Püriit suurendab eneseväärikust ja leevendab ärevust | Buduaar\nPüriit suurendab eneseväärikust ja leevendab ärevust\n2013. aasta 14. juuli 00:11\nPüriit on suurepärane energiakilp. See tõkestab negatiivset energiat ja saasteaineid kõigil tasanditel, kaasa arvatud nakkushaigused. Kaelas kantuna kaitseb see aurat ja füüsilist keha, juhtides kahju ja ohu kõrvale.\nPüriit on väga positiivne kivi. See saab jagu inertsusest ja küündimatustundest. See kergendab võimete ja potentsiaali kompamist, stimuleerides ideede voolu. Töölauale pandud püriiditükk annab ümbritsevale alale energiat. Sellest on abi, kui kavandate suuremat ärilist ettevõtmist. Kivi õpetab nägema fassaadi taha, mis on mis, ja edendab diplomaatiat.\nPsühholoogiliselt leevendab püriit ärevust ja frustratsiooni ning suurendab eneseväärikust ja eneseusaldust. See on abiks meestele, kes tunnevad end kõrvaletõugatuna, sest tugevdab usku enesesse ja oma mehelikkusesse, kuid see võib olla liiga võimas väga mehelikele (nn macho) meestele, sest muudab nad agressiivseks. See aitab naistel jagu saada oma orjatööst ja alaväärsuskompleksidest.\nMentaalne aktiivsus kiireneb püriidi mõjul, sest see suurendab verevoolu ajju. See parandab mälu ja meenutamist. Muu hulgas paisutab ja struktureerib püriit mentaalseid võimeid, tasakaalustades instinkti intuitsiooniga, loovust analüüsiga.\nEmotsionaalselt on püriidist abi melanhoolias ja sügavas meeleheites. Füüsiliselt suurendab püriit energiat ja ületab väsimuse. See takistab energialekkeid füüsilisest kehast ja aurast. Püriit suurendab vere hapnikuhulka ning tugevdab vereringesüsteemi. See on kivi, mis säilitab täiusliku tervise ja heaolu ideaali. Ravitsemisel on selle mõju erakordselt kiire, see toob esile haigusseisundi põhjuse, nii et seda saab uurida. See on iseäranis hea abiline karmalise ja psühhosomaatilise haigusseisundi juurteni jõudmisel.\nPüriit tervendab luid ja stimuleerib rakkude moodustumist, parandab DNA vigu, joondab meridiaane ja abistab siis, kui seedehäired magamast segavad. See tugevdab seedekulglat ja neutraliseerib allaneelatud mürke, on kasulik vereringele ja hingamissüsteemile ning toob hapniku vereringesse. Püriit on kasulik ka kopsudele, sest leevendab astmat ning bronhiiti.


Ene-Liis Semper: eesti keelt saab kaotada vaid eestlane ise - Arvamus\nEne-Liis Semper: eesti keelt saab kaotada vaid eestlane ise\n7. märts 2013, 10:19\nEne-Liis Semperteatri No99 kunstnik-kunstiline juht\nEne-Liis Semper Postimehe arvamusliidrite lõunal. FOTO: Peeter Langovits\nAvatud maailm on tänaseks kõigi jaoks muutunud loomulikuks, seda ei saa eraldi pidada ei heaks ega halvaks. Tunnetuslikult ei ole maailm aga mitte avanenud, vaid pigem pihustunud, ja siin enese säilitamine nõuab suuremat enesekontrolli. Võib proovida kapseldumist, marurahvuslust, protektsionismi, aga müürid tavaliselt ei aita end kaitsta.\nMis puudutab aga eestluse kestmajäämist, siis mulle meeldis väga tänase (eilse – toim) Gunnar Oki ettekande lõpulause: see, kas saja aasta pärast räägib veel keegi eesti keelt, sõltub sellest, kas kaheksakümne aasta pärast veel vanemad seda oma lastele õpetavad. Nii lihtne see ongi. Eesti keel kaob, kui eestlane ise selle vastu huvi kaotab. See on korraga nii üldine kui ka iga eestlase isiklik asi. Pikemas perspektiivis on kestmajäämine teatavasti kõigi vanade Euroopa rahvaste probleem – kellelgi peale poolakate ei sünni piisavalt lapsi.\nKeele ja kultuuri püsimajäämist määravad lisaks maailma avatusele eeskätt ikka meie endi otsused ja prioriteedid. Eestlus oli pikalt vahend millegi teenistuses — okupatsioonist pääsemise teenistuses. Küsimus on, kas see on ka midagi muud… vastutus, kohustus?\nPostimehe arvamusliidrite lõuna ettekannete teema oli «Eestlus avatud maailmas». Postimehe arvamusportaal küsis selle valguses üritusel osalejatelt, kas maailma avatus on eestlastele ja Eestile hea või halb.


Mobius: USA ei ole enam ohutu - Äripäev\nMobius: USA ei ole enam ohutu\n29. juuli 2011, 10:25\nEelmine artikkel: Eesti Energia teenis II kvartalis avatud turgudelt enamus ärikasumist Järgmine artikkel: Soros lõpetab eduka karjääri\nInvestor ja fondijuht Mark Mobius ütles reedel CNBC-le, et USA dollar ja Riigivõlakirjad, mis on pakkunud investoritele läbi aegade kaitset, ei ole Ameerika võlaummiku pärast enam ohutud.\nMobius, kes juhatab 50 miljardi dollari suurust Templeton Emerging Markets Group-i, usub, et arenevad turud on palju ohutum koht kuhu kapitali paigutada. „Võlakriis Ameerikas ja Lääne-Euroopas paneb arenevad turud väga soodsale positsioonile. Nende riikide võla suhe SKP-ga on oluliselt madalam kui arenenud riikidel. Samuti on nende valuutareservid suuremad.”\nMobius usub samuti toorainetesse, eriti kulda. „Toorained moodustavad väga suure osa meie portfellist, sest me usume nende hindade jätkuvale tõusule,” ütles ta. "Kui rääkida Hiina või India kasvu aeglustumisest, siis vaadates seda, et näiteks Hiina on kasvanud 7-8-9% aastas, siis isegi 7% on väga suur kasv."\nMured uue majanduslanguse ees on üle paisutatud. „Tarbijad kulutavad nii Ameerikas kui arenevatel turgudel. Tarbijatel on palju vabaraha, mida kulutada,” ütles Mobius.\nTempletoni peamised investeeringud on Hiinas, Indias ja Venemaal. Samuti on firma investeerinud 1 miljard dollarit Nigeeriasse, Vietnamisse, Ukrainasse ja teistesse riikidesse, mida Mobius peab odavateks. Praegu kuum Äripäevas\n01. August 2011, 13:36


 10,8 - 10,3 l/100km\n 283 / 385, 6500 kW/hj, p/min\n 10,9 - 10,3 l/100km\n 11,1 - 10,5 l/100km\n 331 / 450, 6500 kW/hj, p/min\n 10,8 - 10,4 l/100km\n 10,8 - 10,5 l/100km\n 11,0 - 10,6 l/100km\n 11,1 - 10,7 l/100km\n 11,0-10,4 l/100km\n 353 / 480, 6500 kW/hj, p/min\n 10,9-10,5 l/100km\n 11,4 - 10,8 l/100km\n 11,3 - 11,0 l/100km\n 10,9 - 10,5 l/100km\n 11,3-11,0 l/100km\n911 lahtist varianti on alati iseloomustanud rõhutatud vabadustunne ja rohkelt värsket õhku. Suletud katusega kabrioletilgi on 911 kupeemudelite elegantne siluett tänu automaatajamiga pehmele katusele.\nPorsche mudelitähistes esinev „4“ tähendab nelikvedu.\nPorsche puhul märgib „S“ alati „sporti“ ja suuremat võimekust. 911 puhul tähendab see mootori suuremat võimsust, veermiku sportlikumat ehitust ning suuremaid pidureid ja rattaid.\nPorsche „4S“ mudeleid iseloomustavad nelikvedu ja parendatud suutlikkus.\nCabrioleti pehme katus.\nHeli- ja kommunikatsioonisüsteemid\nÜhenduses, aga ikka täiesti sõltumatu. Iga päeva peame täielikult ära kasutama. Porsche Connect aitab teil seda teha. See annab teile parima stardikoha igaks sõiduks oma 911-ga. Teenused autos ja Porsche Connecti rakendus nutitelefonile on täiuslikud kaasreisijad teie argipäevade tarvis.


Inforegister | Yandex taksod on väidetavalt Tallinna taksoturul teisel kohal. Kas vaid mõned päevad tagasi loodud YANDEX TAKSO OÜ on nendega seotud? (Täiendatud!)\nHakka YANDEX TAKSO OÜ-d jälgima Hakka YANDEX TAKSO OÜ-d jälgima\nAardla tn 23\nTartumaa, Tartu, Tartu linn, 50110\nTallinna taksoäppide turule on lisandunud uus konkurent, kes odava sõiduhinnaga püüab pirukast haarata võimalikult suurt tükki. Kodulehel näidatakse ettevõttena YANDEX Ltd, kuid Eestis on mõne päeva eest loodud ka Tartu ettevõte YANDEX TAKSO OÜ. Yandex.Taxi kodulehelt nende kahe ettevõtte seos kuidagi välja ei tule ning partnerite all seda osaühingut mainitud ei ole. Järgnev on meie mõttearendus eeldusel ja küsides, kas Yandex taksod tegutsevad Eestis nüüd selle uue ettevõtte nime all? (Artikli lõpus täiendus!)\nSee Andres Kriibi, Triin Jäätma ja Marina Paršina juhitav, nime järgi taksoteenust pakkuv uus firma on asutatud 23. juulil ning mingit muud infot hetkel ei ole peale selle, et osaühingul on mitterahalise sissemaksega põhikapital 2 500 eurot.\nYandex. Taxi äride esindajad praalivad peavoolumeedias juba konkurentsis teise koha hõivamisega ning lubatakse peagi turuliidrilegi kandadele astuda. Yandex taksod sõidavad juba veidi aega mööda Tallinna ringi, aga millise ärikeha alt Eestis tegutsetakse, jääb segaseks. Oleks põnev teada, millise ettevõtte alt deklareeriti Yandex taksode senist käivet ehk mille alusel makstakse riigile makse?\nNeed on küsimused on igati õigustatud ning lausa hädavajalikud.\nTartu tegevusaadressiga YANDEX TAKSO OÜ on aga vaevu kolm päeva vana ning selle sõitude kohta infot hetkel pole, aga vaatame otsa selle Eesti firma tublidele juhtidele – mis äri nad veel ajavad?\nJuhatuse liige Andres Kriibi juhib näiteks puhastusfirmat KOLOID OÜ, kus käibe põhjal tundub, et 1 töötajaga tehakse käivet keskmiselt 400 euro eest. Triin Jäätma on aga taksonduses juba vana kala, kes juhib 2012. aastast saati VALGE TAKSO OÜ-d, mis 7 töötajaga vedas eelmisel kvartalil inimesi ringi ligi 31 000 euro eest, mis teeb 1 taksojuhi käibeks kuus ca 1 400 eurot. Triinu veab ka mullu asutatud WHITE BOX OÜ-d, mille tegevusalaks on märgitud kasutatud kaupade müük, aga pood pole ilmselt veel uksi avanud, sest mingit käivet ei ole ettevõttes seni deklareeritud. Juhtkonna kolmas liige Marina Paršina on samuti juba aastaid taksonduses tegutsenud. Naine juhib FREYA INVESTMENT OÜ-d, mis selle aasta teises kvartalis sõidutas reisijaid ringi ca 23 000 euro eest. Sarnaselt Triinule, on ka temal olemas “tagavaraplaan” VIXMAN OÜ näol, mis on 2015. aastal asutatud, kuid pole käivet veel näidanud. Tegevusalaks on sellel firmal märgitud maastiku hooldus ja korrashoid.\nPaistab, et äsjaloodud YANDEX TAKSO OÜ juhtkonnal oma valdkonnas kogemusi jagub ja nende ettevõtted on igati viksid ja viisakad. Kas kõnealune uus ettevõte on loodud Yandeks taksode äri teostajaks Eestis, seda näitab aeg ja ehk ka Yandex’i kodulehe partnerfirmade loetelu.\nTallinna taksonduses toimuvast seoses Yandex’i taksode turule ilmumisega, saate täpsemalt lugeda Eesti Ekspressist.\nInforegistri Ärimeedia toimetusega võttis 11.08.2018 ühendust Yandex.Taxi Eesti esindaja, kes vahendas meile Yandex.Taxi rahvusvaheliste avalike suhete juhi Natalia Zhuravlova kommentaari, mille toome siinkohal ära muutmata kujul: „Yandex.Taxi tegutseb Eestis Yandex.Taxi BV ärikeha alt. See ettevõte on registreeritud Hollandis. Mainitud YANDEX TAKSO OÜ ei ole Yandex.Taxi rakendusega seotud“\nÜhtlasi uurisime, kuidas korraldab Yandex.Taxi Eestis maksude tasumist, millele laekunud inglisekeelse vastuse sisu tõlgituna on üldsõnaliselt järgnev: Yandex.Taxi on infoühiskonna teenus, mis ei vaja kohaliku ärikeha või erilitsentsi eksisteerimist, sarnaselt booking.com jne. teenustele, mis teevad koostööd näiteks kohalike hotellidega. Yandex.Taxi transporditeenust osutavad kohalikest teenusepakkujatest partnerid, kes ka siin makse maksavad. Sellest hoolimata kaalub Yandex.Taxi tulevikus ka Eestis ärikeha loomist.


