a little less information: 06/01/2004 - 07/01/2004\nPostitaja: kalor kell 6/30/2004 12:27:00 PM 1 kommentaar:\n32 tundi magamata on �ks asi. Aga seda, kumma poolt ma vutis v�hem olen, Kreeka v�i T�ehhi, ei oska p�rast m�lematega suhtlemist enam k�ll �elda. V�hemalt kohtusin Thessaloniki lennujaamas Hollandi v�rvides noortekoondisega, mis kinnitas, keda pooldada tasub. Kuniks.\nIgatahes. Tallinna lennuv�ljale j�udsin paar minutit enne check-in�i l�ppu. �Nibin-nabin� �tles tibi (pandav) umbes, kui ma moe p�rast k�sisin, ega ma hiljaks ei j��nud. Prahani l�ks p�ris h�sti, kui kange alkoholi puudumine (sain Urqueli, mis oli sitt), teenindav pardapersonal (mittepandav, keskealised mehed ja eatud naised) ja kardul-soust k�rvale j�tta. Kardul kujutas endast (vist) kuulideks keeratud putru, mis oli siis �li puudumisel mingisse kliistrisse friteerima visatud. Kahvel peale ei hakanud.\nPrahas l�ks ka t�kk aega h�sti, kolasin tunde linnas, kaarti ei viitsind/raatsind osta ja seet�ttu tegin vist kogu kafkaasiale tiiru mitu korda peale. Igatahes j�udsin l�puks m�kkide-kenvelode-newyorkerite ehk metroo v�ljakule tagasi, sooritasin p�gusad sisseostud ja olin endale harjumatult 2h enne Ateena lennuki v�ljumist sissekontrollis. Aijaa, enne registreerisin veel, et bussipeatuses oli neli rotikam��jat, mis pakkusid keskmiselt seitset sorti absinti per putka. Piirdusin peenikse t�ehhi raha eest �he 25kroonise budweiseriga (kurss vist 2 nende krooni vs 1 meie).\nJa siis algas mahtra. K�rvalisele silmale t�iesti m�rkamatult, minule sh. Sujuvalt liigutas t�tarlaps (medium-pandav, kes saabus just enne �he kuti (pandav) asemele, mis oli juba ise halb enne) mind CSA akna juurde, kus �ks konkreetne (liiga konkreetne, et olla pandav) tibi seletas, et for commercial reasons on lend overbookitud ja mulle kohti nihhuijaa. Andis mingi paberi, mille hajameelselt tasku pistsin, kuna ma tundusin juba n�dalaid kusagil keskk�rva piirkonnas teadvat, et asi nagunii sarnase intsidendiga l�peb. Minuga koos oli aga Ateenast p�rit keskealisem (noorena kindlasti pandav) mees, kes hakkas resoluutselt seletama, et ta peab kodus rohtu v�tma, tal on s�dameprobleemid ja tema ei v�ta seda lipakat vastu. Variandist Thessalonikisse s�ita keeldus ta samuti. Minul oli pohui.\nSammusin siis m��dukate liigutustega peldiku poole, nagu oleks selja taga rekka lennukisse s�itnud aga ma pean ka tulem�llu eest p�genedes stiili s�ilitama. 45 min p�rast lubati anda uut infot. Ikkagi nagu katastroofi puhul, kus k�ik passivad ootesaalis nagu mustlaslaager ja nutavad ning nimekirju vaatavad. Aga ma suhtlesin oma Budi juures Tomiga, kes �petas, et tuleb n�uda, karjuda ja �iendada ja k�ik laabub. Vahepeal oli v��rt lett aga konkreetsusest t�hjenenud, kell oli ka k�mne ligi juba �htul. Taipasin siis vaadata taskusse pistetud paberit, mis pakkus, oh imet, lendvajaama puhvetist tervelt 105 kohaliku krooni eest v�rskendust. Selle eest sain �he 0,33se Heinekeni ja et ma j�rele j��nud 20 eest �htki nii odavat asja ei leidnud, sammusin juba palju reipamalt kohtumisele vastu.\nJuba enne �lle l�ppemist kutsus tibi mind leti ��rde ja seletas, et l�hen siis l�bi Salooniki ja olen vaid tund aega hiljem soovitud Alexandroupolises. Mitmekordse kinnitamise j�rel peagu uskusin, et nii ka mu terminalide aplasse kurku kadunud Pagas (mitte segi ajada m�tlevast pirnipuust kirstuga (Pratchett XX saj), minu omast tuleb lihtsalt veel juttu).\nKreeka poole pardumist oodates tuvastasin �he tibi (eesti tibi) k�es kodumaise passi. Tegin juttu. Tema istund 6h lennujaamas, kuna ei teadnud, kus Praha kesklinn asub, aga muidu l�heb s�brannale k�lla. Lend oli nagu oli, stuuhard (veel v�hem pandavam keskealine mees, kui selline �ldse t�en�oline on) kohmas iseenesestm�istetavalt �oi-ei�, kui ma ta veepakkumise peale br�ndit k�sisin. Sain veini, mis oli sitt.\nThessalonikisse da pagaazh ei j�udki. Kell oli ��sel kaks kui lindi ��rest lahkusin, kuhu j�id �nnetult kolm omanikuta kotti omavahel h�mmaris vadistama, aga minu oma netu. Kohtusin siis j�lle s�damehaige Ateena mehega, kes oli oma �rksuse t�ttu �riklassi istuma saanud. Raisk. Ma kaalusin k�ll ka CSAga Prahas suheldes argumenti, et olen reisiajakirjanik, aga see tundus r�tmih�iretest veel haletsusv��rsem argument ja nii leppisin saatusega. Viga.\nIgatahes v�ttis mingi naisterahvas (vist oli ikka naine, pandavust ei suuda mitte hinnata sel kellaajal) mult pagasi tundem�rgid, k�sis, kas ma ikka m�istan, et see on temast suur courtesy mind aidata ja lubas �ism�e teele helistada ning joonistada. Vahepeal saabus veel �ks noorem mees (m��ndustega pandav), kes �tles, et ASTA vms office avatakse kl 7 ja seal on inimene, kes oskab k�ike mu pagasi kohta �elda. Kutt tundus normaalne ja siis itsitasin, et mis seeria kristallkuul sel inimesel on, et ta ometi k�ike teab. Nalja see tont niiv�ga ei m�istnud ja seletas, et tegu on siiski niiiii paksu raamatuga. Kuigi oli aru saada, et ta ise ka sellesse taiesesse ei uskunud. Lahkusime s�pradena.\nHommikustest lendudest ma kl 7 igatahes seinalt Thessaloniki-Alexandroupolist ei leidnud, v�tsin kahe euro eest �he Fostersi ja kuna m��ja tundus poole kolme aeg omiku siiski �sna vormis endine saksa kergej�ustiklanna, leppisin t�nulikult ka pakutud tasuta soolap�hklitega. Tegin paar suitsu, kaotasin v�lgumihkli �ra, ostsin uue, leidsin vana �les, kaotasin uue suitsupaki �ra, proovisin internetti l�lituda ja �ritasin mingi poole nelja aeg korraks tukastada.\nEt Olympic Airlines pidi kl 5 t��le hakkama (�tles mulle kolme aeg �ks nende lilla peaga t�di, kes edasistele k�simustele keeldus t��aja puudumise t�ttu vastamast), panin seks ajaks ka �ratuse. Magada muidugi ei saand, sest mingi h�dra tuli oma kolme lapsega k�igist t�hjadest terminalipinkidest hoolimata just minu k�rvale rahvusmeloodiaid harjutama ja ilmselt eilseid telesaateid anal��sima. Kotist pea all oli kael ka nagunii kange ja steppasin siis ol�mpialendurite letti k�sima, kas ikka kl 7 kindlasti l�heb see ja miks lendu seinal pole. Mingi sinisesse kondoomi volditud t�di (raske arvata, kui pandav, aga tal on ilmselt 4 last, kes teda kunagi armastasid) kinnitas, et looooomulikult ja mingu ma ruttu check-ini. Seisin natuke j�rjekorras, kui minu nime j�rsku k�laritest karjuti. S�numist aru ei saanud, hakkasin kuskile suunas k�ndima, kui sama kantossikuninganna vastu sammus ja �iendas, et tema mind kutsuski ja miks ma juba check-in�is pole. Ei hakanud seletama, et ma olin pea kogu j�rtsi just �ra seisnud. Suunas mu siis �riklassi letti, kus oli t��l sama lilla peaga moor, kes 3 tunni eest minuga r��kida ei tahtnud. V�hemalt oli tal n��d t��aeg. Ja v�hemalt tuli tal inglise keel enam-v�hem v�lja.\nPardakaardil puudus v�ravanumber, samuti lahkumisaeg. Siiski aga boarding time 5:15. Kell oli juba ligi 5:30 ja mitmes vales augus toppimise j�rel leidsin v�rava 2, kust just pool kuus lennuk (v�idetavalt mitte minu oma) minema pidanuks. Seal oli aga ka rahu ja vaikus ning 3 naist (kaks alaealist, kolmas nende ema. Pandavus j�tta). Jalutasin j�lle m��da pikka kalidori, kohtudes taaskord oma s�dames�braga Ateenast. Hakkas juba tunduma, et ta on mingi kohalik dzhinn. Vahetasime poole kuuesele kellaajale vaatamata ohtralt viisakusi, palusime peret tervitada, kirusime CSAd ja siis rullis must j�rsku m��da ei keegi muu kui sama kontratseptiivne emand, hakates kolme naist pardale laskma. Lennuk pidanuks 15 min �hus juba olema. Astusin ligi ja tegin nii muuseas juttu, et minu lennuk l�heb ju ikka kl 7. �No, now� vastas ta enne-ei-t�use-lauast-keegi-kui-kapsas-s��dud-on resoluutsusega ja ajaski mu lennukile.\nNeljakesi siis selle kahepropellerilise kolakaga s�itsime. Ei, piloot oli ja mingi tibi ka (meik oli igatahes nii r�hutatult hommikune, et kui ta ka �htul pandav oli, siis hommik+meik polnud sellest midagi j�rele j�tnud). Sain plasttopsis kohvi (nii, et �he l�bipaistva plasttopsi sees on salfetka, siis teine tops ja selle sees... noh, kohvi oleks traditsiooni solvamine. Olnuks me laevas, nimetanuks ma seda pilsiveeks. Lennukis... ei kujuta ette. V�ibolla mingi k�tusemahutite alla imbunud kondensaat.\nAga p�ike t�usis. N�htavus oli null, ent kaardiga v�rreldes sain aru poolsaartest ja �hest �gedast m�ge kujutavast saarest, et oleme �igel teel. Teine Eestist tulnd kutt j�udis minuga enam-v�hem samal ajal Ateenast kohale ja ka m�stiline kreeklane Giorgios oli meil avastas (keskealine, aga tore). Ootasime pool-kolmveerand tundi ja tegime veel �he pagasikaotuse avalduse, vahepeal tegin hirmkallid telefonik�ned Estravelisse, kus alati s�bralik lennujaama Anneli mulle Praha numbrid otsis. Selgus, et neil oli ka kell 7 alles...\nIgatahes paari tunni p�rast praegusest arvates (14:26) peaks mu Prahast leitud Pagas n��d siia j�udma. Katsun seni magada, 30 kraadises soojas ringitrampimine, l�putult linnuh��ltest r��kimine, roadkilled rebast n�hes kiire peatuse ja fotode tegemine (+ mingid ritsikad jms v�rk maantee ��res), aias esimese maoga kohtumine, puuduv �hk, puuduv tuul, puuduv p�ikesekreem, puuduv peakate ja absoluutselt puuduvad desodoreerivad ressursid on muude asjaolude algatatud initsiatiivi �nnelikult l�pule viinud. Uskumatult sitt on olla + ei m�ista siin majas keegi enam inglise keelt ka. V�hemalt tuli ��majas (�gedas looduskaitseala keskuses asuv v��rastemaja) vesi tagasi, kuigi pesuvahendid on kuskil Ateenas vist hetkel.\nPostitaja: kalor kell 6/30/2004 11:13:00 AM Kommentaare ei ole:\nKaks korda n��d �hel p�eval Lohusalus k�idud, meritsi ja autoga. Energia on otsas, n�gu �ra p�lend j�lle, aga 400 fotot tehtud.\nSuutsin end vaid kokku v�tta, et mureleid ostma minna. Turul sai k�ll kinnitust, et m��jad ei jaga klientide motivatsiooni v�himalgi m��ral. Minu tavalist baabat pold miskip�rast ja tema asemel vahutas seal �ks kuri lilla parukaga eit, kes lihtsalt s�imas k�iki ja vandus, et p�ev otsa pole kohvi ega peeru lasta saanud ja teie tahate siin nahui kurke osta.\n�ks vanamutt m�lises mu k�rval talle vastu ja sai t�nut�heks eriti m�dand puuvilju. Mina sealt ei ostki, aga registreerisin veel m��jatari sotsiaalselt p�hjapaneva statemendi, nii palju kui ma vene keelest aru sain - "ma tean k�ll, et teil pole midagi osta vaja, vaid tulite v�lja jalutama lihtsalt aga miks te siia k�ll siis ronima peate." Vene muttide s�im on igatahes klassika.\nPostitaja: kalor kell 6/27/2004 03:23:00 PM Kommentaare ei ole:\naknal pakub huvi\nkus kajakad nussivad\nalles halli tuvi\npiim t�mbas kokku\nkakaseks sai noku\nPostitaja: kalor kell 6/24/2004 05:37:00 PM Kommentaare ei ole:\n�he J�rva Teataja surmaaastap�eva kuulutuse all oli "Lesk Laine, Kalvi perega ja v�ike N�ssy". Ma miskip�rast kardan, et traagiliselt hukkunud Olevi lahkumises oli sellel koeral kandev roll, et ta eraldi �ra on mainitud. Kuidagi... od�sseuslik.\nPean emale s�damele panema, et nad surmakuulutustele ikka p�sisponsori ka otsiks, oleks veel �gedam. V�i siis, kasv�i, noh, "Surmakuulutused toob teieni ilmateade"...\nEi saa eilse ekspromt-s�nnip�eva kohta �htegi halba s�na �elda. Mina v�hemalt ja ma m�letan sellest �sna palju. 20 uut tuttavat. Aga Padari m�ng "v�idab see, kel k�tt p�ksist v�lja t�mmates k�ige rohkem karvu pihku j��b" oli... pisut... valus.\nPS J�in hajameelselt lillekastmisvee �ra. Uuele katsele k��ki. Appi.\nPostitaja: kalor kell 6/21/2004 12:55:00 PM Kommentaare ei ole:\nAktuste keelustamine v�iks olla Res Publica j�rgmine initsiatiiv. T�navu piirdusin k�ll ainult �hega ja j�udsin �nneks eelviimase k�ne ajal alles kohale, ent v�sitav oli siiski. �hes k�nes susati ka RPle �ra ja Gaudeamuse ajal v�patasin m�lemal korral vivat et res publica juures. Haige. Aga l�petajad said �rip�eva tellimuse kupongi ning kaks purki Red Bulli.\nJ�tku�ritus �oti klubis oli sugulasterohke aga kitsal terrassil. Muru peale ei tohi seal astuda, deebetkaardiga maksta ei saa ja �leval linnam��ril toimus veel reede �htul mingi ennastunustav puurimine. Teadjad r��kisid, et sealt sajab ka t��riistu alla, kellestki kohvitajast oli kuvalda hiljuti meetri kaugusele alla sadanud. Tegime ka natuke sel teemal nalja, et �hkad taeva poole "oh oleks mul vaid praegu suru�huhaamer" ja siis sajabki �ks sulle l�bi katuse s�lle. Ei tea, kas selline jumala olemasolu t�estus on ikka tingimata vajalik.\nT�na uimerdasin �le t�ki aja Naissaarel, lugesin k�ik lehed j�rjekordselt l�bi, mis viimastel p�evadel postkasti olid surutud. MiMist sain igatahes mitu uut peletist teada, kes k�ik kuidagi moemaailma m�jutanud on. A meenutas printsess Diana kommentaari Barbara Cartlandi kohta, mis k�las umbes nii, et Cartland n�eb v�lja, nagu oleks kaks varest Doveri valgetele kaljudele surnuks lennanud. Ma ei uskunud, et Diana seda �elda v�is, aga t�si ta on.\nJa unes n�gin, et mind kutsuti EPLi Lea Larinit asendama suveks....\nPS M�gra �lu ei ole �ldse halb. Silt kah am�santne.\nPPS Jalkakommentaaride irratsionaalsusele ei aita midagi ka kaks m�kra. Valus.\nPostitaja: kalor kell 6/19/2004 07:30:00 PM Kommentaare ei ole:\nV�ituderikas p�ev. �rkasin tegusalt 9 paiku, EPL hakkas j�lle k�ima, lugesin n�ljaselt k�ik lood l�bi. Urrmast oli pisut kahju, aga da beast p��steti ju teadlikult valla, missiin haliseda enam. Minu hoolealune tegi oma nimekirjas aga teise tulemuse, nii et v�in rahul olla. Kui midagi tegemata j�i, siis ehk aint soovitus teises parteis kandideerida. Aga see pole ka enam minu asi.\nJa siis ma t��tasin. �ieti kolasin purjetamisroba netipoodides. Sittagi valmis ei j�udnud, kuni n�lg poole kuue aeg turule sundis. �ieti ostsin Kulleka h�permarketist purgi Saleda �hepajatoitu. Purke on r�ve pesta, aga nimi k�las koduselt och oli ka taljes. 25 krooni eest oleks pidand vist purgi enda ka �ra keetma, et isegi kesklinna p�evapraadide toitvusele j�rele j�uda pelgalt hinna-koguse suhtelt. Aga ��relinna asi.\nS l�ks korterin�ristu koosolekule, mina �le kahe aasta elus uisutama, soomlasega. J�udsime kuskile Mustam�e p�raperse, siis l�ks olukord pisut uduseks. Pussypaviljonide vahel poliitikast k�nelemise k�rval osavalt slalomeerides (pidurdamist pole ma veel �ppinud) j�udsime peagu N�mme kaudu von R�ivase valdustesse tagasi. Vasem jalg on kaotanud k�ll valdava osa harjumusp�rastest funktsioonidest a mul on ju teine veel.\nKa S oli koosolekult pagenud, kuna selgus, et seal r��giti ainult vene keelt ja mingi eit oli juba nutma hakanud. Pean ikka ise neil k�ima hakkama. Observatsioone elust enesest on ka turule vaatamata liiga v�he.\nJa siis elu pein alles algas. K palus mingi artikli v�lja tr�kkida (mul on ju printer!), mida ma tekstimanjakina muidugi ka lugema hakkasin. Oli EPLile v�hemuste �igustest p�ris aruka loo kirjutanud, aga algselt soome keeles. S oli selle maakeelde kolme tunniga t�lkinud, siis �ks ajakirjanik toimetanud, siis relvade isand Raukas sellele omakorda arusaamatuid s�nu lisanud ja l�puks pidin Kga inglise keeles vaidlema, et asi l�puks t�esti eestikeelne oleks.\nN��d lubasin endale �lle ja avastasin, et mu vana wifi kaart t��tab endisel l�pparil ja kolisin �lbelt k��ki. Siin saab suitsetada ja end vabalt s�gada. Jalgpallitulemust kuulen nagunii umbes sajakonna meetri raadiuses asuvatest korteritest.\nPS Ja p�eva liits�naauhind l�heb �rip�eva pealkirjale: "Mittesoodusp�ritolut�endeid v�ljastatakse n��d ka kaubandus-t��stuskoja Saaremaa esinduses."\nAvada ma seda ei julgenud, nagu ka artiklit pealkirjaga "K�ik maailma ideed otsa saanud." Elu on niigi keeruline.\nPostitaja: kalor kell 6/15/2004 11:14:00 PM Kommentaare ei ole:\nEi ole veel meelest l�inud ka sobiv taustamuusika reedesel p�eval J�geval �le tunni aja notari juures istudes... it�s just porn mum... eile �htul parteipeiedel tuli uuesti meelde. Sobis.\nM�ni f��sik v�iks seletada, kuidas mul saab aknaraam kogu aeg piniseda, kui siin pole ronge, laevu ega lennukeid eriti l�hedal. Aga tuul on �rev, lapsed pudenevad robinal mingite asjade k�ljest, kuhu nad �ue peal roninud on. Kes t�na ilmateate meieni toob, pole raadiost kuulanudki, oleks kedagi t�nadagi spektaakli eest v�hemalt.\nJa miks ilmateade ise mingeid miksereid v�i katuseid vms asju meieni ei too v�i �htegi teist saadet v�i toodet ei toeta? Korralik ristturundus oleks ju: "Weckman katused toob teieni ilmateade!" v�i siis "Heimar Lenki toetab ilmateade!" Voila.\nJa eile j�in esimest korda Harju m�el! Lootsin, et politsei l�petab selle tervise- ja heakorra rikkumise, eriti koos Riigikogu liikmega. Aga mitte m�dar�igastki. Libistasime end paari tunni p�rast korralikult kokkupressitud purgihunnikuga m�est alla ja kobisime pettunult 8sse s��ma.\nPostitaja: kalor kell 6/14/2004 06:26:00 PM Kommentaare ei ole:\nOn ju k�igil meil �ks t�nav, pink ja puu...\nVot kummitab raip, kuigi kustutasin enda omad k�ik �ra koos meiliarhiiviga. Aknast �htegi sobivat uut ei paista ka, m�nguv�ljakut on appgreititud, pingil istuvaid mutte mitte eriti. Taavi R�ivas pole vist sisse elanud veel korralikult, aga k�ll ta j�uab.\nPotterit pidi reedel vaatama. 2,5h l�ks greifilennul. Nojah, las ta olla. KillBill2 tuleb kah varsti.\nOngi k�ik vist.\nPostitaja: kalor kell 6/13/2004 03:25:00 PM Kommentaare ei ole:\nArnold saatis Bushile alles esmasp�eval kaastundeavalduse Ronnie pikema komandeeringu puhul. Huvitav, miks? Unustas? Ei saanud aru? Saatis alguses vanale Bushile kogemata? Igatahes on midagi s�mbolistlikku selles totaalses dementsuse trianglis. Et mitte �elda surnud ringis, mis on t�pselt nii tugev, kui selle viimane elav l�\nPostitaja: kalor kell 6/08/2004 09:23:00 AM Kommentaare ei ole:\nVarusin ometi kenasti aega, et mitte j�lle Tartusse kihutada. Aga linnapiiril, oh imet, kohtasin vilkureid ja mingit edevat kolonni. Das President of course. Lippas lipu syntarile ilmselt ja �ldse mitte tordi, kringli, korvi ja kepiga nagu Kivir�hk kirjeldas Minu Kroonis.\nOtsustasin siis mitte v�ga originaalse triki kasuks ja v�tsin kortee�i sappa. K�ige ees s�itis punase vilkurika milku, siis Da Audi, siis must vilkuritega Subaru, siis mingi s�jav�epolitsei, siis must Vito, siis mingi m�ttetu merss ja l�pus vilkuriga Subaru j�lle. Ei olnd halb vaatepilt. K�ik autod t�mbasid teeserva kenasti ja mul on sellega eriti hea m�lestus kui talvel Tartust Talina s�itsin ja vastutulev kolonn mind konkreetselt purgaas teelt v�lja l�kkas. Igatahes - juba kaherealisel teel saime nii �le 150 kilsa tunni kohta torust.\nEga ma ei lootnud, et mind v�ga kaua seal peetakse, aga l�ks paremini kui arvasin. M�ned kohad olid k�ll k�hedad, kuskil tolmustel kurvidel, kui kolm �hmis rekkat teepervele ketsas ja saja meetri ulatuses tihe liivapilv �leval oli aga meie kuulsusrikas konvoi pealt sajaga sellest l�bi kimas. Ardus l�ks kitsaks, ma ei julgenud nii r�igelt ka eeskirju rikkuda nagu nemad ja t�mbasin mingi teise auto taha. Aga sain varsti kannule j�lle, ime k�ll. Oli ohtlikumaid ja v�hemohtlikumaid kohti, aga ellu j�id vist k�ik, isegi teeserva surutud masinad m�lemal pool teed. Annas panin julmalt nende j�rel, adrenaliin tahtis silman�gemise v�tta. Kadestasin h�rgi k�vasti.\nK�kital siis kohtusin julgestuspolitseiga. Tegelt oli mingi crash seal ja need reguleerisid �hel suunal m�lemalt poolt tulevat liiklust ja mind siis maha t�mmatigi. Teavitati, et kiiruse�letamise eest 79. kilomeetril, eess�itvast Subarust m��detuna. Ja Annas keelatud alal m��das�idu eest. A muidugi s�itsin ma nende j�rel. Ohkasin vaneminspektor Laasile vaikselt, et rahvas ei hakka kunagi m�istma, miks mitteoperatiivautodel on vaja eeskirju rikkuda, aga tema kordas mulle �llalt, et tegu oli Vabariigi Presidendiga! Missa niuksega r��gid.\nVahepeal teatati raadiost, et Vabariigi Viies on kaheksak�mne teise kilomeetril. Minu kutt karjus omadele, et tehke Tallinna suund vabaks, balambalaa. Hetk hiljem tuiskaski keegi m��da, tundus, et Juhan. L�ks veel natuke ja minu kutt karjus uuesti, et miks kurat tee vaba ei ole, Vabariigi Viies (paatosega) on juba kaheksak�mne teisel kilomeetril. Ma kohmasin, et ta s�itis juba m��da. Kutt raadiosse: "V�i siis enam mitte". Kostis v�ike kr�bin ja keegi vastas loiult: "Midagi siin l�ks jah". Ja MINA olin oht riiklikule julgeolekule??\nEdasi tuvastas milku, et mul pole kehtivaid rikkumisi, m�rkis t��kohana "ei t��ta" (nuuks) ja siis tulid v�ikamad k�simused - kas ma soovin kaitsja osalemist �lekuulamisel ja kas soovin asja arutamisest kohtus osa v�tta. Esimest ei tahtnud, teine tundus fun enough. Pidin ikkagi poole �heks Tartusse filosoofiaseminari j�udma, et arutada teemat "Miks k�ituda moraalselt?".\nSain siiski aint kiiruse eest (v�hem kui Taimla, rohkem kui Kraft), kuna muid rikkumisi ei mahtunud v��rteoprotokolli lihtsalt kirjutama. V�ike vedu. �lekuulamisprotokolli ei osanud oma seletuste alla ka muud kirjutada kui et "�letasin vastutustundetult kiirust ajakirjandusliku eksperimendi raames, saamaks teada, kui kiiresti on siis presidendil vaja s�ita. Usun, et ei seadnud kellegi elu rohkem ohtu kui eess�itnud kolonn. Kahetsen". Hetke p�rast �tles sepp, et asi l�heb L��ne prefektuuri Paide jaoskonda (leia mingigi �hisosa!) otsustamisele ja see pani mind pisut seletuste osas k�hklema - ikkagi endine kodukant ja mind v�ib menetleda m�ni mitte k�ige paremast s�brast klassivend. Aga tegu oli tehtud.\nS�itsin rahulikult Tartusse, lugesin Piros veidi materjale, lahkusin pool tundi enne seminari l�ppu ja oh �llatust, v�tsin h��letamast peale oma just mulle kena suve soovinud �ppej�u poja. Aga oli l�bus kahetunnine jutuajamine. Nad l�ksid mingi s�psiga Nosferatu �htule Katariina kirikusse ja s�ps ise pidi j�rgmine p�ev Reversedi riideid minema esitlema a oli eelmisel ��l popid p�ksid kuskil mururoheliseks joonud. Soovitasin siis neile pesumaju.\nNii palju sellest. Trahvisumma tuleb alles kuu aja p�rast. N�dalavahetus oli kokkuv�ttes erakordselt m�ttetu. P�hap�eval sain pea kolmveerand tundi v�iksemas mereh�das k�lmas vees liguneda a t�na �nnestus siiski eurovalimistel �ra k�ia. Seal ei pidanud pead p��rama ega midagi.\nMis siis t�na veel juhtus... matuseb�rood l�id oma liidu. M�tlesid, et kui Pohlak riigilt pappi saab mingi muruplatsi eest, nahui nemadki siis liivahunniku otsas passivad? J�udu, matused on tegijad.\nColumbine�i film oli pisut pikk a muidu ootatult jaburastav kogemus. Natuke liiga palju �eldi aint ette, mida ja kuidas ma m�istma pean. Midagi oli veel aga kirjutan hiljem, kui meelde tuleb.\nPostitaja: kalor kell 6/07/2004 11:52:00 PM Kommentaare ei ole:\nTuvastas, et mul pole kehtivaid rikkumisi, m�rkis t��kohana "ei t��ta" (nuuks) ja siis tulid v�ikamad k�simused - kas ma soovin kaitsja osalemist �lekuulamisel ja kas soovin asja arutamisest kohtus osa v�tta. Esimest ei tahtnud, teine tundus fun enough. Pidin ikkagi poole �heks Tartusse filosoofiaseminari j�udma, et arutada teemat "Miks k�ituda moraalselt".\nNii palju sellest. Trahvisumma tuleb alles kuu aja p�rast. N�dalavahetus oli erakordselt m�ttetu. P�hap�eval sain pea kolmveerand tundi v�iksemas mereh�das k�lmas vees liguneda a t�na �nnestus siiski eurovalimistel �ra k�ia. Seal ei pidanud pead p��rama ega midagi.\nColumbine�i film oli pisut pikk a muidu oodatult jaburastav kogemus. Natuke liiga palju �eldi aint ette, mida ja kuidas ma m�istma pean. Midagi oli veel aga kirjutan hiljem, kui meelde tuleb.\nPostitaja: kalor kell 6/03/2004 01:45:00 AM Kommentaare ei ole:


Kanadas leiti grisli ja jääkaru ristand ETV24 - Estonian World Review\nKanadas leiti grisli ja jääkaru ristand ETV24\nKanadas lasti maha pruunide laikudega valge karu, tegemist on esimese looduses leitud grisli ja jääkaru ristandiga.\nPruunide laikudega valge karu lasti maha Põhja-Kanadas jahimängude ajal. DNA analüüside põhjal on tegemist isase grisli ja emase jääkaru esimese loodusest leitud ristandiga, kirjutas BBC.\nMõnda aega on räägitud kummalise värvusega karust, kes liigub ringi looduslikus piirkonnas, kus kahe liigi territooriumid kattuvad, kuid siiani ei ole grisli-jääkaru hübriide ehk kahevärvilisi karusid metsikust loodusest leitud. Küll on neid aga sündinud loomaaedades.\nJahimehed märkasid Ameerika jahimängude ajal Kanadas olendit, kellel olid pikad küünised ja kergelt küüruga selg nagu grislikarul, kuid põhiosas valge karvkate. Tapetud loomale tehti DNA-analüüs, mis kinnitas karu ebaharilikku päritolu.\nJää- ja grislikarud võivad puutuvad kokku küll loomaaedades, kuid looduses ristuvad nende teed harva. Ometi on kohatud grislisid, kes söandavad liikuda jääväljadel, otse jääkarude territooriumil, et otsida sealt toitu peale talveunest ärkamist. See võibki selgitada ristumise võimalikkuse.\nKarude liikide vahel on käitumuslikud iseärasused, eriti paaritumise perioodil, mis teevad vastavate hübriidide sündimise eriti unikaalseks. Enamikel juhtudest pole sellised järglased elujõulised.


