Praegu on Tartu Ülikooli Kliinikumis võimalik eHL-i baasil kasutada nelja erinevat interRAI geriaatrilise seisundi hindamise vormi — aktiivravi, koduhooldus, asutushooldus ja kontakthindamine. Efektiivseim on kognitiiv-käitumuslik teraapia, kasutatakse ka antidepressante. Eakate depressiooniga käib kaasas valehäbi ja kartus, mille saab eemale peletada spetsialisti abiga, sest ravi on olemas. Eakate depressiooni ravis kehtivad samad lähenemised, mis täiskasvanute depressiooni puhul. Eakate depressiooni sümptomid on üldjoontes sarnased üldise depressiooniga. Samuti mängib rolli sotsiaalne tugivõrgustik: tugevatel sotsiaalsetel sidemetel on depressiooni ennetamises oluline roll.\nKüsimusele leiab Terviseminutite loengus vastused Tartu Ülikooli tervishoiukorralduse õppejõud Liis Rooväli. Tervis on füüsilise, vaimse ja sotsiaalse heaolu seisund, mida mõjutab nii geneetika, keskkond kui sotsiaalsed olud, kõige enam aga inimese eluviis.\nTervislike harjumustega on võimalik olulisel määral vähendada riske, mis võivad soodustada tõsiseid terviserikkeid ning kroonilisi haiguseid.\nPraegune tervishoiusüsteemi mudel Uhiste haiguste ennetamine eakatel ole jätkusuutlik ja samamoodi jätkates lõppevad haigekassa reservid vähem kui kümne aasta pärast. Seega peame koos mõtlema, millised on meie ühised võimalused olukorras, kus rahvastik vananeb ja haigestub ning tervishoid läheb aina kallimaks. Vananevas ühiskonnas ongi suurim väljakutse aidata inimestel hoida enda tervist ja ennetada haigusi, mille ravi eest tasumine on ühist tervisekindlustust jagades meie kõigi kanda.\nHaiguste ennetamisel on oluline riskitegurite vältimine nagu mittesuitsetamine, vähene või mõõdukas alkoholi tarbimine, tervislik toitumine ja kehaline aktiivsus. Nendel teguritel on roll nii krooniliste südameveresoonkonnahaiguste, vähi, krooniliste kopsuhaiguste, diabeedi kui ka dementsuse riski vähendamisel. Liikumist harrastavad eakad on tervemad ning tulevad oma eluga paremini toime.\nOluline koht treeningus peaks olema ka jõu- ja venitusharjutustel, mis säilitavad lihasjõudu ning aitavad vältida kukkumisi. Lisaks eeltoodule on vanemaealiste tervise jaoks väga olulised ka sotsiaalsed suhted.\nUuringute kohaselt on üksildusel suur roll füüsilise ja vaimse heaolu halvenemises. Järjest suuremaks sotsiaalseks probleemiks on kujunemas üksildased eakad, sest nad kipuvad isegi söömist unustama või söövad liiga vähe ning tarbivad tooteid, milles ei sisaldu piisavalt toitaineid.\nOrganismi tugevdamine ja haiguste ennetamine asmk.ee - apteek Sinu taskus!


Mälumäng/viktoriin: Fakte vastsündinute kohta - VARA-WEB (vara.ee)\nFakte vastsündinute kohta\nLisatud: 22.01.2016.a. | Mälumängu vaadatud: 15788 | Keskmine tulemus: 4.1\n1. Vastsündinu nabanöör on orienteeruvalt 40 cm pikk. Kas poistel ja tüdrukutel on ühepikkune nabanöör?\na: Poistel on nabanöör pikem\nb: Tüdrukutel on nabanöör pikem\nc: Nii poiste kui tüdrukute nabanöör on sarnase pikkusega\nPoiste nabanöör on tüdrukute omast umbes 5 cm pikem.\n2. Orienteeruvalt kui suure ajalise vahega sünnib maailma uus ilmakodanik?\na: 1 minutise vahega\nb: 10 sekundise vahega\nc: 3 sekundise vahega\n3. Täiskasvanud inimesel on 206 luud. Mitu luud on vastsündinul?\nVastsündinul on sünnihetkel 300 luud. Aja jooksul kasvavad osad luud omavahel kokku.\n4. Sünnihetkel puudub beebil täielikult üks luu. Milline?\nKederluuu areneb lõplikult välja kuuendaks elukuuks.\n5. Vastsündinu silma värvus muutub koheselt pärast sündi. Mis värvusega aga enamik lapsi sünnib?\n6. Milline järgmistest meeltest on vastsündinul kõige vähem arenenud?\n7. Kui palju kaalub vastsündinu aju võrreldes keha kogukaaluga?\nVõrdluseks: täiskasvanu aju kaal on umbes 2% kogu keha kaalust.\n8. Ühel kuul aastas sünnivad statistiliselt ca 200 grammi raskemad vastsündinud. Mis kuus?\n9. Vastsündinu ei ole suuteline enne 4ndat elukuud tundma millist maitset?\n10. Milline meeleelund on sündides inimesel täielikult välja arenenud?


Buduaari foorum - Ekskursioon Kohtla kaevandusmuuseumis Ida-Virumaal\nEkskursioon Kohtla kaevandusmuuseumis Ida-Virumaal\nPostitatud: 01-04-2014 12:44 Jälgi teemat\nTere. On siin kedagi, kes oleks sinna ekskursioonile minekust huvitatud näiteks 12, 19 või 26 aprillil? Kuna miinimum grupi suurus on 10 inimest, otsiks veel inimesi, kes sooviks liituda.\nPostitatud: 01-04-2014 12:56\nKas nad ei pakkunud siis võimalust, et panevad ise grupi kokku?\nOleme noormehega seal mitu korda käinud ja iga kord on meid kellegagi lihtsalt kokku pandud, et grupp moodustada.\nPostitatud: 01-04-2014 12:59\nMa nende kodulehelt lugesin ainult selle kohta, täpsemalt pole uurinud. Aga helistan ja küsin selle kohta täpsemalt siis. Ise sain infost nii aru, et peab ise selle eest hoolt kandma, et vajaliku arvuga grupp koos oleks.


Ainuõiguse leping - juristaitab.ee\nLiitunud: 18 Jaan 2021, 11:09\n18 Jaan 2021, 11:11\nTekkis selline küsimus. Tahame enda ettevõttes müüa põletus surverõivaid. Leidsime Hispaaniast ettevõtte, kes neid toodab ning teeme nendega koostööd. Nüüd, kui tahame olla nende edasimüüjad Eestis siis tahaksime teha nendega Exclusivity Contracti ehk siis ainuõiguse lepingu. Kas see on lubatud?\nEuroopa Majanduspiirkonna lepingu seaduses on artikkel 59, mis ütleb:\n1. Lepinguosalised tagavad riigi osalusega äriühingute ja nende ettevõtjate puhul, kellele EÜ liikmesriigid või EFTA riigid annavad eri- või ainuõigused, et nad ei jõusta ega säilita ühtegi meedet, mis on vastuolus käesolevas lepingus esitatud eeskirjadega, eelkõige artiklis 4 ja artiklites 53–63 sätestatud eeskirjadega.\nEhk siis kui meie leping ei ole vastuolus nende artiklitega(4, 53-63) võime selle ikkagi sõlmida?\nMa uurisin ka mujalt selle teema kohta ja ma ei leia kuskilt, et see oleks ebaseaduslik. Sooviksin Teie arvamust selle asja kohta.\nRe: Ainuõiguse leping\n25 Jaan 2021, 22:29\nIseenesest ei ole ainuesindusõiguse lepingu sõlmimine keelatud. Samas tuleb silmas pidada, et EL-i konkurentsiõiguse üheks oluliseks põhimõtteks on, et tarnija ja edasimüüja ei saa kokku leppida passiivse müügi piiramises, mis tähendab seda, et vaatamata eksklusiivõiguste olemasolule, võivad teistes piirkondades tegutsevad edasimüüjad müüa eksklusiivsusega hõlmatud territooriumile, kui initsiatiiv tehinguks lähtub lõppkliendist. Seda nimetatakse passivseks müügiks. Tuleb tähele panna, et e-kaubandust loetakse üldjuhul passiivseks müügikanaliks. Seega tuleb endale aru anda, et isegi, kui tarnijalt/tootjalt on saadud ainuesindusõigus, ei tähenda see seda, et edasimüüja on täielikult kaitstud paralleelkaubanduse eest.


ALEX RESTAUREERIMISKODA OÜ (12858254) - Ülevaade @ Inforegister.ee\nALEX RESTAUREERIMISKODA OÜ\nALEX RESTAUREERIMISKODA OÜ: Tudulugu 17.09.2020\nHarjumaa kandi aadressiga ettevõte, ALEX RESTAUREERIMISKODA OÜ registreeriti 5 aastat tagasi, juba euroliitu kuulumise tähe all. See äsjasündinud ettevõte ei teinud aga kõssugi ning magab tänase päevani magusat und riiulis.Üldse on selliseid "okasroosikesi" Eestis täna 75 412 tk (see on tervelt 25.6% kõigist registrisse kantud ettevõtetest). Kogu sektoris laiemalt on unelejaid 3 903 tk ehk 25.0% sektori ettevõtetest. Ehk siis norin on kõrvulukustav. Sektori siseselt on samas EMTAK...\nALEX RESTAUREERIMISKODA OÜ: Tudulugu 17.09.2020 Harjumaa kandi aadressiga ettevõte, ALEX RESTAUREERIMISKODA OÜ registreeriti 5 aastat tagasi, juba euroliitu kuulumise tähe all. See äsjasündinud ettevõte ei teinud aga kõssugi ning magab tänase päevani magusat und riiulis.Üldse on selliseid "okasroosikesi" Eestis täna 75 412 tk (see on tervelt 25.6% kõigist registrisse kantud ettevõtetest). Kogu sektoris laiemalt on unelejaid 3 903 tk ehk 25.0% sektori ettevõtetest. Ehk siis norin on kõrvulukustav. Sektori siseselt on samas EMTAK...\nEMTA Ettevõttele ALEX RESTAUREERIMISKODA OÜ ei ole kohaldatud riiklikke makse oktoober-detsember 2020.a.\n1 12858254 19.06.2015 22.06.2015 EE101800251\n2 12858254 21.01.2016 25.01.2016 EE101800251\nEsmakande kpv. 01.06.15\nA. T. 0 punkti Likvideerija\nA. T. Amet... Logi sisse > (+372) 556...\n2016 II 0 € -8 € 0 € 0 0 €\n2016 I 0 € 53 € 59 € 0 0 €\n2015 IV 0 € 1 812 € 1 090 € 0 0 €\n2015 III 0 € 0 € 15 € 0 0 €


Mees meenutab piinlikku seika: kui kolleegi miniseelik töövõimet pärssis... - Mees - sõbranna.ee\nMees meenutab piinlikku seika: kui kolleegi miniseelik töövõimet pärssis...\n28. jaanuar 2018, 18:12\nKas see on klassikaline deja vu, millest kirjutan või mitte, otsustage ise. Otseselt mitte «nii on juba kord olnud», vaid justkui hoiatus-õpetus, et kui ma asja ohjes ei hoia, siis nii juhtub. Õpetamisega see seotud ongi. Meile kirjutab taas püsikirjasaatja Franz K.\nOn 90ndate lõpuaastad ja mina olen töötanud ühes firmas paar aastat. Töö on põnev, huvitav ja pingeline – palju iseseisvat tööd, iga päev sisuliselt hüppan pea ees tundmatus kohas vette, aga on õnnestunud ellu jääda. Saan hakkama, aga abiväge on vaja, sest firma kasvab ja ma ei suuda enam kõike ära teha. Ning saangi endale õpilase, ehk siis firma leiab uue töötaja. Õpetan teda kontoris ja mitte töölaudade taga, vaid nö kohvinurgas või puhkenurgas või ärijutunurgas – kuidas keegi kutsuda tahab –, kus oli väike klaasplaadiga laud ja pehmed sohvad.\nKataloogid on ees, enda tehtud märkused-eskiisid ka, proovin seletada hästi rahulikult ja ajan näpuga oma ajus järge, et kõik saaks kenasti samm-sammult nullist alates räägitud, et miskit ei jääks kuulajale mõistmatuks. Kuklas kõlavad ka ühe TTÜ õppejõu õpetussõnad: enamus inimesi, ehkki nad teha oskavad, ei oska seletada seda, kuidas nad teevad; vähe sellest – paljud suudavad isegi lihtsa asja keeruliseks seletada; aga tegijad on need, kes suudavad keerulised asjad lihtsalt lahti seletada. Kui te alustate õpetamist võõrale inimesele, kelle vaimseid võimeid ja teadmiste taset te ei tea, siis tuleb alustada rahulikult nullist ja siis jooksvalt õpetatava reaktsioone – kas saab aru või mitte – jälgides taktikat muuta, kas siis tempot kiiremaks või siis aeglasemaks; kui läheb järg käest ära, st tekib ummik oma teadmiste edasiandmises, siis tuleb maha rahuneda, minna algusesse tagasi ja alustada nullist uuesti. Eesmärk on ju üks: kuulajale asi selgeks teha ja kui te olete hea õpetaja-seletaja, siis suudate seda teha ka vanaemale või lasteaialapsele, st igaühele.\n«Mis sa mõtled, et ma olen loll või?»\nMuidugi tahtsin olla tegija! Pärast ühte järjekordset seletamist, mil minu silmad olid pikalt olnud laual olevatel joonistel, kus ma oma jutu ilmestamiseks viitasin-näitasin joonistele – no, et kõik oleks ikka õpetatud nii nagu targad mehed TTÜ-s mulle õpetasid, tõstsin ma silmad ja... vaatasin nendesse sügavatesse tumedatesse silmadesse, mis olid mind pikalt jälginud, aga suu oli vaikinud, ja ma nägin seal mingit sähvatust. Olgu veel öeldud, et minu õpilane oli noor naine, alla kahekümne vana, silmadest juba rääkisin, aga peaks ka mainima suvist aega ja seda, et see seelik kohe mitte põlvedeni ei ulatunud – kohe üldsegi mitte. Ja siis ta peale piinlikult pikka silma vaatamist suhteliselt nipsakalt, enesekindlalt, aga rahulikult ütles: «Mis sa mõtled, et ma olen loll või?»\nMilline fopaa! Kui piinlik! Kogu minu õpetustaktika kukkus kolinal kokku, sest kui õpetatav ennast lollina tunneb või peab seda vajalikuks väljendada-küsida – vihjates minu ilmselgele ülepingutamisele, siis ma olen olnud kehv õpetaja. Ja kas tõesti ma rääkisin nii nagu peaks teda maalt ja hobusega ning lühikese seelikuga rumalaks tõmmuks brünetiks?!\nMa ei mäleta, kuidas see olukord edasi lahenes, aga ega me riidu läinud ja need pisikesed emotsionaalsed solvumised elasime mõlemad kiirelt sealsamas üle ja saame tänase päevani hästi läbi. Kord aastas kokku saades meenutame ka seda meie intrigeerivat tutvumisepisoodi, mis oli ikka jube naljakas ja piinlik. Ja juba see, kui piinlik see oli, ajab juba naerma.\nAga täna? Näost näkku juhendamist tuleb ette väga harva, ikka rohkem suuliselt telefoni teel. Ja rohkem tuleb suhelda endavanuste meestega, kui siis äkki avastan-ehmatan, et olen pikalt juba rääkinud, teisel pool on vaikus (eeldan, et kuuleb ikka minu juttu) ja mind kuulab naine! Ma ei pruugi teada midagi temast peale tema hääle, kuid aju produtseerib kerges paanikas juba ette olukorra, mil pärast pikka vaikust kuulen jälle: «Mis sa mõtled, et olen loll või?» Nii pole siiski läinud, on vaid kartus-erutus, et deja vu võib tulla...\nSeelik rumalaks ei tee\nVõi hoopis ootan seda või midagi sellist? Sest see oli üks märgiline pisike sündmus minu elus, kus lühikese kontsentreeritud (nagu seelikki...) ajahetke vältel said paljud asjad järsku selgemaks, mis puudutavad teiste inimeste õpetamist, suhtumist naistesse ning nende mõistmist ja ka ihuvormide kaetuse/paljastuse teemat. Ses mõttes, et tark naine pikas kleidis võib igal hetkel panna selga miniseeliku ning ta ei muutu ju sellest lollimaks; aga «rumal naine minis» ei muutu kohe targaks, kui kleidile rohkem riiet kulutab. Hetkega ei muutu, aga see ei tähenda, et üldse ei võiks rumalust endast «välja ajada». «Niipea, kui endale suudame tunnistada seda, kui lollid oleme, siis kohe on ka võimalik selle raske olukorra parandamisega tegelema hakata,» on keegi tark kunagi öelnud.\nMeenutab kuidagi seda joodikulugu, kus purjus mees ütleb teda mõnitavale kodanikule: «Vaata, mina võin homme kaineks saada, aga sina oled loll edasi.»\nAga see on juba vist kirjutaja deja vu: tahad oma arust midagi öelda, «paned peenikese pirni», aga siis tundub, et see – ja üleüldse kõik – on ammu juba ära öeldud. Nojah, kui nüüd kiuslikult elusse ja inimeseks olemisse suhtuda, siis iga inimese elu on ka ju üks deja vu..., kordunud juba ei tea kui palju kordi ja kui palju aastatuhandeid, aga ikka võetakse ette (loe: elatakse) suure rõõmuga ja optimismiga juskui oleks esimene kord..., justkui poleks midagi sellist enne kunagi olnud.\nVõi oli see kõik puhtakujuline ahistamine? Aga kes keda ahistas, kas mina teda oma õpetamisstiiliga, millest võis mulje jääda, et teda ilmselgelt rumalaks pean ja seda ka «laial lõual» väljendan või hoopis tema, kes oma paljastusega mu töövõimet tugevalt pärssis?