Puhas rõõm: Kihnus\nKihnlastõ süemine ond ikka oln maesõmarahva omast teissmuõdi, on kirjas Kihnu kokaraamatus. 19 sajandi lõpus kasvatati isegi kartulit veel Kihnus üsna vähe. Tähtsamaks toiduks oli rukkijahu, mida söödi leivana, pudruna, supina. Liha oli toidulaual üsna harva. Kala ja hülgeliha leidus sagedamini. Hiljem on kihnlased ise arvanud, et tol ajal viletsa ning ühekülgse toidu tõttu esines tihti kondinõrkust. Tänapäeval on Kihnus noortel naistel teada kõik moodsad söömisharjumused, retseptid, toidulisandid ja katsetatkse ka moodsate dieetidega, et mitte ülemäära kosuda. Peenemad lauanõud ja köögikombainid ning mõnel pool nõudepesumasinadki saanud köögi lahutamatuks osaks ning kondinõrkusest pole jälgegi.\nKuid vaatamata kõigele uuele ja tänapäevasele on Kihnus siiski säilinud küllaga sadu aastaid juurdunud kombeid ja tavasid. Üks sellistest on kindlad toidud nädalapäevadel ja pühade söögid. Isegi Kihnu koolil on lastevanemate nõudmisel oma aiamaa, kus kasvatatkse lastele köögivilja ja tehakse hoidised ning kogutakse talvevaru. Aimaa toimetustel löövad kaasa ka koolilapsed ja kihnlased peavad tähtsaks laste tervislikku ning kodust toitu koolisööklas. Kihnu kuulsatest pulmakommetest ja traditsioonidest on vist igaüks miskit kuulnud. Kuidas kihnalsed aga Jaanipäeva veedavad õnnestus seekord oma silmaga näha ja suuga proovida. Mekkida saime Uiõ-Matu perenaise Mare panniga liha ja soolaräimi. Selgus, et kihnlased armastavad samale taldrikule tõsta nii kala kui liha.Retseptid on Kihnu kokaraamatust.\nRäämed-õonad või kalaõonad\n600 g suõlaräimi\n10 -15 kessmist kartult\nKuõrõga kartulid panna kiemä, kieta rõhkjaks, siis panna piäle liotõt räämed, kietä viel 10 minutit ning valada vesi piält ää. Kõrva tehä panniga liha.\nPanniliha või panniga liha\n300 g suõlapekki\n1 kessmine sjõbul\nLiotõt suolapekk lõega tükkeks ning prae panni piäl mõlõmalt puõlt pruunis, siis panõ juurõ ratastõks lõegat sjõbul ning prae viel minut aega.\nKihnu sai e Saiapull\nKihnus tehakse ka tänapäeval kõikides peredes laupast, see tähendab koristatakse toad, käiakse saunas ja küpsetatakse saia või siis nagu nad ise ütlevad koristassõ uõnõda ää, käuässe saunõs ning toad ond saiaküpsetämise aisu täüs.\nSai on kuldkollane, pehme, rammus ja meenutab veidi keeksi. Isegi saare külalistel õnnestub rattaga külapoodi vurades mõnikord ahjusooja pätsi otsa komistada, mis hea külanaise küpsetamise korrast ülearu ning poodi müügile toodud. Sel hetkel, kui lõikad paksu viilaka kuldkollasest, krõbeda koorikuga pätsist, määrid peale või, mis kohe sulab ja nõrgub sööja sõrmedele, aeg peatub. Peidad otsemaid tahataskusse loosungi, millel oli suurte punaste tähtedega sirgeldatud lubadus loobuda nisujahust. Naudid ilma südametunnistuse piinadeta lihtsat ehtsat kodust maitset. Tunned iga rakuga, kuidas see armas saar on sind enda lummusesse mässinud.\nMeie paaripäevase saaretuuri mahlakam osa oli Uiõ-Matu Mare külaisena maitsta Kihnu traditsioonilist sööki ja jooki ning piiluda Mare aardekirstude kaante alla. Neid erkasvärvilisi ja kütkestava neerumustriga pearätte, põllesid ja kangastel kootud körte oleks võinud imetlema jäädagi. Samuti sai selgeks, et Kihnu naiste riietumisel on omad rituaalid ning seelikutriipudel selged sõnumid kanda. Noorest neiust elukogenud naiseks sirgumise tee oma valu ja võluga saab seelikukirjadesse kootud. Esmapilgul sarnased riidetükid muutuvad kõnekaks looks. Naljalt juba pidusse sama seelikuga ei minda ja rätiku voltidel ning põlle kokkulappimise jälgedel on tähtis osa, mida kiivalt jälgitakse. Erksavärvilisi põllesid ja rätte pärandatkse põlvest põlve, külapoest neid ei leia. Kangad on merelt naasnud mehed kingiks toonud ja kõik seljariided on naiste näputöö. Kangakudumine, õmblemine ja soki- ning kindakudumine on ka tänapäeval iga perenaise igapäevaste kohustuste lõputus rivis, lisaks põllutööle ja loomapidamisele. Kuidas nad kõike seda jõuavad jääb natuke ähmaseks.\nKorravalve ja kombluspolitsei ülesanded on just saare eakamate naiste kanda. Siin eraldatud maanurgas ei jää ükski tegu ega liigutus märkamata ega ka kommenteerimata. Kui sa külarahva meelejärele olla ei oska on väga kerge põlu alla sattuda. Masaka (loe mandrilt saarele asunu) elu saarel on algul ikka vaevaline, et saarerahvas sind armastama hakkaks, pead ennast aastaid tõestama. Päris omaks aga ikka ei tunnistata.\nSaarel kohtab ratta või motika seljas ringi kihutavaid naisterahvaid. Seljas erksavärviline kört, mis voolib naise voolujooneliselt liivakellakujuliseks iludusteks. Need on naised kelle põsed õhetavad, suud naerda lõkerdavad ja silmad sädemeid pilluvad. Mehepojad, tõsi jäävad pisut varju või on enamasti pildilt kõrval, noh ilmselt merel. Kihnlased hoiavad kokku ja armastavad pidupäevi. Iga peo juurde kuulub laul, tants ja pillimäng. Ka siin annavad tooni naised, kes keerutavad enamasti omavahel ning laulavad heleda häälega.\nPaljude aastate jooksul on Kihnu mehed veetnud suure osa ajast merel ja jätnud saare asjad naiste ajada. Kihnu naistest on saanud saare käsitööd, tantse, mänge ja muusikat sisaldava kultuuripärandi kaitsjad ning edasikandjad ja tulihingelised võitlejad. Kunagisest hülgeküttide ja kalurite saarest on tänaseks saanud kultuuriliselt mitmekihiline ja tugevalt matriarhaalne ühiskond.\nLabels: elamused, kihnu, reis\nMa olen lummatud! Kui saaks, pakiks homne päev kohvri kokku ja sõidaks Kihnu. Saia sööma ja kohalikke naisi imetlema. :)\nPiret July 2, 2014 at 11:18 AM\nMaarja, võta aega ja käi tingimata ära!


Helen ja Remmi: jaanuar 2011\nÕpime tooma (2. etapp)\nVahepeal oleme tegelenud toomise kinnistamisega. Toomise mõttest saab ta nüüd suurepäraselt aru, st. et ta peab eseme(praegu alles väike köismänguasi, selline keskelt nöör ja äärtes sõlmed) tooma minule lähedale. Samas peab see mänguasi olema kindlasti talle huvitavaks tehtud, sest kui ei ole, siis ta võib joosta küll selle juurde, aga ta ei haaragi seda, vaid tuleb lihtsalt tagasi.\nPaar päeva tagasi hakkasin harjutama teist asja- andsin talle mänguasja hoida, läksin paar sammu eemale ja kutsusin siia. See mõjus väga hästi selles mõttes, et enamikul kordadest ta ei pillanud siis mänguasja, vaid istus hästi lähedale ja vahtis otsa :) Mõningal määral on probleemiks veel närimine, aga seda üritaks ma vältida siis, kui ma lõpuks hantli kasutusele võtan. Loodetavasti saab sellest lahti.\nJa täna, pärast mõningat proovimist, hakkas ta tooma mänguasja ilma maha pillamata. Ehk siis tuligi sellega minu ette istuma. Praegu ma andsin koheselt "anna" käskluse, et tal ei tuleks mõtetki seda maha visata. Aga ma olen nii õnnelik!! Kui selle veel ka selgemaks saame, siis saab juba hakata detailidele keskenduma(et tooks ka siis, kui ma eelnevalt temaga mänginud ei ole jms) Korra ma proovisin nii, et jätan Remmi kõrvale istuma, viskan mänguasja ja saadan Remmi tooma, aga ta hoopis lamas selle juurde :D Ehk siis ta kõrvad tegid "TOO" käsklusest "KOHT" käskluse :D\nJa üldse teeb ta kõike nii entusiastlikult. Kui ma toomise vahepeal teisi harjutusi tegin, siis ta tegi kohe kõike nii ilusasti. Näiteks varem Remmi ei istunud liikumise pealt eriti meelsasti(kui me veel trennis käisime, siis pidime sellega päris palju jamama), aga nüüd tegi ta seda väga kenasti. Lisaks lamab ja seisab ta ka liikumiselt ilusasti, aga need polegi nii väga probleemiks olnud. Tuleks vist veel öelda seda, et ma olen nüüd teinud seda kõike rihmata ja polegi olnud mingit mõjutust rihma kaudu vaja.\nKõrvalkäigu ja kõrval asendiga tegeleme ka. Ta on selline, kes löntsib kõrval ja pea ei ole isegi mitte normaalses asendis, vaid madalal. Nüüd oleme siis alustanud nullist, st. hoian vasakus käes maiuseid ja lasen tal neid peost vahepeal mugida. Vahepeal ta hakkab küll keksima, aga täna läks juba päris kenasti see, sain päris tükk aega maiust käest andmata kõndida, ilma et ta huvi oleks kaotanud :) Kõrvalasendiga avastasin sellise asja, et mu enda käed peavad täiesti kõrval rippuma, et ta ilusti tuleks, sest kui vasak käsi on natukenegi eespool, siis Remmi istub viltu, et seda vaadata. Aga nüüd ma olen viltuse asendi korral lasknud tal uuesti proovida ja küllap me sellegi selgeks teeme.\nÜhesõnaga nii tubli loom mul! :) Sellised hilised õitsejad oleme :D:D\nPostitaja: H T kell 01:00 Kommentaare ei ole:\nInternational dog show "Tallinn Winner'15"\nKadi ja Sara tegemised


MEIE VAENLASED. HEINRICH HIMMLER - ARTIKLID\nMeie vaenlased. Heinrich Himmler\nReichsfuhreri SS ja Reichi siseminister Heinrich Himmler korraldasid kõige julmemad veresaunad ja sõjakuritegud. Ajaloolane Elena Syanova "maalib" mehe portree, kes on tavalisest Münchenist pöördunud veriseks koletiseks.\n1926. aastal ostis üks põllumajandusteaduskonna lõpetaja koos abikaasaga Müncheni lähedal väikese talu ja alustas kanade aretamist. Aga mingi rünnak ründas kanu ja abikaasad läksid pankrotti. Siis soovitas abikaasa oma õnnetu poolele pühenduda täielikult sellele, mida kaotajal on alati võimalus liituda - poliitikas. Jah, Margaret Himmler andis talle sellist nõu Heinrichile. Ta armus.\nHeinrich Himmler 1929. aastal. Foto Heinrich Hoffmanist\nHeinrich Himmler ei pidanud päevikuid ega kirjutanud mälestusi, kuid ta oli väga kiindunud ütlema oma prohvetlikke unistusi. Pärast kana fiaskot, olles tõsises depressioonis, ütles ta Margaretile, et nägi ennast istudes kivi ääres, olümpiaana, kes oli laskunud mäest üles vaatama surelike rompi, tundma oma tundeid või isegi lihtsalt kõndima rohu ümber.\nMargaret Himmler, kes 1948. aastal seda lugu meenutas, ei suutnud näha, kuidas 1945. aasta mais viisid ta Heinrich ja tema kaks kaaslast murdejoonel Montgomeryle ja istusid kivile ja ütlesid oma arstile Karl Gebhardtile, et See on nii tore, et Olympusist maha minna ja kõndida rohu peal, mida ta on aastaid näinud vaid "vanade vana Wewelsburgi kiviaedade vahel".\nHimmler ei kirjutanud mälestusi, vaid armastas unistada\nAjaloos on optiliste illusioonide aegu, mil peaaegu kõigile tundub, et väike poepidaja tõepoolest pilvedega jalgadega sõidab ja kontrollib elemente. Lihtsalt pea meeles pidama, et selline Olympus saatis unise kaevu. Heinrich Himmler on omamoodi paha varu, kus ajaloolised salaküttid sageli rumalalt põletavad, kuid ei julgenud läheneda isegi aiale. Heinrich Himmler on mees, kes sama Gebhardti järgi naeratas õnnelikult esimest korda, kui veretu Saksamaa võis vaid hammaste hammaste läbi närida.\nHeinrich Himmler koos abikaasaga Margaret ja tütar Gudrun\n„Ilma minuta ei ole Euroopa riikidel tulevikku. Ilma minuta jaguneb Euroopa kaheks laagriks - tsiviliseeritud ja bolševikiks. Ilma minuta pean ma otsima asendust ja seejärel võitlus “punase” Venemaa vastu aastakümneid, ”ütles ta ja naeratas õnnelikult, kindel, et alles 1945. aasta mais jõudis lõpuks SS-kuldne tund lõpuks. . Tõsi, mõned määrdunud jäljed tuleb ka pühkida: arhiivide peitmiseks, tunnistajate eemaldamiseks, kuid peamine asi on tuhk.\n1945. aasta kevadel kaebasid Einsatzgruppeni juhid oma aruannetes, et tuhad, mis on hajutatud pika riba ulatuses teedel, keelduvad „kangekaelselt maapinnast lahkumisest ja mustadest paeladest üle roheliste väljade”.\nHimmler purustas mürgiga viaali pigem impulsiivselt kui tahtlikult\nKaltenbrunner pakkus kogu laagreid, uppunud praamid. Muller - lõhkete katsetamine, õhurünnak. Üldiselt hoolitses Himmler kaadrite eest, kuigi rajad olid kuidagi üles tõmmatud. Alates veebruarist hakkas SS-peakorter roomama, jättes rottide teed ujuma uue tüübi allveelaevadele, sõites kolmesaja miili ilma tankimiseta. Varsti hakkavad Lõuna-Ameerikas ja Lähis-Idas selle haamri nakkuse lööma ja hakkavad haigestuma oma värviliste diktatuuridega. Kuid see on perspektiivis.\nJa pärast Hitleri enesetapu läks Himmler Dönitzisse. Kuid uus valitsus tegi kohe selgeks, et tema praegune ajalooline missioon on ohverdava kitse peamised patud, sarved ja sõrad ning mitte lüüa. Ja Himmler, kes kõneles selle sõnniku kuhja, läks ise Montgomeryle. Mööda teed, nagu ma võisin, muutsin oma välimust, peitis, kuid toimus planeerimata kohtumine salateenistusega.\nHimmleri keha pärast enesetapu, mai 1945\nJärgnevate sündmuste versioonid on mitu. Aga see on autentselt teada ainult endise Reichsfuhreri surnupaari kohta. Hirmust kaotada viimane ampull (ülejäänud oli temalt juba võetud), oli ta pigem impulsiivselt kui ta teadlikult purustas oma hambaid. Ei, Himmler ei surnud. Ta töötas tulevikus liiga hästi ja hindas Euroopa poliitikute küünilisuse taset. Pange tähele, mitte must SS, mis kandis Auschwitzi suitsu, kuid hall, waffen, eesliin, ausate sõdurite halo, absoluutselt lojaalsed talle, Himmler kavatses pakkuda Euroopale politsei-kommunistliku mehe. Ma arvan, et ta eksis pärast seda, ja kogu sõjajärgse Euroopa küünilisus ei piisa Himmleri kasutamiseks.\nVaadake videot: Words at War: Headquarters Budapest Nazis Go Underground Simone (Veebruar 2020).