Kaspar Aug: Kultuuril ja kunstidel on vägev jõud kujundada meid indiviidide ning kogukondadena — Euroopa kultuuripealinn Tartu 2024\n2. märts 2021,\nKaspar Aug: Kultuuril ja kunstidel on vägev jõud kujundada meid indiviidide ning kogukondadena\nKaspar Aug on üks pikaajalisemaid Tartu 2024 tiimiliikmeid. Kaua täitis ta turunduse projektijuhi rolli, kuid alates 2021. aasta jaanuarist on ta sihtasutuses produtsent. Mida tähendavad talle Ellujäämise Kunstid? Milline võiks olla tema arvates Tartu ja Lõuna-Eesti kultuurielu tiitliaastal? Loe lähemalt intervjuust Kaspar Augiga!\nKaspar Aug. Foto: Evelin Lumi\nSa oled üks pikaajalisemaid Tartu 2024 tiimiliikmeid. Mida tähendavad sulle Ellujäämise Kunstid?\nMinu meelest on kultuuril ja kunstidel vägev jõud kujundada meid indiviidide ning kogukondadena, teha meid targemaks ja paremaks ning pakkuda inimestele ainulaadseid kogemusi, milleta oleks täisväärtuslik elu mõeldamatu. Füüsiliselt ellujäämiseks pole kultuurikogemusi vaja, aga ellujäämise vaimse mõtte leian mina just kultuurist ja kunstidest. Nagu Euroopa kultuuripealinn Tartu 2024 kontekstiski, on ka minu jaoks Ellujäämise Kunstideks sellised oskused ja loomingulised tegevused, mis lähendavad meid sotsiaalsete olenditena, eurooplastena, oma juurte, pärimuse, kodu ja planeedi austajatena.\nMis on sinu eredaimad mälestused Euroopa kultuuripealinna tiitlile kandideerimise ajast? Kuidas erineb see aeg tiitli võitmisele järgnenud perioodist?\nTerve kandideerimise aeg oli kordumatu ega lähe ilmselt kunagi meelest. Olime parimas mõttes eriprojekt, millesuguseid ongi väga vähe. Tiim oli märksa pisem, väga kokkuhoidev ning tegelikult ju võistkond, kuna meil olid ka tugevad konkurendid. Abijõude-kaasteelisi, kes meid Tartus ja Lõuna-Eestis saatsid, ning tuhandete inimeste toetust on tänaseni tunda. Mõistagi on mul kustumatu mälestus hetkest, mil rahvusvaheline ekspertkomisjon võitja Kultuuriministeeriumis välja kuulutas ning sellele järgnenud rõõmutundest, mille tõttu oli mul raske uudisest sotsiaalmeedias teada anda - käed lihtsalt värisesid ja pilk virvendas. Üks ägedamaid ettevõtmisi oli kindlasti ekspertkomisjoni külastuse ettevalmistamine ning elluviimine Tartus. Neid pikki päevi saatis edu tänu väga paljude partnerite panusele.\nSee oli aga kõigest üks oluline etapp. Nüüd on alanud põhjalikud ettevalmistused järjest kasvava tiimiga, mis pingutab selle nimel, et Tartu ja Lõuna-Eesti oleks terve 2024. aasta Euroopa kultuurielu fookuses ning et tänu meie projektidele ja kultuuri- ja haridusprogrammile oleks tunda ka positiivsete muutuste jätkumist pärast tiitliaastat. See nõuab aastatepikkust pühendumist ettevalmistustele, millesse on kaasatud umbes veerand Eestit.\nKaspar selgitab Tartu 2024 kiigelabürindi olemust 2020. aasta suvel Autovabaduse puiesteel. Foto: Mana Kaasik\nOlid pikalt Tartu 2024 turunduse projektijuht, ent alatest jaanuarist oled produtsent. Mida täpsemalt produtsendina teed?\nMinu põhiline ülesanne on välja töötada lahendusi Tartu 2024 sõnumite levitamiseks. Suures osas tähendab see sündmuste planeerimist ja elluviimist ning (audio)visuaalse sisuloome juhtimist, aga muuhulgas ka teabetöö strateegilisse poolde panustamist, vabatahtlike töö kujundamises osalemist ning bränditoodete väljaarendamist.\nVabal ajal keerutad sa plaate erinevatel sündmustel. Kuidas tulevad kogemused esinejana sulle kasuks produtsendi ametis?\nKultuurikorralduslik mõtlemine on nii minu töö kui hobi. Loodan, et tänu oma kogemustele esinejana oskan ka tööl paremini arvestada publiku ja artistide soovidega. Kuna ise astun üles pigem peavoolusündmustest eemal, oskan ehk tööpõllulgi välja mõelda alternatiivseid ja loomingulisi lahendusi, mis Tartu 2024 vanu ja uusi fänne üllatada võiksid.\nSÜNK VIII Genialistide Klubis (2018). Foto: Gabriela Urm\nMilline võiks Tartu ja Lõuna-Eesti kultuurielu olla tiitliaastal ja pärast seda?\nTiitliaasta kultuurielu saab kahtlemata olema rikkalik ja rahvusvaheline. Eesti kultuurikorraldajatel on tahtmist ennast rahvusvahelisel areenil teostada ning ellu viia tähenduslikke projekte nii kodu- kui välismaal. Usun, et pärast 2024. aastat on Tartus ja Lõuna-Eestis tänasest rohkem suuri ja väikeseid kultuurisündmusi, millest võtavad nii publiku kui esinejatena osa ka väliskülalised. Eestlaste kultuurikorralduse tase on juba täna Euroopa tipus - tahaksin, et Tartu ja Lõuna-Eesti oleks tulevikus järjest tuttavam esinemispaik ka nimekatele artistidele mujalt maailmast. Sellisel tulevikul on mitmeid eeldusi, nende seas ligipääsetavus ehk ühendusteed, korraldajate võimestatus ning kohalikud tugiteenused, kuid kõige selle tagamine on võimas arengumootor nii riigi tasandil kui kohalikumas plaanis. Arvan, et seda mõistetakse järjest laiemalt.\nAruteluõhtul Alatskivi lossis aastal 2019 - tiitlivõiduni oli veel umbes viis kuud aega. Foto: Kiur Kaasik\nOPEN CALL kultuurikorraldajatele ja kunsti kaudu muutuste loojatele — kandideeri Euroopa kultuuripealinn Novi Sad 2022 School of Participation kursusele\nMillest kõneldi Kultuurikompassi foorumil "Kuidas tunda oma publikut?"