Psühhiaater Jaak Gramann. Psühhiaatria.\nHinnang psühhiaater Jaak Gramann teenustele\nPatsient kirjutab: "Kõige vastikum arst keda tean. Kuigi mul on diagnoositud paar aastat tagasi depressioon, naerdi mu murede peale ning öeldi ainult "eks kõigil ole elu raske." Lisaks pöörati..."\nHinnang eriarst Jaak Gramann teenustele:\nLisatud: 16.01.2019 04:09\nLisatud: 29.03.2018 07:50\nEi süvene patsiendi muredesse\nMina kirjutab: "Räägib isiklikke jutte registratuuris samal ajal, kui patsient ootab, ei süvene muredesse, lihtsam on öelda, et mine koju võta rohtu ja tule paari kuu pärast uuesti. Ei midagi..."\nMina kirjutab: "Räägib isiklikke jutte registratuuris samal ajal, kui patsient ootab, ei süvene muredesse, lihtsam on öelda, et mine koju võta rohtu ja tule paari kuu pärast uuesti. Ei midagi produktiivset. Pealegi nähvab päris õelalt ja üleolevalt"\nLisatud: 14.11.2017 12:21\nei süvene patsiendi muredesse ...\naatrium kirjutab: "minu arust pealiskaudne ,ei süvene patsiendi muredesse . Tundub on vähe motiveeritud tööandja poolt"\nLisatud: 25.08.2017 07:58\nJutaLiisa kirjutab: "Siinseid kommentaare lugedes olin ma muidugi täiesti ära hirmutatud, õnneks polnudki asi nii hull. Viskas isegi nalja. Enne tema juurde minekut peab veidi eeltööd lihtsalt kodus..."\nJutaLiisa kirjutab: "Siinseid kommentaare lugedes olin ma muidugi täiesti ära hirmutatud, õnneks polnudki asi nii hull. Viskas isegi nalja. Enne tema juurde minekut peab veidi eeltööd lihtsalt kodus tegema, mul oli paberilehele üles kirjutatud, mis häda ja mis küsimused, nii sai hakkama küll."\nLisatud: 07.06.2017 03:08\nAinult teadlikule patsiendile\nTT kirjutab: "Ma ei soovita seda arsti, kui Sul on tõesti halb ja sa soovid kellegagi rääkida või otsid abi. Soovitan seda arsti vaid siis, kui oled teadlik oma probleemidest ja soovid ainult..."\nTT kirjutab: "Ma ei soovita seda arsti, kui Sul on tõesti halb ja sa soovid kellegagi rääkida või otsid abi. Soovitan seda arsti vaid siis, kui oled teadlik oma probleemidest ja soovid ainult ravimi välja kirjutamist, kuid isegi sel juhul ta ei viitsi pärast süveneda, et teada saada, kas see ravim ikka mõjub ja on sobiv. Isiklikult ma vahetasin ikkagi ta välja, kes määras mulle ka teise ravimi, sest Jaak Gramann pigem suhtus üleolevalt ja minimaliseeris minu halba enesetunnet. "\nLisatud: 22.03.2017 10:23\nTupsu kirjutab: "Võib-olla sul omal on sealt ülevalt veic nikastanud.Kui Jaak oleks psühh,siis ta ei saaks oma erialal töötada kuid tal on aju omal kohal(omast kogemustest teada)"\nLisatud: 22.11.2016 10:42\nTupsu kirjutab: "See text mida sa Jaak Gramanni kohta kirja panid on ajuvaba.Kuidas saab see mees ebaviisakas ja mitte meeldiv olla?Ta on kõige parematest arstidest,kes on olnud mu elus,just..."\nTupsu kirjutab: "See text mida sa Jaak Gramanni kohta kirja panid on ajuvaba.Kuidas saab see mees ebaviisakas ja mitte meeldiv olla?Ta on kõige parematest arstidest,kes on olnud mu elus,just viisakas ja intelligente mees.Minul temaga halbu kogemusi pole olnud ega hakkagi olema,kui oskad inimese kombel suhelda siis suheldakse sinuga ka vastavalt.Tema kui arst on oma patsientidesse vägagi lugupidav ja korrektne.Tean seda meest läbi ja lõhki ."\nLisatud: 22.11.2016 10:39\nKõige jubedam psühhiaater, keda kunagi elus olen kohanud\nPaula kirjutab: "Ülimalt halvad kogemused, kuna Jaak on ebaviisakas, tige, möliseb, solvab. Absoluutselt ei aita, hoopis vastupidine tulemus, juhul kui sa ennem tema juurde minekut ennast halvasti..."\nPaula kirjutab: "Ülimalt halvad kogemused, kuna Jaak on ebaviisakas, tige, möliseb, solvab. Absoluutselt ei aita, hoopis vastupidine tulemus, juhul kui sa ennem tema juurde minekut ennast halvasti EI tundnud, siis peale tema visiiti on HALB ENESETUNNE GARANTEERITUD!"\nLisatud: 17.11.2016 02:43\nTupsu kirjutab: "....arst,tema kohta pole sõnu vajagi,ta on igati tore ja heasüdamlik mees,pealegi väga seksikas ;)Mulle parim kingitus ;)"\nLisatud: 11.10.2016 06:43\nOlen Olemas kirjutab: "Kui Jaak Gramann teile ei sobi,siis valige endale teine arst.Need solvangud,mida te siia kirjutate võiksite oma teada jätta.Minu arust on Gramann täitsa super arst,pole ta karjunud..."\nOlen Olemas kirjutab: "Kui Jaak Gramann teile ei sobi,siis valige endale teine arst.Need solvangud,mida te siia kirjutate võiksite oma teada jätta.Minu arust on Gramann täitsa super arst,pole ta karjunud kellegi peale(kui välja vihastada ta siis loomulikult karjub).Temasugune arst ei suudax kärbselegi liiga teha.Täitsa TIP-TOP arst,mulle sobib ta igatmoodi :)"\nLisatud: 06.09.2016 10:36\nOlen Olemas kirjutab: "...on maailma parim arst,väga kena raviarst,soovitan just tema poole pöörduda,sest kui haigena tema kabinetti siseneda,tuled sealt uue ja terve inimesena välja ;)Kogemused..."\nOlen Olemas kirjutab: "...on maailma parim arst,väga kena raviarst,soovitan just tema poole pöörduda,sest kui haigena tema kabinetti siseneda,tuled sealt uue ja terve inimesena välja ;)Kogemused käes,rohkem oskab ta ravida oma kauni iluga ja headsüdamlikkusega.Tema kohta pole muud öelda,kui Best ;)"\nLisatud: 10.04.2016 07:43\nKäinu kirjutab: "Pealiskaudne,kohe tabletid,põhjusesse ei süvenenud"\nLisatud: 13.05.2015 06:36\nlala kirjutab: "Täiesti ükskõikne ja abi mitte mingit, soovitan alati kellegi teise kasuks kui tema"\nLisatud: 20.04.2015 01:09\nSinimeri kirjutab: "Piisavalt andekas,otsekohene, aus,Lojaalne,Kohusetruu ,Terav mõistus nagu nuga!Ravib entusiasmiga-ei määra hobuse annuseid!Aura kollane-Päikeseline Härrasmees!!!"\nLisatud: 30.03.2015 11:05\nsain tõeliselt abi\nsaima kirjutab: "Dr. Gramann aitas mind tõeliselt ja muutis mu elu paremuse poole!"\nLisatud: 30.03.2015 05:35\nkellelt olen abi saanud ...\nAndrus M kirjutab: "Oma ala prof.Sõbralik ja usaldusväärne arst,kellelt olen abi saanud juba aastaid.Soovitan. "\nLisatud: 02.05.2014 10:46\nKarismaatiline + professionaalne\nEha kirjutab: "Dr. J.Gramann on väga hea suhtleja, kes tabab hoobilt patsiendi olemuse, on küll napp oma väljendustes, kuid asjakohane ja intelligentne. Kõik ei saagi kõigiga sobida...minule..."\nEha kirjutab: "Dr. J.Gramann on väga hea suhtleja, kes tabab hoobilt patsiendi olemuse, on küll napp oma väljendustes, kuid asjakohane ja intelligentne. Kõik ei saagi kõigiga sobida...minule sobib dr.Gramann küll väga hästi ja abi olen saanud maksimaalselt. Usaldus on tänapäeval kulla hinnas ja teda ma usaldan. Suur tänu ja edu !"\nLisatud: 04.02.2014 09:52\nEre kirjutab: "Kindlasti ei sobi ta arstiks naistele."\nLisatud: 04.11.2013 01:32\nLauri kirjutab: "Käisin tema juures umbes 1 aasta jooksul. Aitas mul end leida, endasse süüvida, oma probleemide juured leida. Pärast visiite tema juurde olin tihti täiesti läbi raputatud, aga see..."\nLauri kirjutab: "Käisin tema juures umbes 1 aasta jooksul. Aitas mul end leida, endasse süüvida, oma probleemide juured leida. Pärast visiite tema juurde olin tihti täiesti läbi raputatud, aga see kõik tuli kasuks. Meenutan suure tänutundega."\nLisatud: 08.12.2012 10:45\npatsient kirjutab: "Hea arst, aga mõjutatav hoolimata erialast. Mõjutatav ja nõrk nagu iga mees..."\nLisatud: 15.09.2012 09:07\nKadri kirjutab: "ARST !!!Kõik tähed on suured!:)"\nLisatud: 14.05.2012 10:31\nErika Kuusik kirjutab: "Sobiv, meeskonnatööks. Ühtteist teab psühhiaatriast, teineteist turvamehe ametist. Kena, abivalmis - ta on suvepealinna tubli Kodanik. vaga vesi, sügav põhi...Tänud abi eest minugi..."\nErika Kuusik kirjutab: "Sobiv, meeskonnatööks. Ühtteist teab psühhiaatriast, teineteist turvamehe ametist. Kena, abivalmis - ta on suvepealinna tubli Kodanik. vaga vesi, sügav põhi...Tänud abi eest minugi poolt. "\nLisatud: 18.02.2012 05:41\nkiidan dr. Gramanni\nKatrin kirjutab: "Väga professionaalne, hooliv arst. Mu kogemus temaga pärineb 1996. aastast, aga siiani meenutan teda tänuga. "\nLisatud: 22.06.2011 08:55\nKass kirjutab: "helista 56 66 99 34 "Lehesadu" kokkutulek"\nLisatud: 12.10.2010 11:52\nJaga oma kogemusi teiste patsientidega ning hinda Psühhiaater Jaak Gramann teenuseid skaalal 1-5. Kommentaari lisamine ei ole kohustuslik juhul, kui perearstile antav hinnang iga kriteeriumi kohta on vähemalt 2 palli. Lehe kasutustingimustega on võimalik tutvuda siin.\nPsühhiaater. Roman Pihlakas , Annela Kiil , Tiiu Tandre , Katrin Noorkõiv , Aleksandr Rjumin , Ene Essenson , Jelena Zjablova , ...


Velmet, Aado | Eesti Muusika Infokeskus\n15.03.1910 Vaemla küla, Käina vald – 13.08.1974 Tallinn\nHelilooja, koorijuht ja pedagoog Aado Velmet (aastani 1936 Adolf Willmann) lõpetas 1932. aastal Läänemaa Õpetajate Seminari, seejärel Tallinna Konservatooriumi klaveri erialal Theodor Lemba klassis 1937. aastal ning kompositsiooni erialal Heino Elleri õpilasena 1947. aastal.\nVelmet töötas õpetajana Suuremõisas ja Kärdlas (1935–1939), Pärnus (1939–1940) ja Tallinna Õpetajate Seminaris (1940–1941) ning muusikateoreetiliste ainete õppejõuna Tallinna Riiklikus Konservatooriumis (1944–1974, aastast 1962 dotsent, 1950–1961 muusikateooria- ja 1962–1974 puhkpillikateedri juhataja). Velmet juhatas 1941. aastal meeskoori Eesti Laulumehed ning asutas 1946. aastal naiskoori Ilo, mida juhatas 1963. aastani. Ta oli naiskooride üldjuht 1950., 1955. ja 1960. aasta üldlaulupeol. Aado Velmet on koostanud ja toimetanud soololaulude kogumikku „Eesti rahvalaulud“ (vaheldumisi Harri Kõrvitsaga, 1956–1972).\nSuurema osa Velmeti loomingust moodustab koorimuusika, olulisel kohal on ka soololaulud, samuti rohkelt lastelaule. Orkestriga on valminud kantaat „Kiigemäel“ (1961) ning poeem „Kodutammed“ (1960). Tekstidena ja muusikalise allikana on Velmet kasutanud palju rahvaviise ja -luulet, tema teosed on lihtsad ja rahvalikud, südamlikud ja humoorikad. Ta on teinud kooriseadeid teiste heliloojate teostest ning rahvaviisidest. Tema koorilaulude kogumik on ilmunud 1961. aastal Eesti Riiklikult Kirjastuselt. Velmetile on omistatud Eesti NSV teenelise kunstitegelase tiitel (1956).\nEMIKi koduleheküljel olevad tekstid on kaitstud autoriõiguse seadusega. Tekste võib kasutada mittekommertsiaalsetel eesmärkidel koos viitega autorile (kui on märgitud) ja allikale (Eesti Muusika Infokeskus). Aado Velmet


GALERII! Pelgulinn peab pidu! – Pealinn.ee\nGALERII! Pelgulinn peab pidu! (0)\nLaupäeval, 3. juulil kell 13.00 toimub algusega Mööblimaja eest suur paraad koos muusikute, tantsijate, tsirkuse ja muude üllatustega. Liigume läbi Pelgulinna tänavate ja iial ei või teada, millisel tänavanurgal sind üllatatakse ootamatute esinejatega.\n1/57 Autor: Ilja Matusihis\n27/57 Autor: Ilja Matusihis\nParaad peatub Kolde ja Ristiku nurgal asuval väljakul, kus avatakse mälestusetahvliga pink kauaaegsele Pelgulinna Seltsi eestvedajale Mikk-Jaan Mikkule.