puudega inimesed - teema viimased uudised - PostimeesSoov.eeKV.eeosta.eeTartu PostimeesPärnu PostimeesSakalaVirumaa TeatajaJärva TeatajaValgamaalaneKanal2ReporterKukuMyHitsElmarKavaTänane lehtPostimeesArvamusMajandusMaailmTeadus ja tehnikaKultuurSportTarbijaNaineTervisIlmElu24Kõik loodTänane lehtEestiTallinnTartuTMWSoome 100SetoMaa EluKrimiKoduReisLemmik60+KoomiksPaberlehe PDFLaupäev, 27. mai 2017 |In English |На русском |Saada vihje |Tule tööle |ReklaamPostimeesTänane lehtPostimeesArvamusMajandusMaailmTeadus ja tehnikaKultuurSportTarbijaNaineTervisIlmElu24Kõik loodTänane lehtEestiTallinnTartuTMWSoome 100SetoMaa EluKrimiKoduReisLemmik60+KoomiksPaberlehe PDFPostimees > Teemad | Teavita veastpuudega inimesedInfoSeotud isikud Maret Maripuu Margus Tsahkna Tiina Kangro Tiina Lokk-Tramberg Hanno Pevkur kari käsper Seotud kohad Euroopa Tartu Järvamaa Norra Ameerika Ühendriigid Piritapuudega inimesed - Viimased uudisedTeErivajadustega inimesed lähevad suvel purjeprojekti raames mereleEt puuetega inimesed saaksid osa lainevahust, sõidurõõmust ja meretuulest, on neil eeloleval suvel võimalus purjetamise proovitundides käia, vahendas BNS. 22.04.2017, Külli HaavPMTiina Kangro: Eesti metsikult kujunenud sotsiaalsüsteem vajab pööret (1)Pühade eel puhkenud paanika seoses puudega inimeste sotsiaalteenuste rahastamisega võtab uue värvingu, kui meenutada, milliseid otsuseid riigijuhid paar aastat tagasi vastu võtsid, kirjutab IRLi fraktsiooni kuuluv parteitu riigikogu liige Tiina Kangro.\n16.04.2017, Tiina KangroPMHanna-Kaisa Lepik: kapitalistlik ühiskond või mitte, tasuta arstiabi võiks olla õigus (4)«Skandinaavia stiilis heaoluühiskond ei ole kunagi USA eesmärk olnud, kuid vähendada vaesemate inimeste ligipääsu tervishoiule on minu meelest äärmiselt hoolimatu,» kirjutab arvamusportaali kolumnist Hanna-Kaisa Lepik.\n31.03.2017, Hanna-Kaisa LepikPMEakaid ja puuetega inimesi oodatakse tööotsingute teabepäevaleKvartalis paikneva uue hotelli konverentsikeskuses leiab 14. märtsil aset eakate ja puuetega inimeste tööotsingute teabepäev. Osalemiseks tuleb end registreerida enne 8. märtsi.\n04.03.2017, Kertu KulaPMGeorgi vajab tarka abiJutuajamine sotsiaalministeeriumi spetsialisti Sabina Trankmanniga kujuneb pikemaks ja sügavamaks, kui Georgi lugu seda tingimata oleks nõudnud.\n05.12.2016, Aime JõgiN24Kümme nutikat rakendust, mis aitavad puudega inimesel paremini hakkama saadaHomme on rahvusvaheline puuetega inimeste päev. Puudega inimese elu on täis teistsuguseid katsumusi, mida terve inimene ehk ei oska tähelegi panna. Et need, kes oma vaimse või füüsilise puude tõttu ei saa kõike teha tavapäraselt, siiski võimalikult hästi ja iseseisvalt hakkama saaksid, luuakse üha enam abistavaid tehnoloogiaid ja rakendusi, mis elu lihtsamaks muudaksid.\n29.11.2016, Dagmar LampT24Nimelised parkimiskohad valavad õli tulleÜleöö tekkisid ühe Lasnamäe maja ette nimelised invaparkimiskohad. Ühistu kinnitusel on kõik korras, transpordiamet aga on hoopis teisel arvamusel.\n05.09.2016, Hanneli RudiPMRatastoolis noormees kihutab käsijalgrattal läbi Euroopa (1)Aleksandr Avdevitš on 31-aastane Valgevene noormees, kes viie aasta eest jäi mootorrata õnnetuses alakehast halvatuks. Möödunud nädalavahetusel jõudis mees oma 3000 kilomeetrisel Euroopa matkal Tallinnasse.\n20.07.2016, Katriin TrallaTePuudega inimesed tööle sundimist õigeks ei pea (4)Töövõimereform toob tervisehädadega kimpus inimeste ellu mitmeid muutusi, millest osa on neid rõõmustanud ja osa pahandanud. Kõige rohkem tundub neile tuska tegevat mõnede ametnike suhtumine, kes näivad puuetega inimeste sõnul arvavat, et terviserikkega inimesed jäävad tööturult kõrvale puhtast laiskusest.\n13.06.2016, Heilika LeinusTeAmet hakkab uurima hoolekandeasutuste tegevust Terviseameti uuringu eesmärk on koguda teavet ja koostada ülevaade hooldekodude probleemidest ning vajadusel nõustada personali terviseameti pädevuse piires.\n02.05.2016, Triin ÄrmTeLiikumispuudega inimesed saavad nüüd Tartus paremini liikuda Eesti liikumispuudega inimeste liit tunnustab Tartu ülikooli loodusmuuseumi liikumisraskustega inimestele ligipääsu loomise eest. Tiitel «Universaalse disaini hea teostaja» antakse üle täna, 29. aprillil toimuval tänuüritusel «Aasta tegu».\n29.04.2016, Heilika LeinusVideo: politsei kasutas puudega boliivlaste vastu pipragaasiProtesteerivad puudega boliivlased, kes alustasid märtsi lõpus 232 km pikkust matka riigi pealinna jõudsid eile lõpuks sihtpunkti. Pealinnas ootas neid aga märulipolitsei, kes oli tee valitsushoone juurde sulgenud kahe meetri kõrguse aiaga.\n28.04.2016, PM/ReutersTeLiikumispuudega inimesed hakkavad abivajajaid nõustamaEesti liikumispuudega inimeste liit viis läbi kogemusnõustajate täiendkoolituse liikumispuudega inimestele. Homme saavad Tallinna puuetega inimeste tegevuskeskuses kutsetunnistuse 16 koolituse edukalt läbinud inimest.\n17.03.2016, Heilika LeinusTeÜlevaade: kuidas käib puudega inimeste vajaduste hindamineJaanuarist toimub sotsiaalse rehabilitatsiooni korraldus uutmoodi: 16-aastaste ja vanemate inimeste puhul tuleb rehabilitatsiooniplaani koostamise asemel läbida teenusvajaduse hindamine.\n03.02.2016, Triin ÄrmOrganisatsioon: põgenike Kreekas hoidmine pole lahendusKreeka muutmine migrantide «laohooneks» ei lahenda Euroopa rändekriisi, teatas inimõigusorganisatsioon Human Rights Watch (HRW) reedel.\n29.01.2016, AFP-BNSTeLiikumispuudega inimese sõiduk ei ole peagi enam mootorsõidukKas tasakaaluliikur on mootorsõiduk? Mille alla liigitada kolme- või neljarattalisi liikumispuudega inimesi abistavaid sõidukeid? Liiklusseaduse muudatus püüab seda probleemi lahendada.\n18.01.2016, Kerli KivistuPMTiina Kangro: algas inimkatsetuste viisaastakPuudega inimeste abivahendišokk on alles esimene ehmatustest, mille toob kaasa töövõimereformi järkjärguline käivitumine – ees ongi inimkatsetuste viisaastak, kirjutab ajakirjanik Tiina Kangro.\n07.01.2016, Tiina KangroTeÜleskutse: kui suur oli sinu abivahendite arve?Paljud puudega inimesed said sellest aastast tunduvalt suurema arve hädavajalike abivahendite ostmise või üürimise eest.\n06.01.2016, Triin ÄrmPMMari Tammar: «Punk teraapia» – teraapia kogu ühiskonnaleKui palju Eestis erivajadustega noortest räägitakse ja millises kontekstis, küsib pärimusmuusik Mari Tammar.\n28.12.2015, Mari TammarE24Riigi rahakotist pere rahakottiLigi poolt riigieelarvest käsutav sotsiaalministeerium võib raporteerida, et lastega perede, puuetega ja töövõimekaoga inimeste elukorraldusse saabub 2016. aastal hulk muudatusi. Elu peaks minema kergemaks ning toetused suuremaks. Vähemalt natukegi.\n13.12.2015, Anneli AmmasT24Bussijuht keeldus pimedale naisele sooduspiletit müümastKuigi kooskõlas uue ühistranspordiseadusega said raske nägemispuudega inimesed 1. oktoobrist tasuta bussisõidu õiguse, ütles Lux Expressi bussijuht pimedale naisele, et nende bussis see soodustus ei kehti.\n15.10.2015, Maiken MägiPMVägevale võõraid ei oodataKui Jõgeva valla ühes kohas, Jõgeva linna lähedal protestivad kohalikud inimesed vaimse puudega inimeste kodu loomise vastu, siis 20 kilomeetrit eemal Vägeva külas protestitakse selle vastu, et puudega inimesi nende külast minema ei viidaks.\n04.10.2015, Anneli AmmasT24Raske nägemispuudega inimesed saavad tasuta bussisõiduõiguseAlates eilsest saavad ka raske nägemispuudega inimesed ühistransporti kasutades õiguse sõita tasuta.\n02.10.2015, Maiken MägiTePunktkirjas menüü, eritõlkega filmid: firmad on hakanud puudega inimeste pärast pingutamaVõrdõigusvoliniku kantselei tutvustas täna algatust, mis kutsub ettevõtjaid ja asutusi parandama oma ruumide, teenuste ja info ligipääsetavust ning liituma hea tahte märgiga «Siia saab. Ligipääs kõigile».\n29.09.2015, Marian VõsumetsTeVoliniku poole pöördub rohkem puudega inimesiVõrdõigusvolinikule on selle aasta kaheksa kuu jooksul esitatud ebavõrdse kohtlemise kohta 119 kaebust. Kõige enam on inimestel muresid soolise diskrimineerimisega, kuid võrreldes eelmise aastaga on voliniku poole nõu ja abi saamiseks pöördunud rohkem puudega inimesi.\n02.09.2015, Marian VõsumetsTCBotaanikaaed muudab külastuse erivajadustega inimestele mugavamaks12. augustil avab Tallinna botaanikaaed aia osa, mis lisaks loodusesõpradele ja hobiaednikele võimaldab erivajadustega külastajatel taimedega lähemat tutvust teha.\n08.08.2015, BNST24Kimpus vaimse tervisegaTöövõimereform peaks mõttekoja Praxis analüütikute hinnangul puudutama ka n-ö tavalisi töötajaid, kellel on risk või esimesed vihjed tervise halvenemisele, mitte ainult töövõimetuspensionäre.\n14.05.2015, Anneli AmmasT24Lugeja küsib: kas tööandja peab vältima töötaja kokkupuudet kuuma keskküttetoruga?«Koolihoone rekonstrueerimisel paigaldati trepi käsipuu vahetusse lähedusse keskküttetoru. Toru pinnal võib temperatuur olla kuni 70 kraadi. Kas kuuma toruga kokkupuutumise vältimiseks peab tööandja võtma tarvitusele abinõusid?» uurib lugeja.\n04.05.2015, Siiri LiivaT24Guardian: Eestis on töötuna hea eladaBriti päevaleht The Guardian tõi välja maailma riigid, kus on hea elada töötutel ja puudega inimestel. Teiste suur- ja põhjariikide seas toodi välja ka Eesti.\n16.04.2015, Stinne LooJTMaakonnas kulub puudega inimestele Eesti keskmisest vähem Statistikaameti aastalõpuväljaandest selgub, et Järvamaa omavalitsused kulutavad puudega inimeste sotsiaalkaitsele keskmiselt vähem kui teised maakonnad.\n02.01.2015, Birgit ItsePMArendusnädalavahetuse parim projekt aitab füsioterapeuteGarage 48 korraldas arendusnädalavahetuse, mille eesmärgiks oli aidata kaasa erivajadustega inimestele suunatud sotsiaalse innovatsiooni loomisele. Paar tundi tagasi valiti lõputseremoonial parimaks projektiks ATAT, mis on aitab füsioterapeutidel leida ravi teostamiseks vastava tehnoloogia ja abivahendid. 30.11.2014, Meribel SinikaldaPM+Vastne tunnel tuleb ümber ehitadaTartus Viljandi ringil valmiva jalakäijate tunneli sissepääsude trepid on puuetega inimeste suhtes diskrimineerivad ja surve alla langenud maanteeamet tellib tulevaks kevadeks tunneli ümberehituse projekti.\n27.11.2014, Jüri SaarPM+Vastne tunnel tuleb ümber ehitadaTartus Viljandi ringil valmiva jalakäijate tunneli sissepääsude trepid on puuetega inimeste suhtes diskrimineerivad ja surve alla langenud maanteeamet tellib tulevaks kevadeks tunneli ümberehituse projekti.\n27.11.2014, Jüri SaarPM+Puudega inimesed avaldasid meelt Eile lõunal kogunesid riigikogu hoone ette Toompeale piketeerima puudega inimesed, kes avaldasid meelt teerullipoliitika vastu. Eile olid parlamendis teisel lugemisel töövõimereformiga seotud eelnõud ning puudega inimesed leiavad, et kui nende kriitikat eelnõude suhtes arvesse ei võeta, siis sõidetakse nende arvamusest lihtsalt teerullina üle.\n13.11.2014, PMT24Sihver: me loodame presidendileEesti Liikumispuudega Inimeste Liidu juhatuse liige Tiia Sihver ütles kolmapäeval "Aktuaalse kaamera» stuudios, et kui töövõimereform võetakse praegusel kujul riigikogus vastu, siis pöörduvad puudega inimesed abi saamiseks presidendi poole.\n12.11.2014, BNSPMTäna Postimehes: sotsid üritavad töövõimereformis nägu säilitadaTOETUS: hoolimata sellest, et erivajadustega ja puudega inimesed töövõimereformi vastu meelt avaldasid, liiguvad Reformierakond ja sotsiaaldemokraadid reformiseaduste kiire vastuvõtmise poole.\n15.10.2014, Anneli AmmasPMArstid ja tervishoiutöötajad toetavad töövõimereformi edasilükkamistArstide liit ja tervishoiutöötajate kutseliit toetavad puuetega inimeste taotlust töövõimereform edasi lükata.\n11.10.2014, Merike TederPMTäna Postimehes: mis teeks inimese õnnelikumaks?Homme tulevad kuues linnas tänavale meelt avaldama sajad puudega inimesed, nende hooldajad, tervishoiutöötajad, et protestida sadade miljonite kulutamisele töövõimereformile, millest nad praegusel suurejooneliste plaanide kujul ei näe tuge iga üksiku elu paremaks muutmisele.\n10.10.2014, Anneli AmmasPMPuudega inimesed plaanivad pikette kõigis Eesti maakonnakeskustesPuudega inimesed, omastehooldajad ja neid ühendavad organisatsioonid valmistuvad uuteks üle-Eestilisteks pikettideks, nõudes jätkuvalt töövõimetoetuse seaduse vastuvõtmise peatamist, kuni kogu planeeritav reform on süsteemselt läbi töötatud ja esitatud terviklik tegevuskava.\n19.08.2014, Toomas RandloPMJuhtkiri: puudega töötajaid ei maksa alahinnataEnam saab ikka piskust tööst kui suurest seisust,» ütleb eesti vanasõna. Tänase Postimehe majandusosas saab lugeda lootustandvaid näiteid sellest, kuidas reaalses elus saavad hakkama erivajadustega töötajad, keda on palganud puhastusteenuseid pakkuv ISS Eesti ja ehitusettevõte Seve.\n06.08.2014, PME24Ettevõtjad hindavad puudega töötajate lojaalsustPraegune palgasüsteem ei motiveeri puudega inimesi töötama, leidis kurte palkav ehitusfirma Seve büroojuhataja Mare Enniste.\n06.08.2014, Anette ParkseppPM+Ettevõtjad hindavad puudega töötajate lojaalsustPraegune palgasüsteem ei motiveeri puudega inimesi töötama, leidis kurte palkav ehitusfirma Seve büroojuhataja Mare Enniste.\n06.08.2014, Anette ParkseppPM+Puudega töötajaid ei maksa alahinnataEnam saab ikka piskust tööst kui suurest seisust,» ütleb eesti vanasõna. Tänase Postimehe majandusosas saab lugeda lootustandvaid näiteid sellest, kuidas reaalses elus saavad hakkama erivajadustega töötajad, keda on palganud puhastusteenuseid pakkuv ISS Eesti ja ehitusettevõte Seve.\n06.08.2014, PMPMKari Käsper: head aega, haletsus!Kari Käsper kirjutab värskes Sirbis, et inimeste arusaamas sellest, mis on puue, on üle maailma toimumas revolutsioon.\n23.07.2014, Anette ParkseppPMIndrek Tarand: aga puude taga inimest näete? Vaesuse vastu võitlemine on suur globaalne ülesanne, aga seda ei tohi kokku segada puudega inimestega, kirjutab europarlamendi liige Indrek Tarand plaanitavat töövõimetusreformi kritiseerides Postimehe arvamusportaalis.\n12.05.2014, Indrek TarandRepBussijuht peab aitama puudega inimesi15.04.2013, Reporter.eePM+Bussijuhte kohustatakse aitama puudega inimesi\n15.04.2013, Madis FilippovVmPuudega inimesed said teraapiatoad\nValgamaa tugikeskus kasutab sügava vaimupuudega inimeste eest hoolitsemisel juba kuu aega Hollandi metoodikat, sellest lähtuvalt sisustati ka kaks tundetuba.\n07.03.2013, Sirje LemmikPMPuuetega inimeste huvide kaitseks luuakse koostöökogu\n09.06.2012, Merike TederTePuudega inimestel on vaba aega rohkem, aga võimalusi seda sisustada vähem\nStatistikaameti uuringust selgus, et puudega inimesed töötavad teistega võrreldes kuus korda vähem, mistõttu on neil ka rohkem vaba aega, samas napib võimalusi selle sisustamiseks.\n28.05.2012, Sirje NiitraTeValitsus sõlmis puudega inimeste esindusorganisatsioonidega koostööleppe\nSotsiaalminister Hanno Pevkur ja Eesti Puuetega Inimeste Koja juhatuse esimees Monika Haukanõmm allkirjastasid valitsuse ja puudega inimeste esindusorganisatsioonide koostööpõhimõtete memorandumi.\n30.03.2012, Sirje NiitraPMMinisteerium loodab lühendada rehabilitatsiooniteenuse järjekorda\nSotsiaalministeerium on ette valmistamas seaduse muudatust, millega täpsustatakse rehabilitatsiooniteenust vajavate puudega inimeste sihtgruppi, et seeläbi vähendada järjekordi teenuse saamiseks.\n25.03.2012, Madis FilippovPMTiina Kangro ja Anne Lill: lämbumas vabariigi hoole all\n29.02.2012, Tiina KangroPM+Tiina Kangro ja Anne Lill: lämbumas vabariigi hoole all\n29.02.2012, Tiina KangroSakPuudega inimesed on täpsemad ja lojaalsemad töötajad\nEesti töötukassa teenusejuht Arne Akk leiab, et ei ole mingit põhjust füüsilise või vaimse puudega inimest palkamata jätta, sest tema on tihtilugu täpsem ja lojaalsem töötegija kui teised.\n19.11.2010, Gerly NugisPMPuuetega inimesed pidasid kultuurifestivali\n07.11.2010, Teelemari LoonetEluPuuetega inimesed õpivad loominguliselt avarduma\nTallinna Puuetega Inimeste Koda kutsub puudega inimesi osalema puuetega inimeste loomingulise avardumise kursusel.\n14.09.2010, Veste RoosaarPMÜhing aitab puudega inimesed tööle\n16.08.2010, Kristi LeppikPMUuring: enim peljatakse töötamist narkomaanide ja pedofiilide kõrvalEesti elanikud soovivad kõige vähem töötada ühes kollektiivis narkomaanide, pedofiilide ning alkohoolikutega, selgub rahvusvahelise uuringufirma GfK uuringust. 24.03.2010, Alo RaunPPKontserdimajja kogunes 900 puudega inimestLäinud pühapäeval tähistasid Pärnumaa puuetega inimesed oma rahvusvahelist päeva, mispuhul saabus kontserdimajja 900 osalejat.08.12.2009, TeMõistatuslik joon poolitab Eesti puuete järgiLõuna-Eestis kohtab ametlikult määratud puudega inimesi mitu korda sagedamini kui mujal, näitab statistika suurt piirkondlikku lõhet, kirjutab Argo Ideon ajalehes Postimees.19.08.2009, Postimes.eeT24Puudega inimeste toetuste taotlemine lihtsustubSotsiaalministeerium on ette valmistanud puudega inimeste toetuste taotlemise korra muudatused, mis muuhulgas kaotavad vajaduse esitada korduv taotlus toetuse maksmise jätkamiseks. 12.06.2009, Merike TammTCHaiglast koju saadetud vanur suri kohutavates tingimustesPõhja-Tallinna linnaosa valitsus ei suuda selgitada, kelle süül jäi amputeeritud jalaga liikumisvõimetu ja meeltesegaduses 76-aastane naine igasuguse abita külma ja nälga surema.06.03.2009, Dagne HanschmidtPMSügava puudega mees on kohtlemisest häiritud82-aastane, sügava puudega ja vaid kepi ja kargu abil liikuv tartlane Edgar Kahha sai sotsiaalkindlustusametist 6. jaanuaril vastuse, kus on kirjas, et tema avaldus talle määratud pensioni ja sotsiaaltoetuse maksmise osas riigi kulul posti teel jäetakse rahuldamata, sest sellel puudub seaduslik alus.16.01.2009, Aime JõgiPMÜkski sõna pole ülearuTartu pensioniameti direktor Kati Kümnik ütleb, et juba sotsiaalkindlustusameti mullu novembris välja saadetud kirjades oli väljendatud see, et tasuta kojukande taotlemisel on vajalikud detailseid põhjendused.16.01.2009, Aime JõgiPMMineja Maripuu?Tegelikult juba mitu kuud väldanud segadus ja pahameeletorm puuetega inimestele töövõimetuspensioni ja puudetoetuse maksmata jätmise ümber jõudis sel nädalal oma haripunkti.10.01.2009, Sigrid KõivPMMaripuu «premeeris» vabastatud kantslerit 313 000 kroonigaSotsiaalminister Maret Maripuu lasi eile valitsusel poolteist aastat ministeeriumi teeninud kantsleri Riho Tapferi ametist lahti lasta «koostöö mittelaabumise» eest, mistõttu tuleb riigil lahkujale üle 300 000 krooni hüvitist maksta.10.01.2009, Dagne HanschmidtPMRiik on lubanud 12 000 pensionärile pensioni koju tuuaSotsiaalkindlustusamet on otsustanud pensioni tasuta koju kätte viia enam kui 12 000 pensionärile, 90 000 pensionäri on taotlenud pensioni kandmist oma pangaarvele.09.01.2009, Lauri LinnamäePMJuhtkiri: valetav ministerMaripuu ei saa sotsiaalministeeriumi juhtimisega hakkama08.01.2009, PMÜllatusmuna Maret Maripuu osutus ministrina seest tühjaksPaljud inimesed on kunagi olnud sellises olukorras: nähes arvutiekraanil kirja «press any key» ja leidmata nuppu kirjaga «any», helistad IT-osakonda, seal ei võta keegi toru ja sellepärast töö seisab, kuni saabub katastroof. Midagi seesugust juhtus ka sotsiaalminister Maret Maripuuga, leiab ministri tegemisi analüüsinud Sigrid Kõiv.08.01.2009, Sigrid KõivPMRiho Tapfer: mind ei hoiatatud probleemide eestSotsiaalministeeriumi ametist lahkuva kantsleri Riho Tapferi sõnul ei teadnud ta puuetega inimestele toetusraha maksmise määrust kooskõlastades probleemidest, sest alluvad ei teavitanud teda neist.08.01.2009, Vahur KooritsPMPensionärid ootavad sabas seistes selgustKümned pensionärid ootasid eile Tallinna pensioniametis järjekorras, et uurida, kuidas alates veebruarist pensioni maksma hakatakse.08.01.2009, Vahur KooritsPMAndrus Helenurm: segadus ärgu rikkugu koostöödIga väejuht vastutab oma rindelõigu ja oma võitlejate eest. Harva, kui keegi küsib, millised olid kaotuste objektiivsed või subjektiivsed põhjused.08.01.2009, Andrus HelenurmPMAuli Lõoke: hämamine ja infopuudus Arvestades, mis puuetega inimeste toetuste maksmise ümber eelmise aasta lõpust on toimunud, arvan ma, et sotsiaalminister Maret Maripuu pole oma ülesannetega toime tulnud. Ta küll väidab, et ei teadnud, mis toimub allpool, kuid vastutab ju ikka juht.08.01.2009, Auli LõokeTCTallinn jätkab ajutiselt puuetega inimestele soodustuste andmist Uue riikliku korra probleemide tõttu jätkab Tallinna linn erakorraliselt puudega inimestele soodustuste pakkumist. 23.12.2008, Merike TammE247000 puudega inimese toetuse väljamaksmine hilinebLigikaudu 7000 tööealise puudega inimese sotsiaaltoetuse ja töövõimetuspensioni väljamaksmine viibib sotsiaalkindlustusameti arstliku ekspertiisi infosüsteemi täiendamise tõttu.14.11.2008, Merje PorsSakTosina pika tööaasta suurepärane tulemusSee oli kaksteist aastat tagasi, kui kunstiõpetaja Malle Saarelaid alustas Viljandis nelja puudega noore juhatamist värvide imelisse maailma.11.10.2008, Tiina Sarv Telli Postimehe paberleht siitKuuluta Postimehe paberlehesLIITU POSTIMEHE UUDISKIRJAGAja ole kursis huvipakkuvate uudistega!LIITUE-posti aadressKalenderSudokuRistsõnaPäevakavaTäna13:0027Mai Postimehe otsepilt: Tartus toimub võistlustantsu MK-etapp >Täna17:4527Mai Võrkpalli otsepilt: Eesti kohtub alagrupi eelviimases mängus Ungariga>Homme13:5028Mai Purjetamise otsepilt: Kalevi Jahtklubi meistrivõistlused avavad Purjetamise Eesti MV sarja>Homme17:0028Mai Postimehe otsepilt: toimub Tallinna XVIII Võimlemispidu>Homme20:1528Mai Võrkpalli otsepilt: Eesti läheb koduse valikturniiri viimases mängus vastamisi Venemaaga>Viimased uudised08:30Postimehe video Eesti vollemeeste hittidest: Venno hullumeelsed ässad ja võidurõõm 08:29Postimehe nädalahoroskoop 27. mai – 2. juuni 08:10Pussitamisest taastuv Kvitova jagas fännidega rõõmusõnumit 08:10Enn Tõugu: küberruumi turvalisus on igaühe asi 07:57Harju ralli avapäeva järel on liider Georg Gross 07:48Türgi valitsus andis välja NBA palluri vahistamiskäsu 07:25Ronaldo suvel ei puhkagi? 07:06Tenniseekspert: ühe eesmärgi on Kontaveit juba täitnud 06:54Blogi: Balta lükkas hooaja avastardi kerge vigastuse tõttu edasi 06:00Täna ajaloos 27.05: kaitseväelased hõivasid Tartus omavoliliselt Põllumajandusülikooli 04:06Venezuela vägivallaohvrite arv tõusis 58-ni 03:04Mehhiko turismilinnas tapeti neli taksojuhti 02:44Liibüa pealinnas hukkus lahingus 28 inimest 01:48Egiptuse õhujõud pommitasid terroristide laagreid Liibüas 00:00Uus hullus: veganid sunnivad lemmikloomi taimetoitlasteks (1)00:00Kui hirmust üle saate, on maanteesõit puhas nauding 00:00Saalitäis valget kulda Mikkeli muuseumis 00:00Horoskoop 00:00Rabarber, suve alguse hurmur number üks 00:00Škoda asendas tuntud linnamaasturi Kõik viimased uudised


