO bürokraatia sageli liiga üldsõnaline ja komitee otsused liiga ümmargused.\nBürokraatial on siiski oma eesmärk mõistlike kokkulepete ja seniste kogemuste rakendamisel ning propageerimisel. Sedasorti bürokraatiast ning otsuste tegemise protsessist kumab läbi inimkultuuri mitmekesisus ja lootus, et maailma üleilmastumise ning üheülbastumise oht on veel kaugel.


Raudteejaamas, Erich Pehap E-kunstisalongis\nRaudteejaamas, Erich Pehap E-kunstisalongis Pehapi tööd näitavad teda kui andekat joonistajat, kes suutis tabada nii portreteeritava isikupära, kui jäädvustada meeleolukat stseeni. Tema töis on tihti ühele lehele paigutatud mitu erinevat motiivi. Antud töös näeme ilmekat tumeda habemega mehe nägu ja vaba espriiga tabatud rongijaama melu. Samuti on kunstnik lehe servale lisanud kaks noore pruntispõskse tütarlapse portreed. Tüpaaž on erakordselt ajastulik ning meenutab 1930ndate aastate fotodel nähtud nägusid. Joonistused on Pehapi varase loomingu põnevaim osa. Signatuuriga Alg: Raudteejaamas, Erich Pehap E-kunstisalongis Pehap Erich\nAvaleht > Oksjonid > 15. Meistri puudutus > Raudteejaamas\n1935 Süsi, sangviin. 54X35,5. Signatuuriga.\nAlghind: 5 500/ € 352, lõpphind: € 10 500/ 671\nPehapi tööd näitavad teda kui andekat joonistajat, kes suutis tabada nii portreteeritava isikupära, kui jäädvustada meeleolukat stseeni. Tema töis on tihti ühele lehele paigutatud mitu erinevat motiivi. Antud töös näeme ilmekat tumeda habemega mehe nägu ja vaba espriiga tabatud rongijaama melu. Samuti on kunstnik lehe servale lisanud kaks noore pruntispõskse tütarlapse portreed. Tüpaaž on erakordselt ajastulik ning meenutab 1930ndate aastate fotodel nähtud nägusid. Joonistused on Pehapi varase loomingu põnevaim osa.\nErich Pehap Raudteejaamas 1935 Süsi, sangviin 54X35,5 Pehapi tööd näitavad teda kui andekat joonistajat, kes suutis tabada nii portreteeritava isikupära, kui jäädvustada meeleolukat stseeni. Tema töis on tihti ühele lehele paigutatud mitu erinevat motiivi. Antud töös näeme ilmekat tumeda habemega mehe nägu ja vaba espriiga tabatud rongijaama melu. Samuti on kunstnik lehe servale lisanud kaks noore pruntispõskse tütarlapse portreed. Tüpaaž on erakordselt ajastulik ning meenutab 1930ndate aastate fotodel nähtud nägusid. Joonistused on Pehapi varase loomingu põnevaim osa.


55 jõulist tsitaati tugevaks naiseks olemise kohta - häkkimisvaim\nPõhiline Tähelepanelik Elu 55 jõulist hinnapakkumist tugevaks naiseks olemise kohta\nAasta-aastalt seisavad miljardid naised jätkuvalt enda eest.\nIsegi selles niinimetatud “kaasaegses ühiskonnas” peame kõik veel võitlema võrdsuse eest.\nKuid paraku tähendab võrdõiguslikkuse eest võitlemise lõpetamine meie inimkonnale ei öelda.\nAnname üksteisele jõudu ja näitame oma säravat meelt ja tugevat südant.\nNaised kasutavad üksteise innustamiseks, õpetamiseks ja motiveerimiseks ning soolise võrdõiguslikkuse eest võitlemiseks oma häält.\nMe ei peatu kunagi ja nad kasutavad oma jõudu suurel eesmärgil.\nEhkki mõnel meist võib olla raske end oma nahas tugevana ja enesekindlalt tunda, väärivad naised ja kõik inimesed end tugevana ja võimsana.\nSiin on 55 tugevat naisterahva tsitaati, mis tekitavad sinu sees jõudu.\nKõige inspireerivamad tsitaadid naiseks olemise kohta\n1. ”Naised on koolitatud pehmeks rääkima ja huulepulka kandma. Need päevad on möödas. ' (Bella Abzug)\n2. 'Tõeliselt tugev naine aktsepteerib läbitud sõda ja teda armid õilistavad.' (Carly Simon)\n3. 'Kõik on teie võimuses ja teie jõud on teie sees.' (Janice Trachtman)\n4. 'Mulle meeldib mängida tugevat naist, kuid tugev naine võib olla ka korraga habras ja haavatav.' (Carice van Houten)\n5. 'Ole ennekõike oma elu kangelanna, mitte ohver.' (Nora Ephron)\n6. 'Olen sageli pidanud ebaõiglaseks, et eeldatavasti jäävad naised koju, kui võidelda tuleb. Kui naisel on jõudu last kanda, saab ta mõõka kõigutada nii nagu iga mees. ” (Karen Hawkins)\n7. 'Ükshaaval tappis ta oma hirmud ja istutas siis nende haudadele lilleaia.' (John Mark Green)\n8. 'Ma arvan, et kui tüdruk tahab olla legend, peaks ta minema ja olema üks.' (Õnnetus Jane)\n9. 'Tugev naine on naine, kes on otsustanud teha midagi, mida teised otsustavad mitte teha.' (Marge Piercy)\n10. „Tugeva naise vasakul küljel seisab tugev mees; teda tugevdab tema iseloom. ” (Ellen J. Barrier)\n11. „Ole iseenda esimese klassi versioon, mitte kellegi teise teise klassi versioon. (Judy Garland)\n12. ““ Mõnikord ärkan üles ja arvan, et näen jube välja. Ja mõnikord näen ma tugevat naist. ' (Irina Shayk)\n13. „Ta on pidanud palju sõdu, kõige sisemisemaid. Need, kellega sa selle nimel üksi võitled, on ta tähelepanuväärne. Ta on ellujääja. ' (Nikki Rowe)\n14. 'Ma arvan, et naised on rumalad, kui teevad näo, et nad on meestega võrdsed, on palju paremad ja alati olnud.' (William Golding)\n15. „Naine, kes järgneb rahvahulgale, ei lähe tavaliselt rahvahulgast kaugemale. Üksi jalutav naine satub tõenäoliselt kohtadesse, kus keegi pole kunagi varem käinud. ” (Albert Einstein)\n16. “Tugev naine ehitab ise oma maailma. Ta on piisavalt tark, et teada, et see meelitab meest, kellega ta seda hea meelega jagab. ' (Ellen J. Barrier)\n17. “Ma lihtsalt armastan ülemusi. Ma võiksin terve päeva olla. Minu jaoks ei ole bossy sugugi halvustav termin. See tähendab kellegi kirglikku, kihlatud ja ambitsioonikat ning ei viitsi juhtida. ' (Amy Poehler)\n18. ”Elu pole kellelgi meist kerge. Aga mis sellest? Meil peab olema visadust ja ennekõike enesekindlust. Peame uskuma, et oleme millegi jaoks andekad ja et see asi tuleb saavutada. ' (Marie Curie)\n19. 'Keegi ei tea, mida olete läbi elanud või mida teie ilusad pisikesed silmad on näinud, kuid võin teid rahustada - mis iganes olete vallutanud, see kumab läbi teie meele.' (Nikki Rowe)\n20. 'Küsimus pole selles, kes mind ei lase; see on see, kes mind peatab. ' (Ayn Rand)\n21. „Kui soovite, et midagi öeldakse, küsige mehelt; kui soovite, et midagi tehtaks, küsige naiselt. ' (Margaret Thatcher)\n22. „Ta oli metsikus vaba. Ta oli hulkur, tilk tasuta vett. Ta ei kuulunud ühegi mehe ega linna hulka ”(Roman Payne)\n23. 'Olen karm, ambitsioonikas ja tean täpselt, mida tahan. Kui see teeb minust emase, okei. ' (Madonna)\n24. „Usun, et olen tugev, kui kõik näib valesti minema. Usun, et õnnelikud tüdrukud on kõige ilusamad tüdrukud. Usun, et homme on jälle üks päev, ja usun imedesse. ” (Audrey Hepburn)\n25. „Ohtude vältimine pole pikas perspektiivis ohutum kui otsene kokkupuude. Hirmulisi tabatakse sama tihti kui julgeid. ” (Helen Keller)\n26. „Tema uhkus on suurem kui sinu ego, teravam kui sinu koledad sõnad. Ja kuningannana on tal alati olnud käia; Pole tähtis, mida tema ilusad silmad on kunagi näinud ... ”(Samiha Totanji)\n27. 'Enesekindlus on seksikaim aksessuaar.' (Kailin Gow)\n28. 'Mõistke, et abi saamine pole mitte nõrkuse, vaid tugevuse märk.' (Michelle Obama)\n29. „Mõelge välja, kes te oma perest lahus olete, ja mees või naine, kellega teil on suhe. Leidke, kes te siin maailmas olete ja mida vajate, et üksi end hästi tunda. Ma arvan, et see on elus kõige tähtsam. Leidke enesetunnet. Sellega saate teha kõike muud. ' (Angelina Jolie)\n30. “Ära vähenda seda, kes sa oled. Teie sugu, pärand, identiteet. See teebki teid ainulaadseks. ' (Kailin Gow)\n31. „Ma tean oma väärtust. Olen selle iga untsu eest kallilt maksnud. ' (Alfa)\n32. 'Me vajame naisi kõigil tasanditel, sealhulgas tipus, et muuta dünaamikat, kujundada vestlus ümber, veendumaks, et naiste häält kuulatakse ja võetakse arvesse, et neid ei jäetaks tähelepanuta ja ignoreeritaks.' (Sheryl Sandberg)\n33. 'Igaüks, kes ütleb, et naised on nõrgad, kardab, et nad on liiga tugevad.' (Cassandra Clare)\n34. 'Ta on tugev tass musta kohvi maailmas, mida juuakse madala veini madalast armastusest.' (JmStorm)\n35. „Naised on juhid kõikjal, kuhu soovite - alates Fortune 500 ettevõtet tegevast tegevjuhist kuni oma lapsi kasvatava ja tema majapidamist juhtiva koduperenaiseni. Meie riigi ehitasid tugevad naised ja me jätkame müüride purustamist ja stereotüüpide trotsimist. ' (Nancy Pelosi)\n36. 'Ta on noor hing, kellel on noored silmad, vintage süda ja ilus meel.' (Nicole Lyons)\n37. 'Kui elate mehe komplimentidest välja, surete tema kriitika tõttu.' (Cornelius Lindsey)\n38. 'Ole piisavalt tugev, et üksi seista, piisavalt tark, et teada saada, millal vajad abi, ja piisavalt julge, et seda paluda.' (Ziad K. Abdelnour)\n39. 'Sügaval talvel sain lõpuks teada, et minu sees on võitmatu suvi.' (Albert Camus)\n40. “Tugevad naised kannavad oma valu nagu tikkpükse. Ükskõik kui valus see on, näete vaid selle ilu. ” (Teadmata)\n41. 'Tahtsin näidata, et naised on võimelised ja tugevad ning keegi meestegelane ei pea neid päästma, kuid nad saavad oma intelligentsuse ja jõu abil enda eest hoolitseda.' (Gal Gadot)\n42. “Häälega naine on definitsiooni järgi tugev naine. Kuid selle hääle leidmine võib olla märkimisväärselt keeruline. ' (Melinda Gates)\n43. „Keegi, keda ma armastasin, kinkis mulle kunagi kastitäie pimedust. Mul kulus aastaid, et aru saada, et ka see oli kingitus. ” (Mary Oliver)\n44. ”Tugevad naised ei pea deklareerima, et suudavad kogu elu koormat kanda. Nad lihtsalt teevad seda vaikselt ja jäävad naeratades ellu. ” (Teadmata)\n45. 'Mis puutub minu tüdrukutesse, siis ma kasvatan neid üles arvama, et nad hingavad tuld.' (Jessica Kirkland)\n46. „Kõigil on tema sees hea uudis. Hea uudis on see, et te ei tea, kui suur võite olla, kui palju võite armastada, mida saate saavutada ja milline on teie potentsiaal. ' (Anne Frank)\n47. 'Tugev naine ehitab üles teised, sest ta teab, mis tunne on olla maha kistud.' (Anonüümne)\n48. 'Naised ei ole kunagi tugevamad kui siis, kui nad oma nõrkustega relvastuvad.' (Proua Marie du Deffand)\n49. 'Pärast kõiki neid aastaid, kui naine kuulis' pole piisavalt õhuke, mitte piisavalt, mitte piisavalt ', ärkasin peaaegu üleöö ühel hommikul ja mõtlesin: mul on piisavalt.' (Anna Quindlen)\n50. „Võtke kriitikat tõsiselt, kuid mitte isiklikult. Kui kriitikas on tõde või teenet, proovige sellest õppida. Muidu laske sel kohe veereda. ' (Hillary Clinton)\n51. 'Teil on alati olnud väge, mu kallis, sa pidid selle lihtsalt ise õppima.' (Glinda, Ozi võlur)\n52. 'Üks julgemaid asju, mida saate teha, on identifitseerida ennast, teada, kes te olete, millesse usute ja kuhu soovite minna.' (Sheila Murray Peetel)\n53. 'Tormid panevad puud sügavamalt juurduma.' (Dolly Parton)\n54. 'Sa pead usaldama oma võimeid ja olema siis piisavalt kõva, et seda läbi viia.' (Rosalynn Carter)\n55. „Ärge kunagi vabandage, et olete tundlik või emotsionaalne. Olgu see märk sellest, et teil on suur süda ja te ei karda lasta teistel seda näha. Oma emotsioonide näitamine on tugevuse märk. ” (Brigitte Nicole)\nNüüd, kui olete neid tugevaid naiste tsitaate lugenud, vaadake neid tõeliselt inspireerivaid tsitaadid Brene Brown.\nsa oled saamas\nkes ütles, et elage täiel rinnal