Heli saab nüüd kinni püüda! Paroc tõi müügile spetsiaalselt heliisolatsiooniks mõeldud kivivilla - Ehitusruudus\nHeli saab nüüd kinni püüda! Paroc tõi müügile spetsiaalselt heliisolatsiooniks mõeldud kivivilla\nKivivillatootja Paroc tõi turule spetsialistide poolt välja töötatud erilised kivivillaplaadid, mis sobivad oma omaduste poolest eeskätt just heliisolatsiooniks, tagades muuhulgas ka täieliku tulekindluse.\nUutes kivivillaplaatides Paroc Sonus on massi ja tiheduse suhe viidud tasemele, mis võimaldab kuluefektiivselt soojustada ning kinni pidada väliskeskkonnast tulenevat müra.\n“Mürareostuse hulk meie elukeskkonnas on 2000. aastate algusest suurenenud ligi 10dB, ent inimese kõrv tajub seda muutust kahekordselt. Arstid ja tervisespetsialistid on kindlaks teinud, et, et liigne müra häirib und, segab keskendumist, kahjustab südame- ja veresoonkonna tervist ning põhjustab vaimset väsimust ning seetõttu tuleks kodud ja ka näiteks töökeskkond võimalikult hästi väliste müraallikate suhtes isoleerida,” selgitas Paroci tegevjuht Kalev Kõnn.\n“Selleks ongi insenerid välja töötanud spetsiaalse kivivillatoote, millel on lisaks suurepärastele soojustusomadustele ja tulekindlusele maksimaalselt head helisummutamise omadused,” lisas Kõnn.\nKivivilla neeldumistegur α on sagedustel üle 500 Hz 0.90–1.00, mis tähendab, et 90%-100% helist neeldub materjali sisse ning ei peegeldu tagasi. Uued kivivillast üldisolatsiooniplaadid on painduvad, kerged ja vastupidavad ning neid on lihtne käidelda ja lõigata.\nMaterjal ei vaju ega tõmbu terve kasutusaja jooksul kokku, samuti ei kaota see oma isoleerivaid omadusi, mistõttu püsivad seinad sama heade soojus- ja heliisolatsiooniomadustega kogu ehitise eluea jooksul.\nSoovid helikindlat vahelage? Vaata, milline lahendus on parim (7) 27.03.2017\n“Uus toode sobib hästi nii puidust kui ka metallist karkassiga vaheseinte isolatsiooniks ning efektiivseks heliisolatsiooniks tuleks seda kasutada koos kipsist seinaplaatidega, mis hoiavad ära heli levimise madalamatel sagedustel kui 500 Hz,” ütles Kõnn. “Maksimaalse tulemuse saavutamiseks tuleks vaheseina konstruktsioonis hoolikalt tihendada ka kõik ühenduskohad, läbiviigud ja liitmikud.”\nLisaks toimib Sonus efektiivselt nii soojustusmaterjalina kui ka tuletõkkena. Kivivilla tuletundlikkuse euroklass on A1, mis tähendab, et kivivill on mittesüttiv ja ei põle.\nMitte ainult majavamm ei hävita hoonet, vaid ohtu kujutavad veel mitmed tema „sugulased“....


EL - Energiasäästlikud lambid - Korduma kippuvad küsimused\nKodanike korduma kippuvad küsimused\nEuroopa KomisjonEnergeetikaLambidKodanike korduma kippuvad küsimused\nJuhised lambi valimiseks\nKuidas pakendil esitatud teavet mõista\nMiks võtab EL meetmeid?\n... hõõglampide kasutusest kõrvaldamise ja energiatõhusate valgustite kohta.\nKui te ei leia oma küsimust loetelust või soovite täpsemat teavet, võite vaadata põhjalikke tehnilisi korduma kippuvaid küsimusi spetsialistidele mõeldud rubriigist.\nHÕÕGLAMPIDE KASUTUSEST KÕRVALDAMINE\nK: Miks on EL otsustanud kõrvaldada kasutusest hõõglambid?\nV: Et vähendada CO2heidet (ligikaudu 15 miljoni tonni võrra aastas).\nValgustus võib moodustada majapidamise elektritarbimisest ühe viiendiku.\nKõige tõhusamad valgustustehnoloogiad tarbivad viis korda vähem elektrit kui kõige energiakulukamad tehnoloogiad\nSäästulambid võivad vähendada majapidamise elektri kogutarbimist 10–15 %, hoides ELis aastas kokku ligikaudu 40 TWh (võrreldav Rumeenia aastase elektritarbimisega).\nK: Kuidas see mulle kasuks tuleb?\nV: Lisaks kasule, mida see toob pikaajalises plaanis kaasa keskkonnale, võib säästulamp aidata teil kergesti säästa 50 eurot aastas (sealhulgas lampide hinda arvesse võttes).\nKokkuhoitud raha – 5–10 miljardit eurot aastas – jõuab tagasi ELi majandusse, suurendades üldist heaolu.\nK: Millal ja kuidas kõrvaldatakse kasutusest energiakulukad lambid?\nV: Majapidamises kasutatavad lambid, mis ei vasta uutele ELi energiatõhususe nõuetele, kõrvaldatakse järk-järgult kasutusest 2012. aasta lõpuks.\nÜkski matt hõõglamp ei vasta nendele nõuetele: need on juba kasutusest kõrvaldatud.\nLäbipaistvad hõõglambid kõrvaldatakse kasutusest järk-järgult.\nKasutusest on juba kõrvaldatud 100 W ja võimsamad läbipaistvad hõõglambid. Seda piiri nihutatakse kuni aastani 2012 järk-järgult allapoole (75 W 2010. aastal, 60 W 2011. aastal, 40 W ja vähem 2012. aastal).\nTäissuuruses diagramm [63 KB] K: Kui suur osa ELi lampidest ei olnud energiatõhusad enne uute nõuete kehtestamist (2009. aastal)?\nV: Ligikaudu 75 % (2,1 miljardit 3,9 miljardi suurusest koguvarust).\nK: Mis saab eriotstarbelistest lampidest (nt ahjulambid, jõuluküünlad)?\nV: Kui eriotstarbelisi lampe ei ole võimalik asendada energiatõhusate alternatiividega, siis neid kasutusest ei kõrvaldata.\nK: Mida teha nõuetele mittevastavate hõõglampidega, mis on juba jõudnud jaemüüjate ladudesse?\nV: Neid müüakse kuni varude lõppemiseni.\nNõuded kehtivad üksnes uute lampide suhtes, mis tuuakse müügiks ELi turule.\nK: Millised on energiakulukate lampide alternatiivid?\nV: Pärast tavaliste hõõglampide kasutusest kõrvaldamist ELi turult 2012. aasta lõpuks on teil jätkuvalt suur lambivalik:\ntäiustatud hõõglambid (halogeentehnoloogiaga), mis on kuju ja valguse kvaliteedi poolest samaväärsed traditsiooniliste hõõglampidega, kuid tõhusamad,\nkompaktluminofoorlambid, mis on väga tõhusad ja kauakestvad,\nLED-lambid, mis on tänu uusimale tehnoloogiale väga tõhusad ja kauakestvad.\nKuigi säästulambid maksavad rohkem, on need kokkuvõttes odavamad, sest tarbivad vähem elektrit.\nTe säästate aastas 25–50 eurot, sõltuvalt majapidamise suurusest ning valitud lampidest.\nK: Millal peaksin kasutama täiustatud hõõglampe?\nV: Täiustatud hõõglampide eelised\nsama välimus ja kuju kui tavalistel hõõglampidel\ntoodavad samasugust eredat teravat valgust\nannavad täisvalgust kohe sisse lülitades\non alati hämardatavad\nümbritseva õhu temperatuur ei avalda mõju algseltodavamad osta\nei säästa nii palju elektrit kui muud energiasäästlikud lambid\ntööiga on oluliselt lühem (kaks aastat) kui alternatiividel (kompaktluminofoor- ja LED-lampidel 6–10 aastat)\nkokkuvõttes kallimad (suurem energiakulu, sagedasem asendamine)\nsaadaval üksnes sooja valge värvusega (värvustemperatuur), mis piirab kasutamisvõimalusi\nkasutamise ajal lähevad väga kuumaks (nagu vanad lambid)\nKasutage täiustatud hõõglampe:\nkohtades, kus on vaja eredat teravat valgust dekoratiivseteks peegeldusteks\nvähekasutatavates valgustites – kus võtaks väga kaua aega, et saada kasu lambi pikast tööeast ja madalamast elektritarbimisest.\nK: Millal peaksin kasutama kompaktluminofoorlampe?\nV: Kompaktluminofoorlampide eelised\nkasutavad 80 % vähem energiat kui tavalised hõõglambid säästate kuni 60 eurot lambi tööea jooksul\ntööiga on vähemalt 6–10 aastat (tavalistel hõõglampidel 1–2 aastat)\nei esine kõrvetamisohtu tänu madalale töötemperatuurile\nvalgusvärvi suurem valik (värvustemperatuurid)\nTavalisi kompaktluminofoorlampe mõjutavad teatud tegurid, nagu sagedane sisse- ja väljalülitamine ning äärmuslik temperatuur. Neid ei ole võimalik hämardada ning täisvalguse saavutamiseks läheb pärast lambi sisselülitamist pisut aega.\nKuid on olemas spetsiaalseid kompaktluminofoorlampe, mis tulevad kõige sellega toime.\nKontrollige pakendilt, kas lamp, mille ostate, sobib sagedaseks sisse- ja väljalülitamiseks, hämardamiseks, äärmuslikuks temperatuuriks ja kas see saavutab täisvalguse kiiresti.\nKompaktluminofoorlambid on alati matid, seega toodavad need üksnes pehmet valgust, mis on samaväärne mati hõõglambiga.\nKui need läbi põlevad, ei tohi neid panna olmejäätmete hulka. Need tuleb viia tagasi poodi või ringlussevõtu punktidesse, mis neid vastu võtavad.\nJuhul kui kompaktluminofoorlamp puruneb teie kodus ja selle sisu valgub laiali, tuulutage ruumi, enne kui koristate selle ära niiske lapiga. Vältida tuleks lambi sisu kokkupuudet nahaga ning koristamiseks ei tohiks kasutada tolmuimejat.\nkõigis sagedasti või pikemaajaliselt kasutatavates valgustites kohtades, kus on vaja pehmet valgust, mitte eredat teravat valgust(kuid kontrollige pakendilt, kas valgusvärv vastab selle, mida soovite, st kas see on soe valge või külm valge).\nK: Millal peaksin kasutama LED-lampe?\nV: LED-lampide eelised\nkasutavad 80 % vähem energiat kui tavalised hõõglambid\nkokkuhoid lambi tööea jooksul (kuigi praegu on kokkuhoid väiksem kõrge ostuhinna tõttu, peaks hind lähiaastatel langema)\ntööiga on vähemalt 10 aastat (tavalistel hõõglampidel 1–2 aastat)\npeavad vastu sagedasele sisse- ja väljalülitamisele\nsaavutavad täisvalguse kohe pärast sisselülitamist\nere, terav või pehme valgus, vastavalt vajadusele.\nLED-lampe on praegu saadaval üksnes madala kuni keskmise valgusvooga (alla 75 W hõõglampide vasted).\nMõned LED-lambid on tundlikud temperatuuri suhtes ja neid ei ole võimalik hämardada - kuigi iga sellise olukorra jaoks on olemas spetsiaalne LED-lamp.\nKui LED-lambid põlevad läbi, ei tohi neid panna olmejäätmete hulka, vaid tuleb viia poodi või ringlussevõtu punktidesse, mis neid vastu võtavad.\nkõigis sagedasti või pikemaajaliselt kasutatavates valgustites.\nKontrollige pakendilt, kas nende valgusvärv vastab sellele, mida soovite (soe valge või külm valge) ning kas need sobivad hämardamiseks või äärmuslikeks temperatuurideks.\nK: Kuidas hinnata uute lampide heledust?\nV: Lambi heledust väljendatakse sageli hõõglambi samaväärse vattide arvuga, nt „15 W säästulamp võrdub 60 W hõõglambiga”.\nKuna hõõglambid ei ole enam saadaval pärast 2012. aastat, siis on vaja uut heleduse mõõtmise viisi.\nKõige paremini võib seda mõõta luumenites, mis väljendab lambi valgusvoogu (mitte tarbitud elektrit vattides).\nNt on 60 W hõõglambi valgusvoog ligikaudu 810 luumenit. Seega ärge pöörake samaväärselt heleda energiasäästliku lambi leidmiseks tähelepanu selle võimsusele vattides, vaid otsige lampe, mille valgusvoog on 810 luumenit.\nLuumenid on esitatud ELi energiamärgist kandvatel pakenditel alates 1998. aastast. 2010. aasta septembrist märgitakse luumenid nähtavamalt kui vatid.\n100 W1300-1530 luumenit\n75 W920-1060 luumenit\n60 W700-810 luumenit\n40 W410-470 luumenit\n25 W220-250 luumenit\nOMADUSED, MAKSUMUS JA KASUTUSEST KÕRVALDAMINE\nK: Kas säästulambid maksavad rohkem kui hõõglambid?\nV: Ei. Kompaktluminofoor- ja LED-lambid on tavaliste hõõglampidega võrreldes palju odavamad, sest need:\npeavad kauem vastu – sama kaua kui 6–10 tavalist hõõglampi,\nkasutavad vähem elektrit – üksnes üks viiendik sellest, mida tarbivad tavalised hõõglambid.\nKuus aastat vastu pidava 23 W säästulambi kasutamisel on kokkuhoid ligikaudu 100 eurot, võrreldes 80 W tavaliste hõõglampide kasutamisega sama perioodi jooksul (eeldades, et elekter maksab 0,136 eurot kWh).\nK: Kas säästulambid muutuvad odavamaks?\nV: Võib-olla, kui läbimüük suureneb, kuigi viimastel aastatel on hinnad juba langenud.\nPraegu on energiasäästlike lampide tootmine võrreldes hõõglampide toomisega siiski veel kulukam.\nK: Kas energiasäästlikud lambid toodavad väiksemat valgusvoogu?\nV: Ei. Energiasäästlike lampide valgusvoog on täpselt sama suur kui tavalistel hõõglampidel.\nTe võite selles veenduda, kui võrdlete lampide valgusvoogu luumenites (mitte vattides).\nNt on nii 15 W kompaktluminofoorlambi kui ka 60 W tavalise hõõglambi valgusvoog ligikaudu 810 luumenit.\nK: Kui pikk on säästulampide tööiga?\nV: 6000 kuni 15 000 tundi (kompaktluminofoor- ja LED-lambid keskmise kodumajapidamises kasutamise puhul).\nTavaliste hõõglampide tööiga on 1000 tundi.\nKuigi uute ELi eeskirjadega on kehtestatud tööea miinimumnõuded, võib kompaktluminofoorlampide kasutusiga olla teatud juhtudel lühem (vt järgmine küsimus).\nK: Kas kompaktluminofoorlambid peavad sagedase sisse- ja väljalülitamise korral vähem vastu?\nV: Mõned kompaktluminofoorlambid tõepoolest.\nVaadake pakendit, millel on märgitud, kui palju kordi võib lampi sisse ja välja lülitada enne selle tööea lõppu.\nSagedane sisse- ja väljalülitamine (rohkem kui üks kord iga lambi töötunni kohta) vähendab osade kompaktluminofoorlampide tööiga.\nKuid on spetsiaalseid kompaktluminofoorlampe, mis on mõeldud just sagedaseks sisse- ja väljalülitamiseks.\nTäiustatud hõõg- ja LED-lampe sagedane sisse- ja väljalülitamine ei mõjuta.\nK: Kas vastab tõele, et energiasäästlikke lampe ei saa hämardada?\nV: Ei vasta tõele. Tavalisi säästulampe ei saa hämardada, kuid müügil on kompaktluminofoor- ja LED-lampe, mida saab hämardada, ning on olemas hämardeid, mis võimaldavad hämardada mis tahes energiasäästlikke lampe.\nLugege pakendilt hoolikalt teavet hämardamise kohta.\nKättesaadavaks jäävad ka täiustatud hõõglambid ja need võimaldavad täielikku hämardamist igas olukorras.\nK: Kuidas tuleks kõrvaldada kasutusest kompaktluminofoor- või LED-lambid, mille tööiga on lõppenud või mis on purunenud?\nKuidas kõrvaldada kasutusest energiasäästlikke lampe?\nK: Kas kompaktluminofoorlampide töölehakkamiseks ja nende täieliku valgusvoo saavutamiseks läheb kauem aega?\nV: Jah, kuid vastavalt uutele nõuetele:\nei tohi lambi töölehakkamiseks kuluda üle kahe sekundi\nning täisvalgusest 60% tuleb saavutada ühe minuti jooksul. Soojenemisajad märgitakse pakendile.\nTäiustatud hõõg- ja LED-lambid saavutavad täisvalguse koheselt.\nK: Kas vastab tõele, et energiasäästlikud lambid ei sobi suuruselt alati olemasolevatesse valgustitesse?\nV: Mõned energiasäästlikud lambid ei pruugi teie valgustitesse sobida, kuid täiustatud hõõglampide või hämardatavate säästulampide hulgas leidub alati variante, mis teie valgustitesse sobivad.\nK: Kas energiasäästlike lampide valgusvoog väheneb nende tööea lõpu poole?\nV: Jah, energisäästlike lampide valgusvoog väheneb tasapisi nende pika tööea jooksul: kuni 30 %-ni nende tööea lõpus.\nKuid uute nõuetega kehtestatakse valgusvoo miinimumnõuded lambi tööea lõpuks.\nK: Kas on tõsi, et energiasäästlikud lambid ei tööta külmas?\nV: Jah, väga külma temperatuuri korral võib tavapärase kompaktluminofoor- või LED-lambi valgusvoog oluliselt väheneda.\nSiiski on mõlemat liiki lampide puhul müügil spetsiaalselt õues kasutamiseks mõeldud variandid, mille valgusvoog külmas ei vähene (vaadake selle kohta teavet pakendilt).\nTäiustatud hõõglambid jäävad samuti kättesaadavaks ning need töötavad igasuguse temperatuuri korral.\nK: Teatud uued lambid sisaldavad elavhõbedat. Kas see põhjustab suuremat elavhõbedasaastet?\nV: Kompaktluminofoorlambid sisaldavad väga väikeses koguses elavhõbedat.\nÜldiselt siiski vähendab nende lampide kasutamine elavhõbedasaastet (ja süsinikdioksiidi heidet).\nSelle põhjuseks on asjaolu, et need lambid tarbivad 80 % vähem elektrit kui hõõglambid. Suurema osa elektrist aga toodavad söeelektrijaamad. Söe põletamisel elektri tootmiseks vabaneb elavhõbedat.\nKui soovite kasutada energiasäästlikku lampi, mis ei sisalda elavhõbedat, kasutage LED-lampi.\nK: Kas hõõblambi soojus on kasulik?\nV: Ei, see ei ole tõhus võrreldes teiste kütmisviisidega ning seda peetakse pigem elektri raiskamiseks kui mõistlikuks kasutamiseks.\nHõõglambid tekitavad soojust ka soojematel aastaaegadel, kui te seda ei vaja, ning võivad isegi suurendada vajadust ruumide jahutamiseks.\nKõik ruumid, mis vajavad valgustust, ei pruugi vajada kütmist.\nK: Mida peaks tegema kompaktluminofoorlambi purunemise korral?\nV: Kuidas kõrvaldada kasutusest energiasäästlikke lampe?\nK: Kas kompaktluminofoorlambid võivad inimestele haigusi põhjustada?\nV: Ei. Seda teemat on uurinud ELi terviseriskide teaduskomitee, mis järeldas, et tavapärase kasutamise korral ei põhjusta kompaktluminofoorlambid inimestele haigusi.\nK: Kas eeskirjades käsitletakse üksnes tavaliste hõõglampide kasutusest kõrvaldamist?\nV: Ei, need hõlmavad ka järgmist:\nenergiatõhususe miinimumnõudeid kõikide lampide jaoks lambi omadusi (nt tööiga ja valgusvoogu)\ntootekirjeldust, mida tuleb esitada.\nSee lihtsustab konkreetseks otstarbeks õige lambi valimist.\nK: Kas otsus kõrvaldada kasutusest tavalised hõõglambid põhineb teaduslikel tõenditel?\nV: Jah. Enne õigusaktide koostamist hinnati ulatusliku uuringu käigus erinevaid lambitehnoloogiaid, et teha kindlaks nende võimalik kasu keskkonnale, mõju tarbijatele ja lampe valmistavale tööstusele.\nK: Kas peeti nõu mõjutatud sidusrühmadega?\nV: Jah. Tarbijakaitseasutustel, valitsusvälistel organisatsioonidel ja tööstusühendustel oli kõigil võimalus esitada märkusi nii ettevalmistava uuringu ajal kui ka komisjoni esialgsete töödokumentide kohta.\nK: Miks on EL teinud sellise radikaalse otsuse (keelata hõõglambid)?\nV: Kuigi säästulampe on alates 1998. aastast selgelt tähistatud kõige kulutõhusamate lampidena, on nende suhteliselt kõrge ostuhind takistanud nende kasutuselevõtmist (isegi kui need kokkuvõttes on odavamad, võttes arvesse energia kokkuhoidu nende kasutamise ajal).\nSelle probleemi lahendamiseks on ELi liikmesriikide valitsused ja Euroopa Parlament palunud komisjonil võtta vastu miinimumnõuded vähemalt kõige energiakulukamate lampide kasutusest kõrvaldamiseks.\nK: Kas on kavas vaadata läbi olemasolevad lampide energiamärgised?\nV: Jah. Alates 1998. aastast on kehtinud nõue esitada lambi pakendil skaalal A–G lambi energiatõhususe tase.\nKavas on see skaala läbi vaadata, et võtta arvesse paljude energiakulukate lampide kasutusest kõrvaldamist ning tõhusamate lampide hiljutist kasutuselevõttu.\nSeda laiendatakse ka reflektor- ja madala pingega lampidele (tõenäoliselt 2010. aastal).\nK: Kuidas tagab EL energia kokkuhoiu muudes sektorites?\nV: Samaaegselt lampide suhtes võetud meetmetega valmistab komisjon praegu ette energiatõhusust käsitlevaid õigusakteenam kui 20 tooterühma kohta, nagu televiisorid, soojaveeboilerid, veekuumutid ja elektrimootorid.\nSamuti kehtivad õigusaktid energiatõhususe parandamiseks muudes sektorites.\nEL julgustab muid kui Euroopa riike aktiivselt kehtestama ja jõustama meetmeid heite vähendamiseks.