Professionaalseks kasutamiseks mõeldud monitorid | Philips\nTutvuge professionaalsete monitoridega\nLahendused, mis on mõeldud toetama teie töökohta\nPhilipsi monitorid püüavad vastata tänastele dünaamiliste ja mitmekihiliste professionaalide nõudmistele, pakkudes tootlikkust tõstvaid ja uuenduslikke lahendusi. Nautige tõeliselt tõetruud pilti, mugavamat kasutamist ja kaitstud keskkonda.\nTunnustatud tootlikkus ja jõudlus\nSuur valik professionaalseid lahendusi\nPhilipsi monitorid peidavad endas innovatiivseid ja keskkonnasõbralikke tehnoloogiaid, mis aitavad kaasa rohelisemale tulevikule. Seda toetavad mitmed aspektid: energiatõhusus, täielikult ümbertöödeldav pakend, range vastavus rahvusvahelistele keskkonnastandarditele ning plii-, elavhõbeda- ja PVC /BFR-vaba tootmine.\nPhilipsi puutetundlikud monitorid pakkuvad uuenduslikke ja kasutajasõbralikke lahendusi erinevate kasutusvõimaluste ja tööülesannete jaoks. Projektsioonmahtuvuslikku ekraani on kerge ja intuitiivne kasutada. Lisaks toetavad need interaktiivsed monitorid kuni kümmet puutepunkti ning IP65-tase kaitseb neid põrutuste, vee ja tolmu eest.\nPhilipsi monitorid pakuvad universaalset lahendust – sisseehitatud kaameraga saab videokonverentse pidada.\nPeenike pööratav USB-C konnektor ja kiire USB 3.1 tehnoloogia pakuvad paindlikku lahendust, kus saate ühe kaabliga teostada erinevaid ülesandeid – alates turvalisest andmete edastamisest ning tahvelarvutite ja nutitelefonide kiirest laadimisest kuni välisseadmete monitoriga ühendamiseni.\nVaadake kõiki professionaalseid tooteid