2 Bedroom Bethnal Green Apartment - London - Hotels.com\n1 - 2 Bedroom Bethnal Green Apartment, London\n2 - 2 Bedroom Bethnal Green Apartment, London, Omaette köök\n3 - 2 Bedroom Bethnal Green Apartment, London, Omaette köök\n4 - 2 Bedroom Bethnal Green Apartment, London, Omaette köök\n5 - 2 Bedroom Bethnal Green Apartment, London, Omaette köök\n6 - 2 Bedroom Bethnal Green Apartment, London, Omaette köök\n7 - 2 Bedroom Bethnal Green Apartment, London, Vannituba\n8 - 2 Bedroom Bethnal Green Apartment, London, Vannituba\n9 - 2 Bedroom Bethnal Green Apartment, London, Tuba\n10 - 2 Bedroom Bethnal Green Apartment, London, Tuba\n11 - 2 Bedroom Bethnal Green Apartment, London, Tuba\n12 - 2 Bedroom Bethnal Green Apartment, London, Elutuba\n13 - 2 Bedroom Bethnal Green Apartment, London, Tuba\n14 - 2 Bedroom Bethnal Green Apartment, London, Vannituba\n15 - 2 Bedroom Bethnal Green Apartment, London, Vannituba\n16 - 2 Bedroom Bethnal Green Apartment, London, Tuba\n17 - 2 Bedroom Bethnal Green Apartment, London, Tuba\n18 - 2 Bedroom Bethnal Green Apartment, London, Tuba\n19 - 2 Bedroom Bethnal Green Apartment, London, Tuba\n2 Bedroom Bethnal Green Apartment ümbruskond\nRaudteejaam London Bethnal Green – 5 min jalgsi\nRaudteejaam London Whitechapel – 14 min jalgsi\nMetroojaam Bethnal Green – 4 min jalgsi\nSelles majutusasutuses ei ole vastuvõtulauda. Sisseregistreerimiseks soovitame hiljemalt 48 tundi enne saabumist majutusasutusega ühendust võtta. Kontaktandmed leiad broneerimiskinnituselt. Sisseregistreerimise juhised saadetakse e-posti teel. Lisateabe saamiseks palutakse pöörduda majutusasutuse poole. Kontaktandmed on broneeringu kinnituskirjas. Selles majutusasutuses kehtib kindlustustagatis 150 GBP, mis tuleb tasuda maksekaardiga turvalise lingi kaudu 24 tunni jooksul pärast broneerimist. Sisseregistreerimine ainult kindlustustagatise tasumisel.\n2 Bedroom Bethnal Green Apartment – joonealune jutt


Kana-dopiaza | Igapäevane kokakunst\nPosted on 11/07/2010 by igap2evanekokakunst\nAllikas: Camellia Panjabi „50 imelist India karrit“\nDopiaza on populaarne roog India restoranides väljaspool Indiat. Do tähendab hindi keeles kahte ja piaz sibulat. Dopiaza tähendab toitu, mille valmistamiseks kasutatakse sibulat kahekordses koguses või kaks korda.\nüks väike kana\n9 keskmist sibulat\n3 tl punase tšilli pulbrit (kasutasin cayenne’i pipart)\n½ klaasi täisrasvast jogurtit\n2 kaneeli- või loorberilehte\n5 cm tükk kaneelikoort\n6 kardemoni (parema puudumisel kasutasin jahvatatud kardemoni)\n1 ½ tl terapipart\n12 tk nelki\n2 tervet punast tšillipipart\n2 sl ingveripüreed (asendasin sama koguse tükeldatud värske ingveriga)\n2 hakitud tomatit\n¾ tl suhkrut\n1 ½ tl garam masala’t\nLõika kana kaheksaks kondiga tükiks. Lõika 3 sibulat pooleks. Haki 2 sibulat jämedalt. Riivi ülejäänud 4 sibulat ja eralda mahl, pressides sibulamassi läbi marli; viska sibulamass ära.\nKoori kartulid. Valmista tšillipasta, lisades pulbrile pisut vett. Klopi jogurt läbi.\nKuumuta õli raskel pannil ja prae hakitud sibulat, kuni see on helepruun. Võta pannilt, lase köögipaberil nõrguda ja pane kõrvale. Prae samas õlis küüslauk ja loorberilehed, mõne minuti pärast lisa kaneel ja kardemon. 2 minuti pärast lisa terapipar, nelk ja terved punased tšillid.\n30 minuti pärast lisa ingveripüree, tšillipasta ja kurkum ning sega pidevalt. Lisa kana, kartul ja tomat, seejärel või, jogurt ja suhkur. Küpseta 10-12 minutit; sega, et vürtsid ei jääks panni külge, vajaduse korral lisa pisut vett.\nNüüd lisa poolitatud sibul, sibulamahl ja maitse järgi soola. Sega 2-3 minutit. Tõsta küpsetusnõusse ja küpseta eelkuumutatud ahjus 150°C juures 20-25 minutit. Kui kana ja kartul on valmis, lisa pool praetud sibulast ja puista üle garam masala’ga. Vahetult enne serveerimist raputa peale ülejäänud praetud sibul.\nFiled under: India, kana |\n« Kartulivorm kukeseentega Praetud mozzarella »


Meie läheme - Arvamus - Sakala\nSuure-Jaani kooli hoolekogu liikmed Vahur Vingisaar, Merilin Luuk, Vika Parts, Reiko Sülla ja Urmas Kibe\n(Alljärgnev pöördumine saadeti sel nädalal nii riigikogu liikmetele kui haridusministrile.)\nHEAD RIIGIKOGU LIIKMED! Tänavu, Eesti vabariigi juubeli aastal, ei ole Põhja-Sakala valla Tääksi ja Sürgavere küla kümnetel väikeste lastega noortel peredel mingit põhjust tunda uhkust oma riigi üle. Äkki on mõistlikum minna ...\nEndises Suure-Jaani vallas, praeguse Põhja-Sakala valla territooriumil liideti 2014. aasta haridusreformi käigus neli kooli – Tääksi, Kildu, Sürgavere ja Suure-Jaani – üheks, Suure-Jaani kooliks. Suure-Jaanis eraldati gümnaasiumiosa põhikoolist ning Kildu külast viidi õppetöö naabruses asuvasse Vastemõisa külla. Praegu toimub õppetöö Suure-Jaani koolis neljas õppekohas: Tääksis, Vastemõisas ja Sürgaveres esimesest kuuenda ning Suure-Jaanis esimesest üheksanda klassini.\nSelle reformi käigus pidid lapsevanemad pöörduma kohtu poole, et vallajuhid neid kuulda võtaks. Toonane volikogu esimees väitis koguni, et seaduse järgi ei peagi volikogu lapsevanemaid informeerima.\nTääksi ja Sürgavere külaga samalaadses olukorras külasid on 100. aastapäeva tähistavas Eesti riigis väga palju. Nende külade elanikud on väsinud tõestamast, et nende pered pole piljardikuulid, mida suvalisel hetkel suvalise trikiga suvalisse auku lüüa.\nKompromisside tulemusena sõlmiti kõigi asjaosaliste vahel hea tahte kokkulepe, aitamaks parimal võimalikul moel arendada Suure-Jaani kooli. 2018. aasta kevadel selle lepingu kehtivusaeg lõpeb.\n7. VEEBRUARIL avaldas Põhja-Sakala vallavalitsus valla kodulehel info uue valla haridusreformi arutelude alustamisest. Samal päeval registreeriti vallavalitsuse dokumendiregistris määruse eelnõu Sürgavere ja Tääksi õppekoha sulgemise kohta tänavu 30. juunist. Nimetatud eelnõu on vallavolikogu päevakorras juba 22. veebruari istungil.\nAinult väga rumal inimene ei suuda siit järeldada, et õppekohtade sulgemise otsus oli tehtud juba väga palju varem, võimul oleva valimisliidu Koostöö sügavates tagatubades. Haridusreformi arutelu algatamine on vaid seadusest tulenevate nõuete formaalne täitmine tagantjärele.\nSuure-Jaani kooli hoolekogu liikmed on hämmingus ja nördinud selle üle, kuidas Põhja-Sakala vallavalitsuse juhid oma inimestega käituvad. Vallajuhid peavad täiesti normaalseks olukorda, et valla territooriumil asuva kahe kooli direktorid valmistavad igasuguse analüüsi või aruteluta ette määruse eelnõu, et sulgeda valla kolmanda kooli kaks õppekohta.\n«Uskumatu,» ütlevad kaugemalt tulnud inimesed. Kümnetele väikeste lastega noortele peredele, kes peavad selle otsuse tõttu kogu oma elu kiiremas korras ümber korraldama, on see aga argireaalsus.\nOLUKORD ON selline, et valla ühe kooli, Olustvere põhikooli direktor, kes on samal ajal Põhja-Sakala vallavalitsuse haridusspetsialist, on vallavanema korraldusel ette valmistanud määruse eelnõu Suure-Jaani kooli Sürgavere ja Tääksi õppekoha sulgemise kohta. Selles protsessis osaleb aktiivselt ka Põhja-Sakala vallavolikogu esimees, kes on samal ajal Olustvere teenindus- ja maamajanduskooli (TMK) direktor.\nOlustvere põhikool ja Olustvere TMK asuvad ühes hoones, mis kuulub TMK-le. Põhja-Sakala vald rendib põhikooliosa Olustvere TMK-lt. Olustvere TMK direktor on ka Suure-Jaani kooli hoolekogu liige volikogu esindajana.\nSuure-Jaani kooli hoolekogu liikmed on seisukohal, et nimetatud inimestel on nende ametiseisundist tulenevalt huvide konflikt, mille vältimiseks oleks nad pidanud end kõnealusest menetlusest taandama. Peame oluliseks, et nii valla kui kooli juhtimine oleks ka sisuliselt eetiline ja ühiskonna moraalsetele väärtustele vastav.\nLugupeetud riigikogu liikmed, palume teie hinnangut Olustvere põhikooli direktori ja Olustvere TMK direktori tegevusele. Nii-öelda korraga kahel toolil istudes ei näe nad eetilisi ega moraalseid vastuolusid naaberkooli õppekohtade sulgemisprotsessi ettevalmistajatena. Eriti kurvastav on fakt, et alles pärast otsuste vormistamist küsitakse näiliselt lapsevanemate ja vallakodanike ettepanekuid koolivõrgu kohta. Kas need inimesed on õigustatud jätkama koolijuhtidena, kellelt eeldame eriti kõrgeid väärtushinnanguid ning sügavat arusaamist eetilisest ja moraalsest käitumisest?\nTÄÄKSI JA SÜRGAVERE küla noori peresid puudutavast viimasest koolireformist on möödas neli aastat. Suure-Jaani kooli hoolekogu liikmed on seisukohal, et see on olukorrale adekvaatse hinnangu andmiseks selgelt liiga lühike aeg. Vallavalitsus ei ole kavatsenudki enne otsuste tegemist ühinenud valla koolivõrku tervikuna analüüsida, arenguvõimalusi kaaluda ega kõigi asjaosaliste ettepanekuid kuulata.\nTääksi ja Sürgavere külaga samalaadses olukorras külasid on 100. aastapäeva tähistavas Eesti riigis väga palju. Nende külade elanikud on väsinud tõestamast, et nende pered pole piljardikuulid, mida suvalisel hetkel suvalise trikiga suvalisse auku lüüa. Need inimesed soovivad rahus kasvatada oma lapsi, hoida korras kodu ning tunda, et nad on olulised nii riigi- kui vallajuhtidele ka valimistevahelisel ajal. Tääksi ja Sürgevere küla näite põhjal ei ole ühelgi riigiisal õigust näidata näpuga inimeste poole, kes lähevad ...\nHead riigikogu liikmed, ootame teilt selgeid ja toimivaid lahendusi, kuidas Eesti Vabariigi kodanikud saaksid kaitsta oma põhiõigusi, vajamata sealjuures juriidilist kõrgharidust. Soovime teile kõigile ilusat Eesti Vabariigi 100. aastapäeva!