UUS TASE: Venemaa telemeest rööviti päise päeva ajal otse tänaval - Sport\nUUS TASE: Venemaa telemeest rööviti päise päeva ajal otse tänaval\nLõuna-Aafrika Vabariigi kuritegevus, mis on üldtuntud, näitas taas oma karmi palet, kui Venemaa telereporterit Gennadi Orlovi rööviti Johannesburgis jalgpalli MM-finaalturniiri avamängu eel otse tänaval.\nSee on juba "uus tase", sest seni langesid meeskonnad või ametnikud varguste ohvriks hotellides, kui nende tubadesse tungiti.\nKuid Orlov kõndis tänaval, kui talle tuldi kallale ja võeti ära 1500 dollarit, vahendab Õhtuleht online. Kurjategijad saabusid autoga, hüppasid sellest välja ja kägistasid Orlovi nii kõvasti, et telemees kaotas isegi teadvuse.\n"Olen töötanud rohkem kui kümnel MMil, aga sellise asjaga pole kunagi kokku puutunud," ütles Orlov.\nJoel Lindpere: MMil jõuavad kindlasti poolfinaali Itaalia ja Saksamaa\nTarmo Lehiste: Suur jalgpall jõudis Aafrikasse\nVIDEO: Vaata, kuidas teeniti MMi esimene punane kaart!\nPrantsusmaa ei suutnud üle mängida vähemusse jäänud Uruguay´d\nVIDEO: Jalgpalli MMi avamäng lõppes võitlusliku viigiga\nDELFI LAVis: meeleolu Kaplinnas on MM-i lainel\nVIDEO: MM-finaalturniiride kõige vägivaldsem mäng\nMM-finaalturniiri ülekannete avalikust näitamisest


Spa Kodus 🔨 Rohkem - 2019\nEt.EmTudoDesign.com Rohkem SPA kodus\nTermin Spa, mis ei ole midagi muud kui ladina keele Salus for Aqua akronüüm, on nüüd kõikidel suhtlemis- ja tagasivõtmistasanditel laialt levinud\nTermin spaSee pole midagi muud kui ladina väljenduse lühend Salus Aquale, on nüüd levinud kõigis kommunikatsioonitasandites ja kutsub tervise keskusesse meelde ravi, kus saate leida parima füüsilise seisundi protseduuride ja ravimeetodite abil, millel onvesi- kõigis selle vormides. t paranemisprotsess.\nEt nautida tervishoiuteenused et nii palju meeldisid iidsed roomlased, üldiselt läksime sisse spaad peamistest kohalikest kohtadest Itaalias iidsed tervendamisallikad või mõnedes erakeskustes, mis tekkisid peaaegu kõikjal, et pakkuda teatud teenuseid isegi kohtades, mis ei ole varustatud nendele eesmärkidele sobivate looduslike vedrudega.\nHinnatakse tänapäeva tervisehoolduse suundumusi spa, Aquiblue Piscine, konsolideeritud tegelikkus basseinide kujundamisel ja ehitamisel, on otsustanud luua lõõgastuse, mis on mõeldud terviseks Spas, Türgi saunad, saunad ja emotsionaalsed dušid, mida on lihtne paigaldada: Aquiwellness, pühendatud heaolu kodus, kuid mitte tervisekeskustes kasutamiseks.\nKataloog keskendub nelja liiki toodetele: le spaadmini-basseinid igapäevase vesiravi jaoks; saunadlihtne paigaldada, praktiline kasutamine ja minimaalne hooldus; Türgi saunadkajutid, millel on eksklusiivne varustus ja mis on kohandatavad kõige erinevate kattematerjalidega; Emotsionaalsed dušid, kus stimuleerivaid ja toonivaid multisensoorseid ravimeid katsetatakse veejuga, erinevate värvide ja essentsidega.\nEelkõige spa Aquiwellness nad on reaalsed mini basseinid, saab paigutada kõikjal ja erinevate paigaldussüsteemidega, mis on varustatud autonoomne kütte- ja filtreerimissüsteem, mis võimaldab vett piisava desinfitseerimise tõttu hoida mitu kuud; puhastus see toimub aktiivsete hapniku tablettide ja osonaatori lihtsalt vees. Aquiwellness spaa ei vaja hüdraulilisi ühendusi, kuid ainult elektrit, eriti 3 kW võimsust mullivannis ja sõltumatut ühendust elektrivõrguga.\nVõimalus nautige spaa koduseid naudinguid ja heaolumis tahes päevapäeval ja igal aastapäeval on sisend, mis on sundinud Castiglione Relax realiseerida SPA basseinidKompaktne, kuid võimeline teid hindama ja nautima lõõgastav soojus, tõukejõud ja veejoa liikumine- lihaste ja liigeste vähenenud pingete vahetu mõju, lihaste süsteemi ja vereringet parandava toime kasuks.\ntankid kohta Castiglione Relax heaolu, ilu, fitnessi ja keha tervise elusravi jaoks on jagatud kaks olulist rida: ülevool ja kantav. Ülevooluliin koosneb elementidest, mis on varustatud a keeruline ja tõhus filtreerimissüsteem suurepärase esteetilise tulemuse saavutamiseks on eelkõige kolm tüüpi vann, ümmarguse mustriga, üks ovaalne ja üks ruut.\nKaasaskantav liinselle asemel on see õiglane oma nimele, mis koosneb põhiliselt tankidest, mida me võiksime määratleda, tüüpilise anglosaksi väljendusega, plug & play: Tegelikult piisab lihtsast pistikupesast, et need toimiksid ja nautida nende poolt tekitatud heaolu.\nVideo: SEIKLUSED TARTU SPAAS!! + MIND JÄETAKSE ÜKSI!!


Heateo Jooks kogus ligi 8500€ ülekaaluliste laste eluviiside parandamiseks\n33. Tartu Jooksumaratoni raames toimunud kolmas Heateo Jooks kogus koostöös ravimfirmaga TEVA sel aastal raha, et aidata ülekaalulistel lastel jõuda tervislike eluviisideni. 1151 osaleja abiga koguti rekordilised 8481€.\n„Oleme väga tänulikud kõigile osalejatele, kes täna jooksma ja kepikõndima tulid. Võin öelda, et 8481€ on peaaegu see summa, mille lootsime koguda. Arvasime ise, et 9000€ oleks ideaalne eesmärk. Sellest jäi natuke puudu, aga loodetavasti saame selle ülejäänud summa järgmistel Lastefondi heategevuslikelt üritustelt kokku,“ rääkis Lastefondi tegevjuht Sandra Liiv.\n4,3km pikkune distants kulges Tähtvere spordipargis ja Dendropargis. Vaatamata kohatisele pisut mudasele rajale kogunes sel aastal Heateo Jooksule rekordiline arv jooksjaid ja kepikõndijaid. Eelmise aasta number ületati ligikaudu 100 osalejaga.\n„Panin kohapeal olles tähele, et paljud kahtlesid pisut meie selle-aastases raha kogumise eesmärgis. Aga saan kinnitada, et ülekaaluliste laste tervislike eluviisideni aitamine on väga vajalik küsimus, millega tuleb praegusel ajastul, kus laste igapäevaelu dikteerib suuresti tehnoloogia, ennekõike tegeleda,“ lisas Liiv.\n„Mul läks stardis silm märjaks, kui nägin nii palju häid Eesti inimesi, kes tahavad head teha,“ kommenteeris tänast heategevuslikku ettevõtmist ka ise jooksul osalenud Klubi Tartu Maraton direktor Indrek Kelk. „Heateo Jooks on ettevõtmine, mille algatamise üle võib ääretult uhke olla“.\nHeateo Jooks toimus samal päeval ja kohas 33. Tartu Jooksumaratoni lasteüritustega. Homme stardib aga 33. Tartu Jooksumaratoni põhidistantsidele üle 4300 jooksja ja kepikõndija.