Tapale saabunud liitlasväed tõstavad Eesti kaitsevõimekust - Uudised - Virumaa Teataja\nTapale saabunud liitlasväed tõstavad Eesti kaitsevõimekust\n20. aprill 2017 17:14\n"Liitlasväed on siia väga oodatud, üheskoos suudame raskes situatsioonis Euroopa turvalisuse eest seista," ütles president Kersti Kaljulaid Tapa sõjaväelinnakus toimuval liitlasvägede suurendatud kohaloleku avatseremoonial.\nRiigikogu esimehe Eiki Nestori, riigikaitsekomisjoni esimehe Hannes Hanso ja väliskomisjoni esimehe Marko Mihkelsoni hinnangul tõstavad liitlased Eesti kaitsevõimekust.\nRiigikogu riigikaitsekomisjoni esimees Hannes Hanso lisas, et Suurbritannia ja Prantsusmaa kaitseväelaste viibimine Tapal mõjutab ka Eesti kaitseväelasi, kellel pikendatakse välilaagreid. Tapa sõjaväelinnakus käib aktiivne ehitus, et kõik mugavused nii Eesti kaitseväelastele kui ka liitlastele oleks tagatud.\nKaitseminister Margus Tsahkna ütles, et Eesti ei kavatse korrata ajaloos tehtud vigu ning liitlaste abiga suudetakse minevikus toimunut vältida.\nMargus Tsahkna rõhutas NATO liitlaste pataljoni lahingugrupi avarivistusel, et NATO pataljoni lahingugrupi saabumine on kinnituseks: Eesti ei ole üksi ega pea enam kunagi üksi vastu seisma hädaohtudele. "Tänane rivistus sümboliseerib NATO otsustavust ja ühtsust. Rivistus annab jõulise sõnumi, et kui me ütleme "üks kõigi, kõik ühe eest!", siis me ka mõtleme seda. Vaba maailm on ühinenud, kaitsmaks väärtuseid ja põhimõtteid, mis on meile igavesti tähtsad," ütles kaitseminister Tsahkna.\nPeaminister Jüri Ratas ütles, et Tapale saabunud liitlaste lahingugrupp näitab väga selgelt NATO solidaarsust. "Liitlaste kohalolek suurendab veelgi meie kindlus- ja turvatunnet, mis loob ka Eestisse eeldused julgematele investeeringutele, majanduse elavnemisele, töökohtade arvu ja palkade kasvule, paremale taristule, elukvaliteedi tõusule," ütles peaminister Ratas.\nPeaministri sõnul on käesolev nädal ajalooline. "Sel nädalal täitus Eesti üks olulisemaid kaitsepoliitilisi eesmärke, milleks on NATO pataljoni lahingugrupi paiknemine Eestis," sõnas Ratas ja lisas, et julgeolek ei ole iseenesestmõistetav, vaid sellega peab iga päev vaeva nägema.\nAvatseremoonia ajal kirjutasid Eesti kaitseminister Margus Tsahkna, Ühendkuningriigi kaitseminister Sir Michael Fallon, Taani kaitseminister Claus Hjort Frederiksen ja Prantsusmaa suursaadik Eestis Claudia Delmas-Scherer alla liitlaste suurendatud kohalolekut käsitlevale deklaratsioonile. Deklaratsiooni järgi tegutseb lahinguvõimeline, kuid selgelt kaitse-eesmärgil loodud NATO pataljoni lahingugrupp tihedas koostöös ja väljaõppes Eesti kaitseväega.\nNATO lahingugrupi avatseremoonia rivistusel osales ligi 1200 kaitseväelast Ühendkuningriigist, Prantsusmaalt, Taanist ja Eestist. Lisaks kolme riigi kaitseministritele osalesid avatseremoonial president Kersti Kaljulaid, riigikogu esimees Eiki Nestor, peaminister Jüri Ratas, Eesti kaitseväe juhataja kindral Riho Terras, NATO Euroopa vägede ülemjuhataja asetäitja kindral James Everard, NATO Brunssumi ühendväejuhatuse ülem kindral Salvatore Farina.


Adana reovee puhastusseadmed, Türgi - Uudised - Guangzhou Jieming vee ravi Equipment Co., Ltd\nAdana reovee puhastusseadmed, Türgi\nKahe uue jäätmeteVeepuhastusjaams kell Adana - Türgi suuruselt neljas linn - mis alustas tööd 2004, moodustavad osa riigi infrastruktuuri laiendamise ja parandamise keskkonnajuhtimise oluline riiklik programm.\nOn Türgi / rahvusvahelise konsortsiumi poolt Va Tech Wabag (endine Austria energia) valmistatud ehitada tegutsevad-ülekanne (BOT) leping kolme aasta tegevusperioodi, misjärel taim pöördus Adana suurlinna valla taimed. Projektis olid projekteerimise, ehitamise ja kasutuselevõtmise uue taimed ise, koos paigaldamisega mehaaniliste, elektriliste ja protsessi kontrolli süsteemid, koos reovee osutamine vee kogumine ja kõik seotud toru-töötab. On seotud väiksemate lepingu 2 miljoni euro väärtuses üle canal sademeveevõrgu ehitus pälvis Montgomery Watson ja Sigmatek konsortsium.\nLinna aastaks 2025, kuna tehase kombineeritud igapäevast voolu peaks olema 516 000 m³, prognoositud elanikkonna vajadustele projekt maksma 45 miljonit eurot ja üks mitmete selliste osaliselt rahastab Euroopa Investeerimispank.\nEnne 1990. aastatel olid paljud riigi vajutades keskkonnaprobleemidega tegelemine edasiliikumine olnud aeglane. 1991, Türgi Keskkonnaministeerium kehtestamine märgitud muutuvas olukorras on oluline samm ja dramaatiline paranemine toimus eelkõige seoses õhusaaste Rahvaste kaks suuremat linna, Istanbuli ja Ankara.\nAga kui kümnendi suletud, konnad, eriti vett ja jäätmeidvee töötleminetulenevad olulised probleemid seoses riigi soov liituda EL jätkuvalt vahendid koos tahkete jäätmete käitlemine. See viis oluline programm investeeringud infrastruktuuri ja ulatuslik ajakohastamine ja suuresti eesmärk on hõlbustada lõpuks täielik ühtlustamine Euroopa kohtunike keskkonnaalaste õigusaktide ajakohastamine. Lõpuks olid need tegurid tõestada olulisi projekte nagu selle Adana juhtide gaasist.\nJaanuaris 2000 ASKY konsortsium võitis hanke Adana ja ehituse alustamise hakkas järgmisel kuul. Tuuakse kestis kolm aastat ja taimed lõpuks alustas tööd 2004. Vastavalt kolme aasta esialgse lepingu BOT tuleb üleandmine oli planeeritud juuni 2007. Adana West lõpliku vastuvõtutõendi (kaubandus) anti edasi aasta leping operatiivjuhtimise koos WABAG kuni juuni 2008.\nLisaks oli Adana East välja esialgse vastuvõtutõendi (PAC). Adana Ida taim oli juunis 2006 muudetud täiendava bioloogilise puhastuse käigus, mis on suurendanud oma suutlikkust ja tõhusust. Adana Ida pandi ka WABAG operatsioonide juhtimise alla kaheteistkümne kuu võrra kuni juuni 2008.\nKahe tehase, asub vastulause pool linna ja nimetatakse vastavalt Adana Lääne ja Ida Adana, nii vastu siseriikliku ja osaliselt töödeldud tööstusheitvee keskmiselt umbes 230mg/L. BHT Protsessi rong töötab konservatiivse hoiaku, sõelumiseks, esmane lahendamine, jookseb filtrid ja aktiivmuda tavapäraste meetodite abil. Järelravi toores ja liigne aktiveeritud setted on anaeroobne kääritamine biogaasi energia saamiseks, mis annab üle 50% tegevuskulude nõue koos. Pärast veetustamine ja paksenemine, kasutatakse saadud muda-kook kasulik põllumajandusmaal.\nTöödeldud heitvesi lastakse jõkke Seyhan, mis on allikaks on tavaline Cukurova niisutusvee, viljakas algupärasel kohal Türgi puuvilla ja tsitruseliste kasvatus; vajadust seda oluline loodusvara oli taga uute seadmete draiverid. Heitvesi vastab praegu ELi standarditega ja taimed on kavandatud veelgi laiendada, eelkõige mahutada suurema lämmastiku ja fosfori koormusi eeldatava tulevikus.\nEsialgu taimed olid mõeldud aktsepteerima iga päev voolu umbes 250 000 m³ (Adana West) ja 210 000 m³ (Adana Ida), kuid see võib tõusta koguvõimsusega 520 000 m³/d, mis kavandatud samaväärse elab 2,6 miljonit aastal 2025.\nAdana suurlinna vald - Adana vee ja kanalisatsiooni haldus - oli projekti sponsor. Taimed olid ehitatud ASKY konsortsium, mis koosneb Va Tech Wabag, Serco rühm, Yüksel ehitus ja Ener ehitus. Hidrotek oli protsessi süsteemi konsultant ja Montgomery Watson / Sigmatek konsortsiumi kontrollitud üleujutuste kanali ehitus. Projekti kaasrahastas valla, ASKY ja Euroopa Investeerimispank.\nPaari: Uudiste analüüs: Hiina ettevõtted tabavad Malaisia islami finantsturgu\nJärgmise: Regenereeritud loputusvahendid


Ants Laaneots: mina küll ei käi Moskvas „Ameerikat avastamas“ | Riigikaitse.EE\nKaitseväe juhataja Ants Laaneots (Foto: Kaitseväe peastaap)\nKas Rootsi pankade domineerimine ja eurole üleminek meie majandusjulgeolekut ohustab, selle üle võib vaielda. Kui meie oma pankurid andsid ohjad ära, oli see äri. Rootslased on aastasadu olnud Eesti rahva suhtes sõbralikud ja mina neis ohtu ei näe. Kroon oli ilus raha, aga olgem pragmaatilised – eestlased on väike rahvas väikese, teistest riikidest vägagi sõltuva majandusega. Globaliseeruvas maailmas ei ole ühtegi täielikult suveräänset riiki. Isegi Põhja-Korea sõltub Hiinast.\nMeil ei ole vene kapitali mõju väga suur, kuid see on oluline näiteks Lätis või Moskva jaoks võtmeriigis Ukrainas, kus äri ja poliitika kaudu käib riigi strateegiliste majandusharude – gaasitorustiku, rasketööstuse ja sõjatööstuse ülevõtmine. Ukrainlased on küll vastu punninud, kuid kerge see pole.\nohtu. Üsna lähedal Narvale asub teatud elektrijaam – mis seisus need reaktorid seal on? Need on mitu korda avarii tõttu seiskunud. Teiseks – Läänemeri. Naftavedu läbi Soome lahe suureneb. Nüüd lisandub veel strateegilise tähtsusega gaasitoru Nord Stream. Kui merel peaks midagi tõsist juhtuma mõne suure tankeriga, oleks see ökoloogiline katastroof!\nSeda, et Venemaa võib olla ohtlik ja ettearvamatu riik, kelle järgmist käiku on raske aimata. Minna kallale oma partnerile SRÜs – see on sama, kui üks riik NATOs läheks teisele kallale! Venemaa on viimase tuhande aasta jooksul sõltumata oma nimest alati tugevnedes muutunud agressiivseks ja ekspansionistlikuks. Kuidas käitub ta nüüd kriisist välja tulles?\nVene propagandatalitused on välja mõelnud sõna „russofoob“, millega püütakse sildistada iga inimest, kes väljendub Venemaa suhtes kriitiliselt. Eesmärk on välistada igasugune Vene juhtkonna arvustamine.\nTeenisin aastaid Nõukogude armees. Minu endisi teenistuskaaslasi oli ja on siiani Vene relvajõududes kõrgetel ametikohtadel. Arvan end tundvat Venemaa sõjalise juhtkonna mõttemaailma päris hästi. Seetõttu, kui keegi meist siin käib Moskvas „Ameerikat avastamas“, siis mina ei avasta sealt midagi uut – Venemaal on olnud tõusud ja mõõnad, kuid riik ajab järjekindlat suurvõimu, või nagu nad ise ütlevad, „deržava“ taastamise poliitikat.\nSaksamaa ega ka Rootsi ei ole vahetus kontaktis potentsiaalse sõjalise ohuallikaga. Seepärast ehitavad nad niinimetatud missiooniarmeed, mis on ette nähtud peamiselt osalemiseks rahvusvahelistes operatsioonides. Aga Eesti – vaadake kaarti! Oleme NATO ja Euroopa Liidu\nMillist kutselist sõjaväge suudaksime ülal pidada 280 miljoni eurose eelarvega? Meie ainuke võimalus on omada segasüsteemi – mõningaid professionaalseid üksusi ja suurt reservarmeed. NATO sõjalises juhtkonnas nõustuvad kõik, et teisi valikuid meil ei ole.\nPalgaarmeega on kurb kogemus Lätist ja Leedust. Kui Eesti on tunnistatud alliansis Balti riikidest kõige võimekamaks, ütleb see ka midagi. Meil kulub kaitse-eelarvest 35 protsenti töötasudeks kaitseministeeriumi haldusalas. Lätis ja Leedus on see 60–65 protsenti. Kui arvestada ka Afganistani missioonile kuluvat raha, on meie lõunanaabrite riigikaitse arengul pidur peal. Meie aga ostsime mullu 81 soomukit.\npigem ulakad „põdravasikad“. Aasta kaitseväes annab neile juurde iseseisvust, vastutustunnet, distsipliini, oskust kaaslastega arvestada ja mehelikkust. Viimase küsitluse kohaselt toetab ajateenistust 93% elanikest.\nÜks asi on maastik, teine asi sõjakogemus – pikka aega ohu tingimustes elamine keskkonnast sõltumata.\nTe ei pea väga tõsiseks ohtu, et mõni islamist keset Viru Keskust ennast õhku laseb, kättemaksuks „vendade“ nottimise eest Afganistanis? Paljude arvates on see siiski aja küsimus.\nSelline oht pole väga suur. Suurem probleem on see, et meil on palju igasuguseid „ennustajaid“ ja meedia võimendab neid mõõdutundetult.\n■Praegu mängib Venemaa Eesti infosõjas selgelt üle, sest kulutab sellele suuri summasid. „Mullu raiskas meie idanaaber info- ja mõjutusoperatsioonideks 1,6 miljardit dollarit. Kõik need telekanalid ja ajalehed, mis läänes on ostetud, peavad Vene huve propageerima,“ ütleb Laaneots.\nАнтс Лаанеотс: Я не езжу в Москву «открывать Америку» («Riigikaitse», Эстония) | Baltic-Black Sea News ütleb:\n24. veebr 2011, 10:55\n[...] Оригинал: http://riigikaitse.lehed.ee/2011/02/22/ants-laaneots-mina-kull-ei-kai-moskvas-„ameerikat-avastamas… [...]