3 dl Leotatud või idandatud toortatratang\n100 g Rukola- või lambasalat või mõlemad\nKeskmine hinne: 4.38 Allikas: Tatratoidud Autor: Tiina Lebane\nTervislik tooratratang koos vürtsikate rukolalehtede ja mahlakate tomatitega sobib hästi nii argi- kui peolauale. Tatratangud pane likku juba eelmisel õhtul, nii ei peagi neid salati tegemiseks keetma ‒ just sel moel saab organism tatrast kõik kasuliku kätte.\n30 minutit + 4 tundi (kuni üle öö) tatra leotamiseks\n1. Pese tatar ja pane neljaks tunniks (või kuni üle öö) likku. Nõruta leotatud tatar sõelal. Poolita kirsstomatid.\n2. Lõika kurk ratasteks ja need omakorda pooleks. Tükelda brokoli õisikuteks, keeda 1‒2 minutit ja nõruta sõelal.\n3. Loksuta kastmeained kaanega purgis segamini.\n4. Pese ja kuivata salatilehed ning lao suurem osa neist vaagnale (mõned jäta kaunistamiseks). Laota salatilehtede peale kurgiviilud, poolitatud kirsstomatid ja brokoliõisikud. Tõsta kuhjakestena peale nõrutatud tatar.\n5. Prae kanafileed, maitsesta soola-pipraga, pigista peale sidrunimahla ja lõika tükkideks. Lao kanatükid salatile, nirista peale kaste ja kaunista kõrvalepandud salatilehtedega.\nSiiri Kirikal 25.juuni 2015 09:29\nToortatart tuleb kindlasti leotada ja pesta, siis jääb see mõnusalt sõmer.\nliisuemme 24.juuni 2015 16:45\nPäris huvitav! Kas tatar jääb natuke nagu "venima"? Mul millegipärast jäi. Hmm...


KM kohustuslaseks registreerimine - 1Office Eesti\nSelgitused käibemaksukohustuslaseks registreerimise kohta\nMillal tuleb Eesti äriühingul registreerida ennast käibemaksukohuslasena?\nMillistel juhtudel ei teki äriühingul käibemaksukohustuslasena registreerimise kohustust?\nKuidas määratakse kauba käibe tekkimise koht?\nMillal peab äriühing esitama maksuhaldurile avalduse maksukohustuslasena registreerimiseks?\nÄriühingu registreerimise tõendamine\nKäibemaksukohuslase registrist kustutamine\nSoovime oma klientide tähelepanu juhtida olulistele asjaoludele osaühingu käibemaksukohustuslaseks registreerimisel ja käibemaksunumbri saamisel.\nVastavalt Eesti käibemaksuseadusele tekib äriühingul kohustus end maksukohustuslasena registreerida kui maksustatav käive Eestis ületab kalendriaasta algusest arvates 16 000 eurot. Äriühingu käive, mille tekkimise koht ei ole Eesti, ei arvestata 16 000 euro hulka.\nKäibemaksukohustuslasena registreerimise kohustust ei teki, kui äriühingu kogu maksustatava käibe moodustab nullprotsendise käibemaksumääraga maksustatav käive või kui käibe tekkimise koht ei ole Eesti, välja arvatud kauba ühendusesisene käive ja elektroonilise side teenuse või elektrooniliselt osutatava teenuse käive teises liikmesriigis asu- või elukohta omavale isikule, kes ei ole üheski liikmesriigis registreeritud maksukohustuslasena ega piiratud maksukohustuslasena.\nNullprotsendise käibemaksumääraga maksustatakse kauba eksport, kauba ühendusesisene käive, vabatsoonis või vabalaos oleva liiduvälise kauba käive, kui seda kaupa ei ole suunatud ühelegi tolliprotseduurile, ekspordi eesmärgil vabatsooni või vabalattu toimetatav ja võõrandatav liidu kaup ja vabatsoonis või vabalaos olev liidu kaup, mis eksporditakse vahetult vabatsoonist või vabalaost kahe kuu jooksul vabatsooni või vabalattu toimetamisest arvates, jm seaduses nimetatud käive. Nullmääraga maksustatakse, teenus, mille käibe tekkimise koht ei ole Eesti (nt. välisriigis asuva kinnisasjaga seotud teenus, transpordivahendi lühiajaline üürile andmine välisriigis, samuti teenus, mida osutatakse isikule, kes ei ole EL liikmesriigis maksukohustuslane).\nKauba käibe tekkimise koht on Eesti, kui kaup toimetatakse saajale või tehakse talle muul viisil kättesaadavaks Eestis, eksporditakse Eestist, teostatakse kauba ühendusesisest käivet. Kauba ühendusesisene käive on kauba võõrandamine teise liikmesriigi maksukohustuslasele või piiratud maksukohustuslasele koos selle toimetamisega Eestist teise liikmesriiki. Kauba käibe tekkimise koht ei ole Eesti, kui maksukohustuslane võõrandab kauba teises liikmesriigis. Teenuse käibe tekkimise koht on Eesti, kui teenust osutatakse Eestis registreeritud maksukohustuslasele või kui teenust osutatakse Eestis oleva asukoha või püsiva tegevuskoha kaudu isikule, kes ei ole üheski liikmesriigis maksukohustuslasena ega piiratud maksukohustuslasena registreeritud isik ega ettevõtlusega tegelev ühendusevälise riigi isik.\nRegistreerimiskohustuse tekkimise päevast ehk 16 000 euro suuruse käibe tekkimise päevast alates kolme tööpäeva jooksul on äriühing kohustatud esitama maksuhaldurile avalduse enda maksukohustuslasena registreerimiseks.\nÄriühing peab registreerimiseks tõendama, et ta tegeleb ettevõtlusega Eestis või alustab Eestis ettevõtlust. Tõenditeks võivad olla info tehtavate tööde, müüdavate kaupade või osutatavate teenuste kohta, pangaväljavõtted, äriplaan, eellepingud, töölepingud, rendilepingud jne.\nEttevõtlusega tegelemise kontrollimiseks võib maksuhaldur kohustada maksukohustuslast või tema esindajat teabe andmiseks ilmuma maksuhalduri poolt määratud ajal maksuhalduri ametiruumidesse suuliste selgituste andmiseks.\nMaksuhalduril on õigus kustutada registrist äriühing, kes ei tegele Eestis ettevõtlusega ehk kui äriühingu kogu maksustatava käibe moodustab nullprotsendise käibemaksumääraga maksustatav käive või kui käibe tekkimise koht ei ole Eesti.\nSamuti on maksuhalduril õigus kustutada registrist maksukohustuslane, kes ei ole esitanud käibedeklaratsiooni kuue viimase järjestikuse maksustamisperioodi kohta.


Kas tunned ära, mis on tempeh, seitan või vöner? - Oma Maitse - Delfi Lood\nKas tunned ära, mis on tempeh, seitan või vöner?\nIgal aastal ilmub Eesti söögikohtadesse juurde uusi ja põnevaid liha alternatiive, mis võivad esialgu tunduda natuke võõrad ja hirmutavad. Loomus-programmi “Taimsed valikud” tiim seletab lahti, mis need on ja millest need on tehtud.\nBeyond Burger on kindlasti kõige kuulsam ja kõige rohkem melu tekitanud liha asendanud toit, mida praegu turult leida võib. See imiteerib liha nii välimuselt, lõhnalt, maitselt kui ka käitumiselt praadimisel. Burgerit tootva Beyond Meati eesmärk on püüelda maitsete poole, mis tõesti liha meenutaks. Burger segatakse kokku herne-, mungoa- ja riisivalgust ning see ei sisalda soja ega gluteeni. Peet annab kotletile punaka värvuse, mis praadides veidi muutub, aga teatavasti ka liha praadimise maigu. Kookosrasva abil on burgerisse tehtud isegi valged täpikesed, mis imiteerivad lihapihvide rasva. Praadides need sulavad, andes pihvile mõnusalt mahlakust. Praadides jääb burger seest ka roosaks just nagu päris lihapihv. Neid saab praadida, ahjus küpsetada või grillida ning see sobib ideaalselt burgeri vahele.\nNisukebab ehk vöner ehk nisuliha ehk nisukebab on kõrge valgusisaldusega väga mitmekülgne lihaasendaja, mida paljud meist on ilmselt juba kas ise kodus katsetanud või restoranis proovinud. Nisuvalgust "liha" asendab seda paljudes meile tuttavates roogades, kuna sel on lihale sarnane maitse ja tekstuur.\nOumph! valmib sojast, veest ja natukesest soolast. Seepärast võtab ta ka kergesti külge erinevaid maitseid , aga seda saab nii keeta, grillida kui ka praadida – oleneb, millist tekstuuri soovid.\nHappy V valikus olevad suitsu- ja keeduvorstid on peamiselt tehtud nisuvalgust. Vorstidel on mõnus tihke tekstuur ja soolane maitse nagu lihast tehtud vorstidel ning neis on täitsa olemas ka “pekitükikesed”.\nMoving Mountain burgeripihvid on Eesti söögikohtades ja toidupoodides üpriski uus lihaalternatiiv, mis on mõeldud asenduseks veiselihale. See koosneb seentest, nisust, sojast ja hernevalgust, lisaks on selles lisatud natuke peedimahla ja kookosõli. Seened annavad mahlasust ja tekstuuri, peet natuke magusust ning kookosõli rasvasust.\n“Taimsed valikud” on MTÜ Loomuse programm, mille eesmärk on suurendada vegantoidu valikut ja nähtavust Eesti toidukohtades. Tänaseks on programmiga liitunud juba enam kui 75 söögikohta üle Eesti – Tallinnas, Tartus, Kuressaares, Pärnus, Põlvas, Võrus ja isegi Mäekülas.