Lehekülgi: 384 lk\n29.50€ Osta raamat\nVi KeelandPenelope Ward\nSee oli kauneim armastuskiri, mida ta iialgi oli lugenud. Kui see oleks vaid olnud temale kirjutatud.\nNew York Timesi bestsellerite autorite Vi Keelandi ja Penelope Wardi loodud ootamatu armastuslugu läbipõlenud südametest ja uutest algustest…\nKõik algas salapärasest sinisest kirjakesest, mis oli õmmeldud pruutkleidi sisse.\nMa olin läinud vintage-rõivaste kauplusse oma kasutamata jäänud pruutkleiti müüma. Seal leidsin ühe teise pruudi „midagi vana”…\nSari ajalooline romaan 107\nMarkii on tagasi!\nKas markiis annab talle teise võimaluse?\nKui leseks jäänud leedi Clara Kingston avastab, et lord Hugh Delamare on temaga samale jõulupeole kutsutud, tahab ta kohe põgeneda. Kuus aastat tagasi murdis Hugh ta rumala südame. Kas naine julgeb uskuda, et lord pole enam seelikukütt? Clara on salamisi elevil, kui Hugh ainuüksi tema poole vaatab, aga kui naine soovib puuvõõriku all mehe suudlused tagasi võita, peab ta Hugh’d usaldama.\n21 rituaali, mis muudavad su elu\nHingerahu ja õnne toovad väikesed igapäevased tegevused\nAristoteles ütles: „Sa oled see, mida pidevalt teed.” Enamik meist ei aimagi, et meie elu loovad korduvad tegevused. Arvame, et meie elu vormivad ainult eluliselt tähtsad sündmused või olulised otsused, või mõtted, mida mõtleme. Ent see raamat näitab, et kõige olulisemad on meie igapäevateod…\nPunktimassaaž eeterlike õlidega\nJUHTNÖÖRID ENDA EEST HOOLITSEMISEKS, ET PARANDADA TERVIST JA TÕSTA MEELEOLU\nSisaldab 24 levinud seisundi kirjeldust\nAvasta enda jaoks eeterlike õlide tervendav jõud, kasutades neid koos iidsete punktimassaaži võtetega, mida kirjeldab see köitev käsiraamat!\nMerina Ty-Kisera on kogenud ravitseja ja Viie Elemendi akupunktuuri praktiseerija, kes annab siin raamatus ülevaate oma Aroma Acupressure’i ehk eeterlike õlidega tehtava punktimassaaži meetodist – eeterlike õlide kandmisest survepunktidele, nii et see toob kaasa energeetilisi muutusi, tasakaalustades keha ja meelt…\nJõulud Harmony Harboris\nDETSEMBRI KUU RAAMAT\nOn armastuse aeg…\nSophie DiRossi nautis lapsepõlve Harmony Harboris. Aastaid tagasi tuli tal linnakesest häbistatult põgeneda ja seejärel oli see viimane koht, kus ta olla tahtis. Tulekahjus kodu kaotanud, on ta sunnitud naasma väiksesse rannikulinna, mis varjab miljoneid saladusi, tema enda oma kaasa arvatud. Sophie näeb seda saladust iga päev oma tütre sinistes silmades. Ja ta peab seda varjama ka ainsa mehe eest, keda on iial armastanud…\nKui Gia Montgomery poiss Bradley ta keskkooli balliõhtul parklas maha jätab, otsustab tüdruk teha mõeldamatut… veenda kena noormeest, kes sealsamas oma õde ootab, sel õhtul oma peikat teesklema. Ülesanne on lihtne: kaks tundi, ei mingeid pikemaajalisi kohustusi, mõni süütu vale…\nLumevangis koos üksikisaga\nSeda, mida ta jõuludeks tahab…\nei saa miljardite eest!\nLesest miljardär Aidan Phillips on otsustanud korraldada tütrele traditsioonilised jõulud maal, mida too nii väga tahab. Kuid emotsionaalne peoperenaine Noelle McGregor teeb talle selgeks, et rahaga ei saa osta õnne. Õues möllava lumetormi ajal tunneb Aidan ära valu Noelle’i lummavates silmades ja leiab end minevikust pihtimas. Kas ta on tõesti leidnud väiksele tütrele täiusliku jõulukingi: emme jõuludeks?\nRaamatute Maailm nr 227 / november 2019\nPõgenemine pole kunagi varem nii tore olnud…\nKreeka saar lahendab kõik eluprobleemid… Kas on nii?\nWinnie, Stella ja Frankie on lapsest saati parimad sõbrannad olnud.\nKui nende kõigi elu ootamatult samal ajal laiali laguneb, otsustavad nad hetke ajel koos ühel eraldatud Kreeka saarel asuva külalismaja osta. Kuuma päikese all seisev Villa Valentina on ideaalne paik, kuhu reaalsuse eest põgeneda. Aga kui Winnie nende kurjakuulutavat naabrit Jesset kohtab, mõistab ta, et ka Kreekal on talle varuks katsumusi, millest üks olulisemaid on see, kui nägus see mees on…\nPikse küüsis. Pikselöögi triloogia 2. raamat\nPõnevusromaanis külvab pikne armastust ja ohte ning toob päevavalgele ammu unustatud saladused, muutes sellega nii minevikku kui ka tulevikku…\nNoor pühendunud arst Katherine Barrett saab oma vennalt TJ-lt hirmunud telefonikõne. Vend põgeneb Mehhikosse, et päästa end ja oma peret tundmatu mõrtsuka küüsist. Ta hoiatab, et õde talle ei järgneks ega pöörduks ka politseisse, sest keegi pole usaldusväärne. Ent Katherine taipab, et üht isikut võib ta siiski usaldada…\n1950ndate algupoole Iirimaal on Eilis Lacey nagu ka teiste noorte iiri neidude võimalused napid. Kui ta õde korraldab tema emigreerumise New Yorki, saab Eilis aru, et peab minema, ning esimest korda elus lahkub oma perekonnast ja kodust.\nEilis saabub rahvarohkesse üürimajja Brooklynis ja tunneb, mille on ohverdanud. Ta on kodust kaugel, tal on koduigatsus. Ja kui ta on just astumas esimesi samme sõpruse, aga võib-olla ka millegi enama suunas, saab ta uudise, mille tõttu peab minema tagasi Iirimaale. Seal seisab ta suure dilemma ees – kuidas teha valik kahe maailma vahel.\nMiljardärist ülemus ja jõulubeebi\nSeda miljardärist ülemust ootab väike jõuluüllatus…\nOma ihaldusväärse ülemusega omaette jäämine ei ole osa Dani Meadowsi ametijuhendist! Aga tema ja seksikas tippjuht Nathaniel Winston jäävad jõulude ajaks lumevangi… koos armsa beebiga, kes võib olla Nathanieli tütar.\nNathaniel vajab Dani abi. Aga tema fantaasiad oma assistendist pole kaugeltki nii kuumad nagu see, kui naine päriselt tema korteris on… ja tema voodis. Kas ta suudab hüvasti jätta, kui lumi sulab?\nJõulud maal, Barton Parkis\nTagasihoidliku välimusega ja mõistlik Rose Parker on küll ise ennast müürililleks kuulutanud, kuid ta on siiski alati unistanud kapten Harry St. George’iga tantsimisest…\nOmal ajal poleks Harry Rose’i isegi märganud. Aga nüüd, pärast ränka sõda, teab Harry, et ta on teistsugune mees. Uje ja armas Rose huvitab teda enam kui ükski seltskonda armastav noor daam… ent ta peab abielluma rikka pruudiga, et päästa oma panditud mõisad… ja Rose pole rikas pärijanna. Nüüd vajab Harry enam kui eales varem imelist suudlust puuvõõriku all…\nKui käes on jõulud\nUued kodud. Uued linnad.\nJõulud on käes!\nEmily Springer, ühe lapsega lesk, otsustab lahkuda Leavenworthist, et veeta jõulud koos tütrega Bostonis.\nCharles Brewster, ajalooprofessor, toriseja ja Bostoni elanik, tahab kogu hingest jõule vältida. Ta arvab, et üks vanglalinn peaks pühade ajal olema piisavalt vaikne, aga ta peab silmas vale Leavenworthi…\nKaasakiskuvas põnevikus paljastatakse pimedus, mis varitseb näiliselt täiusliku elu pinna all.\nAna Bacon, kaunis noor ema ja abikaasa, kukkus kruiisilaevalt tumedasse surmatoovasse vette. Ana on läinud, temast jäid maha jõukas abikaasa ja armas tütar, kuid tema kadumine on endiselt mõistatuslik. Millised saladused jäid temast veel maha?\nKindlustusfirmas töötav Ryan Monahan on arvude mees. Kui tema firma annab talle uurida Baconi juhtumi, mis võib tähendada mitme miljoni suurust väljamakset, hakkab Monahan kahtlema, kas naise surm oli ikka õnnetusjuhtum. Ent abikaasal on kindel alibi, mitmed tunnistajad väidavad, et nägid Ana kukkumist, ja kohtuotsus näib vett pidavat…\nEnne kui sul minna lasen\nKaks õde. Üks beebi. Mõeldamatu valik\nKell kaks öösel tulnud kõne on esimene kord, kui Lexie Vidler kuuleb üle mitme aasta oma õe häält. Annie on narkosõltlane, varas, valetaja – ja jälle hädas. Lexie on alati õe hädast välja aidanud, andnud raha, katuse pea kohale, saatnud kõikvõimalikesse võõrutuskliinikutesse. Ent seekord ta ei ole lihtsalt sõltuvuse tõttu füüsiliselt omadega läbi – ta on rase ja kohe-kohe enne õiget aega sünnitamas. Kui ta läheb haiglasse, kaotab ta lapse hooldusõiguse, võib-olla pannakse ta isegi vangi. Ent teine võimalus on mõeldamatu…\nParim ravim. Teine raamat\nBell Harboris arvavad kõik, et karjäärihimuline ilukirurg Evelyn Rhoades vajab abikaasat. Kõik peale Evelyni… vist. Isegi kui ta endale abikaasat tahab (kuigi ei taha… enamalt jaolt), ei laseks ta iialgi millelgi nii tabamatul nagu saatus määrata, kellega ta abiellub. Ei, kui ta leiab kellegi, kellega koos elu veeta, siis ta teeb seda teaduslikult – hoolikalt koostatud nimekirja ja interneti tutvumislehekülje abil…\n23.54€26.16€ Osta raamat\nRomaan kohutavast vägivallateost ja selle ohvritest, kellest mõni osutub kangelaseks, kui tal veresaunale järgnenud uue hädaohuga silmitsi tuleb seista.\nMaine’is, Portlandist mitte kuigi kaugel asuvas Rockpointi linnas on tavaline suveõhtu. Kolm teismelist sõbrannat ootavad kinos filmi algust, üks noormees flirdib kioskis päikeseprille müüva neiuga, emad ja lapsed on koos ostlema tulnud ning videomängude kaupluse juhataja tegeleb klientidega. Siis saabuvad kaubanduskeskusse tulistajad. Kaos ja tapatöö kestavad ainult kaheksa minutit, enne kui mõrtsukad kahjutuks tehakse, ent neid, kes eluga pääsevad, jääb kogetu igavesti kummitama…\n21.38€23.76€ Osta raamat\nMartin DugardBill O’Reilly\n1.99€15.15€ Osta raamat\nMiljonid lugejad on ülima põnevusega lugenud kirjaniku Bill O’Reilly ja ajaloolase Martin Dugardi dokumentaalteoseid, mis on muutnud meie arusaama ajaloo käsitlemise viisidest. Käesolevas teoses kirjeldab uudistesaate „The O’Reilly Factor” juht üksikasjalikult vapustavaid sündmusi, mis lõppesid Naatsareti Jeesuse – kõige mõjuvõimsama mehe, kes eales maailmas elanud – hukkamisega…\nJames HarkinJohn LloydJohn Mitchinson\n1411 fakti, et sind üllatada\n1.99€13.50€ Osta raamat\nValgusfoorid võeti kasutusele 18 aastat enne auto leiutamist.\nMaakeral on iga minut kaks maavärinat.\nKarl Lagerfeldi kassil on kaks teenijannat, kes kirjutavad spetsiaalsesse raamatusse üles kõik, mida kass teeb.\n1.99€17.00€ Osta raamat\nTulejoonel viibivatest agentidest, presidentidest, keda nad kaitsevad, kõigest, mis seni peidus on olnud…\nMitte iial varem pole ühelgi ajakirjanikul õnnestunud tungida läbi saladusemüürist, mis ümbritseb USA salateenistust. Olles vestelnud rohkem kui saja salateenistuse praeguse ja endise agendiga, avaldab menukirjanik ja autasudega pärjatud reporter Ronald Kessler esimest korda nende varjatud info.\nTeejuht tervislike vürtside maailma\nPõhjalik teave igapäevaste maitseainete tervendava toime kohta\nVürtsidest on juba ammustest aegadest peale lugu peetud tänu nende antioksüdeerivale, põletikuvastasele ja tervendavale toimele. Vürtsid võivad tuua kasu kehale, vaimule ja hingele, suurendades muu hulgas energiat, parandades ainevahetust ja leevendades liigesevalusid. Raamatust „Teejuht tervislike vürtside maailma“ saad teada, kuidas vürtside häid omadusi paremini ära kasutada ja parandada oma üldist heaolu mitmete tavaliste ürtide ja vürtside – näiteks pune, salvei, tšillipipra ja safrani – abil...\nHarilik aaloe: teejuht tervise juurde\nAvasta selle iidse ravimtaime imelised omadused!\nVähenda põletikku. Turguta immuunsüsteemi. Pehmenda, leevenda ja ravi nahka. Paranda seedimist. Alanda kaalu. Avasta aaloe looduslik ravivõime.\nKindlasti tead, et harilik aaloe suudab leevendada päikesepõletust või putukahammustust. Kuid kas tead, et aaloe võib võidelda igasuguse põletikuga, tugevdada immuunsüsteemi ja parandada sinu tervist?…\n1.99€20.00€ Osta raamat\n1.99€15.75€ Osta raamat\nLaske oma kehal töö ära teha\nKas teil on vaja öelda oma jalale, et see kriimustusest paraneks? Kopsudele, et need õhku hingaks? Kehale, et see on näljane? Ei. Teie keha teeb neid asju automaatselt, pingutuseta. Täiuslik tervis on teie sünnipärane õigus ning teie enda kätes – teil on lihtsalt vaja teelt eest astuda.\nRaamatus „Pingutuseta tervenemine” avaldab interneti tervisenõuannete algataja, loodusmeditsiini toetaja ja menukite autor dr Joseph Mercola üheksa lihtsat saladust tervema ja saledama keha jaoks. Tulemused on imelised ja nõuandeid on lihtne rakendada.