Laura Ciancola [2021. aasta värskendus]: varajane elu, puhas väärtus ja perekond - Sportlase Naine\nLaura Ciancola Bio: Varajane elu, karjäär, puhasväärtus ja perekond\nLaura Ciancola ei pruugi tema elukutse järgi maailmale teada olla. Kuid eriti jalgpalli armastavad inimesed teavad teda kui Tim Howardi endist naist.\nKeegi pole Tim Howardi tähelennust teadlik; ta on ilmselt kõigi aegade suurepäraseim väravavaht. Lühidalt öeldes on ta kogu maailmas tuntud kui tuntud Ameerika spordijalgpalluri endine naine Tim Howard.\nLaura Cianciola koos tütre ja pojaga.\nSisse 2003, Laura ja Tim vahetasid oma abielutõotuse oma elu jagamiseks. Kuid nad lahutasid aastal 2012 pärast nende abielu sõlmimist 9 aastat .\nLaura Ciancola oma lastega\nPraegu on ta abielus Trey Liebenrood , kes on Ameerika kodanik. Tema endine elukaaslane Tim Howard mängib filmis MLS jalgpallimeeskond, Colorado kärestik väravavahina ja tegutseb kaptenina.\nVarem mängis ta Inglise kõrgliiga Manchester United ja Everton F.C.\nLaura Ciancola kiired faktid\nTäisnimi Laura Ciancola\nSünnikoht Tennessee, Ameerika Ühendriigid\nEhitamine Õhuke (graatsiliselt õhuke)\nSilmade värv Pruun - tume\nJuuksevärv Pruun - tume\nPraegu abielus Jah\nPraegu abielus Trey Liebenrood (12. oktoober 2013)\nAbielus kuupäev 12. oktoober 2013\nEndine abikaasa Tim Howard (abielus 2003)\nLahutuse kuupäev 2012\nLapsed Jacob (poeg), Alivia (tütar)\nLaura Ciancola : Varajane elu, kodakondsus ja perekond\nKuigi sünd Laura Ciancola pole veel saadaval, selgub, et ta sündis Ameerika Ühendriikides ja omas Ameerika kodakondsust. Tim Howardiga õnneliku abielu kuldsel perioodil sünnitas Laura kaks last, nende poja Jacobi ja Alivia.\nLaura Ciancola perega\nPärast seaduslikku eraldamist Howardist aastal 2012, Laura Ciancola hakkas elama koos poja ja tütrega. Aga edasi 12. oktoober 2013 , Laura oli taas abielus Trey Liebenroodiga ja ta elab veel kord oma õnnelikku abieluelu.\nLaura Ciancola: vanus, pikkus ja kehamõõtmised\nTa on suurepärase isiksusega inimene, kellel on tumepruunid silmad ja juuksevärv. Peale nende puuduvad andmed tema pikkuse, kaalu kohta.\nUuendame seda jaotist kohe, kui avastame lisateavet.\nLaura Ciancola: Professionaalne karjäär\nLaura Ciancola ametikategooria on suhteline, mis tähendab, et ta on näitleja ja teda on nähtud paljudes telesaadetes.\nPealegi on ta Cully Barnaby rolli eest laialdaselt tunnustatud pikaajalistes Suurbritannia kriminaalsüsteemis politsei menetlustoimingutes Midsomeri mõrvades.\nKuid Laura hiljutine amet on veel pime, sest tema praeguse töö ja sissetulekuallikate kohta pole täpset teavet. Võiksime välja kaevata ainsad teadaolevad üksikasjad, et ta on ameerika jalgpalluri Tim Howardi endine naine.\nLühidalt öeldes pole tema praegune elukutse teada ja keegi ei tea, mida ta oma elamise heaks teeb.\nKuid jälgides postitust ja pilte, mis on saadaval erinevatel sotsiaalmeedia platvormidel, võime öelda, et tal on oma laste ja teise abikaasa Trey Liebenroodiga suurepärane ja õnnelik elu.\nLaura Ciancola lahutas Tim Howardist.\nMõnikord ei jää suhe viimaseks ka pärast abiellumist inimesega, keda me kõige rohkem armastame. Lahusoleku põhjus on inimeseti erinev.\nSee hõlmab kõige sagedamini arusaamatusi, sisemisi võitlusi ja suhteid mõne kolmanda isikuga, mis viib abielu lõpuni.\nSamamoodi armus Laura Tim Howardisse ja abiellus 2003. aastal. Veelgi enam, ta teenis tohutu nime ja kuulsust pärast seda, kui veetis temaga rohkem kui üheksa aastat oma väärtuslikku ja kuldset elu.\nKuid ta lahkus Timist 2012. aastal nende arusaamatuse ning isikliku ja tööelu tasakaalustamatuse tõttu.\nKuid nende lahutuse peamine põhjus pole veel avaldatud, kuid võime eeldada, et see võib tunduda töö-, isikliku elu ja finantsküsimustes tasakaalustamatuna.\nLaura Ciancola praegune abikaasa, Trey Liebenrood\nMuutused on tõesed, paratamatud. Miski ei jää meie elus samaks, välja arvatud muutused. Seetõttu vahetavad paljud inimesed oma elukaaslast isegi erinevatel eluetappidel.\nSamamoodi sai Laurast 2003. aastal Tim Howardi naine ja ta sai kuulsaks kõigi Ameerika Ühendriikide inimeste seas, eriti jalgpallisõprade seas. Ta sai kõik, nime, kuulsuse ja tunnustuse, mida on vaja paremaks õitsenguks.\nHoolimata sellest, et jalgpalluriga oli jagatud peaaegu üheksa aastat õnnelikku abieluelu, lahutas naine temast 2012. aastal. Pärast temast ametlikku lahusolekut asus ta elama oma kahe lapse, poja Jacobi ja tütre Alivia juurde.\nKuid tema elu pöördus taas 12. oktoobril 2013, kui ta valis oma teiseks abikaasaks Trey Liebenroodi. Trey Liebenrood on ameeriklane.\nLaura Ciancola koos abikaasa Trey Liebenroodiga\nInternetis pole tema kohta rohkem üksikasju, välja arvatud tema sotsiaalmeedia saidid nagu Twitter, Instagram ja LinkedIn, kus tema ring on piiratud. Tal on piiratud arv jälgijaid.\nLaura Ciancola ja tema abikaasa Trey Liebenrood ei ole sotsiaalmeedias populaarsed ega tunnustatud Tim Howardina. Kuid jälgides saadaolevat postitust sotsiaalsetel saitidel, võime teada, et neil on omavahel rahulik ja õnnelik elu.\nLaura Ciancola: eksabikaasa Tim Howard\nTim Howard on nimi, mida jalgpallimaailmas võib-olla väga vähesed ei tea. Neljakümne üheaastast Howardit peetakse suurepäraste oskuste ja teadlikkuse tõttu selles valdkonnas jalgpalliajaloo edukamateks väravavahtideks.\nSeega on ta populaarne Lionel messi , Federico Balzaretti ja Agustin Marchesin.\nPealegi on ta ka oma endise klubi Evertoni ülemaailmne saadik USA-s. Praegu mängib ta väravavahina USL meistrivõistluste klubis Memphis 901 FC, mille klubis on ta vähemusomanik ja spordidirektor\nTema religioon on kristlane ning tal on topeltkodakondsus, st Ameerika ja Ungari.\nmiks esindab naomi osaka Jaapanit\nTim Howard sündis Matthew Howardil ja Esther Feketeil 6. märtsil 1979 North Brunswicki linnas New Jersey osariigis, Ameerika Ühendriikides. Ta oli oma linna üks kõrgemaid, kes pani teda väravavahina mängima.\nTim Howard oma varases elus.\n11-aastaselt põdes Tim Tourette'i sündroomi ja OCD-d, mistõttu oli mängule keskendumine keeruline. Kuid kuidagi õnnestus tal sellest probleemist üle saada.\n1991. aastal juhendas noorelt Timit tasuta Tim Mulqueen. Samamoodi identifitseeris Ameerika Madalmaade jalgpalliföderatsiooni treeneriks olnud Peter Mellor, endine profiväravavaht neljateistkümne ja viieteistkümneaastaselt, ta tulevikutäheks ja pani ta olümpiaarengusse.\nTim mängis oma esimese MLS-mängu New Yorgi metrootähtede eest 18. augustil 1998. Ta oli oma mängus tõeliselt hea ja tema viis kokkuhoidu aitasid kaasa võidule Colorado vastu.\nTema silmapaistvad esinemised MetroStarsis meelitasid Manchester Unitedi ja Manchester Unitedi juhtkond sõlmis ta 2003. aastal.\nPärast lepingu sõlmimist Manchester Unitediga õnnistati teda au ja eduga, kui meeskond võitis FA Community Shieldi - 2003, 2003–2004 FA Cupi ja ka 2005–2006 League Cupi, mille tõttu ta sai populaarsemaks. jalgpallifänn kogu maailmas.\nPärast seda viidi ta 2006–2007 Evertoni laenuks ja debüteeris Watford FC vastu.\nTim Howard on mängija, kes tegi oma parima füüsilise ja vaimse pingutuse klubi tiitli saavutamiseks. Seega, kuhu ta ka ei läheks, teenib ta kindlasti nime ja kuulsuse.\nTa oli 2009. aasta FIFA Konföderatsioonide karika kuldkinnaste meister ja on mänginud nii 2010. kui ka 2014. aasta FIFA maailmakarikavõistlustel.\n2018. aasta septembris sai Howard Inglise viienda astme klubi Dagenham & Redbridge ja Ameerika Memphis 901 teise astme klubi osaliseks omanikuks.\nDetsembris 2019 teatati, et Howard asus Memphis 901-s spordidirektorina ametisse ja et ta juhib juba klubi nimekirjade haldamist.\nVeelgi enam, oktoobris 2019 tutvustati teda endise klubi Evertoni esimese rahvusvahelise suursaadikuna USA-s.\nTim Howard on fantastiline jalgpallur ning tema autasude ja karjäärisaavutuste loetelu on tõestuseks tema suursugusele karjääris.\nOma eluloo ja saavutuste kokkuvõtteks on ta välja andnud ka autobiograafia „Hoidja: eesmärkide päästmise ja nende saavutamise elu.\nNad avaldasid autobiograafia 2014. aastal ja see kirjeldab tema karjääri ja tema elu Tourette'i sündroomi ja OKH-ga.\nSiin on nimekiri, mis tõstab esile Tim Howardi au ja saavutusi\nSaavutas MLSi aasta väravavahi auhinna 2001. aastal.\nVõitis PFA esiliiga aasta meeskonna: 2003–04\nVäljamõeldud FIFA Confederations Cupi kuldkinnituse auhind: 2009\nTa sai CONCACAFi aasta meeste väravavahi: 2013, 2014, 2015\nTemast sai ka aasta esimene mängijajalgpall: 2014\n2014. aastal võitsin aasta esimese mängijajalgpalli.\nAastatel 2008 ja 2014 võitis ta USA aasta võitja jalgpalli meesmängija auhinna.\nLaura Ciancola: puhasväärtus ja palk\nLaura elukutse ja sissetulekuallikas pole siiani teada. Samuti puudub täpne teave tema varase lapsepõlve, hariduse ja vanemate kohta.\nTema endine abikaasa teenis aastas 3 miljonit dollarit palka, mille puhasväärtus oli üle 10 miljoni dollari. Ta sai piisava elatisraha pärast lahutust temast laste nõuetekohase toetuse ja hoolduse eest.\nSeega võime eeldada, et tema netoväärtus on peaaegu 5 miljonit.\nSotsiaalmeediast on saanud peaaegu iga inimese standardplatvorm kogu maailmas. Inimesed jagavad oma õnnelikke hetki pere, sugulaste ja sõpradega. Samuti on aktiivne ka Laura Ciancola Facebook .\nTema kontol pole suurt fänni. Tal on isiklik konto ja teda ümbritseb piiratud arv inimesi.\nJustin Wren Bio: Varane elu, naine, heategevus ja karjäär\nHarrison Bader: karjäär, perekond, MLB ja netoväärtus\nKamaru Usman Bio: perekond, karjäär, puhasväärtus ja sotsiaalmeedia\nLeicester City vs Southampton: kõik, mida peate teadma\nNBA UUDISED: Grant Hillist saab USA korvpallimeeste rahvuskoondise uus tegevdirektor\nNBA tähte kandev lennuk teeb hädamaandumise pärast seda, kui ta lendas linnukarja\nArturas Karnisovas Bio: naine, palk, pullid ja statistika\nkes on abielus oscar de la hoya\nkas john madden mängis kunagi profijalgpalli\nkui palju teeb Michael Vick\nkui palju chris berman teenib\nkas eli mehitamisel on naine


EM-VALIKSARI: Euroopa meister Kreeka mudas, Türgi raskustes, Wales, Austria ja Island (peaaegu) kohal | Õhtuleht\nEM-VALIKSARI: Euroopa meister Kreeka mudas, Türgi raskustes, Wales, Austria ja Island (peaaegu) kohal\nMart Treial, 15. juuni 2015, 15:00\nSEE ON VÕIDURÕÕM: 1:0 võit Belgia vastu viis uelslased riigi ajaloo esimese EM-finaalturniiri lävele. MMil on Walesi koondis mänginud korra, 1958. aastal.Foto: Reuters / Scanpix\n2016. aasta jalgpalli EM-valiksari on jõudnud üle oma telje. Enamikes gruppides on mängitud kuus vooru ja nii mitmedki edasipääsejad on (sisuliselt) selged. Kuigi valikmängud algasid nii mõnegi suurüllatusega, näitas aeg, et hõrenenud sõel (esimest korda pääseb finaalturniirile 16 asemel 24 koondist) lubab suurtel eksida.Tutvume kõigi valikgruppide hetkeseisuga. EMile pääsevad iga grupi kaks paremat ja parim kolmas koht. Ülejäänud kaheksa kolmanda koha omanikku jätkavad valiksarja play-off'is.\nA-alagrupp: Kasahstan – Türgi 0:1, Island – Tšehhi 2:1, Läti – Holland 0:2.\nTabeliseis: Island 15 punkti, Tšehhi 13, Holland 10, Türgi 8, Läti 3, Kasahstan 1.\nIslandi fännid võivad neli vooru enne valikturniiri lõppu vaikselt Prantsusmaa lennupileteid broneerida. Sisukat ja veenvat jalgpalli näitaval Islandil seisavad ees kodumängud grupi autsaiderite Läti ja Kasahstaniga. Raske on näha, mis vääraks saareriigi teekonda ajaloo esimesele suurturniirile. Türgi seis on keerulisim, sest neil on ainsana kaks korda kasahhidega madistatud.\nSOOMLASTE KANNATUS KATKES! Vutikoondise peatreener sai hundipassi (1)\n14. juuni 2015, 22:49\nB-alagrupp: Andorra – Küpros 1:3, Bosnia ja Hertsegoviina – Iisrael 3:1, Wales – Belgia 1:0.\nTabeliseis: Wales 14, Belgia 11, Iisrael 9, Küpros 9, Bosnia ja Hertsegoviina 8, Andorra 0\nVäga põnev ja tihe grupp, kus kõik peale Andorra on mängus sees. Trumbid on mõistagi Gareth Bale'i veetava Walesi käes, kel mängudest FIFA edetabeli teise, Belgiaga kotis neli punkti.\nC-alagrupp: Ukraina – Luksemburg 3:0, Valgevene – Hispaania 0:1, Slovakkia – Makedoonia 2:1.\nTabeliseis: Slovakkia 18, Hispaania 15, Ukraina 12, Valgevene 4, Makedoonia 3, Luksemburg 1.\nEsikolmikus enam kahtlust pole. Ainuke küsimus on, kas Ukraina suudab sekkuda kõrgemasse mängu ja lunastada otsepääsme EMile.\nD-alagrupp: Poola – Gruusia 4:0, Iirimaa – Šotimaa 1:1, Gibraltar – Saksamaa 0:7.\nTabeliseis: Poola 14, Saksamaa 13, Šotimaa 11, Iirimaa 9, Gruusia 3, Gibraltar 0.\nMatemaatiliselt on igasugu versioonid võimalikud, ent loogika ütleb, et Poola ega Saksamaa kolmandast reast allapoole ei lange. Heitluses Šotimaa versus Iirimaa on trumbid šotlaste käes, kel omavahelistest mängudest neli punkti tabelis.\nE-alagrupp: Eesti – San Marino 2:0, Sloveenia – Inglismaa 2:3, Leedu – Šveits 1:2.\nTabeliseis: Inglismaa 18, Šveits 12, Sloveenia 9, Eesti 7, Leedu 6, San Marino 1.\nKui Šveits järgmises voorus kodus Sloveenia alistab, võib vist otsepääsmed ära jagada. Kolmanda koha heitluses on favoriidid sloveenid, kuid Eestit ja Leedut ei tasu lõplikult maha kanda.\nF-alagrupp: Soome – Ungari 0:1, Fääri saared – Kreeka 2:1, Põhja-Iirimaa – Rumeenia 0:0.\nTabeliseis: Rumeenia 14, Põhja-Iirimaa 13, Ungari 11, Fääri saared 6, Soome 4, Kreeka 2.\nEsikolmik selge, täpne järjestus mitte. Huvitaval kombel võib otsepääsme ja play-off'i vahele jääda üks väike saarestik Atlandi ookeanis. Elu valiktsüklit tegeval Fääri saarte koondisel on motivatsioon laes, et võita tagumine kolmik. Kreeka ja Soome on mudas.\nG-alagrupp: Liechtenstein – Moldova 1:1, Venemaa – Austria 0:1, Rootsi – Montenegro 3:1.\nTabeliseis: Austria 16, Rootsi 12, Venemaa 8, Montenegro 5, Liechtenstein 5, Moldova 2.\nAustria mängis end Moskvas EMile. Venemaa seis otsepääsme osas on hapu, sest Rootsil on Zlatan. Samas ei ole tagumisest kolmikust ühtki veenvat satsi, kes reaalselt võiks ohustada idanaabrite kolmandat kohta.\nH-alagrupp: Horvaatia – Itaalia 1:1, Malta – Bulgaaria 0:1, Norra – Aserbaidžaan 0:0.\nTabeliseis: Horvaatia 14, Itaalia 12, Norra 10, Bulgaaria 8, Aserbaidžaan 4, Malta 1.\nBulgaaria tundub ähvardavalt lähedal, aga pooled nende punktid on teenitud Malta käest. Arvestades, et Norra on korra juba veenvalt Horvaatiale (1:5) ja Itaaliale (kodus 0:2) kaotanud, ei jätku neil ilmselt jaksu esiduo tegemistesse sekkuda.\nI-alagrupp: Armeenia – Portugal 2:3, Taani – Serbia 2:0.\nTabeliseis: Portugal 12 (5 mängust), Taani 10 (5), Albaania 7 (4), Serbia 1 (5), Armeenia 1 (5).\nValiksarja šokkvõiduga Portugali üle alustanud Albaania on olnud tubli. Aga Cristiano Ronaldo on olnud veel tublim ja tüürib tipuründaja kriisis Portugali kindlalt Prantsuse sadamaisse. Järgmise vooru matš Taani – Albaania on teise koha osas võtmetähtsusega.