Kolm tervemõistuslikku, aga unustatud soovitust, kuidas igapäevaelus raha säästa - Teeme ise - Kodustiil\nKolm tervemõistuslikku, aga unustatud soovitust, kuidas igapäevaelus raha säästa\n8. november 2018, 7:27\nOsta koju asju tervet mõistust säilitades.\nViimase paarikümne aastaga on inimesed ära unustanud päris mitu väga lihtsat ja tervemõistluslikku soovitust, mille abil on võimalik märkimisväärseid summasid ja ka loodust säästa.\nVeel 90ndatel olid inimesed üle maailma mõistlikumad tarbijad. Oma käitumisega säästsid nii loodust kui raha. Viimase paarikümne aastaga on aga varasemalt iseenesestmõistetavad põhimõtted lootusetult unustatud. Tuletame siinkohal meelde mõned lihtsamad, mis ilmusid 92. aastal raamatus «Your Money or Your Life» ja nüüd keskkonnaportaalis TreeHugger uuesti avaldatud.\nEla oma võimete piires\nÄra osta koju asju järelmaksuga. See võib tunduda mugava lahendusena, aga paraku maksad nii alati möödapääsmatult arvestatava summa intressideks. Samuti soodustab järelmaksu võtmise võimalus tarbetute esemete soetamist. Kui aga millegi vajamineva jaoks raha pead koguma enne, kui selle osta saad, annab see ka hea võimaluse järele mõelda, kas sul päriselt on seda eset ka vaja.\nKasuta asjad lõpuni\nTänapäeval üha vähem levinud lähenemine. Inimesed ei võta asjadest viimast: uus telefon ostetakse igavusest, uus talvejope soovist saada lihtsalt järgmine ja järgmine mudel. Inimesed, kes kasutavad igapäevaesemeid seni, kuni neid kasutada kannatab, on tugevas vähemuses. Ometi on see ainus mõistuspärane käitumine. Ära vaheta eset välja, kui see toimib, on terve ja korralik. Osta uus asi siis, kui vana enam kasutada ei kõlba. Usus: see säästab märkimisväärse rahasumma ja lisaks ka tublisti loodust. Erandeid muidugi on, näiteks väga vanade autode kasutamine on loodusele pigem kahjulik. Aga üldiselt kehtib ikkagi põhimõte, et mida pikemalt asju kasutad, seda parem on.\nTee eeltööd ja osta kvaliteeti\nTark tarbija ei osta oma koju asju ainult selle põhjal, mis odavalt kätte tuleb. Tark tarbija otsib kvaliteetse eseme ja ootab siis ära selle sooduspakkumise. Kvaliteedile tuleb rõhuda, sest vaid nii on võimalik mõistuspäraselt täita eelmist punkti: kasutada asja, kuni see kestab. Kui näiteks seitsmeeurose veekeetja eluiga on pool aastat ja iga poole aasta järelt tuleb uus odav osta, siis see ei säästa kokkuvõttes ei raha ega loodust. Kui ostad aga ligi sajaeurose keedukannu soodsalt ja see kestab aastaid, vaat et aastakümneidki, siis see on kindlasti võit. Nii tuleks läheneda nii mööbli, riiete kui mille iganes soetamisele.\nNeid kolme põhimõtet järgides säästad lõppkokkuvõttes märkimisväärseid rahasummasid ja teed teene oma koduplaneedile, sest sa ei kurna seda arutu tarbimisega.