Kuidas Osta Digitaalset Fotokaamerat | Kuidas.ee - Tarkuseraamat internetis!\nhuvi fotograafia vastu\nJõua oma vajadustes selgusele\nVältimaks olukorda, kus lähed reklaami õnge ja ostad vajadustele mittevastava kaamera, mõtle enne läbi:\n- Kui suur eelarve on kaamera ostmiseks?\n- Milleks kaamerat on tarvis?\n- Millist fotograafia stiili hakkad viljelema (portree, maastik, sport, makro, veealune jms)?\n- Millises keskkonnas hakkad peamiselt pilte tegema (ruumis, välitingimustes, hämaras, eredas valguses)?\n- Milline on sinu varasem kogemus kaameratega?\n- Kas eelsitad automaatses režiimis pildistamist või soovid endas avastada fotograafi andeid?\n- Millised omadused on sulle tähtsad (väikesed mõõtmed, pildistabilisaator, ülipikk zoom, suur ekraan jne)?\nÄra aja taga megapiksleid.\nMüüjad kasutavad ostjate lollitamiseks kaamera eraldusvõime üleliigset rõhutamist. Mitte mingil juhul ei tasu kaamera ostuotsust langetada puhtalt megapikslitele tuginedes. Foto ilmutamiseks (10x15cm standardis) piisab isegi 2 megapikslist, ainult ülisuurte ruutmeetreid hõlmavate fotode printimiseks läheb vaja kalleid üle 12 megapiksliseid kaameraid. Maksimaalse resolutsiooniga pildistades tuleb arvestada, et fotod võtavad mälukaardil ja hiljem arvutis põhjendamatult palju ruumi. Varem või hiljem seisad tõsiasja ees, et piltide mõõtmeid tuleb vähendada.\nPööra tähelepanu, mis on kaameraga kaasas.\nKaamera letihind ei ole ainus, millele sul raha tuleb kulutada. Sul läheb vaja akut, akulaadijat, kaamerakotti, mälukaarti, objektiivi (peegelkaamerate puhul), statiivi, välku jms. Müüakse paljaid kaameraid ja müüakse ka mõistliku hinnaga komplekte, milledes esmavajalik olemas. Seega küsimus: "Mida ma veel kaasa saan," on igati kohane.\nKas sul on varustust, mis võib uue kaameraga sobida?\nVõid säästa suure summa kui valid uue kaamera juba olemasolevat varustust arvestades. Paljud akud, mälukaardid, objektiivid ja filtrid sobivad erinevatele mudelitele.\nKas DSLR (digital single lens reflex camera) või seebikarp?\nDigitaalsed SLR-kaamerad on tippklass, kuid algaja kätte see ei sobi. Arvesta, et peegelkaamera on kompaktkaameraga võrreldes mõõtmetelt suurem, kordades raskem, lisavarustus on krõbeda hinnaga, puhastamine eemaldatavate objektiivide tõttu keeruline ja funktsioonid segadust tekitavad. Tavalise seebikarbi võtad rinnataskust, lükkad automaatsele režiimile, fookustad ja klõps- pilt valmis. Valik on iga huvilise enda otsustada. Üldjuhul oleks soovitus alustada lahjema kaameraga ja liikuda ülespoole.\nObjektiivi suurendusvõime on tähtis.\nOled ekskursioonil ja soovid kirikukellast pilti teha. Kas ronid torni ja riskid eluga, et ülesvõtet saada? Või seisad väljas ja kasutad kaamera omadust objekt "lähemale tuua"? Väga suur osa kaameratest on 3-kordse suurendusvõimega, heal juhul 5 või 7. Tegijamad kaamerad suurendavad naljalt 12 - 30 korda. Kui sind rahuldab kaameraga edasi-tagasi kappamine ja üksluisete piltide tegemine, siis sobib tavalise 3-kordse zoomiga kaamera. Vali 12x või võimsam zoom kui huvitud loomingulisest lähenemisest.\nReklaamis kasutatakse jällegi lõksu- eristatakse optilist zoomi ja digitaalset. Optiline tähendab suurendamist ilma, et pildi kvaliteet kannataks. Digitaalne zoom aga ei ole üldse mingi zoom, unusta see üldse ära. Tegemist on kunstliku pildi kaadrist väljalõikamisega ja suurendamisega.\nNB! Peegelkaamera objektiivi suurendusvõimet näidatakse millimeetrites, mitte kordades. Näiteks, 36-432mm objektiiv tähendab reaalselt kuni 12x optilist suurendust.\nLoe kaamerate arvustusi.\nHea ja mugav võimalus erinevate kaameratega tutvumiseks, omaduste võrdlemiseks ja ekspertide hinnangu saamiseks on internetis. Spetsialiseerunud lehekülgi on palju. Väga hea koht on http://www.dpreview.com. Lisaks spetsifikatsioonidele, testidele, tasub vaadata konkreetse kaameraga tehtud näidispilte.\nOlles määratlenud favoriit-kaamerad, suundu kohalikku fotopoodi. Võib juhtuda, et suurepäraste omadustega kaamera on käes äärmiselt ebamugav ja seetõttu langeb konkurentsist kohe välja. Või siis on müügimees aus ja tõdeb, et teie eelistatud mudel on (garantii)remondiosakonna lemmik. Proovi kaamerat ja otsusta, kui mugav on seda käes hoida ja kui arusaadavad on funktsioonid.\nLase müüjal kaamerat tutvustada. Kui müüja ei tunne elementaarseid termineid, ei oska sinu küsimustele vastata, siis ole äärmiselt ettevaatlik ja tea, et sinu kaamera ost sellisest poest õnnestub ainult kui kodutöö on täies mahus tehtud. Tasub külastada paljusid kohalikke tehnikapoode ja testida erinevaid mudeleid, seejuures müüja jutule tähelepanu pöörates.\nKui sõbral on samasugune kaamera, siis laena seda paariks päevaks. See tuleb sulle kasuks ja aitab valiku tegemisel.\nKui oled selgusele jõudnud, millist kaamerat vajad, siis viimane samm on valida müüja. Kas aktsepeerid olukorda, kui oled ostnud näiteks 12000-kroonise kaamera ja juhtumisi näed kõrvalpoes sama aparaati 8500 krooniga? Kui ei, siis ole valmis aega uurimisele kulutama. Letihind ei ole lõplik. Sageli on müügihind läbiräägitav. Kui ostad kalli kaamera koos lisavarustusega, siis ale oleks justkui iseenesest mõistetav. Kui ei ole tahtmist erinevates poodides hindu piilumas käia, siis tee seda internetis. Ka ostu võib e-poes sooritada ja lasta kaup mugavuse mõttes koju tuua.\nKa välismaalt võib kaamera väga soodsalt soetada.\nKaamerat ostes ole valmis kompromisse tegema.\nPööta tähelepanu kui mitu pilti saab ühe akulaadimisega teha.\nKüsi müüjalt informatsiooni garantii pikkuse kohta.\nTundmatust kohast (nätieks ajalehekuulutus) ei ole soovitav kallist kaamerat osta!


Vikerkaareparaad Berliinis 2006 (galerii) - Maaja Koduleht\n28th April 2017 30th January 2021 Guido\nLiberaalselt homofiilselt liikumiselt geide ja lesbide vabastusliikumisele ülemineku sümboolseks piiriks said 1969. aasta 27.–30. juuni sündmused New Yorgis, mis nimetati Stonewalli ülestõusuks. Väline ajend oli küllalt argine. Ööl vastu laupäeva püüdis New Yorgi kombluspolitsei, viies läbi rutiinset reidi Christopher Streeti homoseksuaalses baaris Stonewall Inn, homoseksuaalse New Yorgi keskmes, arreteerida selle omanikku ebaseadusliku alkoholimüügi eest. Selliseid reide viidi läbi regulaarselt paljude aastate kestel ja politsei jõhkrusesse suhtuti alati kui milleseki iseenesestmõistetavasse. Seekord oli aga hetk ebaõnnestunult valitud. Linnas valitsevast õhkkonnast, sealhulgas rahutustest Columbia ülikoolis, laetud baarikülastajad keeldusid ruumist lahkumast, relvastusid kivide ja pudelitega ja tõstsid nad politsei vastu mässu, sundides mendid taganema. Appi sõitnud politseiautod süüdati põlema. Eriti mehiselt ja agressiivselt võitlesid politseiga naiserõivais transvestiidid, kellelt seda ei oodatud. Algas kolm päeva kestnud võitlus, kus 400 politseiniku vastu oli kahetuhandeline rahvahulk, kes karjus: „Päästame meie õed!“ ja „Võim geidele!“\nSee stiihiline mäss, mille olid ette valmistanud surve ja alanduse aastakümned, näitasid geidele, et soovi korral võivad nad edukalt politseile vastu seista, kuid selleks on vaja organisatsiooni. Kohe pärast Stonewalli sündmust loodi New Yorgis radikaalne Geide Vabastusrinne (Gay Liberation Front – GLF), mis kuulutas oma eesmärgiks heteroseksuaalsetest väärtushinnangutest sõltumatu gei-identiteedi kujundamise. Stonewall on kujunenud uue liikumise sümboliks, alguses kogu USA-s ja hiljem ka Euroopas.\nAlates 1970. aastast tähistatakse New Yorgis igal aastal juuni viimasel laupäeval Christopher Street Liberation Day’d värvika rongkäiguga. Nüüd korraldatakse igal aastal juunis paljudes USA ja Euroopa linnades värvikirevaid ja lustakaid paraade, mis jätavad juba ammugi varju mistahes riiklikud pidustused. Puhtorganisatoorsetel põhjustel ei toimu CSD-paraadid mitte igal pool 27. juunil, vaid juuni, juuli ja augusti nädalalõppudel.\nSaksamaal toimus esimene Christopher Street Day 30. juunil 1979 Lääne-Berliinis. Motoks oli Gay Pride, osavõtjaid umbes 400. Osa kartlikke demonstrante olid maskidega.\nPraegu toimuvad seksuaalvähemuste paraadid suvekuudel juba pea igas suuremas linnas ja aasta aastalt on need üritused muutunud üha rahvarohkemaks.\nŠveitsis toimus esimene CSD 24. juunil 1978 Zürichis nimetuse all „Christopher-Street-Liberation-Memorial Day”.\nOsavõturohkeimad CSD-paraadid Saksamaal toimuvad Kölnis ja Berliinis. 2002. aastal osales CSD-paraadil 1,2 miljonit inimest, nende hulgas 50 000 osavõtjat. Rongkäigus liikus 150 suurt temaatiliselt dekoreeritud veoautot. Seega püstitas Köln 2002. aastal omapärase rekordi, mille kõrval eestlaste laulupidu mõjub armetu külapeona.\nCSD-paraadid on muutunud juba arvestatavaks poliitiliseks teguriks, millega on sunnitud isegi poliitikud arvestama. 2000. aastal esines Berliinis paraadist osavõtjatele Liidupäevapresident Wolfgang Thierse, 2001. aastal liiduminister Renate Künast ja valitsev linnapea Klaus Wowereit. Kölnis (2002), Hamburgis (2004) ja Kölnis (2005) esines aga „värviliste ja suleliste” ees Saksa välisministerJoschka Fischer.\nCSD-paraadidega samal ajal korraldatakse paljudes linnades kultuurinädalaid, millel osaleb arvukalt tuntud artiste.\nAlates 1991. aastast annab organisatsioon EPOA (European Pride Organizer’s Association, Euroopa CSD-organisatsioonide liit) ühele linnale Europrid’i tiitli. Linn, millele see tiitel on antud, püüab organiseerida eriti suurejoonelise CSD-paraadi, et saavutada suuremat rahvusvahelist tähelepanu.\n← Homoseksuaalse kujutluse „ikoonid”\nKas homoseksuaalsus on varsti kohustuslik? →