Oodatakse Maailma Kaubandusorganisatsiooni otsust\nMaailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) kohtuvaidluse otsust Euroopa Liidu GMO-de faktilise impordikeelu suhtes on aruattud juba pikalt.\nEsialgset ekspertide otsust kohtuotsust on juba kolm korda edasi lükatud (2005.a. augustis ja 2006.a. jaanuaris), nüüd arvatakse, et veebruari esimesel poolel peaks esialgne otsus siiski tulema.\nArgentiina, Kanada ja USA, kus kasvatatkse palju geneetilsielt muundatdu taimi, leiavad, et EL ettevaatlikkus GMO-de suhtes piirab nende kauplemisõigusi ja ei ole teaduslikult õigustatud.\nWTO kohtuvaidlusega kursis olevad inimesed ütlevad, et selle keerulise juhtumi otsus saab olema üks pikimaid, mis kunagi WTO-s tehtud, otsuse tekst ulatub mitmesaja leheküleni.\n2004.a. hakks EL pärast pea 6-aastast pausi taas GMO-sid turule lubama, mis pani lõpu EL mitteametlikule GMO-de moratooriumile. Kuid see ei juhtunud sugugi kõigi 25 liikmesriigi ühehäälsel nõusolekul.\nAlates 1998. a. ei ole EL liikmesriigid veel kordagi jõudnud üksmeelele uute GMO-de lubamise suhtes. Kuid moratooriumi lõppedes on Euroopa Komisjon – EL täidesaatev võim – pikemalt mõtlemata lubanud kõik GMO-d järjest. Seda hoolimata omaaegsetest lubadustest, et „tundlikes” küsimustes Komisjon oma võimu ei kurutarvita.\nTundub, et kogu EL ootab WTO otsust kaebuses, mille esitas omal ajal EL vastu USA ja millega ühinesid ka Argentiina ja Kanada.\nPeljates uut kaubandussõda püüab Komisjon näidata, et Euroopa on valmis uusi GMO-sid lubama. Komisjoni tööd vaadates tundub aga, et nad ei tea isegi, mis teha: WTO-s püütakse välja tuua GMO-de ohtusid, EL liikmesriikidele räägitakse aga seda juttu, mida räägivad Ameerikad: GMO-d on ohutud. Hoolimata sellest, et liikmesriigid on eri kultuuride puhul toonud välja erinevaid probleeme. Ja hoolimata sellest, et läbivalt 70% euroopa tarbijatest leiavad, et nad ei soovi muundtoitu osta.


Lasteraamatukoguhoidjate õpipäev 2015 - Eesti Lastekirjanduse Keskus\n» Õpetajale ja raamatukoguhoidjale » Teabepäevad » Lasteraamatukoguhoidjate õpipäev » Lasteraamatukoguhoidjate õpipäev 2015\n7. mail 2015 Eesti Lastekirjanduse Keskuses lasteraamatukoguhoidjate õpipäev „Pildi lugu ja lugu pildis”\nIllustratsioon on tänasel päeval üha olulisemaks muutunud, eriti meie laste jaoks, kes kasvavad väga pildikeskses maailmas. Nagu ütleb kunstnik ja kunstiõpetaja Maarja Undusk, on nii lastekirjanike kui ka illustraatorite töö muutunud viimase aastakümne jooksul mitmetahulisemaks, sest muid, raamatuväliseid ahvatlusi, tuleb aina juurde. Palju lihtsam on vaadata telerit või arvutiekraani ja klõbistada mänge või lehitseda kodulehekülgi, kui süveneda teksti, mis nõuab püsivust ja tähelepanu. Õnnestunud pilt raamatukaanel on kui sööt lugeja ligimeelitamiseks, nagu kutsuv silt „Joo mind!” Lewis Carrolli Alice’i imederaamatust.\nSeekordsel õpipäeval räägimegi raamatuillustratsioonist, selle olulisusest ja tähendusest, loomisest ja tõlgendamisest. Sõna saavad nii pildi loojad kui pildiloo tutvustajad ja vahendajad.\n10.30-10.35 Avasõnad / Triin Soone, lastekirjanduse keskuse direktor\n10.35-11.15 Pildiraamat pole ainult lastele / Viive Noor, lastekirjanduse keskuse kunstiekspert\nPildiraamat on uuenemas ja selle adressaadiks ei ole mitte ainult lapsed, vaid ka täiskasvanud. Millised on tänapäeva pildiraamatud, ilma et lahterdaks neid siin- või sealpool piire olevaiks?\n11.15-11.45 Eesti illustratsiooni trendid ja illustraatori väljakutsed / Anne Pikkov, illustraator, Eesti Kunstiakadeemia õppeprorektor\nPildiraamat on esimene kunstiliik, millega laps meie kultuuriruumis tutvub. Ja illustraatoritel lasub seega suur vastutus. Heidame pilgu kaasaegsele Eesti lasteraamatuillustratsioonile ja uurime, millised on meil illustraatori võimalused ning avanevad väljakutsed.\n11.45-12.05 Koomiksikirjandus meil ja mujal / Joonas Sildre, illustraator, graafiline disainer, koomiksikunstnik\nJuttu tuleb lastele ja noortele sobivatest koomiksiraamatutest, olulisematest koomiksimaadest, kirjastustest ja autoritest. Vaatame üle ka Eesti koomiksi hetkeseisu.\n12.05-12.25 Ausõna, on huvitav! / Anu Purre, Eesti Kunstimuuseumi kuraator-metoodik, TLÜ ja EKA muuseumipedagoogika didaktika õppejõud\nVõib ju arvata, et muuseum on üks igav suurte inimeste koht ja niikuinii ei saa seal midagi aru. See on täiesti vananenud arvamus. Ausõna, seal võib lapsel olla kohutavalt huvitav. Ühtki last ei tohiks sellest kogemusest ilma jätta, sest see võib muuta tema elu. Eesti Kunstimuuseumis tegeletakse laste harimisega juba 20 aastat. Üles on kasvatatud terve põlvkond kunstiteadlikke inimesi ja mitmed neist on õppinud edasi kunstnikuks, kunstiteadlaseks või kunstiõpetajaks.\n12.25-12.40 Teistmoodi õppimine / Katrin Tõnisson, lastekirjanduse keskuse huvitegevuse projektijuht\nSee, et muuseumid ja erinevad asutused pakuvad koolidele tuge ja täiendust laste õpetamisel, ei ole viimasel ajal enam uudis. Aga see, et õpetaja saab valmispaketina terve koolipäeva, ei ole Eestis igapäevane. Kaheksa vanalinna muuseumi ja asutust panid pead kokku ja mõtlesid üheskoos välja programmi „Puust ja punaseks”.\n14.00-14.30 Kuidas toetada lapse jutustamisoskust läbi pildiraamatu / Maili Liinev, Eesti Lugemisühing, Hooling\nRaamatute ja piltide vaatamine on lapse elus oluline tegevus lugemishuvi kujunemisel. Täiskasvanu saab oma rolliga seda toetada ja aidata lapse huvil säilida ning toetada ka kõnearengut.\n14.30-14.50 Raamatusse sisseminek / Maris Sööt, raamatu „Isaga kahekesi” autor\nMilline on raamatu „Isaga kahekesi” sünnilugu. Kas ja miks on tänapäeval vaja laste lugemiskultuuri lisada interaktiivsust ning kuidas teha lapsi nö kaasautoriks.\n14.50-15.10 Kunstiõpetuse seosed lastekirjandusega Pelgulinna Gümnaasiumi õpilasprojektide näitel / Annika Tonts, Pelgulinna Gümnaasiumi kunstiõpetaja\nJuttu tuleb kirjanduse ja kunsti lõimimisest põhikooli erinevates vanuseastmetes, näiteks „Eesti rahva ennemuistsete juttude” näituseprojektist kooli raamatukogus, kummalise tegelaskuju loomisest inspireerituna Aino Perviku raamatust „Ühes väikses veidras linnas”, maketi meisterdamisest muinasjuttude põhjal ning koostööst Tallinna Keskraamatukoguga, kus õpilased illustreerisid laste omaloominguliste juttude kogumiku „Omad jutud 2”.\n15.10-15.25 Loomise lugu: Tiia Mets\nTiia on illustreerinud Gert Helbemäe noorsoojutu „Vana Toomas” ja Balthasar Russowi „Liivimaa kroonika” ainetel kirjutatud raamatu „Vahva Toomas. Vana Toomase legend” ning Krista Kumbergi raamatu „Linda nööp”.\n15.25-15.40 Loomise lugu: Kristi Kangilaski\nKristi illustreeritud on autoriraamatud „Päike läheb puhkusele” ja „Tuvi ei taha saia” ning Epp Petrone raamatu „Arva ära?” ja Kristiina Kassi „Unelinnu pesa”.\n15.40-15.55 Loomise lugu: Kertu Sillaste\nKertu illustreeritud kümne lasteraamatu seas on näiteks tema „Pannkoogiraamat”, Kätlin Vainola „Kus on armastus?”, Aino Perviku „Jänes keedab suppi”, Elise Pulsi „Imelised naerupommid”, Jaanus Vaiksoo „Onu Heino väike pere” jt.\nInfo ja registreerimine hiljemalt 4. maiks tel 617 7231 või elk@elk.ee