Eesti Autorite Ühing toetab muusikaeksporti 70 000 euroga!\nEesti Autorite Ühing toetab MTÜ Eesti Muusika Ekspordi vahendusel 2012. aastal muusikaekspordi projekte kokku 70 000 euroga, mis on 13 000 euro võrra rohkem kui 2011. aastal. Taotlusvoorud toimuvad märtsis ja oktoobris ning mõlemas voorus läheb jagamisele 35 000 eurot.\nTaotlused tuleb esitada 15. märtsiks ja 15. oktoobriks digiallkirjastatuna aadressilejuko@estmusic.com. Taotluse võivad esitada kõik juriidilised isikud, kelle projektid on seotud muusika ekspordiga, iga juriidiline isik saab esitada kummaski voorus ühe taotluse.\nTaotlus esitatakse vabas vormis ja see peab sisaldama taotleja andmeid, projekti sisu ja püstitatud eesmärke, teostamise aega ja eelarvet (kulud ja tulud, sh omafinantseering). Otsused tehakse teatavaks 1 kuu jooksul pärast taotluste esitamise tähtaega.\nTaotlusi hindab 6-liikmeline komisjon, kuhu kuuluvad:\nMaria Mölder (Eesti Heliloojate Liit)\nDanel Pandre (Cruch Industry)\nJüri Makarov (Viljandi Kultuuriakadeemia)\nKristiina Alliksaar (Tallinn Music Week)\nKristjan Mazurtšak (JazzLiit)\nJuko-Mart Kõlar (EME, komisjoni esimees)\nEkspordiprojektide juures hinnatakse taotleja tausta ja senist kogemust, projekti seotust eesti autoritega, projekti mastaapi, teostatavust ning mõju eesti muusika ekspordile.\nSoovime edu kandideerimisel ja täname Eesti Autorite Ühingut, kes toetusprogrammi kogu ulatuses rahastab!\nLisainfo: juko@estmusic.com, +372 56 668 415


Rahvusvaheline nüüdismuusikafestival “miniAFEKT” 29. oktoobrist 4. novembrini Tartus ja Tallinnas.\nTurbulentsel ajal ning üleilmse pandeemia varjus on tavapärane elu elatav nagu läbi teatava kõverpeegli. Olukorra sunnil pidid korraldajad “AFEKT”-festivali mahtu vähendama ning tulemuseks oli kontsentreeritud uue muusika minifestival, mis andis mõtteainet ja võimalusi mediteerida ning mõtestada hetkel maailmas toimuvat.\n29. oktoobril oli Niguliste kirikusse oma värvika instrumentaariumi üles seadnud Taavi Kerikmäe. Ettekandele tuli Karlheinz Stockhauseni “Spiraal”, mis kuulub nn protsess-teosena autori pluss-miinus notatsiooniga teoste hulka. Loo keskmes on lühilaineraadio signaalid, mis on tänapäevaks muutunud juba igandiks, kuna selliseid raadioid kasutatakse üha vähem. Kontserdile eelnenud sissejuhatuses selgitas Kerikmäe, et teos on vahetult seotud oma aja vaimuga. 1960. aastad oli suure tehnilise võidukäigu periood, kosmoseajastu. Raadio oli oma tohutu potentsiaaliga meie ümber alati olemas, kätkedes endas näiliselt lõputult võimalusi. See oleks tänapäevaselt võrreldav internetiga, kus väike seade kasutaja taskus lubab talle ligipääsu kogu inimkonna kollektiivselt talletatud tarkusele. Kerikmäe täpsustas, et “Spiraali” puhul, mida loetakse küll nüüdismuusikaks, saab rääkida nn ajastutruust esitusest – terminist, mida üldjuhul seostatakse vanamuusikaga. Antud juhul tähendab see instrumentaariumit, elektroonilisi pille (või nende koopiaid või analooge), mis ka 50 aastat tagasi saadaval olid. Valitud kontserdipaik toetas teost parimal viisil, sidudes oma igavikulise akustikaga raadiolainetele omase katkendlikkuse ja nurgelisuse, mis teoses üldiselt valitses. Muusikalised fraasid, vaheldudes mürarepliikide ja raadiosignaalidega, tekkisid justkui eikuskilt ning kadusid sama seletamatu kergusega eetrisse. Taavi Kerikmäe kontroll keerulise muusikalise materjali ning kirju ja tehniliselt nõudliku pillipargi üle oli tema puhul juba tavaks saanult muljetavaldav.\n“miniAFEKTi” tuumaks võib lugeda 30. oktoobril aset leidnud ERSO kontserti Estonia kontserdisaalis Kaisa Roose dirigeerimisel. Kava oli kuulaja jaoks nõudlik ja rikkalik, varieerudes üsna üllatavalt ja sisaldades Eesti heliloojate teoste kõrval ka näiteks ühes äärmuses XX sajandi esimesest poolest pärinevat Anton Weberni “Variatsioone orkestrile” op. 30 ning teises Hans Abrahamseni 60-minutilist mammutteost “Schnee” (“Lumi”, 2008). Eesti heliloojate teoste valiku osas üllatas, et kavas ei olnud esiettekandeid. Uue muusika puhul võib tihti juhtuda, et esiettekanne jääb ka teose viimaseks mängimiseks. Põnevaid kihistusi võis leida Mart Siimeri teosest “Lendav taldrik” (2002), kus orkestri ees soleeriva flöödiduo (Monika Mattiesen ja Maarika Järvi) liinid kord põimusid, kord vastandusid teineteisele ning orkestrile. Liisa Hirschi “Lävi” ettekanne oli märksa jõulisem kui kolm aastat tagasi. Teose pooleldi aleatooriline konstruktsioon võimaldab dirigendil esitust väga tugevalt kujundada ning seetõttu on põnev jälgida selle loo eri ettekandeid. Kristjan Kõrveri “Schizzo concertato” (“Kontsertlik visand”, 2016) keelpilliorkestrile kulges heliloojale omases jõulises ekspressionistlikus laadis.\nAbrahamseni ulatusliku kordusepõhise ja seega meditatiivse “Schnee” ettekanne oleks kindlasti paremini mõjule pääsenud, kui tegemist oleks olnud eraldi kontserdiga. Arvestades, et tol õhtul oli olnud ka eelkontsert Ekke Västriku teosega “Flocking” (“Parvlemine”), siis oodati kuulajalt maratonõhtu mahus keskendumisvõimet.\nFestivali Tallinna-peatüki lõpetuseks oli 1. novembril kolm hubast kontserti Kai kunstikeskuses. Liis Viira audiovisuaalne ettekanne sisaldas animatsioone ning vabaimprovisatsioone harfil, tipnedes teosega “Joonistus”, kus harfist sai lõuendile sarnanev heliobjekt, mida “töödeldi” erinevate “tööriistadega”, mis muidu kuuluks pigem kujutava kunsti harrastaja arsenali. Viira etteaste moodustas lummava terviku, kus autori uurimisobjektiks oli pillimängu ning maalimisega moodustuv isikupärane koreograafia ja neid tegevusi ristates tekkisid ootamatud eritähenduslikud kihistused. Leonora Palu vabad improvisatsioonid flöödil, mis vaheldusid tema luule ettekannetega, jäid esmalt mulle kättesaamatuks. Kuid kontserdi edenedes suutsin end paremini häälestada, nii et leidsin end ka päevi hiljem taas osadele luuleridadele mõtlemas. Tol õhtupoolikul loetud luule ning muusikalised miniatuurid olid isepäised, isegi protestimeelsed, raputades end lahti tavapärastest arusaamadest, sellest, kuidas “peaks olema”, ning hõljudes vabalt oma enesemääratluses.\nNii Tallinnas kui Tartus oli avalikus ruumis ka hulk minikontserte (esinemispaikadena kunstiakadeemia fuajee, lennujaam, Solarise ja Viru keskus, kesk- ja rahvusraamatukogu, TÜ peahoone ja Miina Härma gümnaasiumi fuajee, TÜ ja Lutsu-nimeline raamatukogu, Tartu kaubamaja ja raekoja plats, Kvartali keskus, Werneri kohvik), kus kaasategevad olid Kadri-Ann Sumera, Sten Heinoja, Rebekka Siimer, Liis Viira, Leonora Palu, Duo MoMa jt.\nSeekordne “AFEKT” võitis tublisti oma väiksusest, olles löögivõimeline, nagu võiks olla üks hästi konstrueeritud luuletus. On kaheldav, kas korraldajad püüdsid tahtlikult kontseptuaalsel tasemel praeguse aja probleemidega nii otseselt dialoogi astuda, kuid festivalil kõlanud teoseid selles valguses analüüsida ja tõlgendada on vägagi võimalik.


Nordic Aviation Group hakkab Tallinnast otselende pakkuma - news\nValitsuse otsusega asutatud ja sajaprotsendiliselt riigile kuuluv lennufirma Nordic Aviation Group alustab koostöös viie Euroopa lennundusettevõttega reisijate teenindamist alates pühapäevast kaheksal erineval lennuliinil: Amsterdami, Brüsselisse, Kopenhaagenisse, Stockholmi, Oslosse, Kiievisse, Trondheimi ja Vilniusesse. Esimene Nordic Aviationi korraldatav lend väljub pühapäeva hommikul kell 6.50 Amsterdami, teatas ettevõte.\nNordic Aviation Group hakkab Tallinnast otselende pakkuma\nNordic Aviation Groupi nõukogu esimehe Peeter Tohveri sõnul on oluline meeles pidada, et Nordic Aviation on uus ja iseseisev ettevõte, mis ei ole Estonian Airi õigusjärglane. "Euroopa Liidu reeglid on väga karmid, mistõttu alustame täiesti puhtalt lehelt ja uue meeskonnaga. Valitsus on pannud loodud ettevõttele ülesandeks lendude jätkamise võrreldavas mahus eelmise operaatoriga. Oleme teinud selle nimel väga tõsist tööd ning oleme täna reisijate teenindamiseks valmis," sõnas Tohver.\nNordic Aviation on praegu vaid lendude tellijaks, sest ettevõttel ei ole veel oma lennukeid ega meeskondi. Lendama hakatakse koostöös lennufirmadega BMI, Trade Air, NextJet ja Carpatair, kellelt on renditud lennukipark koos meeskondadega ning Adria Airways, kelle poolt on lennuettevõtja sertifikaat, kommertsplatvorm ja piletimüügisüsteem. Seetõttu kehtivad Nordic Aviationi lendudel esialgu Adria Airwaysi reeglid.\nNordic Aviationi juhatuse liikme Erik Sakkovi sõnul on uus olukord alles vaheetapp. Aja jooksul arendatakse Nordic Aviationi tegevuse baasilt välja uue brändiga uus rahvuslik lennundusettevõte. "Neid plaane loodame lähemalt tutvustada järgmisel suvel," sõnas Sakkov. "Head reisijad, palun lennake meiega. Palun aidake meid uue lennufirma loomisel esimesest päevast alates, palun toetage meid ja ostke pileteid meie lendudele. Teie panus on ülioluline."\nNordic Aviation ei saa pakkuda lende Moskvasse ja Peterburi, sest lendude alustamiseks Venemaale on vaja uuendada kahepoolseid lepinguid riikide vahel.\nNordic Aviation Group asutati tänavu 25. septembril. Ettevõtte juhatuse liikmed on Jaan Tamm, Ahto Pärl ning Erik Sakkov. Nõukogusse kuuluvad Peeter Tohver, Katrin Rasmann, Toomas Haidak ja Toomas Uibo.


400 nädalat uue põlvkonna tööriiete katsetamist — Snickers Workwear\nOlete siin: Disain ja Omadused→Uue põlvkonna tööriided→400 nädalat uue põlvkonna tööriiete katsetamist\nMeie tööpükste uus põlvkond on läbi\nkäinud nii paradiisist kui ka põrgust.\nViimaks ometi jäi Rootsi oskustööline\nChristian Isaksen tulemusega rahule.\nMa meie samuti.\nKuidas meil õnnestus luua maksimaalselt mugavad uue põlvkonna tööpüksid\nEelmise uue põlvkonna tööpükste tootesarja turuletoomisest on tänaseks möödas peaaegu kümme aastat. Põhjus oli lihtne: meie olemasolevad 3. seeria tööpüksid olid – ja on – ülimalt edukad.\nAga Snickers Workwear on alati keskendunud uuendustele ja niisiis ei suutnud me end enam tagasi hoida – kätte oli jõudnud aeg millegi uue väljatöötamiseks. Meil oli plaanis esitleda uue põlvkonna tööpükse ja me leppisime kokku, et selleks tehtav eeltöö saab olema põhjalikum kui iial varem.\nProtsess sai alguse 2013. aastal\n„Me panime enam kui kaks aastat tagasi pead kokku. Tahtsime teada mitte üksnes seda, mida töömehed vajavad, vaid ka seda, mida nad tahavad. On funktsioone, mis näevad küll lahedad välja, kuid peagi taipasime, et mitte keegi ei kasuta neid reaalselt,” ütleb Henry Lundberg, Snickers Workweari arendusjuht.\nProtsess algas küsitluste ja seminaridega. Lõppkasutajatel oli võimalik endil öelda, mis nende jaoks tegelikult oluline oli. Seejärel läksid kõik koju ja hakkasid konstruktsiooni peale mõtlema. Sellega oleks meie arendusprotsess ka lõppeda võinud.\n“Aga siis sai alguse katsetuste etapp, mis on kestnud kuni praeguseni välja,” meenutab Henry. “Meil oli 50 erinevat katsetajat – elektrikud, torulukksepad, puusepad, maastikukujundajad. Nad katsetasid enam kui kahe aasta jooksul enam kui 200 püksipaari, mis teeb kokku enam kui 400 nädalat katsetusi.”\nAsi on alati pisimuudatustes\nÜks „katsejänestest” on Christian Isaksen. Ta osutab väljaspool Stockholmi, Rosersbergis asuva uue hotelli ehitusplatsi suunas. Tema töötab maapealsete paigaldistega ja mitte üksnes kõvakattega kõnniteel hotelli ees, vaid ka kõrgtöödel.\n“Minu töös tuleb palju ette põlvili veedetud aega ja pinnad, millel ma põlvitan, on sageli kivised ja kõvad – ja see on uskumatu, kuidas selline töö riideid kulutab,” räägib mees. “Püksid peavad olema vastupidavad ja mugavad – see on minu erialal kõige olulisem. Mõistagi on ka rohkesti pisidetaile, mis minu elu lihtsamaks teevad.”\nChristian näitab oma pükse – ta katsetab parasjagu RuffWork mudelit. Ta kergitab tööriistataskuid ja näitab meile, mida ta ühest või teisest asjast arvab. “Need rihmad mulle ei meeldi,” teatab mees. “Ma ütlesin neile algusest peale – need aasad on liiga suured, mõeldud elektritööriistade ja muude selliste töövahendite riputamiseks, aga keegi ei kasuta neid sel eesmärgil. Te vaadake neid ehitustöölisi seal – nemad riputavad oma elektritööriistad reeglina hoopis selga.” Katsetaja Isaksen hakkab naerma ja meenutab, et esimese asjana rebenesid püksid lihtsalt lõhki, just enne seda, kui me teda esimest korda küsitlema tulime.\nPõhjalikult testitud materjal\n“Kui kangast rääkida, siis enne tootmise alustamist töötame me läbi neli või viis erinevat materjali,” selgitab Henry. “Just see ongi katsete juures oluline: pükse kasutatakse reaalses elus ja olukordades, mis annab meile võimaluse keskenduda vajalikele muudatustele ja täiendustele. Need aasad, milles Christian rääkis, lõpptoote osaks ei ole; me eemaldasime need, kuna selgus, et sisuliselt keegi ei kasutanud neid.”\nChristian räägib esimesest intervjuust, mis toimus paar kuud pärast prototüüppükste kasutamist. Ja sellest, kuidas ta pidi vastama lõpututele küsimustele. Kuidas pükstest tehti pilte ja iga viimane kui üksikasi hoolega kirja pandi.\n“See on üks asi, mida ma väga kiitsin,” osutab mees tõmblukule ühel taskul. “Enne seda seal ei olnud. Aga see tasku sobib ideaalselt krediitkaartidele ja muudele sarnastele asjadele, mis ei tohi määrduda ja tolmuseks saada. Varem kulutasid asjad, mis mu taskutesse sattusid, mu krediitkaardid alati ribadeks – ma lihtsalt ei saanud neis midagi väärtuslikku hoida. Ja pükste lõige meeldib mulle väga. Vanasti olid tööriided ikka nagu telgid. Nüüd istuvad püksid mugavalt ja puudub vajadus maha põlvitades pükse pidevalt kergitada. Põlvepolstrid asetuvad alati täpselt õige koha peale.\nHämmastavalt hea istuvus – alati\n“Pükste istuvusega on kõik väga rahul – ja teisiti ei oleks see mõeldavgi, kui arvestada, kui palju aega me sobiva lõike leidmisele kulutasime,” tähendab Henry. “Katsetuste tulemusel sisse viidud muudatused ei olnud mahult kuigi suured, kuid igaüks neist oli äärmiselt oluline. Näiteks muutsime me taskute asukohta – just seda laadi tagasisidet me saamegi, kui oma lõppkasutajate tagasiside suhtes tähelepanelikud oleme.