PRO moodulkaevud tagavad kanalisatsioonisüsteemi tõrgeteta töö\nPlastkaeve kasutatakse maa-aluste reo- ja sademevee ning drenaažitorustike kontrollimiseks, hooldamiseks ja ummistuste kõrvaldamiseks. Üldjuhul kasutatakse kaeve kohtades, kus torustik algab; torustiku lang muutub; voolu suund muutub; kaks või enam torustikku ühinevad; torustiku läbimõõt muutub; teatud kindla vahemaa tagant pikkade torustike kontrollimiseks.\nSeni domineerivad Eesti turul polüetüleenist (PE) kaevud, mis on tehases käsitsi kokku keevitatud. Selline kaev valmistatakse täpselt vastavalt tellija spetsifikatsioonile. Kõige levinumad suurused PE-kaevudel on 200/160, 400/315, 560/500, 800/630 ja 1000/630 (esimene number näitab kaevu tõusutoru välisläbimõõtu millimeetrites, teine teleskooptoru läbimõõtu millimeetrites).\nEestis on täna mitmeid PE-kaevude tootjaid, kes olemasoleva tehnoloogia, ressursside ja seadmepargi juures toodavad kõik laias laastus samasugust lõpptoodet. Tootjad peavad tagama kasutatavate pooltoodete ja nendest kokkupandava konstruktsiooni vastavuse Eestis kehtivale kanalisatsioonikaevude standardile EVS-EN13598-2. Nimetatud standard annab mõned põhimõttelised suunised, millest toote koostamisel juhinduda, aga jääb üldpildis siiski (pisut) üldsõnaliseks, mis tekitab olukorra, kus iga kaevutootja saab tõlgendada standardit erinevalt. See võimaldab konstruktsiooniliste lahenduste väljatöötamisel kasutada mõnikord liiga optimeeritud lahendusi, mille puhul pikaealisus ei pruugi enam olla tagatud.\nLisaks standardi tõlgenduslikele küsimustele, on PE-kaevude puhul ka mitmeid põhimõttelisi küsitavusi just tehnilistest aspektidest. Esimene ja tõsiseim aspekt on kaevuelementide kokku ühendamisel käsitsi tehtavad keevisühendused. Nende keevituste kvaliteet sõltub kaevumeistri kogemustest, töötingimustest ja veel mitmetest subjektiivsetest ning inimlikest teguritest. Kuniks on mängus inimfaktor nii suurel määral, on ka vigade tekkimine töös tõenäolisem.\nKonstruktsiooniliselt kõige lihtsamal PE-kaevul (kaks ühendust) on minimaalselt seitse käsitsi tehtud ekstruuderkeevitust.\nIga keevitus tuleb korralikult ette valmistada. See protsess hõlmab endas pooltoodete välja lõikamist, tükkide omavahelist sobitamist, keevituspindade karestamist ja puhastamist, esmaste punktkeevituste tegemist, millele järgnevad täismahus keevitamine ja vajalik jahtumisaeg. Inimfaktor on kogu selles pikas protsessis mängus igal sammul ning väike eksimus ükskõik millises faasis võib tähendada lekkivat keevisühendust. Suhtarvuna on selliste eksimuste sagedus väga väike, aga iga lekkiva kaevu välja vahetamine on suur ajaline ning rahaline kulu, mis sisaldab endas planeerimata kaevetöid, katendite taastamisi, halvemal juhul ka liikluse sulgemisi / ümbersuunamisi jne.\nKogemuse baasilt võib öelda, et enamikku olukordadesse on PE-kaevud sobivad ning probleeme deformeerumistega on olnud vähe. Probleemid on tekkinud siis kui paigaldustingimused muutuvad väga raskeks või ekstreemseteks. Kohtades, kus pinnasevesi ulatub maapinnale väga lähedale, paigaldus-sügavused on suured ja ümbritsev pinnas on näiteks vesiliiv, siis avaldab ümbritsev keskkond kaevule väga suuri koormusi. Koormuste survel ei pruugi vastu pidada keevitused, ega ka pooltooted, millest kaev on koostatud / kokku keevitatud.\nHinnangu andmine, kas käsitsi kokku keevitatud kaev on sobiv kõikidesse paigaldustingimustesse, on suhteliselt keeruline.\nLõpp-kasutaja ehk vee-ettevõtte või muu torustiku haldaja seisukohalt on kanalisatsioonisüsteemide tähtsaim omadus minimaalne hooldusvajadus ehk, et ekspluatatsioonikulud oleksid võimalikult väikesed.\nPraktika näitab, et enamus ummistusi ja takistusi kanalisatsioonisüsteemis, mis vajavad hooldusmeeskonna sekkumist, esinevad just kaevudes. Peamised probleemide tekitajad on ebaühtlused voolurennides ja liiga järsud suunamuutused kaevus sees. PE-kaevude puhul komplekteeritakse enamasti voolurennid torust, mis lõigatakse pooleks ja keevitatakse seejärel segmentidena õigete nurkade all kokku. Need nurgad aga jäävad teravate servadega ning samuti on keeruline sättida torusegmentide põhjasid ühele kõrgusele, et voolurenni põhi saaks ühtlane. Eriti just olmereovees, aga ka sademevees leiduvad tahked osakesed jäävad nende nurkade ja segmentide omavaheliste ebatasasuste taha kinni ning hakkavad ajapikku enda külge ka muud tahkist koguma. Lõpptulemuseks on ummistus, mis eeldab hooldusbrigaadi väljasõitu ja eritehnika ning inimeste töötunde, et takistus eemaldada.\nEhitaja seisukohalt lisaks tehnilise lahenduse sobivusküsimusele on oluline ka saadavus. PE-kaev on käsitööna valmiv toode. Erineva diameetriga PE-kaevude valmistamise ajakulu on ajavahemikus 1h...8h (tööpäev). Suurte trassiehitusmahtude taustal venivad seeläbi kaevude tellimisajad väga pikaks. Seda eriti „hooajal“ ehk suveperioodil kui ilm soosib torustike paigaldustöid. Ei ole harvad olukorrad, kus kaevutootjatel on siis tööd ette planeeritud alates nädalast kuni kuu ajani välja ning operatiivselt mõne üksiku PE-kaevu tellimine võib olla raskendatud.\nKõigi eelpool loetletud riskide ja ebamugavuste vähendamiseks on Skandinaavias ning Lääne-Euroopas mindud aina rohkem seda teed, et käsitsi valmistatud PE-kaevud (mõnedes maades ka betoonkaevud) asendatakse tööstuslikult valmistatud standardsete lahendustega (detailidest kokkumonteeritavad kaevud).\nPipelife on nüüdseks välja töötanud terve sarja erinevate läbimõõtude ja konfiguratsioonidega tööstuslikult toodetud kaevupõhjasid, mis kombineerituna teiste pooltoodetega tagavad kvaliteetse ja kiire lõpptulemuse. Kasutades elementidest objektil kokkumonteeritavaid kaeve, võidavad sellest kõik ehitusprotsessi osapooled. Pipelifel on nüüdseks olemas monteeritavate lahendustena kõik enamlevinud kaevumõõdud alates 200/160 kuni 1000/630. See tähendab, et klassikaline kanalisatsiooniprojekt on võimalik lahendada praktiliselt sajaprotsendiliselt „riiulikaubaga“, mille tehnilised omadused on PE-kaevudest paremad.\nSuurim uuendus elementkaevude sarjas on PRO630/500 lahendus (vt joonis 1), mis vahetab välja tänase 560/500 PE-kaevu. PRO630/500 kaev koosneb järgmistest toodetest: kaevupõhi, tõusutoru tihend, tõusutoru, teleskoobitihend, teleskoop koos malmluugiga. Keskseks tooteks on valumeetodil ühe töötsükliga valmistatud standardsed kaevupõhjad. Nende kaevupõhjade arendamisel on olnud fookuses kõik eelpool loetletud probleemikohad ja küsitavused. PRO630 kaevupõhjad on valmistatud 100%-liselt lähtudes standardist EN13598-2 ning vastavalt sellele ka mitmetes maades (näiteks Holland, Saksamaa jne) kolmanda osapoole poolt sertifitseeritud. See tähendab, et puudub küsitavus tehnilises lahenduses ja konstruktsioonilises sobivuses. Kaevupõhjad on disainitud selliselt, et nad peaksid vastu paigaldussügavusel 6m ja sealjuures võib olla pinnaseveetase 1m maapinnast (rõhk 5mVs). Sellistel tingimustel on tagatud kaevupõhjade vastupidavus vähemalt 50 aastat (vastavalt standardile).\nPRO630 kaevudel kasutatakse tõusutoruna kas üheseinalist PP-SW (polüpropüleen, single wall) De630mm või topeltseinalist PP-DW (polüpropüleen, double wall) De630mm korrugeeritud toru. Tulenevalt nende torude seinaprofiilist, ei ole ringjäikus kunagi alla SN4 kN/m2. Vastavalt kaevustandardile peab tõusutoru ringjäikus olema minimaalselt SN2 kN/m2, mis annab vähemalt kahekordse varuteguri. Kõik detailid, millest objektil kokkumonteeritav kaev koosneb, on tööstuslikult valmistatud, st nende kvaliteet on kõrge ja ühesugune läbi aja. Puuduvad käsitsi tehtud keevisühendused, mille teostamisel on palju etappe ja eksimisvõimalus suur. Valmisdetailidest kokkupanek tähendab ka seda, et kõik pooltooted on laokaubana pidevalt saadaval ja kaob ära termin "kaevujärjekord". PRO sarja kaevud koos kõigi vajalike lisatarvikutega on olemas Pipelife edasimüüjate juures ning pikast tellimisajast jääb järele ainult laost objektile viimise rõõm. Ka objektil vajalike parameetritega kaevu komplekteerimine on tänu detailide omavahelisele heale sobivusele samuti väga kiire.\nSuurimad uuendused aga PRO630/500 kaevude juures on just tehnilist laadi, mis väljenduvad mitmete eelistena eelkõige lõppkasutajale ehk vee-ettevõttele või torustikke haldavale firmale. Kuna PRO630/500 kaevude põhjad valmistatakse valumeetodil ja ühe töötsükliga, tähendab see et kaevus olev voolurenn on väga sujuv, sile ja sügav. Sujuvad suunamuutused kaevus tagavad juhitavale veele ühtlase voolukiiruse. Pöörded on tehtud kaevu suurust arvestades maksimaalse raadiusega, et kasutada ära kogu vaba ruum. Kuna kaevupõhi on ühes tükis, siis puuduvad kaevus sees ka erinevad segmendid jms jätkukohad, mis PE-kaevu puhul muutsid voolurenni ebatasaseks ja on potentsiaalsed ummistuse tekkimise kohad. Seeläbi moodustab PRO630/500 kaev kanalisatsioonisüsteemis koha, mis harmoniseerub tehniliselt kõigi teiste osadega, olles enam mitte eraldiseisev detail, vaid osa tervikust. Koosnedes sajaprotsendiliselt valmisdetailidest, seab taoline monteeritav valmislahendus esmapilgul mõned piirangud, et kas seda on võimalik igal pool kasutada. PRO630 kaevupõhjasid on täna kümme erinevat varianti (vt joonis 2), millega saab kaetud enamiku standardsetest lahendustest, kus harutorud suubuvad peatrassi kas 45 kraadise või 90 kraadise nurga all. Kui aga nurk on pisut erinev, siis võib kasutada väljaspool kaevu reguleeritavaid kaksikmuhve, millega saab lisa "mänguruumi" 7,5 kraadi kummaski suunas. Kui nurk ikka ei sobi, siis võib kasutada väljaspool kaevu standardseid põlvi. See ei ole hüdrauliliselt halb lahendus, sest ka põlv on sujuv ja monoliitne valudetail, mis reovee liikumisele takistuseks ei ole. Ka tänapäevastele torustiku vaatluskaameratele ei ole põlved enam takistuseks. Lisaks võib kaevu töömaal pikisuunaliselt liigutada pisut edasi või tagasi sõltuvalt vajadusest, et külgharu nurk sobivaks saada. Kaevu õige asukoht märgitakse pärast teostusjoonisele ja üldjuhul ei ole mingisugust vahet, kas kaevu on natuke edasi või tagasi nihutatud. (vt joonis 3)\nEt tagada harutorustike suubumine korrektselt kaevu põhja, võib suurendada harutorustiku langu ühtlaselt või lõigu viimaste torudega. Sellised muudatused üldjuhul kaeve- ega töömahu suurenemisele tuntavalt kaasa ei aita, samuti puudub mõju torustiku toimimisele tervikuna. Kui peatrassi ja harutorustiku vahel on mõnesentimeetrine kõrguse erinevus ning mingil põhjusel ei ole võimalik harutorustiku langu suurendada, siis on variant kasutada üks aste suuremat põhja. Näiteks De160 torustiku puhul võtta hoopis De200 põhi, aga lisada vajalikesse otstesse ektstsentriksiirdmikud De200 -> De160, mille otsad keerata vajalikule kõrgusele. Haruühenduste tegemiseks tõusutorusse on nüüd olemas uut tüüpi astmelise disainiga läbiviigutihendid, mis De630 tõusutoru puhul on veetihedad kuni 0,5bar (standardi nõue). De630 tõusutorule on selliseid läbiviigutihendeid võimalik saada mõõduvahemikus De110- De200. Kui haruühendust ei ole kuidagi moodi võimalik ümber tõsta ning läbiviigutihendi tarvis freesitav auk satub ikkagi tõusutoru ja põhja tihendi vahelisse alasse, siis tuleb kasutada PE kaevu. (vt joonis 4)\nPRO kaevude kasutuselevõtust võidavad nii tellija kui ehitaja. Tellija jaoks avaldub kasu tehnilise lahenduse kindluses. Kaevupõhjad on testitud ja sertifitseeritud vastavalt EN13598-2 standardile ja seega võib olla veendunud nende pikaealisuses. Sügavad ja sujuvad voolurennid omakorda tagavad kanalisatsioonisüsteemi tõrgeteta töö, kuna ummistusohud kaevus on viidud miinimumini. Puuduvad käsitsi tehtud ekstruuderkeevisühendused, mille sobivus igasse olukorda ei ole tagatud. Samuti on kaevud tasapinnalise põhjaga, mis kõrgendab teeehituslikku kvaliteeti, sest enam ei jää kaevude juurde kohti, kust alt ehitajal on pinnast raske tihendada ja võib seeläbi ajapikku vajumisi esineda.\nEhitaja saab kerge vaevaga kaubandusvõrgust leida sobiva konfiguratsiooniga kaevupõhja ja muud detailid, mis tagab operatiivse ja tõrgeteta töö objektil. Kasutatav materjal on alati ühetaoline ning ühtlase kvaliteediga.\nPRO630 kaevude kasutuselevõtt on uus tase ja loomulik areng Eestis kasutatavates kanalisatsioonisüsteemides, milliseid Skandinaavias ja Lääne-Euroopas kasutatakse juba mõnda aega. Standardiseeritud lahendused ja vastavalt toodetele (PRO630 kaevupõhjad) projekteeritud projektid võimaldavad pikas perspektiivis vee-ettevõtetel ja ehitajatel seada uus kvaliteeditase vee- ja kanalisatsiooniprojektides.


Balti põhinimekirjas tehti teisipäeval 1409 tehingut ning käive oli 1725 tuhat eurot, millest Tallinna börsi käive moodustas 1176 tuhat eurot ning Vilniuse börsi käive 475 tuhat eurot. Tehinguid tehti vastavalt 960 ning 381.\nTKM1T tehingute seas oli üks plokktehing (EUR 9,17 x 20 899)\nBaltic Horizon Fund NHCBHFFT dividendi väljamakse\nApple’i kasumihoiatus ning lisaks oodatust nõrgemaks jäänud Saksamaa investorite ja analüütikute kindlustunde näitajad hoidsid eile koroonaviiruse mõjusid esiplaanil, tingides Ühendriikides S&P 500 indeksi 0,3% ning Euroopas Stoxx 600 indeksi 0,4% languse. Euro testis dollari suhtes ligi kolme aasta põhjasid, vajudes alla 1,08 dollari taseme.\nSaksamaa investorite sentimendi indeks oli esimene veebruarikuu indikaator, mis peegeldas koroonaviirusest tingitud võimalikku uut riski Hiina-USA tariifisõjast taastuvale euroala majandusele. Järgmise kuue kuu väljavaate indeks, mis eelnevad kolm kuud järjest võimsalt põrkas, taganes veebruaris 18 punkti võrra 8,7 punktille (oodati 21,5 punkti), kukkudes tagasi madalaimale tasemele alates mullu novembrist. Investorite meeleolu kipub olema aga turgudega seotud, mistõttu võivad anda reedel avaldatavad PMI näitajad parema ülevaate sellest, millised võiksid olla viirusest tingitud Hiina nõudluse vähenemise ja pakkumisahela tõrgete mõju siinsele majandusruumile.\nSamasuguseid negatiivseid viiteid oli seevastu raskem välja lugeda USAs New Yorki töötleva tööstuse veebruarikuu aktiivsusindeksist, mis kerkis 6,1 punkti 12,9 punktile ehk üheksa kuu kõrgeimale tasemele ning ületas sellega ka konsensuse 5,0punktist ootust. Uute tellimuste indeks hüppas 15,5 punkti 22,1 punktile (kõrgeim alates 2017.a sügisest), tarneindeks tõusis 10,3 punkti 18,9 punktile (16 kuu kõrgeim tase), tööhõive indeks aga alanes teist kuud, nõrgenedes 2,4 punkti 6,6 punktile. Samuti tuli marginaalselt allapoole järgmise kuue kuu väljavaate indeks (-0,7 punkti 22,9 punktile).\nUSA majade ehitajate kindlustunde indeks alanes jaanuaris punkti võrra 74 punktile (oodati 75 punkti), kuid ei jää kuigi kaugele mullu detsembris saavutatu tsükli tipust (76 punkti). Küsitlust korraldava assotsiatsiooni kohaselt toetavad stabiilne tööturg, kasvavad palgad ning madalad intressimäärad majade nõudlust, teisalt piiravad pakkumist regulatsioonid, ehitajate ning arenduseks sobivate maa-alade puudus, mis võivad tingida madala varu tõttu majade hinnatõusu ja sellega vähendada kättesaadavust.\nAasia aktsiaturgudel domineeris öösel roheline toon: Nikkei kerkis 0,9% ja Hang Seng tõusis 0,3%, kuid Shanghai Composite andis hommikuse plussi ära ning kauples kirjutamise hetkel 0,3% võrra madalamal. Tugevamalt põrkasid Hiina lennufirmade aktsiad tänu uudisele, et Hiina valitsus võib rahaliste süstide või ettevõtete ühinemiste korraldamisega toetada koroonaviirusest räsitud lennuturgu. Uute haigusjuhtude arv kasvas teisipäeval Hiinas 1749 võrra, mis oli madalam kui esmaspäeval registreeritud 1886. Surmajuhtumite arv kasvas 136 võrra (esmaspäeval 98), kergitades koguarvu üle 2000.\nTänastest majandusuudistest saavad tähelepanu USAs alustatud elamuehituste ning väljastatud ehituslubade jaanuari muutused ja samuti võiks huvi pakkuda FOMC 29. jaanuari istungi protokoll.\n15.30 Suurbritannia inflatsioon (jaanuar)\n21.00 USA FOMC istungi protokoll\nS&P 500 firmad on siiani avaldatud neljanda kvartali tulemuste baasil näitamas marginaalset aktsiakasumi kasvu võrreldes aasta varasemaga, millele on kaasa aitamas viis suuremat tehnoloogiaettevõtet.\nUSA kinnisvarastatistika oodatust parem ja ka tootjahinnaindeks ületas jaanuaris energiat ja toitu arvestamata konsensuse prognoosi, kuid 1,08 piiril kauplevat EUR/USDi see oluliselt ei kõigutanud