Eesti noored ärinaised astuvad võistlustulle rahvusvahelisel õpilasfirmade konkursil - Kroonika\nEesti noored ärinaised astuvad võistlustulle rahvusvahelisel õpilasfirmade konkursil\nTallinnas toimub 22. – 25. juunil üle-euroopaline Junior Achievementi õpilasfirmade konkurss, millest saavad osa võtta 9-12. klasside õpilased. Junior Achievement Eesti (JA) eesmärgiks on edendada siinset ettevõtlus- ja majandusõpet.\nÜle 20 aasta tegutsenud organisatsioon seisab hea õpilasfirmade ja töövarjupäeva programmi korraldamise, ettevõtlus- ja majandusalaste õppeprogrammide väljatöötamise ning õpetajate koolitamise eest. Junior Achievementi missiooniks on tagada koolinoortele heal tasemel ettevõtlusõpe, et arendada nennde ettevõtlikku eluhoiakut ning kujundada majanduslikult mõtlevaid inimesi.\n2014. aasta konkursist võtavad osa parimad õpilasfirmad 39-st Euroopa riigist. Konkursil astuvad võistlustulle näiteks sellised meeskonnad: Experimento Rumeeniast, mis toodab elektroonikakomplekte, mis aitavad õpilastel paremini mõista elektroonikat ja robootikat.\nSaksamaal loodud õpilasfirma Plattenspiel on võtnud fookusesse taaskasutuse, pakkudes vanadest vinüülplaatidest loodud stiilseid ja kasulikke tooted (kotid, kausid, õllematid, lipsud, nutitelefonide kaitsed jpm).\nTšehhi õpilasfirma Greenjoy on võtnud šnitti eestlaste loodud Click & Grow lillepotist, pakkudes automaatkastjaga lillepotti, stmillest saab iga majapidamine alati värskeid maitsetaimi. Kõikide ideedega saate tutvuda Junior Achievement Eesti Facebooki lehel.\nTaavi Rõivas andis üle Aasta Ettevõtlusõpetaja tiitli ja tunnustas parimaid õpilasfirmasid (1) 23.05.2014\nAbiturient tõi IT-teenuste turule hankekeskkonna (12) 04.05.2014\nVõistlusest võtab osa ka Eesti 2014. aasta Junior Achievementi õpilasfirmade konkursi võitja Teamo, mille koosseisu kuuluvad Dajana Grasman, Diana Tanaga ja Karina Kabrits. Teamo ideeks on pakkuda algkoolilastele suhtlemise- ja koostöövõime arendamise koolitusi nii eesti kui vene keeles. Ühe Teamo liikme sõnul on tal väike 7-aastane sugulane, kellel on suhtlemisprobleemid. Sellest kooruski välja idee luua õpilasfirma, mis pakub noortele suhtlemiskoolitusi, et parendada noorte sotsiaalseid oskusi. Meeskonna juhi Diana Tanaga sõnul neil Eestis otseseid konkurente ei ole, küll aga on kaudseteks konkurentideks huviringid, noortekeskused jms.\nTeamo esindajate arvates on Junior Achievementi rahvusvahelisel konkursil sel aastal konkurents suhteliselt tihe. „Häid ideid on palju ja konkurendid on tugevad. Suur hulk õpilasfirmadest pakuvad erinevaid IT-lahendusi, sh aplikatsioone, kuid palju on ka huvitavaid käegakatsutavaid tooteid. Teenuseid pakkuvaid õpilasfirmasid ikka jagub, kuid selliseid, kes pakuks lastele suunatud teenuseid, väga palju ei ole,“ lausus rühmajuht Dina Tanaga.\n„Ürituse jaoks on ettevalmistus olnud hea. Koha suhtes meil ootusi ei ole, kuid eks näis, kuidas läheb. Siiski anname endast parima ja pakume teistele riikidele tugevat konkurentsi, et näidata end heast küljest. Loodame parimat!“ lisasid teised meeskonnaliikmed. Tuleviku osas Teamo esindajad päris kindlad ei ole, kuid kaaluvad ka reaalse ettevõtte loomist. Võimalik, et laiendatakse ka teenuste valikuid, pakkudes juurde ka muid koolitusi.\nEelmisel aastal võitis Suurbritannias toimunud Junior Achievement Euroopa õpilasfirmade võistluse Hugo Treffneri Gümnaasiumi õpilaste poolt loodud Eesti õpilasfirma Kolm Põrsakest. Nemad pakuvad laste sünnipäevadele teadus-showsid, tehes õpetlikke, lõbusaid ja kaasahaaravaid keemia- ning füüsikakatseid. Kolme Põrsakese esindaja Ergo Kukke sõnul on neil nüüdseks registreeritud ka osaühing, mis toimib üpriski edukalt.\nKäesoleval hetkel on neil 20-30 esinemist kuus, kuid plaan on laiendada ettevõtmine kuni 100 esinemiseni kuus. Selleks on neil kavas pakkuda esinemisi ka lasteaedadele. Juba on neil kokkulepped esinemisteks olemas 90 lasteaiaga Tallinnast, 21 lasteaiaga Tartust, kuid plaanis on kaasata ka lasteadu mujalt linnadest. Üritusi viivad läbi ligikaudu 60 töötajat, kuid Kukke sõnul on neil abikäsi juurde vaja ligikaudu 20. Peamiselt tegutseb ettevõte Eestis, kuid Kukk ei välista, et tulevikus laienetakseka Soome turule.\nKingstoni Ülikooli poolt läbi viidud uuring näitab, et selliste programmide läbimine, nagu veab Junior Achievement, tuleb elus kindlasti kasuks. Uuringu andmetel tegutsevad JA noored vilistlased hiljem innovaatilisemates valdkondades ning nende ettevõtted on üldjuhul edukamad kui noortel, kellel õpilasfirma kogemus puudub.\nSwedbank on õpilasfirmade programmi peatoetaja, kes usub, et homne ettevõtlus on tänaste noorte nägu. Swedbank on alates 2010. aastast toetanud Junior Achievmenti õpilasfirmade programmi enam kui 200 000 euroga.\nÕpilasfirma Vappur toodab raamatutele riidest õpikukaasi!\nÕpilasfirma Vennad Trummid panid kokku kogumiku, mis aitab sul keemiatundides hakkama saada\nVAATA OTSE: Täna selgub Tartus Ahhaa keskuses Eesti parim õpilasfirma\nÕpilasfirma Muffin koostatud e-õppematerjalid muudavad õppimise kergemaks!\nÕpilasfirma Fast Mind lauamängus saad endale ise nupu disainida!\nTahad silma paista? Soeta õpilasfirma NeonVision pimedas helendavad prillid!


Gymnafestil loeb muusika seos ideega - Sport - Tartu Postimees\nGymnafestil loeb muusika seos ideega\nRütmika laste- ja noorteklassi koondrühm viimistles eile proovis kava «Idamaine».\nPühapäeval kohtuvad Annelinna spordimajas Eesti parimad võimlemisrühmad. Järjekorras kuueteistkümnenda, seejuures kaheksandat korda Tartus peetava festivali finaalis näeb Tallinna ja Viljandi eelvoorust edasi pääsenud 28 rühma.\nTeiste seas pääses edasi ka võimlemisklubi Rütmika laste- ja noorteklassi koondrühm kavaga «Idamaine», üleeile ja eile harjutati seda hoogsalt Turu tänava spordihoones.\nRütmika eestvedaja Sirje Eomõis tunnistas, et nemad ootasid kohe rohket edasipääsu. «Meil on paar väga huvitavat kava, põnevate elementidega,» selgitas ta ja viitas nii idamaisele kavale kui ka pererühma kavale «Metsakollid».\nGymnafesti märksõna on uudsuse otsing, nii nagu laste ja noorte koolitantsufestivalilgi. Kuigi ühe ürituse suunitlus on pigem võimlemine ja teisel pigem tants, seob neid ka fakt, et osa võtta saavad kõik soovijad. See tähendab, et Gymnafestil osalevad ka harrastusvõimlejad.\nSel aastal registreerus eelvoorudesse võimlemisliidu andmetel rekordiline hulk võimlejaid: 86 rühma 1250 liikmega. Tartust pääses edasi 11 rühma ja lisaks rühm Lisell Lähte ühisgümnaasiumist.\nGymnafesti Tartu korraldaja ja võimlemistreener Kadri Jukk sõnas, et ta lootnuks küll rohkemate Tartu rühmade edasipääsemist, kuid kindlasti on kõik finalistid oma kohta väärt.\n«Kunagi ei tea täpselt, mida žürii ootab, kuid hinnatakse erinevust ja originaalsust,» ütles ta. Konkurentsisõel on tema sõnul tihe.\nHarrastusvõimlejatele on just see festival üks hooaja kõrgpunktidest. Jukk tõdes, et nad on seetõttu ka ärevamad, kuid võistlussportlastele on see pigem vaheldust pakkuv ettevõtmine – mitte küll üks suvaline üritus, vaid aitab veidi vaimu puhata.\nVõimlemisklubi Janika rühmadest said edasi Sunshine, Scarlett, Forfett, Noorteklass ja TeamTartu, mis on võimlemisklubide Janika ja Rütmika koondrühm. Rütmikast asuvad võistlema lisaks nimetatud pererühmale ning laste- ja noorteklasside koondrühmale ka lasteklasside koondrühm ning Perfetto ja Illusioon.\nTartust võistlevad veel Tartu Ülikooli kehakultuuriteaduskonna rühm Puusaliiges ja akadeemilise spordiklubi rühm Defitsiit.\nFinaalis esitavad kõik rühmad ühe korra oma 3–6 minuti pikkust kava ning peale seda kuulutab žürii välja laureaadid ja üldvõitja.\nTavaliselt võtavad võimlejad mõõtu meisterlikkuses, Gymnafestil on tähtsam elementide ühendamine. Kaval peab olema uudne idee ning kasutatavad elemendid ja muusika peavad aitama seda esile tuua.\nJukk selgitas, et osalejatel on vaba voli, sest kindlaid nõudmisi ei ole. «Žürii hindab ühtset tervikut, tahetakse näha originaalsust ja just seda, kuidas kava osad koos toimivad,» rääkis ta. Muidugi on tähtis ka kava ea- ja võimetekohasus.\nVõimlemisliidu peasekretär Kristel Veerme selgitas, et ürituse eesmärk ei ole ainult võimlemise propageerimine, vaid ka see, et anda osalemisvõimalus kõigile – alates lasteaedadest ja lõpetades pererühmadega.\n• Pühapäeval, 25. novembril kell 13–15 Annelinna spordimajas (Ihaste tee 7).


Medvedev ründas teravalt Eestit ja Lätit PM - Estonian World Review\nMedvedev ründas teravalt Eestit ja Lätit PM (1)\nVenemaa president Dmitri Medvedev teatas tänasel tippkohtumisel ELi juhtidega taas, et ajaloo ümbervaatamine on lubamatu, kinnitades seejuures, et selles küsimuses on Venemaal ühine arusaam Euroopa Liiduga.\nMedvedev kinnitas pressikonverentsil, et äsja lõppenud kohtumisel arutati ka kahe poole vahelistes suhetes esinevaid teravamaid teemasid, vahendas RIA Novosti ja Interfax. «Meie nägemuse kohaselt on ärevusttekitavaks tendentsiks saanud nn eurosolidaarsuse muutmine erinevate liikmesmaade kahepoolsete probleemide lahendamise instrumendiks,» märkis president.\nMedvedev soovitas muu hulgas mitte politiseerida Nord Streami projekti, mille vastu on nii Balti riigid kui ka Poola. Tema sõnul on tegu puhtalt kommertsprojektiga, mis peab tagama Euroopa energiajulgeolekut tervikuna ega oma teisi tagamõtteid.\nVenemaa uus riigipea võttis eraldi kritiseerida just Eesti ja Läti, kus tema sõnul teeb venelasi rahutuks kaasmaalaste õiguste olukord, aga ka «lubamatult pehme suhtumine katsetesse heroiseerida natside käsilasi ja püüe kirjutada ümber erinevaid lehekülgi Euroopa 20. sajandi ajaloost».\nPresident toonitas, et teda teeb valvsaks «ühisele ajaloole valikulise ja politiseeritud lähenemise tendents». Ta lisas, et seda küsimust arutati kohtumisel ning siin leiti «täielik üksteisemõistmine» partneritega.\n«Ei tohi unustada erinevate riikide heaolu ja mõnikord ka olemasolu sai võimalikuks vaid tänu Nõukogude Liidu ja teiste Euroopa rahvaste tohututele ohvritele. Selles mõttes on võit fašismi üle meie ühiseks vaimseks ja kõlbeliseks varaks,» rõhutas Medvedev, kelle kinnitusel on katsed seda mälestust ja sõdur-vabastajate head nime rüvetada täiesti lubamatud.


Mart Kase: sõida kambaga maale, talgutele! – Edasi - Innustav ja hariv ajakiri\nMart Kase 6. aug. 2018 Kiri\nTalgud on imelik formaat. Mõnes mõttes väga mitmeti mõistetav. Tänu ühiskondlikele aktsioonidele kasutatakse talguid nii prügi koristuseks kui kogukonnale millegi uue rajamiseks. Osavõtt ühiskondlikest talgutest on nii ja naa, oleneb kohast, oleneb inimeste kaasatusest ja tegelikult ikka oleneb ka palju inimeste enda elus on möödapääsmatut igas päevaplaanis.\nAga olgu nende riiklike talgutega nii nagu on, eratalgud on alati mõnusad. Tähendab loomulikult peab mõtestama või lahti kirjutama, et mida ma silmas pean “eratalgute” all. See on see, kui seltskond sõpru tuleb kokku ning veedab lõbusalt aega midagi suurt korda saates. Ma arvan, et see on oluline, et talgute inimesed omavahel hästi sobiksid ehk suhtleksid vabalt. Talgud on sotsiaalne tegevus, justkui üksteisele sammu lähemale astumine. Ja kui talgutel nalja ei saa, siis ei juhtu midagi. Ega see tegevus ei saa olla tasuta tööjõud, peab olema mängus ka miskit seletamatut. Peab olema naeru ja lugusid.\nMe peame panema endale tallu päris suure veepuhastusseadme ning ainuke koht, kuhu see praeguses ruumipaigutuses mahub, on nn saunamaja endine saunaköök. Ehk koht, kus vanaisa keetis seakartuleid, kuid mis pole olnud päris pikalt kasutuses või arengus. Nüüd rajasid eelmisel nädalal kopamehed vee- ja kanalisatsiooniotsad ning mis muud, kui süües kasvas isu. Ehk selle saunamaja põrand ja ka üldine väljanägemine ei lähe nagu üldse kokku hirmkalli veepuhastussüsteemiga.\nJa sõbrad tulid möödunud nädalavahetusel külla ja saunamajast sai vana ca 50 aastat vana imelikult valatud põrand välja lõhutud, uued torud paika pandud, kogu pind ära tasandatud. Ka väljast sai saunamaja tänu värvimisele veidi uue ilme. Loomulikult seisavad veel suured tööd ees, aga kahe viimase päevaga liikus see projekt siiski meeletul kiirusel edasi. Üksi oleks ma seda betooni sealt saunamajast välja lõhkunud vähemalt nädal aega kui mitte kaks. Inimestes peitub jõud, see ongi mõnes mõttes Eesti maaelu slogan. Küsimus ei olegi niipalju, et kas igas talus on kaheksa perepoega, vaid teema on ka selles, et kas (noortele) maainimestele käivad regulaarselt linnast inimesed abis. Justnimelt abis, sest peale koostegemist on aega ka laua taga istuda ja tšillida, aga tööd tegevad inimesed on ju tegelikult kõige ilusamad.\nSõida siis kambaga maale. Tööle, tööd on alati teha. Nalja saab ka, see on maal alati nii. Ehk lisaks festivalidele, matkadele ja roadtrippidele, on eratalgud ka üks vägev Eesti elu formaat. Elagu ilus suvi. Aitäh.\nPosted in Kiri and tagged Edasi, kunst, maaelu, Mart Kase. Bookmark the permalink.