Tere, tahaksin küsida natuke nõu või teada lihtsalt teise inimese arvamust.\nOlen noor naine, kelle abikaasa töötab hetkel välismaal. Tema tööpäevad kestavad 07:30-15:30, ja ma ei saa temaga enam suheldud, meil on väiksed lapsed kes tahavad ka isaga suhelda, hetkel olen talle kirjutanud, tahtnud jagada päevasündmusi, kuid ta ei vaevu mu kirju lugemagi. Olen talle helistanud, igakord võtab ta vastu on voodis magab, unine, kuid minule sobib just see suhtlemis aeg ja lastele ka, hiljem on pesamunal juba gaasiprobleemid ja pean teiste pisikeste pesuga,\nmagaminekuga jne tegelema. Aga mehel pole pea kunagi aega rääkida, ta on kas väsinud, magab või kuskil väljas. Ja hetkel jälle tahtsime temaga rääkida ta vastab ja jälle voodis ning tahab magada, ma soovisin väga suhelda ja ka lapsel oli talle tähtis jutt nagu ta ise ennast väljendas, aga mees vaid pärast pärast… no millal pärast, eile ma ei proovinudki sulle helistada ja sa ise ka ei teinud seda. Ma ei tea mis selles olukorras teha, ükski jutt mehele ei mõju, vaid tema variant et ta on väsinud on õige. Ma ei tea enam mis selles olukorras teha, kas ongi midagi üldse teha?\nKasutaja on kirjutanud teemasse 7 korda. Täpsemalt 15.03 18:59; 15.03 19:10; 15.03 19:29; 15.03 19:36; 15.03 19:40; 15.03 22:14; 16.03 05:12;\nAruta see asi temaga selgeks siis, kui ta unine ei ole (suur see ajavahe siis on?) ja pange paika helistamise kellaaeg.\nEi ole ajavahet\nKuidas ta käitub kui kodus on?\nKodus ka väsinud, kui just sõbrad kuhugi ei kutsu, või me ise kuhugi välja ei lähe.\nMõnikord viskab ka paremaid päevi sisse, kus saame koos teha midagi perena kuid seda siiski vähem.\nTema tööpäevad kestavad 07:30-15:30,\nNoh siis ilmselt mingi 6.00 tõuseb ja 22.00 sätib tõesti magama.\nKui muul ajal (17.00 – 22.00) voodis on siis ilmselt on nii fantaasiavaene, et armukesega mujal seda teha ei oska.\nEga sa ei saagi midagi muud teha kui ta rahule jätta ilmselgelt ta ei soovi suhelda. Enese piitsutamiseks võid muidugi vaadata mitu uut ja mis soost tuttavat tal seal tekkinud on aga vaevalt see midagi näitab või annab.\nMa ei aega, et tal armuke oleks, kas peaksin kohe seda kahtlustama? Ma pole iialgi arvanud, et ta mind petaks.\nTee süda kõvaks ja ära helista. Las helistab ise. Kui te seni pole saanud asju arutada ja lapsed pole temaga rääkinud, siis mõni lisapäev ei muuda midagi. Üldjuhul peaks normaalsel inimesel tekkima tunne, et midagi on puudu või valesti.\nNo kirjuta talle siis kiri, et lepime mingi konkreetse kellaaja kokku, näiteks ylepäeviti, millal oleme mõlemad netis ja teeme korraga videokõne. Näiteks esmasp kell 19:00-19:30 ja kolmap kell 17:00-17:30 jne ja korras. Saada endapoolne graafik. Kui muidugi mees ei taha midagi kokku leppida ja vastu ei kirjuta, siis polegi midagi teha. Eks järgmine kord väljendad enda pahameelt, kui Eestisse tuleb.\nKas mees ise ka teile helistab või on ainus kontakt sinupoolne? Mina lepiksin kokku kindlad päevad ja/või kellaajad, millal teineteisele helistate. Loodetavasti mees on sellega nõus. Vastasel juhul … kuidagi kummaline.\nMa ei tea küll, mis tööd su mees teeb ja kui palju see teda väsitab, aga no kl 07:30-15:30 töötav ja peale tööd kodutööde ning lastekantseldamisega mittetegelev noor mees nüüd nii väsinud küll pidevalt olla ei tohiks, et naise ja lastega mõnda lauset vahetada ei suuda. Ma tassiksin ta arsti juurde, kui koju ilmub:)\nTööaeg ei ole küll nii hullult väsitav, peaks õhtul ikka mingi aeg jääma, et perega suhelda. Isegi kui mõni tund pärast tööd magab või puhkab, on ikkagi maa ja ilm pärast aega. Ilmselt on kaugsuhe oma töö teinud, ta ei tunne sidet ja laste või sinuga pereasjadest rääkimine on tüütu, ta ei suhestu enam selle eluga (lapsi nagu aru saan on kolm, beebi + kaks väikelast? Eks see kodune elu on siis paras hullumaja ka, kõned laste kisa olmeasjadest rääkimiseks). Ma mõtleks tõsiselt selle üle, kas eraldi elamine tasub ära, kui tulemus on selline. Teie suhe ei pea vastu sedasi, praegu juba kauged üksteisest. Kui väga tahta ja mõlemad püüaks, on veel kõik võimalik muidugi.\nNii palju, kui ma tuttavate välismaal tööl olevate meeste elust tean, siis selles mõttes on ju neil lihtne, et palju see poissmehe elu ikka koduseid töid vmt nõuab. Tulevad töölt, söövad, teevad uinaku, ülejäänud õhtu passivad arvutis.\nMa ikka nii karmilt teisse inimesse ei suhtuks. On inimesi, kes pole lihtsalt neti teel suhtlejad, neil on vaja silmast-silma ja muu ei sobigi. Ehk on tema ka üks selline isend?\nPikalt ta seal välismaal korraga on? Ehk peate vastu ja poete siis kaissu, kui ta koju tuleb.\nSamas, väsimus võib viidata ka muule, näiteks sellele, et inimene pole oma eluga rahul. Ehk leiab perele lähamal piisavalt sissetoova töö ja kõik muutub paremaks?\nVõi siis sellele, et mehel on mingi tervisehäda, millest pole ise teadlik. Kui kirjutate, et ta kodus ka muutkui väsinud. Kontrolligu raua taset veres ja muid näitajaid… Kas ta sporti teeb?\nMagabki enamus ajast terve õhtu, siis ehk südaöösel ärkab, sööb midagi vahib telekat ja magab edasi. See tema koguaeg magamine on huvitaval kombel mulle väga väsitav.\nHmm, su esimse posti sõnavalik (“mehe aeg”, noor naine, abikaasa, hetkel välismaal jne) maalisid silme ette pildi mehest, kes hommikul tõuseb, peseb, tõmbab selga valge särgi, lipsu, paneb käele kallima otsa käekella ja sõidab metrooga kuhugi Londoni kesklinna büroosse.\nMistõttu tundus küll imelik, kui selline mees pärast tööd naist mingil muul põhjusel vältida võiks, kui armuke.\nNüüd aga selgub, et ta oli selline karuke juba enne esimest last ja vaid sina lootsid, et ta muutub. Et käib oma tööl ära, huvid puuduvad ja sobivad magamine, telekas + magamine.\nJa pole mitte London ja lips/särk, vaid Norra paneelmajade kokkupanek ja Helly Hanseni tunked.\nSellel viimasel on loomulikult peale tööd vaid tudu ja samuti telekas. Pluss kohalikust poest enne vorst ja kiirkartulipudru kaasa.\nTa ongi sul ju selline, mida pahandada.\nVõin pea anda, et tal on armuke. kohe kindlasti. Palun usu mu juttu. Ise läbi elatud ja kahetsen kõige rohkem oma naiivsust.\nKiiresti arsti juurde. Tuttav just mattis ühe sellise viimase ajal väga väsinud mehe. Tervis pole nalja asi.\nKüsin teemaalgatajalt, kas laen(ud) on ka maksta?\nTõusta igal hommikul väga vara ja esimeste mõtete seas on,\net niimoodi peangi 20? 30? aastat panka orjama, eemal perest ja kodust.\nKodust, mille pärast mees seal kaugel olema peab.\nSee pole mitte ainult väsitav vaid julm.\nNii nad püüavad, tuhanded ja tuhanded võõrsil.\nMõnel ehk ei ole enam rääkimiseks ka jaksu.\nSee pole mingi elu. Kas Eestis siis tõesti on ilmvõimatu tööd leida? Naine on sisuliselt üksikema ja mees elab poissmehe elustiilis kus ainuke kohustus on tööle ilmumine. Ma usun, et ei pea olema armuke, aga on kaugenemine sellest lastega elust. Teie elud on lihtsalt nii erinevad. Selleks, et olla väikelastega lähedane, peab ikka igapäevaselt koosviibima ja asju koos tegema.\nTeiseks kas mehel on üldse oma kodu või oma tuba sesl tööriigis?\nEhk tal polegi privaatset kohta, kus perega videokõnet teha. Elan ise välismaal ja mu kodukandis ehitatakse uut kooli ning kaubanduskeskusele juurdeehitust. Möödun neist kohtadest iga päev, mehed elavad ehitusprojektil teisaldatavates elamutes, kuhu on maanteelt möödudes sisse näha. Maantee on nende akendest 3-4 meetri kaugusel ja hommikuti on seal ummik, nii et aeglaselt autos venides peatub pilk seal akendes, eriti kui veel kottpime oli sel kellaajal.\nHommikul 7 paiku istuvad neoontunkedes mehed laua ümber, taustal narivoodid. Ruumi ja privaatsust on vähem kui omal ajal pioneerilaagris.\nJa ometi seal elavad mehed, kes on ka kellegi kaasad ja isad. Ma mõtlen mõnikord, et see ju nagu vanglaelu või parimal juhul sõjavägi. Ma oleks ise sügavas masenduses kui peaksin niimoodi elama.\nmissmoodi? mis juhtus?\nkuna elame täitsa maal Ja siinkandis tal tööd ei oleks\nSry, aga mis koht see täitsa maa on?\nTallinnas ja Berliinis tööl käival inimesel on normaalne, kui üheks otsaks kulub mõnikord terve tund. Seega päevas 2h istud autos.\nJa inimesed elavad nii, nii Viimsis, kui Raplas jne. (mõlemil kulub umbes sama aeg kesklinna)\nKus kohas on Eestis koht, kus tõmbeskeskus on kaugemal kui 1h?\nJa ok, sõidad autoga selle 250-300€/kuus maha, aga OLED KODUS. Seega, see on puhtalt ostuse küsimus ja jutt, et tööd pole, ei päde.\nSellest pole vist mõtet hakata rääkidagi, et Eestis on tohutu tööjõupuudus.\nKogu see ehitamise teema pigem sobib mehele rohkem, sest siis keegi ei kaka/kõõksu/opata/tõmba-saagi-käima ja saab rahulikult telkut vaadata ja magada. Kui tüütud telefonikõned välja arvata.\nSul siis korralik vanemahüvitis jookseb ja lastetoetused? Ei ole mehel hädavajadust välismaal tööl käia, ongi lihtsalt mugava elu pärast seal. Lohistagu end koju või minge ametlikult lahku, nagunii pole see mingi pereelu.\nKuna olulist palka ka ei ole, on suhteliselt tõenäoline, et see mees ei taha kodus olla. Ta on leidnud endale hea mooduse olla omaette ja mitte osaleda pereelus, kui kodus on 3 väikest last (jubedus kuubis). Selle töö jätab rahulikult naisele ja naine on sisuliselt üksikema. Ma ei mõista, kuidas naised lasevad endaga nii teha, ma tõesti ei mõista.\nKui teemaalgatajal oleks jõudu ja võimalusi – mina tema asemel, kui mul need võimalused oleksid, läheksin oma teed ja laseksin sellise mehe oma perest vabaks, loobuksin sellisest suhtest. Päris tõsiselt. See ei ole perekond.\nSee liigne väsimus ja magamine tundub tõesti nagu haigusseisund, kui just muud tegelased mängus ei ole.\nOmal kogemus, kus mees alustas tööpäeva 7.30 ja lõpetas 20.30, sellele lisaks 1h sõitmist ja ei olnud muret, et ei leiaks aega helistada, jah, sageli küll voodist pikali, tänaval jalutades või lõunapausidel, aga suheldud sai.\nMagabki enamus ajast terve õhtu, siis ehk südaöösel ärkab, sööb midagi vahib telekat ja magab edasi.\nMitte arsti ei ole vaja, vaid päevaplaani, mis toimib. Mehel on unerütm ju täiesti paigast. Teemaalgataja kirjutab: Magabki enamus ajast terve õhtu, siis ehk südaöösel ärkab, sööb midagi vahib telekat ja magab edasi.\nSt ta magab oma öö ette ära, siis passib öösel telekat vaadata ja ongi järgmine päev väsinud. Selline passiivne – magan-ekraan-magan elu teeb igaühest zombi.\nMa ei saa absoluutselt aru, mis need Kalevipojad seal välismaal enam rabavad. Juba on olukord, kus palgavahe Eesti ja Soome ehitusmehe vahel on mõnisada eurot ja Eestis pole ehitusmehi kuskilt võtta (proovige leida mõnd meistrimeest paaritunnist tööotsa tegema, keegi ei taha kuuldagi mitte mingisuguse tasu eest). Elavad enamasti harjakapis, söövad jumal teab mida, perest eemal, pikad tööpäevad, võõras keskkond, mitte mingit tugivõrgustikku, mitte mingit meelelahutust peale alkoholi, mitte ühtki sugulast, ei näe oma lapsi ega vanemaid.. selline asi lausa sunnib armukest pidama, et KUIDAGIGI korvata kõige puudumist.\nMIKS sellist elu elatakse? Harjumusest? Ja ärge hakake rääkima Eesti väikestest palkadest, väikest palka saavad siin kassapidajad ja õpetajad, KÕIK TÖÖmehed, kel vähegi käed otsas, teenivad juba väga korralikku palka. Hädas firmajuhid otsivad poolakaid ja ukrainlasi ka keda iganes, sest oma mehed elavad Soomes harjakapis ja peavad armukesi ega suuda aru saada, et nüüd saaks inimese moodi elada ka kodus.\nNeid osse, kes poe taga joovad ja vinguvad, et meil on viletsad palgad töömeestel, neid ei pea kuulmagi. Meil naaber ka selline, igal ajal jalutab mööda, õllepudel käes, ja kiidab kui hea töömees ta on aga kuidas Eestis ikka üldse midagi ei teeni, vereimejad tööandjas sellised…