Jakobsoni kool võidutses jalgpalliturniiril - Sport - Sakala\nJakobsoni kool võidutses jalgpalliturniiril\nViljandimaa koolide kuni viiendate klasside nooremeeste jalgpalli karikavõistlustel jõudsid kolme parema sekka Jakobsoni, Paalalinna ja Kesklinna kooli võistkond. FOTO: Margit Kurvits\nKolmapäeval peeti Viljandi staadioni kunstmuruväljakul maakonna koolide esimese kuni viienda klassi poiste jalgpalli karikavõistlusi.\nVõistlustel osales 13 võistkonda ning mängud algasid kolmes alagrupis. Peale alagrupikohtumisi peeti vahemängud, milles gruppide võitjad võtsid mõõtu eri gruppide teise koha saanud koosseisudega. Kolm vahemängude võitjat jätkasid finaalgrupis, kaotajad jäid jagama neljandat kuni kuuendat kohta. Alagruppide kolmanda koha omanikud jäid jagama seitsmendat kuni üheksandat kohta ning alagruppide neljandad jagasid kümnendat kuni kaheteistkümnendat kohta.\nVahemängudele pääsesid A-grupist Viljandi Kesklinna ja Saarepeedi kool, B-grupist Viljandi Jakobsoni ja Suure-Jaani kool ning C-grupist Viljandi Paalalinna kool ja Kitzbergi gümnaasium. Finaalmängudele pääsesid neist Kesklinna, Jakobsoni ja Paalalinna kool.\nFinaalturniiril saavutasid nii Jakobsoni kui ka Paalalinna kool ühe võidu ja ühe viigi, kuid lõpuks määras koha väravate vahe. Jakobsoni kool lõi mängus Kesklinna kooliga kolm väravat, Paalalinna kooli esindus ühe värava. Võidukasse Jakobsoni kooli võistkonda kuulusid Rene Talts, Robin Liinsoo, Raven Raidväli, Kevin Kasik, Galvin Järs, Rome Veske, Kevin Soitu, Kevin Järgen, Tauri Rattasep ja Markus Madisson. Võistkonna õpetaja on Ants Kuusik.\nTeise koha sai Paalalinna ja kolmanda koha Kesklinna kool.


Jaapanlased õpivad säästma ja toime tulema\nKui Jaapani majandus pärast Teist maailmasõda läks pidevalt ülesmäge, oli inimeste elu tänu riigi ja firmade toetusele ning tugevale pangasüsteemile suhteliselt muretu. Kuid 1990. aastate kriisi tagajärjel on majandusolud tunduvalt karmimaks muutnud. Paljud investeerimisfirmad on läinud pankrotti, toibuvad pangad on aga intressid nõnda alla lasknud, et inimestel ei tasu enam eriti sääste pangas hoida. Kui alles hiljuti võisid inimesed kindlad olla, et neile on firmas töökoht tagatud pensionini, siis nüüd võivad nad iga hetk tööta jääda. Kõik see on muutnud jaapanlaste elu järjest ebakindlamaks, mis sunnib neid märksa suuremat tähelepanu pöörama oma rahaasjadele ja säästmisele.\nEt aidata inimestel järjest keerulisemaks muutuvates turumajandusoludes kahaneva sissetulekuga toime tulla, on Jaapanis hakatud inimeste nõustamiseks spetsiaalselt koolitama finantsplaneerijaid, kelle järele on tekkinud tohutu nõudmine.\n«Raha pankapanekust ei ole enam mingit kasu. On alanud üleminekuaeg minu ja majanduse jaoks. Minul ja paljudel teistel on hädavajalik finantssüsteem endale selgeks teha, et saaks üksikisiku tasandil langetada olulisi rahalisi otsuseid,» ütles Masamitsu Obashi, kes kaotas 50aastasena töö Tokio ühes energiafirmas ja asus seejärel Waseda ülikoolis 10nädalastel õhtukursustel koos eksärimeestega, koduperenaistega, tudengitega jt õppima finantsplaneerijaks, kelle arv riigis küünib praegu 2500ni.\nJuba neliteist aastat finantsplaneerija ametit pidav Masayuki Kihira ütles, et varem nõustas ta põhiliselt vanemaid inimesi, kes valmistusid pensionile jääma. Nüüd aga otsivad tema käest abi ängis keskealised abielupaarid ja ärimehed, kes on kaotanud töökoha. «Muutunud ei ole minu töö, vaid ühiskond. Paljud inimesed, kellel on väga väikesed säästud, on jäänud hätta ega oska midagi peale hakata. Paljudel mõlguvad meeles enesetapumõtted. Minu ülesanne on neid julgustada ja süstida neisse eneseusku, et nad suudaksid edaspidi hakkama saada,» selgitas Kihira.


FOTOD │ Vaata, millised on Pärnu rannarajooni kõige kaunimad ja kallimad kodud - Moodne Kodu\nValge rannaliiv, armsad kohvikud ja suvine linnamelu muudavad Pärnu rannarajooni suvekuudeks üheks Eesti ihaldatuimaks elukohaks. Vaatasime ringi City24 lehel ja unistasime, millises kaunis elamises oleks tore suvepuhkust mööda saata. Müügivalikus on nii eestiaegseid funkvillasid kui ka modernseid ja trendikalt sisustatud mugavaid kortereid — teeme tutvust!\n1. Funktsionalismist inspireeritud modernne korterelamu, 139.1 m², 399 000 EUR\nPärnu rannapiirkonnale omast funktsionalistlikku arhitektuuri imiteeriv maja ehitati 2013. aastal. Rõhku on pandud avarale planeeringule ja rohkele valgusele. Ideaalses asukohas paiknev korter on tõeline suvitaja unelm — interjööri pikendab seda igast küljest ümbritsev terrass, millelt avaneb vaade pargile. Kogu korter on varustatud helitehnilise lahendusega, kaasa arvatud terrass ja saunad.\nKolme magamistoaga korteris on olemas on nii auru- kui ka soome saun.\nTutvu korteriga lähemalt SIIN.\n2. Eestiaegne funkvilla Kuuse tänaval,368.3 m², 1 120 000 EUR\n1936. aastal Pärnule ainuomase supelfunktsionalismi näitena valminud eramukompleks on projekteeritud linnaarhitekt Olev Siinmaa ja arhitekt Ilmar Laasi koostööna. 2015. aastal on maja autentsel kujul taastatud.\nÜhtses võtmes lahendatud eksterjöör ja interjöör on projekteeritud kooskõlas päikese liikumisega.\nTutvu villaga lähemalt SIIN.\n3. Lõunapoolse terrassiga privaatne eramu, 205 m², 335 000 EUR\nRannarajooni vaiksele kõrvaltänavale rajatud eramu sobib oma puitkaunistustega ideaalselt miljööväärtuslikku keskkonda. Eelmisel sajandil ehitatud palkmaja asemele rajatud kaasaegse planeeringuga eramus on 5 tuba ning rohkelt ruumi ja avarust!\n4. Hubane katusekorter vaatega Rannapargile, 79 m, 195 000 EUR\nRannapargi kõrvale ehitatud uues puitmajas on säilinud kuurordi hiilgeaegadele omane hõng. Katusealuselt rõdult avaneb kaunis vaade pargile ja hingata saab kosutavat mereõhku. Korteri muudavad esinduslikult hubaseks kõrged laed, tammeparkett ning soe ja mahe värvikaart.\nPilkupüüdvaks detailiks on ka läbi maja kulgev keerdtrepp, luksuslikku puudutust lisab avaralt valgusküllane fuajee!\n5. Majaosa Raeküla supelranna läheduses, 171.8 m², 226 000 EUR\nKui hindad linnamelust pisut kaugemat kanti, aga mere lähedust, siis on suurepäraseks valikuks Raeküla mändide all asuv kodu, mis on mererannast vaid 250 meetri kaugusel. Avar kodu võlub ruumika planeeringu, sauna, kamina ja loomulikult terrassiga, kus suvepäikest nautida ja grilliõhtuid korraldada.\nVaata kodu kohta lähemalt SIIT.