Mika Keräneni uus põnevuslugu rullub lahti ülikooli peahoones | ajakiri.ut.ee\nMika Keränen oma uue raamatuga.\nEesti laste südameid võitnud arvukate lasteraamatute autor ja Tartu linnakirjanik Mika Keränen esitleb 13. novembril oma uut põnevuslugu.\nLoo peategelased on kaks muumiat, kes lebavad tööpäevadel TÜ kunstimuuseumi muumiakambris, nädalavahetusel aga seiklevad ringi ülikooli peahoones ja Tartu linnas.\n«Ülikoolilinn Tartu on minu Oxford, Cambridge ja Sigatüügas. Olen maailma ülikoolilinnades käies avastanud, et Tartu meeldib mulle neist kõige rohkem, sest siin on kõik ehedalt säilinud, ja mul ei olegi vaja kuhugi kaugemale minna,» lausus Keränen.\nMuumiapoiste Khaba ja Nebra loo kirjutamiseks veetis kirjanik palju aega peahoones asuvas ülikooli kunstimuuseumis ning jälgis sealseid kujusid ja muumiakambri asukaid.\n«Vaatasin neid ja mõtlesin, mis nad seal teevad. Kui mulle tundus, et nad hakkavad midagi tegema, panin selle kohe kirja. Ma poleks ise nende ideede peale tulnud, kui siin ei oleks neid madusid, kujusid ja muumiaid,» jutustas kirjanik.\nRaamatus pole illustratsioone. See tuleb kirjaniku sõnul austusest muumiate vastu. Keränen usub, et neisse tuleb suhtuda nagu surnutesse: ülima lugupidamisega, ja tahab seda mõtteviisi edasi anda ka lastele. Sama meelt on Tartu Ülikooli muuseumi teadusdirektor Jaanika Anderson, kes oli kirjanikule raamatu valmimisel abiks.\nKeräneni sõnul oli selle loo kirjutamine tema jaoks väga põnev. Ta uuris selleks palju raamatuid, milles on juttu antiikajast. Ka Tartu linnakirjanikuna koole külastades on ta lastele rääkinud ülikooli kunstimuuseumis olevatest kujudest ja julgustanud lapsi minema peahoonesse nendega tutvuma. Ta loodab, et värske raamat äratab lastes samuti huvi antiikaja lugude vastu.\nKeränen loodab, et «Khaba ja Nebra» on tema muuseumilugude sarja esimene raamat, sest kunstimuuseumi kogud ja peahoone on pakkunud talle ainest veel mitmeks uueks looks –siis juba sootuks teiste peategelastega.\nRaamatu esmaesitlus toimub 13. novembril kell 16.15 peahoones asuvas TÜ kunstimuuseumis.\nkunstimuuseum, Mika Keränen


Teema: Lenovo Desktop PC\n16-10-19, 19:07 #1\nJa jälle siin foorumiosas\nNagu hiljuti Win10 probleemi teemas sai mainitud siis oli üks teine mure nüüd siis taastamisel oleva Lenovo Thnikcentre M92p SFF tüüpi arvutiga.\nProbleem siis oli CPU pesaga, mõned pin-id olid kannatada saanud aga vähemalt esmapilgul tundub, et füüsiliselt sain selle probleemi lahendatud, VIST.\nVõi teisalt - kuna jällegi konkreetset probleemi ei ole varem kohanud siis puudub kindlus, kas see probleem on laabunud.\nIgaljuhul peale füüsilist parandamist on pin-id kenasti ridades nagu peavad, silma järgi hinnates (kuda krt sa seal mõõdad kui ümber on nagu mets, juuksekarva mõõdus kontaktikesi ) tundub, et nad on ka suhtkoht ühel kõrgusel, et peaksid CPU vastavaid kontakte kompama küll...\nEt kuna nii tundus, panin pessa ühe testiprose millest ei ole kahju kui tuli valesse kohta peaks tekkima.\nNii, kui ühendan arvuti võrku siis mõne aja järel saan piiksusignaalid (muidugimõista tänu ebakindlusele EI OLE julgenud paigaldada ka RAM-i kuna vigased pin-id olid RAM pinnid) - need vastavad täpselt selles olevale: https://support.lenovo.com/us/en/solutions/ht062270 ehk siis saan 3 lühikest ja ühe pikema, täpselt niisuguse: https://www.youtube.com/watch?v=-AqSax-xt7g\nEhk siis edasi kaevates: https://forums.lenovo.com/t5/ThinkCe...S/td-p/1025369 on põhjus ilmselgelt selles, et mälu masinas füüsiliselt üldse ei eksisteeri ja viidatud foorumilingilt nähtub, et ka vigase mäluga oleks sama seis.\nNüüd siis see olulisim - kas on kellelgi kogemust, mis juhtub kui CPU pesa mõni mäluside kanal ei kontakteeru füüsiliselt RAM-ga?\nKas tulemuseks on mälumooduli riknemine kui ma sellega nüüd katsetada julgeks ja selles liinis ühendust siiski füüsiliselt CPUga ei ole?\nSiin on LGA1155 pin-map: https://forums.tomshardware.com/thre...237868&slide=0\nAR6 ja AR7 pinid mapil (parempoolses ülemises veerandis) siis need mis kriitilisemad - kuidas nende puudulik või kehva ühendumine füüsilisele mälule mõjub või mõjuKS kui pistan pessa mooduli, et proovida?\nEi ole käepärast nigelamat moodulit millega testida ja korralikku ei raatsiks hukka lasta kui see ühendus ikka on kahtlane ja selle esile võiks kutsuda.\nKui keegi kogenud siis milliste tagajärgedega peaks arvestama või kas saab seda kuidagi (ilma peene mõõteriistata) testida?\nM: Desktop-kastiga lauaarvuti\npaadikapten poolt foorumis Arvutustehnika\nViimane postitus: 19-10-15, 07:36\nM/V: HP Compact desktop\nViimane postitus: 03-06-13, 22:02\nalosi poolt foorumis Arvutustehnika\nViimane postitus: 24-10-12, 22:27\nM: Wireless Logitech desktop\nGraupner poolt foorumis Arvutustehnika\nViimane postitus: 20-06-12, 14:30\nkanza18 poolt foorumis Tark- ja riistvara foorum\nViimane postitus: 15-08-09, 10:56


Kuidas kasvatada White Cedar seemnest - Tips for you - Tipsed.Com\nvalge seedripuu on igihaljas, mis võib kasvada kuni 45 meetri kõrgune, kui see ei ole kahjustatud tormid või kahjurite kasvamise ajal.Puu kasvutempo on suhteliselt aeglane, eriti kui seemnest kasvatatud.Sageli seemikud ostetakse puukoolides istutatakse, tingitud asjaolust, et idanemise protsessis valge seedri seemned on üsna varieeruv ja aeglane.Puu toodab lehed on rohelised ja läikivad kattuvate kaalud ja sageli katavad oksad täielikult pagasiruumi näpunäiteid.Mõned ühised sorte valge seedripuu hulka eelistustest, SUNKIST, smaragd, fastigiata'st columnaris ja pyramidalis.\nsordid valge seeder, mis on silmapaistev sohu ökosüsteemide mööda USA-Atlandi ja Pärsia lahe rannikul on eriti muret looduskaitsjad, valge-seeder soode hävivad halva arengu ja üleujutused.Valge seedripuu on oluline Märgalaliigid mis võib elada kuni 800 aastat.\n3-1-2 suhe väetist\nvalge seedripuu seemet\nPeske valge seedripuu seemneid jahedas voolava vee all ja aseta kaetud mahuti niiske vermikuliit istutusmullast.Jäta seeme teie külmkapis neli nädalat, kontrollides, et näha, et see jääb niiske.Veenduge, et teil alustada seda protsessi varakevadel.\nPlant oma valge seedripuu seemet potti, mis on 14 cm läbimõõduga ja täis istutusmullast.Veenduge, et matta seemned vähemalt 1/4 tolline sügav.Pane potti akna lähedal või kus on palju päikesevalgust.Vesi mullas otsekohe 1/2 tassi vett.\nJätka kasta vähemalt kord päevas või siis, kui muld on kuiv.Pikeerige seemik väljas, kui ta jõuab 5-6 tolli kõrgune.\nPlant seemned otse maasse väljaspool soovi.Määrata koht oma valge seedripuu seemned, kus täis päikest jõuab külvipind.See on kõige parem istutada mulda, mis on tavaliselt niiske, kuid valge seeder on salliv kuiv ja savisel pinnasel.Seemned on loomulikult külma kihistunud kui te istutada sügisel.\nDig auguga 1-2 tolli sügav ja lisada 3-4 valge seeder seemned.Katke seemned mullaga, et sa üles kaevatud ja tambitakse mulda.Vesi mullas ühe tassi vett kohe nii, et muld on niiske.Õhuke ühe külv kui rohkem arendada.\nväetada hiliskevadel pärast seemikute hakkab tärkama.Kasuta 3-1-2 suhe väetiste ja levitada 1/4 tolline kiht ümber külvipind aidata edendada tugevat kasvu seemik.Jätka kastmist, kui muld on kuiv, nii et muld jääb niiske.\nPloomi oma puu kui see noor lõikamise tahes idanevate oksad, kasutades oksakäärid või hekikäärid.Veenduge, et teie seemik on ainult ühe tüve kogu esimese kahe aasta jooksul kasvu.\njätkata väetiste igal hooajal ja ploomi oksad nagu vaja.Vähendada kasta iga talvel kaks-kolm korda nädalas või siis, kui muld on kuiv.


24+5, töötuba ja lastekaitsepäev | Jane blogi\n*** 1. juuni 2017 1. juuni 2017 by Jane Almers\n24+5, töötuba ja lastekaitsepäev\nJõudsime koju. Kuigi erilisi plaane tänaseks polnud, oli päev tegemisi täis ja ma olen üpris väsinud.\nAlustame sellest, et ma tõusin juba enne kella seitset üles. Ei saanud magada, avasin silmad ja härra vaatas vastu. Ta oli juba viiest saadik üleval. Ei tea mina, miks.\nMul oli täna günekoloogi juures aeg. Kui ma Paides ühe asjaga ei harju vist never ära, siis on selleks arstide süsteem. Et saada logopeedile, pidin saama perearstilt saatekirja kõige pealt lastearstile, minema selle juurde ja siis saama temalt omakorda saatekirja, et saaks logopeedi vastuvõtule. Samas, kui Tallinnas sain perearstilt saatekirja ja ise valisin, millal ning millise logopeedi vastuvõtule lähen. Lihtsalt saatekiri kehtib teatud aega ja selle aja jooksul peab visiit toimuma.\nJa mis veel on huvitav, et kui ma olen lastega saatekirjadega arstil käinud, siis pealinnas ei pidanud ma iial maksma visiiditasu. Mitte, et mul oleks kahju maksta, aga see on lihtsalt uus nähtus minu jaoks. Siin peab maksma. Vahet pole, kas sul on saatekiri või mitte. Tallinnas ei pidanud kunagi. Isegi mitte EMOs. Aga siin peab. Ma ei tea, millest selline erinevus tuleb.\nRasedusega arvele võtmisega oli ka siin naljakas lugu. Helistasin mina registratuuri, ütlesin, et soovin ämmaemanda juurde end kirja panna. Et enne olin Tallinnas arvel, aga kuna kolisime Paide, sooviks siia üle tulla. Registratuuri tädi küsis minult, et kas ma olen rase. 😀 Vastasin jaatavalt, kuigi minu sarkasmilist iseloomu teades, oleks tahtnud öelda: “Ei, mulle meeldib niisama ämmaemandate juures käia!”\nMis veel väga veider minu meelest on, on see, et ma proovin mai algusest saadik lastele silmaarsti siia saada. No selline tavaline kontroll. Helistasin mai alguses, öeldi, et pole vabu aegu ja helistaks mai lõpus tagasi. Helistasin. Öeldi, et ei ole aegu, helistaks täpselt 1. juuni. Küsisin ka, et kui tõenäoliselt ma selle aja essal juunil saan, et enne olen ju juba kaks korda helistanud ja tuhkagi. Ütles, et kindlasti saan, lihtsalt sellel kuupäeval pean helistama.\nTäna oli siis see 1. juuni. Kui mul niikuinii seal majas günekoloog oli, siis peale seda visiiti läksin registratuuri, kahmasin oma märkmiku ja laste id-kaardid välja ning ütlesin, et sooviks silmaarsti juurde aegu panna. Sealt öeldi mulle, et sorry noh, ajad täis, otsige mujalt. 😀 Oleks võinud siis juba mai kuus öelda, et Paidesse ongi raske saada silmaarsti juurde ja et peab mujale aega vaatama.\nGünekoloogi juurde pidin ma minema täna sellepärast, et nad mind ämmaemanda juurde suunaks. Otse ei pidavat ämmaka vastuvõtule saama.\nOeh, ma vist olen lihtsalt mugav ja nõudlik inimene. Või kujutan endale ette, et kogu see süsteem siin veider on. Teate ju küll minu suhteid arstidega. 😀\nIgatahes on beebiga kõik jumala tip-top. Süda lööb ilusti, liigutab aktiivselt. Juurde olen võtnud ka paar kilokest, mis pole üldse paha ju. Kõht kasvab mühinal, aga kilodes see nagu ei kajastu. 😀\nPeale günekoloogi pidin minema Töötukassasse. Lasin konsultandil end töötuppa kirja panna. Kuigi jah, minust mingit töötegijat pole enam, aga kuna mul aega laialt, siis võin käia ja kuulata ju. Ega see tükki küljest ei võta. Seal ma kuidagi targemaks ei saanud. Räägiti tööturust, motivatsiooni- ja kaaskirjast, cv-st. Sellised tavalised asjad, mis tööotsimise juurde kuuluvad.\nKunagi, kui ma töötukassas veel arvel ei olnud, jäi mulle inimeste juttude põhjal mulje, et töötukassa on koht, kus sa ennast arvele võtad ja siis istuvad seal ühed pahurad ja mossis tädikesed, kes sind igale poole proovipäevadele ja tööle saadavad. Tahad sa või mitte, pead minema!\nTegelikult ei olegi asi nii hull. Tallinnas oli jumala lebo. Läksid kohale, viskasid allkirja ja head aega. Vahepeal küsiti, et kuidas selle tööotsimisega läheb, aga muidu oli nagu kõik täiesti kökimöki.\nPaides ka midagi hullu pole, aga siin tunnevad inimesed rohkem sinu ja su soovide vastu huvi. Nad tõesti tahavad, et sa saaksid teha tööd, mis sulle meeldib. Nad annavad häid soovitusi ja motiveerivad. Mina saan ehk endale ühe laheda koolituse ja saan hakata tegema tööd ka laste kõrvalt. Mul tekkis paar ideed, mida täna oma konsultandiga arutasin. Lähiajal pean minema ettevõtluskonsultandi vastuvõtule nõustamisele ja juuni lõpus selgub, kas ja mis edasi saab. Kas ma saan soovitud koolitusele või mitte. Pean enda jaoks väga selgelt läbi mõtlema, kuidas, mis, kus, kes.\nKuigi ma olen põhjalikult kaalunud ja mõelnud ning jõudnud järeldusele, et see on miski, mida ma tahaksin teha. Ma hetkel ei hakka hurraatama, mis see on, sest noh.. äkki sõnun ära. Kui miskit toimuma hakkab, siis hoian teid ka asjaga kursis.\nKonsultandile mu idee küll meeldis, aga samas arvas ta, et ma olen veel noor ja las ma naudin lastekasvatamist, rasedust, suve ja noorust.. Mis ma ikka sinna tööle trügin? Aga ma ütlesin talle, et ma ei taha end päris koduseinte vahele naelutada ja millegagi tahaks ikkagi tegeleda. 😀\n4 thoughts on “24+5, töötuba ja lastekaitsepäev”\n1. juuni 2017, 10:23\nTöötukassa igalpool erinev vist. Ma Jõgeval arvel olin, siis sokutati pidevalt töökohti, mille nõuetele ma ei vastanud (vene keele oskus, juhilubade olemasolu jne,). 😁 Või siis pakuti tööd teise linna, tööpäeva algusega 5-6 hommikul 😂 Ilma autota ja bussid ei liigu nii vara ju 😀\n1. juuni 2017, 10:32\nTundub nii. 😀\nega Paide pole 10 inimesega suvaline küla, kus saab homseks lapsele silmaarsti aja- nii nagu pealinnas on ka seal oma järjekord\nTöötukassast – “tegelikult ei olegi asi nii hull. Tallinnas oli jumala lebo. Läksid kohale, viskasid allkirja ja head aega” – ma ei tea, mul küll nii polnud, anna aru kuhu oled CV saatnud, mis vastati jne.jne\n1. juuni 2017, 10:31\nLoomulikult ei ole, ma pole seda väitnudki, aga minu jaoks lihtsalt veider. Võiks kohe öelda, et polegi saada vabu aegu ning tasuks mujalt otsida. Mitte öelda, et helistaksin järgmisel kuupäeval ja kui helistan, lükatakse seda aega jälle edasi. Samas, võiks kohe öelda, et asjad ongi täpselt nii, et pole aegu pakkuda lähima 3 kuu jooksul. 🙂\nEks kogemused olegi erinevad. Ühel lebom kui teisel.\nVasta Masha-le Tühista vastus\nKes tänapäeval enam üldse riideid kannab?\nKes maksab vetsu eest 10€?\nSoe tuba on parim\nMa ei osta endale never….\nOlja, Kes tänapäeval enam üldse riideid kannab?\nGrammarnazi, Kes tänapäeval enam üldse riideid kannab?\nSirly, Kes tänapäeval enam üldse riideid kannab?\nJane Almers, Kes maksab vetsu eest 10€?\nJjjjjjjjjj, Kes maksab vetsu eest 10€?\nArhiiv Vali kuu oktoober 2021 (4) september 2021 (6) august 2021 (8) juuli 2021 (9) juuni 2021 (4) mai 2021 (18) aprill 2021 (11) märts 2021 (5) veebruar 2021 (4) jaanuar 2021 (9) detsember 2020 (6) november 2020 (19) oktoober 2020 (10) september 2020 (9) august 2020 (8) juuli 2020 (3) juuni 2020 (4) mai 2020 (4) aprill 2020 (2) märts 2020 (7) veebruar 2020 (4) jaanuar 2020 (2) detsember 2019 (4) november 2019 (3) oktoober 2019 (8) september 2019 (15) august 2019 (5) juuli 2019 (3) juuni 2019 (5) mai 2019 (5) aprill 2019 (8) märts 2019 (15) veebruar 2019 (23) jaanuar 2019 (31) detsember 2018 (28) november 2018 (47) oktoober 2018 (17) september 2018 (12) august 2018 (5) juuli 2018 (29) juuni 2018 (41) mai 2018 (42) aprill 2018 (5) märts 2018 (17) veebruar 2018 (19) jaanuar 2018 (16) detsember 2017 (6) november 2017 (22) oktoober 2017 (17) september 2017 (27) august 2017 (32) juuli 2017 (22) juuni 2017 (39) mai 2017 (62) aprill 2017 (11) märts 2017 (19) veebruar 2017 (25) jaanuar 2017 (35) detsember 2016 (20) november 2016 (18) oktoober 2016 (16) september 2016 (5) august 2016 (5) juuli 2016 (13) juuni 2016 (37) mai 2016 (21) aprill 2016 (19) märts 2016 (31) veebruar 2016 (17) jaanuar 2016 (33) detsember 2015 (15) november 2015 (17) oktoober 2015 (55) september 2015 (40) august 2015 (40) juuli 2015 (37) juuni 2015 (23) mai 2015 (28) aprill 2015 (9) märts 2015 (4) veebruar 2015 (1)