Kuidas teha Lihtne Voodipeats - Tips for you - Tipsed.Com\nesipaneel voodi vastab mitu funktsiooni.Vastavalt Jeff Miller, autor raamatu "Voodid hõlmab" esivõre toimib määrav keskpunktiks voodi, takistab padjad kukkumist põrandale ja kaitseb seina mustuse kokkupuutel juuksed õlid.Peatsid saab ehitud või lihtne.Making oma esivõre on odavam kui osta üks.Lihtne omatehtud esivõre nõuab vaid paari tarned ja saab täita lühikese aja jooksul.\n1 leht vineeri\n6 kilomeetrit kangast\n2 masti alustest\nMõõtke laius oma voodis.Peatsid on tavaliselt sama lai kui voodis, kuid saad teha seda nii lai või kitsas, kui soovite.Määrata, kui suur sa tahad esivõre olla.In "Voodid," Jeff Miller soovitab kõrgus vähemalt 10 kuni 12 tolli üle madrats kaitsta sõitja alates koputab tema pead vast\nu seina une ajal.Mark mõõtmised vineerist.\nkasutamine ketassaag või tabelis nägin lõigata vineerist.Kinnitage vineeri siledale pinnale, kui te kasutate ketassaag.Järgige märgised olete teinud lehel vineeri täpselt läbi lõigata.\nMõõda ja lõika sisustus vaht suurus vineeri pluss 1 toll kõigist neljast küljest.Spray liimi peale ühe külje vineeri, mis on esiküljel koormavõre ja katta see polster vahtu.\nLõika löömist suurusele vineeri pluss 2 tolli mõlemal küljel.Asetage löömist peal vaht ja klammerdada servi tagasi vineeri raskeveokite klammerdaja.\nAsetage dekoratiivne kangas, paremal pool all, suures tasasele pinnale.Põrand võib töötada paremini.Asetage raam, vatiin pool all, dekoratiivsed kangast.Lõika kangast kuju vineeri, jättes 4-tollise toetust umbes pool.\nTõmmake ülemine serv kanga taga vineerist raam.Keera umbes 1/2 tolli serva all, nagu sa oleks, kui Hemming kuub ja klammerdada ta maha.Klapp hoiab kangast fraying.Tõmmake kangast lihtsalt piisavalt tihe, et oleks võimalikult sujuv ajal klammerdada.\nVali asukoht seinale esivõre ja otsustada, kuidas kõrgel seina soovid seda üles riputada.Kasutage stud finder leida stud selles valdkonnas seina.Hoolikalt märkida seinale, üle stud, kahe kohad, kus saab paigaldada riistvara riputada esivõre (umbes 2 kuni 3 tolli mõlemas otsas laius esivõre, kuid üle stud).Märgista täpse kahes kohas tagaküljel esivõre ka.\nKasuta drill ja kruvid külge seina - või alt - tükk kaks masti alustest need laigud.Loputada aluseid blokeeringuga tükki riistvara, mida saab kasutada riputada esivõre seina asemel ühendamise voodi raami.Tasapinnas alustest hoiab esivõre täiesti seina.\nLeidke kaks kohad te märgitud kuklas pardal.Puurida augud ja keerata top tükk iga süvistatavatena et mõlemal pool kuklas pardal.\nMount esivõre.Te võite vajada abi sõbrale selle sammu.Tõsta esivõre kuni süvistatavatena tükki taga esivõre on kooskõlas, ja lihtsalt mainitud, süvistatavatena tükki seinale.Libistage esivõre ette nii, et tükid omavahel tihedalt seotud.Esivõre on siis seinal.Lükake voodi esipaneeli vastu.


Börsil läks rabamiseks - Äripäev\nBörsil läks rabamiseks\nTõnis Oja 07. jaanuar 2009, 00:00\nUus aasta on Tallinna börsil alanud üsna tormiliselt, aktsiate hinnad on kolme esimese kauplemispäevaga kerkinud pea kümnendiku võrra.\nKümne enamkaubeldava aktsia hinnaliikumist kajastav Äripäeva indeks on kolme päevaga kerkinud 8,6 protsenti. Eelneval kahel aastal on sama suur olnud vaid ühel korral terve kuu tõus, 2007. aasta jaanuaris, mis oli eelmise börsitõusu lõpp.\nSamas ei maksa nende päevade hinnatõusust väga leili minna ja kaugeleulatuvaid järeldusi teha. Ehkki käibed on mõnevõrra suuremad kui eelmise aasta lõpus, pole nad nii suured, et võiks järeldada välisfondide või isegi kodumaiste fondide ostuhuvi.\nPigem on tegemist kohalike aktiivsete investorite spekulatiivse huviga. Kuna aga likviidsus on Tallinna börsil pehmelt öeldes väiksevõitu, on ka aktsiahindade liikumised protsentides muljetavaldavad.\nÜsna kujukas näide on ka eilne päev, mil suurimaks tõusjaks osutus Tallinna Kaubamaja aktsia, mille hind hüppas 12,25 protsenti, 35,83 kroonile. Käive oli aktsial aga üsna tagasihoidlik. Suurima käibega väärtpaber oli juba mitmendat päeva Tallinki aktsia (eile koguni 21 miljonit krooni), aga selle hind pole mitmel päeval muutunud.\nVõib öelda, et Tallink on ainus aktsia Tallinna börsil, millel on olemas mingisugune likviidsus. Kahjuks ei saa seda öelda isegi Eesti Telekomi aktsia kohta, mille hind kerkis eile 4,3 protsenti ja käive oli 1,6 miljonit krooni.\nKuna ostuhuvi on näidanus põhiliselt spekulandid, on üsna suur oht, et kiire ja võimas tõus võib asenduda sama kiire või veel kiirema langusega.\nPikemas perspektiivis olen pigem pessimistlik. Pole välistatud, et põhi on juba käes (õigemini saavutasime põhja kuu aega tagasi), aga pikemas perspektiivis ma korralikku tõusu ei näe. Pigem on lähiaastatel oodata kõikuvat nõrga üldtõusuga vindumist.\nDetsember. Baltika ja Tallink avaldasid eile detsembrikuu müügi tulemused. Kui Baltika numbrid olid kehvapoolsed-rahuldavad, siis Tallink üllatas positiivselt juba teist kuud järjest. Tundub, et Soome-Rootsi liinil hakkavad neil reisijad tagasi tulema.


Arla laiendab müüki meditsiinivaldkonnas\nArla Eesti turundusjuhi Marju Soomi sõnutsi alustas Arla märtsist Rootsi firma Medifood toodete müüki Eestis. «Need tooted on mõeldud inimestele, kellel on terviseprobleemid,» lausus ta. «Medifoodi toite müüme ainult haiglate ja apteekide vahendusel.»\nMedifoodi toodang koosneb gluteenivabadest toitudest tsöliaakiat põdevate inimeste tarvis, vedelikuasendajatest kõhulahtisust põdevatele inimestele, sonditoitudest, söögiisu tekitavatest toitudest, täiendavat energiat andvatest pulbritest ning paljust muust.\nSoomi ütluse kohaselt tingis Medifoodi kaupade Eestisse toomise haiglate tellimus, samuti moodustati märtsis tsöliaakiaselts kui Medifoodi toodete peamine sihtgrupp.\nArla Eesti ASi tegevdirektor Inga Marand ütles paari nädala eest Äripäevale, et müügi laienemine on seotud Arla kontserni tootmise võimaliku laiendamisega Eestisse, mis eeldab aga senisest tugevamat müügitööd Arla toodete tutvustamisel Eestis.\nMarju Soom märkis, et nende talupidajatest omanikud Rootsi toiduainete kontsernist Arla on valinud Eesti turule tulekuks ni?itooted, kuna mahukaupade müük eeldab põhjalikumat turu tundmist.\nPraegu müüb Arla Eesti AS Arla tütarettevõtte Semper 30 sorti lastetoite ning kuut sorti juustu.


Club Medi kõik hinnas majutuspaketid päikesepuhkuseks\nPakkumine lisatud 01.05.2017\nEstraveli järelmaks al 69 €/kuu\nClub Med on ideaalne valik aktiivsele puhkajale, kes hindab mugavust ja laia valikut sportimisvõimalusi. Kõik hinnas majutuspaketid lubavad Sul nautida puhkust täiel rinnal.\nClub Medi kuurortides on lisaks majutusele hinnas hommiku-, lõuna- ja õhtusöögid, valitud joogid, erinevad tegevused nagu tennis või veesport, lasteklubid ja palju muud.\nKui soovid puhata mõnes tuntud kuurordis ning nautida seejuures head teenindust ja privaatsust, on Club Med just Sinu jaoks. Club Med sobib nii romantiliseks kahekesi olemiseks kui ka perepuhkuseks.\nClub Medi kuurortide nädalase majutuse näidishinnad\nAllpool leiad vaid väikese valiku näidishindu.\nValik on tegelikult palju suurem – Club Medi ketil on üle 80 kuurordi 36 eri riigis Vahemerest kuni Kariibideni (Kaug-Ida, Aafrika, Vaikse ookeani lõunaosa, Kesk-Aasia, Ameerika ja Euroopa kauneimad paigad).\nMõnel juhul lisandub varajase tellija soodustus. Küsi lisainfot Estraveli reisikonsultandilt!\nPaketid ei sisalda lennupileteid. Sobivaima variandi leidmiseks võta ühendust meie reisikonsultandiga.\nKõik pakkumises olevad piirkonnad on Club Medi valikus aasta ringi.\nSind saadab kõikjal troopiliste õite ilu, rannas ootab peegelsile merevesi ning eredaid maitseelamusi pakub Bali köök. Seejuures saab puhata rahulikult ka terve perega, sest sinu laste eest hoolitsetaks. Tegevusi leidub igaühele. Club Med Bali on ka väga hinnatud mesinädalate kuurort.\nMajutuse hinnas on Mini Club Med lastehoid 4–10 a lastele, Juniors Club Med lastehoid 11–17 a lastele, sportimisvõimalused nagu sulgpall, korvpall, rannavõrkpall, jalgpall, golfikool, matkamine, fitness, jõusaal, tennis, squash, vibukool, joogakool, kanuumatk, kajakisõit, SUP, purjelauakool, snorgeldamine. Kuurordist leiab lisaks suurele basseinile ka väiksema zen-basseini vaiksemaks lõõgastumiseks.\nLisatasu eest on saadaval lastehoid beebidele ja väikelastele kuni 3 a, golf, surfamine, spaahoolitsused ja ekskursioonid.\nBali**** Kõik hinnas 7 ööd al 921 € +921 p Päring\nClub Medi Phuketi kuurordis Kata Bay ääres avastad ehedat Tai kultuuri, saades elamusi särtsakast Tai karrist, Tai võitluskunstidest ja paljust muust põnevast, mida sel kuurordil on pakkuda nii suurtele kui väikestele.\nMajutuse hinnas on Mini Club Med lastehoid 4–10 a lastele, Club Med Passworld lastehoid 11–17 a jaoks, spordivõimalused nagu rannavõrkpall, jalgpall, korvpall, fitness, jõusaal, golfikool, tennis ja tennisekool, squash, vibulaskmine, jooga , Tai poksi kool, snorgeldamine. Kuurordist leiab lisaks suurele basseinile ka väiksema zen-basseini vaiksemaks lõõgastumiseks.\nLisatasu eest on saadaval lastehoid beebidele ja väikelastele kuni 3 a, golf, sukeldumine, spaahoolitsused ja ekskursioonid.\nPhuket**** Kõik hinnas 7 ööd al 912 € +912 p Päring\nDominikaani kuurort pakub hulga võrratuid tegevusi piki imelist türkiissinist rannariba, sh ka adrenaliinirohkeid elamusi maailmakuulsa Cirque du Soleili tsirkusest inspireeritud atraktsioonidel. Punta Canas asub otse mere kaldal üks Kariibide parimaid golfiväljakuid.\nMajutuse hinnas on Mini Club Med lastehoid 4–10 a lastele, Club Med Passworld lastehoid 11–17 a lastele, sportimisvõimalused nagu rannavõrkpall, korvpall, veepall, tennise kool, fitness, jõusaal, golfikool, jooga, vibukool, kanuumatk, kajakisõit, SUP, purjelauakool, snorgeldamine, purjekool, tsirkuseatrkatsioonid. Kuurordist leiab lisaks suurele basseinile ka väiksema zen-basseini vaiksemaks lõõgastumiseks.\nLisatasu eest on saadaval lastehoid beebidele ja väikelastele kuni 3 a, golf, ratsutamine, lohesurf, sukeldumine, süvamere kalapüük, snorgeldamine, veesuusatamine, veelauasõit, spaahoolitsused ja ekskursioonid.\nPunta Cana **** Kõik hinnas 7 ööd al 759 € +759 p Päring\nBrasiilia kuurort on imekauni asukohaga Mata Atlantica looduskaitsealal, metsa ja liivaranna vahel. Rio das Pedrase kuurort on väga ökosõbralik ning pakub ka suurepäraseid maa- ja veespordi võimalusi looduse südames.\nMajutuse hinnas on Mini Club Med lastehoid 4–10 a lastele, Juniors Club Med lastehoid 11–17 a jaoks, sportimisvõimalused nagu rannavõrkpall, korvpall, jalgpall, käsipall, lauatennis, fitness, jõusaal, tennisekool, vibukool, kajakisõit, veesuusa- ja veelauakool. Kuurordist leiab lisaks suurele basseinile ka väiksema zen-basseini vaiksemaks lõõgastumiseks.\nLisatasu eest on saadaval lastehoid väikelastele ( 2–3 a) ja ekskursioonid.\nRio das Pedras **** Kõik hinnas 7 ööd al 1059 € +1059 p Päring\nMehhiko kuurort asub kaunil Yucatani poolsaarel ja pakub erinevaid tegevusi peredele ja igas vanuses. Haara paat ja tee üks tiir türkiissinisel veel või võta ette sõit linna, et tutvuda Mehhiko kireva kultuuri ja maitsvate kohalike toitudega. Avastamist ootavad ka iidsed maiade templid.\nMajutuse hinnas on Mini Club Med lastehoid 4–10 a lastele, Club Med Passworld lastehoid 11–17 a lastele, sportimisvõimalused nagu rannavõrkpall, rannajalgpall, korvpall, veepall, fitness, jõusaal, vibukool, lauatennis, rannatennis, tennisekool, minigolf, kajakisõit, SUP, purjelauakool, snorgeldamine, veesuusa- ja veelauakool, purjekool.\nLisatasu eest on saadaval lastehoid väikelastele (2–3 ), golf, sukeldumine, süvamere kalapüük, flyboard, spaahoolitsused ja ekskursioonid.\nCancun Yucatan **** Kõik hinnas 7 ööd al 912 € +912 p Päring\nMauritiuselt leiab Club Medi ühe parima lasteklubi, kus on hulgaliselt tegevusi igas vanuses lastele. Igavust ei pea tundma ka täiskasvanud, kes samal ajal saavad nautida näiteks veelauasõitu, veesuusatamist või purjetamist katamaraanil. Õhtul kogunetakse rannas homaaridegusteerimisele.\nMajutuse hinnas on Mini Club Med lastehoid 4–10 a lastele, Juniors Club Med lastehoid 11–17 a lastele, sportimisvõimalused nagu rannavõrkpall, veepall, fitness, jõusaal, pilates, lauatennis, tennisekool, vibukool, kajakisõit, SUP, snorgeldamine, veesuusa- ja veelauakool, purjekool. \nLisatasu eest on saadaval lastehoid beebidele ja väikelastele kuni 3 a, golf, sukeldumine, süvamere kalapüük, spaahoolitsused ja ekskursioonid.\nLa Pointe aux Canonniers **** Kõik hinnas 7 ööd al 1155 € +1155 p Päring\nClub Med kuurort asub väiksel Kani saarel Maldiivide südames, kus peab kindlasti proovima sukeldumist ning imetlema seda fantastiliselt kaunist veealust maailma, sest Maldiivid on sukeldujate ja snorgeldajate paradiis. Kani kuurordis on saadaval ka luksuslikud veepealsed bangalod, kust saab otse ookeani sukelduda.\nMajutuse hinnas on sportimisvõimalused nagu rannavõrkpall, jalgpall, sulgpall, veepall, fitness, jõusaal, jooga, kajakisõit, snorgeldamine, purjekool. \nLisatasu eest on saadaval sukeldumine, veesuusatamine, veelauasõit, surf, süvamere kalapüük, spaahoolitsused ja ekskursioonid.\nKani**** Kõik hinnas 7 ööd al 1323 € +1323 p Päring\n7 ööd majutust hotelli kaheses standardtoas\nsauna, basseini ja jõusaali kasutus vastavalt kuurordile\nmuu valitud tegevus kuurordis\nmajutus kõrgema kategooria toas\nClub Med on luksuslike puhkekülade kett, mis pakub väga heal tasemel kõik hinnas teenust erilises atmosfääris. Meisterlikult disainitud ning kohaliku kultuuri pitserit kandev meelelahutus- ja spordirajatistega puhkekompleks ühendab maksimaalse mugavuse ning ainulaadse personaalse hoolitsuse oma külaliste eest.\nClub Med on kogu perele mõeldud kuurort, kus on erilist rõhku pööratud sportimisele. Club Medi võib leida kõigilt viielt asustatud kontinendilt, nii vee äärest, sisemaalt kui mägedest, kokku 80 sihtkohta 36 maal.\nClub Medis veedad suurepärase puhkuse, kus kõik on juba hinna sees: majutus, toitlustus koos piiramatu koguse karastusjookide, veini ja õllega, enamik spordialasid kvalifitseeritud treenerite juhendamisel, lasteklubid, show ja meelelahutus – üritused igale maitsele. Tegevust, vaatamist ja lõõgastust leidub kõigile – lastele, noortele, täiskasvanutele ja eakatele.\nGurmaanidele on Club Med justkui loodud – kõrgetasemeline rahvusvaheline köök, ülikülluslik ja hõrk kulinaaria. Traditsioonilised buffet-restoranid pakuvad kõige erinevamaid roogi, mida täiendavad kohalikud hõrgutised. À la carte restoranid pakuvad eksklusiivseid menüüsid ja mõnusat privaatsust.\nNB! Hinnad on dünaamilised ning pidevas muutumises vastavalt saadavusele ja etteostu ajale. Hinnad eeldavad kaht koos reisivat täiskasvanut.\nRavi või lõõgastus\nVanemuise teater ning hotellid Pallas ja London kutsuvad Sind nautima puhkust koos teatrielamuse ja õdusa majutusega Tartus.\nMark Twain kirjutas kunagi, et kõigepealt oli Mauritius ja alles seejärel taevas. Taevas loodi inspireerituna Mauritiusest.\nGolfi- ja rannapuhkuse majutuspaketid.\nNäita veel pakkumisi (60)