GALERII: Kanepi lasi mängu käest ja kaotas Ivanovicile kolmes setis | Õhtuleht\nGALERII: Kanepi lasi mängu käest ja kaotas Ivanovicile kolmes setis (14)\nÕhtuleht.ee, 8. jaanuar 2015 13:19\nKaia Kanepi - Ana Ivanovic 6:4, 4:6, 3:6Foto: AP/Scanpix\nEesti esinumber Kaia Kanepi kaotas Brisbane'i tenniseturniiri veerandfinaalis maailma seitsmendale reketile Ana Ivanovicile 6:4, 4:6, 3:6. Mängu otsustavad hetked leidsid aset juba Kanepi võidetud avasetis, kui eestlanna ei suutnud realiseerida 5:0 eduseisu ning andis initsiatiivi vastasele.\nKahjuks on sellega Kanepi jaoks matšid Brisbane'is ka lõppenud. Järgmisena tuleb Eesti esireket Austraalias väljakule pühapäeval algaval Hobarti turniiril.\nSeega on poolfinaalpaar Ana Ivanovic ja maailma 34. reket Varvara Leptšenko.\n"Ma lõin tegelikult juba mängu esimesest punktist kõiki palle ilusti tagasi, aga ma eksisin lihtsates olukordades. Ma olen väga rahul, et suutsin teist setti hoida isegi kui ta (Kanepi - toim) mind vastu murdis ja läksin samamoodi ka kolmandasse setti," ütles Ivanovic pärast mängu.\nTeist enam mitte. 6:4, 4:6, 3:6 kaotab Kanepi selle mängu ja just nimelt kaotab, sest kui poleks eestlanna poolt olnud suurt ärakukkumist avasetis, poleks Ivanovicil olnud võimalustki.\nEsimese Kaia päästab.\nÄss. Kolm matšpalli!\nEsimene pall Kaialt auti. Teine võimas serv, mis ei anna meie piigale võimalustki.\nKanepi hoiab servi kindlalt, lausa nulliga. 3:5 Nüüd me näeme, kuidas mängib Kaia selg vastu seina.\nKaia, väljaku piirid on selleks et nendest kinni pidada! 2:5 ja Ivanovic on geimi kaugusel võidust ja kohast poolfinaalis.\nJa otsa saab Ivanovic ka ühe murdepalli, ent Kaia päästab olukorra ja lootus on veel olemas. 2:4\nKaia lammutab oma servidega ja Ivanovicil puudub selle vastu rohi - 40:0. Ja siis pudistab ta selle kõik uuesti maha - 40:40.\nAhastus tuleb vaikselt peale, kui 30:0 eduseisult eksib Kaia kaks korda eestkäelöökidel ja annab Ivanovicile võimaluse. Otsustava seti esimene murd kuulub serblannale. 1:3\nKui anda välja selle kohtumise parema ja kehvema mängija tiitel, siis peaks Kanepi võitma mõlemad. Kohati on ta täiesti oivaline, vahepeal võtavad ta lihtsad eksimused peast haarama. Ivanovic pakkus seda geimi Kaiale hõbekandikul ja eestlanna pani kaks tähtsat lööki viie sentimeetri jagu auti. 1:2\nMeeldiv vaheldus: Kanepi hoiab servi ja seda sealjuures suurema närvikuluta. 1:1\nJa Ivanovic võidab otsustava seti avageimi nulliga. 0:1\nKümnes topeltviga neist esimesel! 4:6 ja settides seis 1:1. Kanepi suutis selles setis vaid ühe(!) korra oma servigeimi hoida.\nJa Ivanovicil on kasutada kaks settpalli.\nKanepi lööb oma kuuenda ässa, aga kogunenud on ka juba üheksa topeltviga.\nÕnneks on seekord tegu nakkava haigusega, Ivanovic ei saa oma servi kuidagi tööle ning Kanepi läheb 40:0 ette. Kaia ähvardab selle edu küll maha mängida, ent kolmas murdepall toob ta setti tagasi. 4:5\nIvanovic saab taas kasutada murdepalli, ent Kanepi ässpalling päästab ta hetkeks pilindrist. Aga siis teeb kaia JÄLLE kaks topeltviga järjest. 3:5\nMäng käib vähemalt 33 686 dollari peale, sest just nii palju erinevad Brisbane'i turniiril veerand- ja poolfinalisti auhinnarahad, mis on vastavalt 22 141 ja 55 827 USA dollarit. Olgu öeldud, et Brisbane'i turniiri finalist teenib 104 014 ja võitja 195 026 dollarit.\nWTA edetabelisse lisanduvate punktide vahe on samuti korralik - Kanepil ja Ivanovicil on praegu tagatud 100 punkti, aga poolfinaali pääsu korral tõuseks see 185 peale. Finalist saab 305 ja võitja 470 punkti.\nTundub, et Kanepi hakkab taas oma mängu leidma, aga samas lipsab sisse ka täiesti arusaamatuid eksimusi. Murdepall realiseerub seekord esimesel katsel tänu taas hiilgavale mängulugemisele! 3:4\nVaatamata Ivanovici domineerimisele on ta juba nii hingega mängus seest, et võrku löödud pall väärib reketi vastu maad tagumist. Taas kasutab serblanna videokorduseid ning see annab talle murdešansi, ent Kanepi tuleb võrku ja nullib võimaluse. 2:4\nNõnda võitis Kanepi esimese seti - mitte puhtalt löödud palliga vaid Ivanovici kehva videokorduse kasutamisega.\nKui esimese poole tunni jooksul oli Kanepi see, kes oma liigutustega mängu täielikult domineeris, siis nüüd tulevad ta õnnestumised selle pärast, et Ivanovic mängib kehvasti. Eestlanna saab taas 40:30 ette, ent seekord serblanna hoiab. 1:4\nKui keegi arvet peab, siis Kanepi saab hakkama juba oma seitsmenda topeltveaga ning jääb oma servil taha 0:40. 15 punkti saab ta siiski kätte, aga Ivanovic murrab taas. 1:3\nIvanovic ulatab seisul 30:30 võrku lüües Kanepile abikäe ning Kanepi virutab murdepalli kindlalt, ent mitte erilise rõõmuga maha. 1:2\nTeise seti esimene murdepall kuulub Ivanovicile ning Kanepi realiseerib selle tema jaoks topeltveaga. 0:2\nAga matši hoog on nüüdseks läinud selgelt Ivanovici kasuks ning siin võib juba karta, et esimese seti võit ei pruugi pikemas perspektiivis midagi tähendada, kui Kanepi oma mängu korda ei saa. Eestlanna saab Ivanovici servil punkti kätte ainult tänu topeltveale. 0:1\nViies ja nüüd õnnestub! 6:4! Kanepi lõikab imepeenelt joont ja videokordus ei aita Ivanovici. Sett käes.\nKanepi riskib seisul 30:30 oma teisel servil ja saab läbi selle oma teise settpalli. Ja teeb siis jälle topeltvea!\nKolmandal katsel saab ta servi lõpuks sisse, aga nii pehmelt et Ivanovic lööb selle otse punktiks.\nNeljas settpall - Ivanovici stopp-pall üllatab Kanepit.\n5:4. Võtab sõnatuks.\nJälle kaks topeltviga Kanepilt! Ivanovic saab eestlannalt kamaluga tasuta punkte ning see on meie naise mängu täiesti rööpast välja viinud! 5:3\n@AnitaIvanovic I'm at the @BrisbaneTennis !! Watching her !! She's coming back from it ! pic.twitter.com/CZ3N30MSJq\n— Vika_Masha #1 Fan (@Vika_Masha_7_6) January 8, 2015\nJa nüüd pole Kaia keskendumisest enam midagi alles. Ivanovic saab aina enesekindlust juurde ja võidab oma servigeimi nulliga. 5:2\nIvanovicil on kamaluga õnne ning Kaia teeb kaks topeltviga järjest, mis annab edu serblannale. Teisel murdepallil saab Ivanovic lõpuks silma pähe. 5:1\nJa kui kohati on sellise ühepoolse skoori taga tasavägine mäng, kus ühel mängijal on rohkem õnne või veidi rohkem otsustavust, siis siin pole praegu kahtlustki - Kanepi on Ivanovicist pea jagu üle ja ta alustab setile servimist ässaga!\n40:15 läheb Ivanovic oma servil ette, kuid suudab selle taas maha mängida! Üliagressiivne Kanepi võtab neli punkti järjest ning avasett on nüüd vaid vormistamise küsimus! 5:0\nIvanovicil pole lootustki! 4:0\nOpaa! Kanepi raiskab ära 30:0 ja 40:30 eduseisu, ent saab neljandal murdepallil lõpuks Ivanovici eksima. 3:0!\nJa Ivanovici kritiseerimise kõrvale ka Kanepi kiitmist: eestlanna eeltöö on olnud hiilgav ja serblanna pole teda veel kordagi suutnud valele poole jooksma sundida. Kuhu iganes Ivanovic lööb, on Kaia kohal!\nMida teeb Ivanovic? Maailma seitsmes reket on ülimalt lohakas - ta suudab Kanepi mitu korda punktist konkreetselt välja mängida ja annab siis pehmete löökidega meie piigale taas võimaluse. Ei saa öelda, et Kanepi hoiab servi probleemideta, aga ta läheb siiski 2:0 ette.\nNõrk teine serv lubab Kanepil kohe pikki piiri rünnata ja eestlanna saab murdepalli. Ivanovic mängib eestlanna seejärel nurka, ent lihtsa punkti asemel paneb palli võrku. Kanepi alustab murdega! 1:0\nIvanovic läheb osalt enda osavuse, osalt Kaia lihtvigade abiga 40:0 ette, ent eestlanna kena kaitsemäng toob ta geimi tagasi 40:40.\nJa hakkame peale! Ivanovic servib esimesena.\nJa nüüd, kui on olemas ka liikuv pilt, võib öelda, et internet valetas - mängijad on alles nüüd väljakule tulemas.\nTänast vastast kirjeldas Kanepi eile kui agressiivset ja kõva löögiga mängijat. Tõsi, ta vastus oli üpris ümmargune, sest ta tegi seda enne vastase selgumist, nii et ta üldistas juttu nii Ivanovici kui Gajdosova kohta käivaks\nPost by Kaia Kanepi.\nUskudes kõikvõimat interneti on mängijad platsile sooja tegema tulnud.\nSeesama ajaloolehekülg ütleb ka, et Ivanovic on oma karjääri jooksul teeninud üle kolme korra rohkem auhinnaraha kui eestlanna: vastavalt 13 ja 4 miljonit dollarit. Suure slämmi turniiri võitmine on tasuv töö ja Ivanovic sai sellega 2008. aastal Prantsusmaal hakkama.\nVäike pilk ajalooraamatutesse avaldab, et Kanepi ja Ivanovici omavaheliste mängude senine seis on 0:0 ehk piigad pole omavahel varem kohtunud.\nKui vaadata kuidas serblanna veerandfinaali välja jõudis, siis oma kõrge asetuse tõttu sai ta avaringis mängimise asemel nautida puhkepäeva ning võitis siis 6:4, 6:1 Jarmila Gajdosovat, millest on kahju. Mitte et Gajdosova kuidagi Ivanovicist parem oleks, aga tema kohta oli pagana mõnus kasutada väljendit "Australiat esindav USAs elav slovakitar". Tõeline multikulti!\nKaia Kanepi (WTA 52.) alistas eile Brisbane'i turniiri teises ringis Madison Brengle'i (WTA 91.) 6:3, 7:6 (7:3), loodetavasti puhkas kenasti 24 tundi ning on valmis umbes-täpselt Eesti aja järgi kell 11 algavaks kohtumiseks Ana Ivanoviciga (WTA 7.).