Uplaza fondidest II\nAktsia- ja segafondid\nPean kohe ausalt ära ütlema, et see osa Eesti fonditurust on mulle kõige huvipakkuvam ja seetõttu peatun kõigil suurematel fondihalduritel pikemalt. Selgelt kõige suurem placing power Eestis on Hansapangal, mistõttu võiksid nad soovi korral klientidel müüa mida iganes (OK, index_net’i võlakiri oli õnneks erand!), kui nad selle tõsiselt ette võtaksid.\nVähemalt aktsia või balansseeritud fondide müüki ei ole tõsiselt ette võetud, mida võib järeldada vaadates nende Balti ja Vene Kasvufondi pigem kõhetuid mahtusid. Muidugi peaks vähemalt teoreetiliselt Hansapanga poolt pakutav vastama elementaarsetele kvaliteedinõuetele, et Hansapangal poleks piinlik omi tooteid koos Flemings?i fondidega (leiab käsitlemist edaspidi) pakkuda. Balti Kasvufondi portfell vastab enam-vähem minu “Baltikumi maitsele”. Easy money Uni-, Vilniaus ja Ühispanga hiljutisest hinnatõusust aitas ka tootlust veidike parandada. Aga Mihkel, miks see Amserv seal ikkagi vajalik on? Ma tean, et selle eest saab Sinu väitel kunagi “kindlalt üle nominaali kätte”, aga tegelikult on see ebalikviidne investeering sellise tasemega portfellis kasvõi fondi turustamise seisukohalt väär. See on üks massiprodukt, mis ei tohi väikeinvestori jaoks selliseid “aga kust ma tean, mis see asi väärt on?”-sid sisaldada. Portfelli seis, mille ma 28.08. seisuga upaza.ee alt leidsin, näitab 12,2% rahas olemist, mida ma ei oska kuidagi tõusva turu korral põhjendada.\nVenemaa Kasvufondiga on Vadimil lihtsam, kuna Eesti investorid investeerivad oma raha Venemaale vaid kõrgeid tootluse numbreid vaadates ja seega võiks kasvõi terve portfell olla mingeid Amservi taolisi ebalikviidseid stokke täis ostetud. Õnneks ei ole Vadim seda võimalust päris 100% kasutanud ja suuresti õli- ja gaasifirmades (igati mõistlik praegust hinnatõusu arvestades) olev osa fondist suudab päris korralikku tootlust genereerida. Siiski on RTS-i indeks aastaga tõusnud 131% ja fond vaid 81%, nii et mingil määral võiks ballasti vähendada. 14,6% rahas? No äkki läheb kuskil vaja…\nÜhispanga Kasvufondi suurim investeering on Hansatee aktsia. Ka kogu ülejäänud portfelli fookus on minu jaoks kahjuks arusaamatu. Fondi väike maht näitab, et ega neid arusaajaid eriti palju polegi.\nÄripäeva Indeksi Fond on Eestis ainuke võimalus investeerida nii, et keegi peale Äripäeva toimetajate (kes aeg-ajalt seda indeksit vajaduse ja oma maitse järgi mudivad) ei saa teie kasumit/kahjumit mõjutada.\nEFM Optiva Asset Management\nNende kasvufond on tõeline näide sellest, kuidas isamaalised aated ja euroopalik investeerimismaastik on omavahel kokku sobitatud. Kas prooviksite kama korralike Euroopast eksporditud juurviljadega ja pastaga? Mina eelistaksin neid lahus hoida. Kui juba investeerida globaalselt, pole head põhjendust ebaproportsionaalselt suure Eesti/Baltikumi osakaalu hoidmisele.\nMinu jaoks oli veidi üllatav, et Trigoni nõustatud ja tegelikult Sampo Fund Management’i poolt hallatav (Äripäev on eksitavalt märkinud halduriks Trigon Funds) Hansa Investment Fund’i (HIF) pikemad tootluse numbrid pole omas Baltikumile suunatud fondide klassis kõrgeimad. 3 kuu korralikud tootluse numbrid aga näitavad päris hästi, et nii HIF, kui ka Kapitali Kasvufond (KK) on mõõnast üle saamas ja neile, kes soovivad fondide vahendusel investeerida Baltikumi näiteks Skandinaaviast, võib HIF-i pidada üheks mõistlikumaks variandiks. Kuna Soomes registreeritud HIF-il pole kaelas sama rangeid paigutuste piiranguid, mis sunnivad Eestis registreeritud fonde kohati diversifitseerima vaid nõuete täitmiseks, mitte aga portfelli kvaliteedist lähtuvalt, peaks minu hinnangul just HIF tõusva turu korral teistest paremat tootlust näitama. Kui Võru Juustu ja FKSM välja arvata, saab portfelli pidada läbipaistvaks ja minu hinnangul hästi fokusseerituks. Eestis registreeritud KK portfell peab vastama siin kehtivatele piirangutele aga on nendes raamides minu maitse järgi vastuvõetavalt investeeritud.\nNo vaatame aasta pärast, kes kellele ära tegi. Minu favoriidid Baltikumi suunalistest fondidest on praegu kindlalt HIF ja KK. Balti Kasvufondi staatus balansseeritud kasvu fondina ja võlakirjaportfell ei võimalda paremagi tahtmise korral tõusva aktsiaturu tingimustes nende fondide tootlustega konkureerida. Raha reklaami eest palun kanda arvele…\nEestis müüdavad välisfondid


NB! Talveks katmine\nSobivas kasvukohas ning õige hoolduse korral kindlustab roosipõõsas õieilu v�hemalt viieks aastaks, kuid sageli k�mneks ja enamakski aastaks.\nAiaroose istutatakse Eestis tavap�raselt maist augusti lõpuni.\nRoosid edenevad h�sti kohevas, viljakas aiamullas. Liivast või savist maad saab parandada kui segada pinnasesse k�llaldaselt kasvuturvast või kompostmulda.\nRoosipeenar kujundatakse enamasti kahe- või kolmerealisena. Dekoratiivsed paljuõielised kobarroosid ning v��risroosid istutatakse taimede vahega 40 kuni 50 cm. Kõrged põõsasroosid ehk font��nroosid paigutatakse murusse �ksteise suhtes v�hemalt meetriste vahedega. Seejuures peaks põõsa vahetusse �mbrusse j��ma 60 kuni 80 cm laiune rohuvaba mullasõõr. Seina��ri kaunistavad v��nroosid istutada katuser��stast v�ljapoole ning mitte ligemale kui 70 cm vundamendist. Väänrooside omavaheline kaugus peaks olema 1 kuni 2 m. Eksklusiivseid tüviroose istutatakse enamasti üksikult, kuid spaleeristutuse korral on sobiv vahemaa 2m.\nIstutamisel eemaldatakse kilekonteiner ja paigutatakse istik mulda nii, et pookekoht j��ks nelja kuni viie sentimeetri s�gavuselt mulla alla. Peale mahaistutamist tuleb istik korralikult l�bi kasta ning juurtepealne muld kõbla või k�sihargiga kobestada.\nEbasoodsate ilmastikutingimuste korral võib istutamist n�dala või enamgi edasi l�kata. Kilekonteineris hoitava istiku eest tuleb aga t�helepanelikult hoolt kanda. Taime peab korrap�raselt kastma ning hoidma p�ikesepaistelises kohas. N�iteks aknalaual või kasvuhoones.\nPea meeles! :\nRoosid vajavad kasvuks palju p�ikest (v�hemalt 6 tundi) ja õhuruumi\nRoose ei tohi istutada seisva veega kasvukohta või otse katuser��sta alla\nUue taime istutamisel endise roosi istutusauku tuleb vana muld v�lja vahetada 45 cm s�gavuselt ning kuni 1m raadiuses.\nMoodsad roosisordid on võrdlemisi vastupidavad, kuid neil esineb ebasoodsate ilmastikutingimuste või sobimatu kasvukeskkonna mõjul lehehaigusi ja putukkahjureid.\nKahjuritõrjeks on eriti sobivad uued laiaspektrilised preparaadid "Decis","Danadim" ja "Fastac", mida on saadaval meie paremates aiapoodides.\nRoosilehed hoiab l�ikivatena ja õied s�ravatena lehehaiguste vastu kasutatavad vahendid "Score" ja "Previcur".\nNii lehehaiguste kui kahjurite vastu võitlemisel kehtib reegel, mida varem ravimist alustada, seda parem on tulemus. Lehehaiguste puhul tuleks olla eriti t�helepanelik hilissuvel.\nRoosivõrsed õitsevad aktiivselt üksnes paari aasta vältel, seejärel võrse taandareneb ning alt hakkavad peale kasvama uued. Iga-aastase lõikamise eesmärgiks on vabaneda vanadest võrsetest ning stimuleerida noorte, tugevate ja tervete võrsete arengut.\nRoose lõigatakse sügisel peale õitsemise lõppemist või kevadel enne lehtede tärkamist, kuid peale suuremate öökülmade möödumist. Eesti tingimustes vastavalt kas oktoobris või aprillis. Lõikamisel tuleb eemaldada eeskätt surnud, haiged ja nõrgad oksad. Metsikud võrsed eemaldada juurekohale võimalikult lähedalt.\n(A) Mõõdukat lõikamist vajavad praktiliselt kõik aias kasvavad dekoratiiv- ja väärisroosid.\nVõrsed lõigatakse tagasi umbes poole pikkuse ulatuses. Nõrgad oksad lõigatakse veelgi lühemaks. Lõikekoht peaks jääma umbes 1 cm võrse välisküljele jäävast silmast ülalpoole. Oksi tuleks ka harvendada jättes 4-7 võrset põõsa kohta.\nDekoratiivrooside korral piisab kui kõik võrsed lõigata maha ühepikkuselt, j�ttes võrsele 4-6 punga.\n(B) Kergema lõikamise korral, n�iteks pargirooside puhul, kärbitakse võrseid ühe kolmandiku ulatuses. Nõrgemat tagasilõikamist ei soovitata siiski teha mitmel järjestikusel aastal. Kuigi õied ilmuvad varem, halveneb seetõttu rooside õitsemisaktiivsus. Nõrk tagasilõikus sobib kõrgemakasvuliste rooside, sealhulgas pargirooside puhul.\n(C) V��nroose reeglina tagasi ei lõigata ning neil s�ilitatakse mahapainutatuna võrsed kogu pikkuses. Eemaldatakse �ksnes surnud (mustjaspruunid) ja haiged osad.\nPõhjamaine Maarjamaa talv pole rooside kasvatamisel probleemiks, kui toimite j�rgmiselt:\nLõigake peenraroosid oktoobri algul ning kuhjake muld roosi juurte �mber 15-25 sentimeetri kõrguselt �les.\nV��nroose mitte lõigata, vaid pikemad võrsed ettevaatlikult maha painutada. J�rk-j�rgult t�ve maadligi painutades valmistatakse talvekatmiseks ette ka t�viroose. (vt pilt)\nPaigaldada �lesmullatud roositaimede kohale 30 kuni 40 cm kõrgusele puit-, metall- või plastikkaared. Kaared katta armeeritud kilega (m��gil majapidamiskauplustes koormakatte nime all). Ehitatud kiletunneli mõlemasse otsa tuleks j�tta tuulutusavad, mis saavad talve jooksul lumega kaetud. V�iksema roosiaia saab talve vastu kindlustada ka tavap�raste kuuseokste abil, kuid samav��rset k�lmatõrjet see �laltoodud variandiga võrreldes ei paku.\nVastupidavad pargiroosid ei nõua põhjalikumat talveks valmistumist. Piisab kui s�gisel k�rpida võrsete otsi viie kuni k�mne sentimeetri võrra. Talvel kuhjata lumi roosivõrsetele.\nKevadel, enamasti aprillis, tuleks talvine kuivkate eemaldada. Roosipõõsaste vahele puistata liitv�etist vastavalt konkreetse kasutatava v�etissegu juhendile. Talveks kuhjatud muld tasandatakse ning sellega on roosipeenrad uue õitsehooaja alguseks ette valmistatud.\nMis saab potiroosidest talvel?\nKKK: Õpetage, kuidas tuleb aiavaasi, amplisse vm istutatud roosi talvel hooldada?\nImetletud ja armastatud aedrooside kasutusvõimalused on viimastel aastatel meilgi tunduvalt avardunud. Seda t�nu sellele, et m��gile on jõudnud v�ga dekoratiivsed patio- ja pinnakatteroosid.\nNeed roosid lubavad ka meie põhjamaises kliimas j�rele teha mõnda Vahemere ��res n�htud aiakujunduselementi. Saate need roosid kasvama panna potidesse, suurtesse konteineritesse-aiavaasidesse ja isegi amplitesse. Nad on uhked pilgup��djad elamu trepil ja terrassil või n�iteks kõrgemal postamendil.\nKaubanduses liigituvad need põnevad uustulnukad kasvukujust olenevalt potiroosideks, kaskaadroosideks ja meil veel v�he levinud font��nroosideks. Tugeva kasvuga ja laiuvad kaskaadroosid moodustavad suures vaasis kauni rippuvate okstega kuhiku. Font��nroosid on kompaktse koonusja kasvukujuga ja sellisena paistavad nad eemalt vaadates tihedalt õisi t�is sambana.\nEestis on probleemiks selliste rooside talvitumine, sest kasvukohale j�etult hukkuvad nad kindlasti, kui temperatuur langeb alla �12°. Olen aga kogenud, et kõik roosisõbrad, kes on end hooldusnõuetega kurssi viinud, saavad kaunitaride �letalve hoidmisega kenasti hakkama.\nTALVEL KELDRIS VÕI KATTE ALL KRUNDIS\nPatio-, poti- ja ripprooside talvekorda seadmiseks tuleb p�rast esimesi ��k�lmi nende rooside võrseid �he kolmandiku võrra k�rpida ja ka lehed eemaldada.\nEnne p�sik�lmade algust peate �ra otsustama, kas hoiate oma roosid �letalve jahedas ruumis (kelder, garaa�, abiruum) või peate nad aeda j�tma. Ruumis talvitumise põhitingimus on see, et seal peab temperatuur kogu aeg p�sima �3 ja +3 kraadi vahel. Ruum, kuhu roosid nende kasvunõus hoiule viite, võib olla pime.\nKui temperatuur tõuseb seal aga �le 4°, siis ergutab see roosi juba veebruaris kasvule ja tulemused võivad olla kurvad. Liiga kõrge temperatuur on sisetalvitusel roosile kõige ohtlikum.\nKui teil sobiva temperatuuriga ruumi pole, �ritage roose talvitada aias. Selleks valige varjuline koht, kuhu tavaliselt h�sti lund koguneb. Kevadel ei tohi see paik aga liigvee alla j��da.\nVõtke roosid koos tiheda mullapalliga kasvunõudest v�lja ja kaevake nad valitud kohas varasemast veidi s�gavamalt mulda. Siis puistake lehdeteta roosidele �ks �mbrit�is kuiva kasvuturvast. �hele ruutmeetrile mahub sedasi 4�6 roosi. Enne lume tulekut katke nii ettevalmistatud roosid hingamist võimaldava tumeda peenrakanga, puukasti või muu sellisega. Katte servadesse j�tke kindlasti v�ikesed tuulutusavad. Maal peate katte alla kindluse mõttes panema ka rotim�rki.\nSiseruumis talvitunud roosid tuleb valgesse kohta paigutada aprilli keskel, siis on nende pungad 1�2 cm pikkused. Õue võite roosid viia aprilli lõpus. Arvestage aga, et �3° ��k�lm võib rikkuda noori võrsetippe.\nMaas katte all talvitunud roosid võite aprilli lõpus j�lle kasvunõusse istutada. Nii ruumis kui v�ljas talvitunud roosid võiks uueks hooajaks istutada k�mnendiku võrra suuremasse nõusse. Sinna lisage kindlasti ka v�rsket mulda. Kui noored võrsed on 4�5 cm pikkused, kosutage taimi lillev�etise lahusega.\nMeie tingimustes on patio- ja amplirooside keskmine iga 4�5 aastat, seej�rel tuleb taimi noorendada (see teema nõuab omaette selgitust) või uued istikud muretseda.