Singapur lubab embrüote kloonimist, USA kahtleb\n17. juuli 2002\nSingapuri bioeetika komisjon soovitab valitsusel lubada embrüote terapeutilist kloonimist teaduslikel eesmärkidel. Komisjoni tööd juhtinud Lim Pin (Riikliku Ülikooli Haigla konsultant) kinnitas, et uut regulatsiooni on vaja, et tagada informeeritud nõusoleku kehtestamine embrüote loomisel ja keelustada annetatud kudede müük.\nKehtestatav poliitika on osa Singapuri plaanist kujuneda juhtivaks eluteaduste uurimiskeskuseks. Valitsus investeerib innukalt bioloogia ja biomeditsiini uurimisse.\nAmeerika Ühendriikide presidenti nõustav Bioeetika Nõukogu toetas 20. juunil aset leidnud kohtumisel inimese kloonimise keelustamist. Samas ei suudetud saavutada üksmeelt terapeutilise kloonimise osas, mille eesmärgiks on tüvirakkude eraldamine ning inimese varajase arengu uurimine.\nNõukogu enamus toetab kahe- kuni kuueaastase moratooriumi kehtestamist kloonimisega seotud uurimistegevusele ning vaid üksikud 18-liikmelisest kogust on avaldanud moratooriumile otsest vastuseisu. Nõukogu esimehe Chicago Ülikooli filosoofia professor Leon Kass avaldas lootust, et suve jooksul valmib üksikasjalik raport, kus kirjeldatakse ühe või teise otsusega kaasneda võivaid tagajärgi. ...


Beebi sünnib kahe minutiga - elu\nTrend-Teil Tellerrock: Kuidas kujundada Figurschmeichler 2015\nPõhiline / elu / Beebi sünnib kahe minutiga\nBeebi sünnib kahe minutiga\nPikselöögid on väga haruldased. Tavalised sünnitused võivad kesta üle 24 tunni.\nKuna keegi vaevalt oskas maailma valgust oodata: kõigest 120 sekundiga sündis väike Brody - ja püstitas selle rekordi!\nOma viienda lapsega püstitas 35-aastane austraallane Mary Gorgens isikliku rekordi: kõigest kahe minutiga sündis väike Brody, 3, 9 kilogrammi, 52 tolli pikk. Paljud emad võivad sellisest välkkiirest sündimisest ainult unistada - sest sünnitused kestavad keskmiselt 13 (esimene sünd) kuni kaheksa (järgnevad sündid) tundi.\nÜkski Gorgeni lastest pole sellest statistikast siiski kunagi kinni pidanud. Max, Ava, Sienna, Mila ja Brody olid kõik kiire: Pikim sünnitus kestis vaid 90 minutit! Sellele järgnes 50, kaksteist, kümme ja nüüd vaid kaks minutit - välgusündide maraton ! Pole siis ime, et haiglas sündis ainult üks Gorgeni lastest - ülejäänud nägid päevavalgust autos või magamistoas.\nLiiga vähe aega valu jaoks\n"Mul ei olnud mingit eeldust, ma ei tundnud valu. Brody saabus kaks päeva vara - ma ei oodanud teda sel ööl! "Ütles Mary Gorgens Daily Mail Australia-st. “See ei teinud haiget ja komplikatsioone polnud - sest selleks polnud aega!” Ütleb Gorgens. Aga kuidas see saab olla?\nSünnituse kestus algab siis, kui algab sünnitus, ja lõpeb lapse sündimisega. Emakakaela avamiseks kasutatakse sünnitust. Neid tuleb intervalliga 10–15 minutit, mis vastab ämmaemandate põhimõtetele: Rase naine vajab iga sentimeetrit, emakakael avaneb, umbes tund. Kümne sentimeetri juures on emakakael täiesti avatud.\n90 korda kiiremini kui tavaliselt, kukub sünd\nNiinimetatud sügisel sündide korral laieneb emakakael palju kiiremini, algab sünnituse kiirustamine. Kui naisel on juba mitu sünnitust, on tema kude ja sünnikanal juba eelnevalt venitatud - keha on sünnitusega peaaegu “harjunud”. Kui laps on sünnituskanalis endiselt optimaalselt, võib sünd minna palju kiiremini. Mõnel naisel on vähene valutundlikkus, mistõttu nad vaevu märkavad kokkutõmbeid.\nSellised sügisünnitused on aga väga haruldased: ainult umbes kaks protsenti kõigist loomulikest sünnitustest kuulub termini "sügisünnitus" alla - see hõlmab kõiki vähem kui kolm tundi kestvaid sünnitusi. See on ikka 90 korda aeg, kui Mary Gorgensil oli vaja Brody maailma tuua! Kuid sõltumata sellest, kas sünd võtab mitu tundi või kõigest 120 sekundit: ema ja lapse armastust ei saa millegagi üles kaaluda.


Osaajaga Humanitaar- ja sotsiaalteadused PhD Springfield - Doktorantuur 2017\nLiitu tasuta Parimad võimalused Osaajaga õpinguteks! Võta ülikoolidega Springfield otse ühendust! Alusta Humanitaar- ja sotsiaalteadused doktoriõpinguid sobivas ülikoolis!\nOsaajaga doktoriõpe Springfield ja kogu info ülikoolide ja Humanitaar- ja sotsiaalteadused õppeprogrammide kohta siit!\nÜks tuleb täita kahte asja, kui teenida PhD. Esiteks tuleb mõista konkreetse teema põhjalikult. Teiseks tuleb laialdaselt teadmisi selle teema kohta.PhD Kunst, humanitaar- ja ühiskonnateadused keskendub inimeste mõtteid ja kultuuri. On kõrgemat haridustaset, sageli keskendub õpilase õpetaja suhetes, täiustatud uurimismeetodid ja kõrgema astme kursused.Austraalia on saar riigi ja mandri lõunapoolkeral, et SW Pacific, liikmesriigi seas.Springfield, Queensland, tuntud satelliit linn, on hämmastav õppimise võimalusi. Mõned ülikoolid, mis on ülikoolilinnakud siin on Springfield College, University of Southern Queensland ja Bremer Instituut TAFE.Osaajaga Humanitaar- ja sotsiaalteadused doktorantuur Springfield ja kogu info parimate õppeprogrammide kohta siit. Säästa aega ja võta ülikoolidega otse ühendust!\nLink to and share "Osaajaga Humanitaar- ja sotsiaalteadused PhD Springfield - Doktorantuur 2017"


Clicky käivitab Google'i vidina | Martech Zone\nClicky käivitab Google'i vidina\nReede, oktoober 5, 2007 Pühapäev, oktoober 4, 2015 Douglas Karr\nKui olete mõnda aega minu blogi lugenud, siis teate, et olen suur Clicky Web Analyticsi fänn. See on lihtsalt fantastiline, kerge ja mõttetu veebianalüütika programm, mis sobib suurepäraselt ajaveebi pidamiseks. Mulle meeldis see nii väga, et kirjutasin selle jaoks isegi WordPressi pistikprogrammi!\nNüüd tuleb Scott Falkinghami iGoogle Clicky juhtpaneel Uudishimulik kontseptsioon:\nVõtke kogu funktsionaalsus Clicky ja pange see kena vidinasse! Vau! Samuti ei pea te iGoogle'i lehel kasutama Google'i vidinat. Google'i vidinaid saab paigutada kõikjale, kus on korralik väike skripti silt. Mulle meeldis vidin nii väga, et värskendasin WordPressi pistikprogrammi ja saatsin selle Seanile! Loodetavasti vabastab ta uue administraatori pistikprogrammi koos vidinaga!\nVidina hankimiseks minge registreerumiseks Clicky. Vidina saate alla laadida Google'ist ja WordPressi pistikprogrammi lehelt Goodies.\nSildid: David Siteman GarlandNutikam kiiremini odavamTõus tippuTwitteri turundus\nPHP ja MySQL: päringu eksportimine tabulatsiooniga eraldatud faili\n5. oktoober 2007 kell 11\n6. oktoober 2007, kell 6:12\n8. oktoober 2007 kell 9


Ladu: visuaalne jutuvestmine iPadi jaoks Martech Zone\nNeljapäev, Mai 22, 2014 Pühapäev, oktoober 4, 2015 Douglas Karr\nHiljuti oli meil sõpradega aadressil jutuvestmise teaduse veebiseminar Cantaloupe.tv. See pole müügi ja turunduse jaoks uudne, kuid millegipärast on jutuvestmine hakanud tõepoolest tähelepanu pöörama alles viimastel aastatel. Tarbijad ja äriostjad on alati kergemini ümber pöördunud, kui nende ja armastatud kaubamärkide vahel on emotsionaalne seos ... kuid on huvitav, kui vana, käsikirjas ja kohutav meedia vaevab meid jätkuvalt televisioonis ja veebis.\nTore on näha platvorme, mis arenevad, et aidata turundajatel oma lugusid edasi arendada, selle asemel, et kokkuhoidu või funktsioone käsitleda. Ladu on vaba iPad app mis loodab seda muuta. Storehouse võimaldab kasutajatel luua lugusid tekstist, videost ja piltidest, kaasates sisu allikatest, sealhulgas iPad Camera Roll, Dropbox, Flickr ja Instagram.\nTulemuseks on üsna uimastatavad paigutused, mis reageerivad veebi-, mobiil- ja tahvelarvutivaatele. Kui teil on iPadi rakendus, saate lisaks oma lugude koostamisele ja kirjutamisele ka kerida uusimaid lugusid, mis Storehouse'iga on loodud.\nSamuti saab loo eelvaate kinnitada veebilehele. Siin on näide:\nLõpptulemuseks on piiramatu potentsiaaliga visuaal - ühendades kõik elemendid ja lisades võime jagada, jagada või kommenteerida jagatud lugu.\nSildid: õuncantaloupe.tvDropboxflickrInstagramiOSipadipadi rakendusMobiil- ja tahvelarvutiturundustundlikLugujutustamisetablett