Astromaania: Video marsidroon Ingenuity lennust\nSiin see on - marsikulgur Perseverance videojäädvustus täiesti esimesest droonilennust teisel planeedil, mis jääb alatiseks ajalooraamatutesse kirja. Täpselt 39,1 sekundit kestnud lennu jooksul tõusis Ingenuity (tõlkes Leidlikkus) Marsi pinnast 3 meetri kõrgusele, pööras ennast 98 kraadi, hõljus paarkümmend sekundit koha peal ning maandus edukalt samasse kohta tagasi. Tegemist esimese katselennuga, millele järgneb tuleval kuul mitu-mitu keerukamat ja pikemat lendu, millest igaühe eesmärgiks on koguda väärtuslike andmeid selle kohta, et kuidas lennumasinad Marsi atmosfääris käituvad. Eks ikka selleks, et ehitada tulevikus juba paremaid, suuremaid ja kasulikemaid marsidroone. Ingenuity on nimelt puhtalt eksperimentaalne lennumasin ehk sellel ei ole ühtegi muud teaduslikku eesmärki peale lendamise.\nMõistmaks saavutust, millega Ingenuity ja selle ehitanud insenerid hakkama said, tuleks asja lähemalt selgitada.\nKogu ettevõtmise suurimaks väljakutseks oli keskkond, milles see lendama pidi. Marsi atmosfäär on maises mõttes ülihõre, moodustades meile tuttavast õhurõhust vaid ühe protsendi. See tähendab, et Maa atmosfäärist sarnase õhurõhu ja - tihedusega paiga leidmiseks peaksime me tõusma maapinnast 30 kilomeetri kõrgusele. Sellisesse kõrgusesse ei ole aga jõudnud siiani ükski helikopter ega sarnasel põhimõttel lendav droon (helikopteri kõrgusrekord on 12,5 kilomeetrit). Asi selles, et nii hõredas õhus on väga raske genereerida piisavalt tõstejõudu. Seega on kaks võimalust - tõsta rootorite pöörlemiskiirust ja ulatust või/ja langetada helikopteri/drooni kaalu. Selle teise tingimuse saavutamisel tuleb tegelikult Marss meile ise poolele teele vastu, kuna sealne gravitatsioon moodustab Maa gravitatsioonist vaid kusagil 1/3. See tähendab, et Maal 1,8kg kaaluv Ingenuity kaalub Marsil vaid 680 grammi.\nMis puutub rootori kiirusesse, siis Ingenuity kaks vastasuunas pöörlevat rootorit saavutavad kiiruse 2400 pööret minutis, olles samal ajal 1,2 meetrit laiad. Selline siruulatus ja pöörlemissagedus tähendavad, et nende tipud liiguvad 70% helikiirusega. Samas on nende kaal vaid 56 grammi tükk ehk kusagil kuus 2eurost münti. Ringi ajab neid 350w elektrimootor, mille energiaallikaks on päikesepaneelide abil laetavad akud. Kusjuures 2/3 akude voolust ei kulu mitte lendamisele, vaid drooni elektroonika soojas hoidmisele, kuna Perseverance maandumispaigas langeb öine temperatuur -90 kraadi lähedale.\nSellist kopterit ehitades tuli arvesse võtta veel üht tähtsat asjaolu. Nimelt pidi see üle elama Mars2020 missiooni stardi, teekonna ja maandumise Marsil. See tähendab tohutut vibratsiooni, g-jõude, kosmose vaakumit, radioaktiivsust ja põletavat kuumust Marsi atmosfääri sisenemisel. Kuna Marss asub meist hetkel 290 miljoni kilomeetri kaugusel (ja üha kaugemale maha jääb) kulub raadiosignaalil siit sinna jõudmisele 16 minutit. Seega peab Ingenuity oma lendudega hakkama saama ka täiesti autonoomselt ehk iseseisvalt. Ja ega teisiti ei saakski, kuna ükski inimoperaator ei oleks võimeline sellega ise lendama.\nVõib-olla on siis ka mõistetav, et kui Maal sarnase lennu tegemiseks piisab mõnekümne eurosest droonist, siis Ingenuity ehitamiseks kulus kolm aastat ja 105 miljonit dollarit.\nKõiki neid asju arvesse võttes on Ingenuity näol tegemist saavutusega, mida on raske ülehinnata. Nagu öeldud, sooritab Ingenuity lähitulevikus veel mitu pikemat ja keerukamat lendu. Näiteks peagi peaks see lendama oma stardipaigast 50 meetri kaugusele ja tagasi. Jääme ootama.\nkell aprill 20, 2021\nSildid: Ingenuity, Mars 2020, Perseverance


Astok ja Viik: Eesti 200 manifest langeb kokku meie visiooniga - Teenused - Tehnika\nAstok ja Viik: Eesti 200 manifest langeb kokku meie visiooniga\nUue poliitilise jõu Eesti 200 manifestis toodud e-riigi arendamise ideed on asjalikud ja tervitatavad, leiavad infoühiskonna nõustamiskeskuse E-riigi Akadeemia (EGA) tegijad Hannes Astok ja Linnar Viik.\n«E-riigi arengut puudutav osa manifestis on igati asjakohane ja langeb kokku E-riigi Akadeemia ja IT-kogukonna visiooniga e-riigi arengust. Ja tore on, et see on lausa esiplaanile seatud,» ütles Hannes Astok Postimehele.\nAstok tõdes samas, et Eesti e-riigi areng pole kinni üldise poliitilise tahte puudumise taga. Pigem on küsimus selles, kuidas saada riigi heaks tööle parimad IT-insenerid ja arhitektid, aga ka projektijuhid, kes suudaks needsamad manifestis toodud visioonid ja kasutajate vajadused selgelt sõnastada, tõlkida tehnoloogidele arusaadavasse keelde ja projektid kokkulepitud ajakavas ja eelarves ellu viija.\n«E-riik ei saa kunagi valmis ja me oleme temast aina suuremas sõltuvuses, seega vajame ka pidevaid investeeringuid nii tehnoloogaisse kui eriti inimestesse. Riik ei pea tehnoloogiat ise arendama, aga ta peab olema tark tellija oma selge visiooniga ja võimega projekte juurutada,» sõnas Astok.\nEGA targa riigi valdkonnajuht Linnar Viik märkis, et e-riik pole asi iseeneses - riiki tuleb tevikuna arendada.\n«e-Riigi teenuste paremaks korralduseks kasutajatele mugavamad lahendused on tähtsad, kuid oma olemuselt pigem lühiasjalise perspektiiviga tegevused.. Pikaajalises vaates nõuab tark e-Riik ümberkorraldusi ka riigireformi tasandil ning alles seejärel on võimalik uute tehnoloogiliste lahenduste kaudu tõsta nii kasutajate mugavust, riigi toimimise tarkust ning efektiivsust,» ütles Viik.\nIT-ettevõtte juht: ülalpidamisest ei piisa\nKa Eesti ühe suurema IT-ettevõtte Tieto Estonia juht Anneli Heinsoo hinnangul tuleb manifestis kirjeldatud e-Eesti uuendamise vajadusega nõus olla.\n«Olen nõus, et Eesti e-riik vajab edasiarendamist, mitte ainult hädavajalikul määral ülalpidamist,» ütles Anneli Heinsoo Postimehele.\nHoopis suurem küsimus on tema sõnul aga see, kuidas meie e-riigi edasiarendamisest aru saadakse.\n«Praegused teenused ja nende kasutatavus on suurel määral vananenud ning nende peamine eesmärk on ametniku töö hõlbustamine. Tegelikult aga peaks riik looma e-teenuseid kodanikule ja need peaksid olema efektiivsed mõlema - nii riigi kui kodaniku – vaates,» sõnas Heinsoo.\nTema hinnangul on selles osas just riigil palju teha – erinevad riiklikud organisatsioonid peavad suutma teha omavahel rohkem koostööd, et vähendada dubleerimist ning keskenduma koostööle eraettevõtetega, et säiliks konkurents ja toimuks areng riigi e-teenuste ehitamisel ja kaasajastamisel.\n«See on ka alus nutikamale ja kodanikukesksemale ühiskonnale, kus riik on strateegiline planeerija, teadlik tellija ja oskuslik elluviija,» lisas Heinsoo.\nEesti 200 liidrid kirjutasid tänases Postimehes avaldatud manifestis, et "e-riik –meie lipulaev– on globaalses plaanis vanamoodsaks jäänud ning vajab mitte ainult ilusüsti, vaid põhjalikku uuendust».\nOtseblogi ja ralliraadio ⟩ Viimased kaks katset: kas Evans suudab Neuville'ile ohtlikuks saada? (14) Loe artiklit Vaata videot


Aravete kortermaju hakatakse kütma biogaasiga – Külauudised\nAravete kortermaju hakatakse kütma biogaasiga\nPõllumajandusminister Helir-Valdor Seeder paneb täna Järvamaal Aravetel nurgakivi biogaasitehasele, mis hakkab tulevikus tootma sooja kohalikele kortermajadele.\nSeederi sõnul on tegemist tähelepanuväärse ehitisega, mida iseloomustab innovaatilisus ja teaduspõhine lähenemine. „Soojust – ja elektrienergiat hakatakse tootma sõnnikust ja biomassist, mis on põllumajandustootmises tekkivate jääkide efektiivne ja ratsionaalne kasutamine,” selgitas Seeder. „Taastuvenergia kasutamine ja keskkonnasõbralikkus on just need suunad, mille poole peame liikuma,” lisas ta.\nKavade kohaselt järgmise aasta aprillis valmiva biogaasitehase võimsuseks on planeeritud ligi kaks megavatti ning elektri tootmisprotsessil tekkiva soojusenergiaga kavatsetakse kütta Aravete aleviku kortermaju.\nBiogaasitehas kuulub OÜ Aravete Agro piimafarmile ja Baltic Biogaas OÜ-le. Tegemist on esimese Eestis tööd alustava biogaasitehasega, mis võimaldab põllumajanduses tekkivaid biogaase kasutada ka väljaspool põllumajandussektorit.\nPostitatud 29/09/2011 29/09/2011 Autor Arved BreidaksRubriigid Eesti,JärvamaaSildid ehitus,ettevõtlus,keskkond,põllumajandus\nEelmine Eelmine postitus: Algas etnomuusika auhindade hääletus\nJärgmised Järgmine postitus: Valitsus suurendas karistusi röövpüüdjatele


Top-5 bakterid septikudesse ja sügavkülmikud - Septikud July\nTorujuhtme sisenemine heasse hermetiseerimisse germaani ventiili "SALEX" abil\nToru sisselaskeava usaldusväärne sulgemine on üks kõige olulisemaid tehnoloogilisi meetmeid vee- ja kanalisatsioonivõrkude paigaldamiseks.\nPaljud tänapäevaste korterite omanikud mõtlevad sageli, kuidas saate oma kätes torusid vannituppa peita. Lõppude lõpuks on mugavus selles toas loodud mööbli ja sanitaartehniliste seadmetega.\nAllapoole jääb tualett-potid allapoole, mida teha\nNormatiivselt puhta vee väljajuhtimine\nKuidas asetada kraan vannitoas oma kätega\nKuidas kanalisatsioonitorusid paigaldada?\nWC-kaussi ujuk ise reguleerib\nLõhnad mängivad olulist rolli meie elus. Isegi muljet, mida maja toodab inimesel, nimetatakse selle atmosfääriks. Mehed püüavad oma parima, et muuta see meeldivaks: need puhastatakse, hoolitsevad õhuringluse eest, rakendavad õhuvärskendajaid.


Reisihommik stardib taas, esimene peatus: Aasia!\nSel laupäeval, 31. augustil kell 12 stardib Viru Keskuse Rahva Raamatus hooaja esimene reisihommik, mille peaosaline, Universaal-Universumi kaupluste üks omanikke ja paadunud rännumees Margus Kalam viib meid rändama mitmetahulisse Aasiasse, tutvustades oma äsja trükist saabunud raamatut “Minu Aasia”. Praktilist reisinõu erinevatesse Aasia riikidesse jagab kogenud rändur ja Estraveli lennupiletite müügidirektor Mauri Saarend. Vestlust suunab sageli Aasias ringi reisinud Estraveli turundusdirektor Airi Ilisson.\nEesti suurim reisivideote konkurss taas avatud ja kutsub kõiki osalema\nMullu väga populaarseks osutunud Estraveli ja Õhtulehe korraldatav Eesti suurim reisivideote konkurss ootab taas põnevaid videoid üle maailma. Peaauhinnaks on kaks Turkish Airlinesi lennupiletit vabalt valitud riiki üle maailma ning Photopointi välja pandud GoPro Hero7 Black seikluskaamera. Žürii koosneb väärikatest videoproffidest, teiste hulgas annab oma hinnangu treener ja aastaid Sildarude perekonna videoblogi toimetav Tõnis Sildaru.\nÕhtuleht ja Estravel korraldavad taas eelmisel aastal väga menukaks osutunud reisivideote konkursi, mille võitjale kingitakse kaks piletit vabalt valitud Turkish Airlinesi sihtkohta üle kogu maailma. Lisaks paneb Photopoint (publiku lemmikule) välja GoPro Hero7 Black seikluskaamera. Osalemiseks saada kuni 1,5 minuti pikkune reisivideo hiljemalt 8. septembriks aadressile estravel@ohtuleht.ee.