Eesti Energia käive kasvas veerandi\n30. oktoober 2018 kell 9:09\nTuulised ilmad tõstsid ühtviisi tuuleenergia tootmist ja rikkeid Eesti Energia elektrivõrgus.Foto: Andras Kralla\nTõusnud elektri- ja naftahind vedas Eesti Energia müügikäibe kolmandas kvartalis pea 200 miljoni euroni.\n"Eelmise aastaga võrreldes kasvasid meie kõikide põhitoodete müügikogused. Elektri ja vedelkütuste kõrgemad müügitulud tulenesid nii suurematest müügikogustest kui ka kasvanud turuhindadest," märkis Eesti Energia finantsdirektor Andri Avila.\n"Võrguteenuse tariifi 9-protsendilise langetamise mõju kompenseeris suures osas kasvanud müügimaht. Muude toodete müügitulu kasvas peamiselt põlevkivi müügi suuremate tulude tõttu. Soojad ilmad tõid kaasa soojus- ja gaasienergia müügitulude kahanemise," märkis ta ettevõtte pressiteates.\nEesti Energia kolmanda kvartali müügitulu oli 199,7 miljonit eurot, mis on 26,7% rohkem kui 2017. aastal. Kulumieelne ärikasum EBITDA oli 58,4 miljonit eurot, kasvades aastaga 8,1%. Puhaskasum oli 10,9 miljonit eurot, teatas riigifirma.\nEesti on endiselt elektrit eksportiv maa\nEesti Energia elektritoodang oli kolmandas kvartalis 2 182 gigavatt-tundi, mis ületas Eesti tarbimist 377 gigavatt-tunni võrra. Kokku toodeti Eestis 2 538 gigavatt-tundi elektrit, mis oli 733 gigavatt-tundi enam kui tarbimine. Eesti kogutoodangust moodustas Eesti Energia elektritoodang 86%.\n"Elektrienergiat tootsime 3,8% rohkem kui aasta tagasi. Seda soosis eelmise aasta kolmanda kvartaliga võrreldes kõrgem turuhind. Taastuvenergiat tootsime 77,3 gigavatt-tundi, sellest Enefit Greenis  64,4 gigavatt-tundi. Möödunud aastaga võrreldes kasvas Enefit Greeni tootmismaht 12% võrra," loetles Avila.\nSuurima osa taastuvenergia toodangust andsid tuulepargid, mis tootsid tänu soodsatele tuuleoludele 47,7 gigavatt-tundi elektrit ehk 18% enam kui aasta varem.\nElektrilevi ootab ees uus tariifilangetus\nVõrguteenuse müügitulu langes eelmise aastaga võrreldes 0,8% võrra, müügimaht kasvas aga 1,3%. Riketest tingitud elektrikatkestuste keskmine kestus oli tulenevalt tuulisematest ilmastikuoludest 12,4 minutit enam kui aasta tagasi ehk 52,6 minutit.\nAvila sõnul aitab elektrikatkestusi vähendada paljasjuhtmete asendamine ilmastikukindlate kaablitega ning kolmanda kvartali lõpus oli ilmastikukindla võrgu osakaal Elektrilevi madalpingevõrgus 87% ja keskpingevõrgus 38%.\n„Lõppenud perioodil saime tuua ka klientidele hea uudise – Konkurentsiamet kiitis heaks Elektrilevi taotluse vähendada uuest aastast võrgutasu keskmiselt 8 protsenti. See on lisa möödunud aastal kahe hinnamuutuse tulemusel toimunud 9-protsendilisele hinnalangusele,“ märgib Avila, täpsustades, et võrgutasu langetamisel on oluline roll klientidel, kes on loobunud mittevajalikust võimsusest ja võimaldanud seeläbi Elektrilevil tegevuskulusid kokku hoida.\nÕlimüük kasvas pea poole võrra\nVedelkütuseid tootis Eesti Energia võrreldes eelmise aasta sama perioodiga 45,6% rohkem, kokku 103,6 tuhat tonni. „Tootmismaht kasvas tänu õlitehaste paremale töökindlusele ja Enefit280 lühemale hooldusremondile. Õlitootmises oli tegemist läbi aegade ühe edukama kvartaliga,“ räägib Avila.\nVedelkütuseid müüdi 79 500 tonni ja müügitulu teeniti 20,7 miljonit eurot. Vedelkütuste müügitulu suurenes eelmise aasta sama perioodiga võrreldes 35,5%. Avila sõnul kasvas müügimaht võrreldes eelmise aasta sama perioodiga 9,3%.\nKolmandas kvartalis investeeris Eesti Energia kokku 65 miljonit eurot, millest kolmandiku moodustas Auvere elektrijaama viimane makse.


Impulss - Numicon\nLinnamäe 3, Lasnamäe Tervisemaja\nДетский реабилитационный центр «Импульс» в Таллинне.\nBioakustiline korrektsioon (BAK)\nKuidas me arvutame? Õpime numbreid, õpime neid liitma, jagama, lahutama jne. Mõnede laste jaoks tekitavad raskusi ka elementaarsed matemaatilised vilumused. Kuidas neid aidata? Doktrina meditsiinikeskuses võib diagnoosida ja mõista matemaatiliste raskuste põhjusi (matemaatiliste vilumuste häired).\nÜheks düskalkuulia korrigeerimise meetodiks on arvutamise visuaalne abivahend Numicon, milles on ühendatud õppimine ja mäng. Programm on visuaalse materjali kujul koostatud Inglismaal juba aastal 1998 laste jaoks, kellel esinesid raskused matemaatika õppimisel. Õppeprotsessis on oluline kasutada ära lapse tugevaid külgi ja haarata kaasa võimalikult palju sensoorse taju kanaleid: kuulmine, nägemine, puudutamine, samuti on vaja lisada liikumine ja kõne.\nNumiconiga töötamise põhimõte\nNumicon on eredavärvilised aukudega plaadid, mis vastavad numbritele 1-10. Koos juhendajaga saab nende abil visuaalselt arvutamist õppida, seoseid luua ja meelde jätta. Kogu õppeprotsess on lapse jaoks huvitav ja kaasakiskuv. Ta ei õpi mitte ainult arvu graafilist märkimist vaid ka selle praktilist kasutamist ning õpib visuaalse seeria põhjal mustrite ja mallide loomist.\nErinevalt traditsioonilistest arvutusmaterjalidest annab Numicon arvust globaalse tervikliku ettekujutuse. Numiconi abil saab demonstreerida naturaalarvude põhiomadusi, kujundada lapsele arusaamise arvu koostisest ja arvutustoimingutest: liitmine, lahutamine, korrutamine, jagamine. Lapsele vajaliku tundide arvu ja sageduse aitab määrata meie logopeed. Tavaliselt on tulemuste saavutamiseks vaja 10-80 tundi sagedusega 2 korda nädalas.\nAadress: Linnamäe 3, Lasnamäe Tervisemaja, 1. korrus Tallinn, Estonia\nTelefon: (+372) 53-44-2142\nAvatud E-L: 9:00 - 20:00\nCopyright © 2022 Impulss. Kõik õigused on kaitstud.


Suvikõrvitsakotletid juustuga | Smaylest\nHome retsept suvikõrvits suvikõrvitsakotletid suvikõrvitsakotletid juustuga Suvikõrvitsakotletid juustuga\nHäly Kont 10:55 Add Comment retsept , suvikõrvits , suvikõrvitsakotletid , suvikõrvitsakotletid juustuga Edit\nMa avastasin ühe maailma parima toidu. Nimelt saab suvikõrvitsast imelisi kotlette teha. Kui aus olla, siis pole ma kunagi eriline suvikõrvitsa austaja olnud ja ega see mul praeguseni eriti ei meeldi, kuid need kotletid on lihtsalt võrratud. Nädalavahetusel käisin maal vanemate juures ja ema oli õhtusöögiks just neid samu teinud. Välimuse järgi arvasin alguses, et need on kartulikotletid ja asusin suure isuga sööma, kui mulle lõpuks koitis, et need ikka kartulist ei ole. Vot nii head on kohe :D Ema veel meelega ei öelnud, et need suvikõrvitsast on, sest ta teadis, et muidu poleks ma neid isegi proovinud.\nJärgmisel päeval meisterdasin ma ise ühe portsu valmis ja panin pool suvikõrvitsat veel pihta ka (õnneks neid veel aias jagub), et saaksin neid siin Tallinnas ka teha. Mõelda vaid, et suvel, kui ema ära oli, jagasime me isaga järjest kõik need samused kõrvitsad ära, sest no meile kummalegi need eriti meelt mööda polnud ja nendega midagi peale ei osanud hakata. Oleks me vaid siis teadnud, et nendest miskit nii head valmistada saab.\nAga asume ikka retsepti juurde nüüd. Mis ma teid ikka enam piinan.\n300-400 g suvikõrvitsat\npool sibulat või rohelist sibulat\n1 spl jahu (kuid ei pea panema)\nnatuke soola ja kartulimaitseainet\nLõika kõrvitsast seemnetega pehme osa välja ja ülejäänud riivi ära. Koor riivi ka ära, sest sellest tekivad sellised mõnusad krõpsud kohad, mis peale küpsemist meenutab pisut pähklit või kõrvitsaseemet. Seejärel pigista riivitud kõrvitsast mahla välja. Kõige pearem on seda teha peotäite kaupa ja mida rohkem vedelikku välja saad, seda parem. Seejärel sega kõrvitsa hulka munad ning koor ning siis jahu. Lisa maitse järgi soola ja kartulimaitseainet, kuid ära liiale mina, sest juust annab ka soolasust. Haki ära sibul ja lisa tainasse ning kõige lõpuks lisa veel riivitud juust.\nSeejärel tee käetega parajad pätsikesed ja paneeri need riivsaias. Kuna tainas on küllaltki niiske, siis paneerida on parem, kui rapuad riivsaia kummalegi poolele peale. Kuna tainas on küllaltki märg, siis võib muidu riivsai tükki ja puderjaks minna. Lõpuks prae kotletikesi, kuni mõlemad pooled on pruunid. Praadimise protsess võiks toimuda kaane all, sest seda paremini need ära küpsevad.\nNB! Imehästi sobivad need tomati.kurgi hapukooresalatiga.


Rada7 -- 04-03-2017 Woodscream (RU) - Raudraev - Ulguränd\nfoorum » üritused » 04-03-2017 Woodscream (RU) - Raudraev - Ulguränd\n04-03-2017 Woodscream (RU) - Raudraev - Ulguränd\n- on ilmselt üks Sankt-Peterburi metalskene tuntumaid nimesid. Bändi muusika sulatab endasse kaasaegse metali voolusid ja Euroopa rahvamuusikat, lüürika toetub aga kindlalt keskaegsete legendide süngele atmosfäärile. Woodscream on seni avaldanud kolm singlit ning 2010. aasta kevadel minialbumi „Pentadrama”, mis pälvis hulgaliselt kiidusõnu nii fännidelt kui kriitikutelt üle kogu maailma. 2014. aasta 15. septembril ilmus bändil uus täispikk album „Octastorium”.\n- üle lumiste väljade sammuvad viis meest. Relvadeks noodid ja emakeel. Ühine hingamine ja rütm, mis viib hüpnootiliselt inimsoo kannatuste ja katsumuste rajale. Koos seista, mitte langeda ja tugevamana tõusta!\nRaudraev on tegutsenud alates 2010. aastast ja viljeleb folk-rock muusikat.\nLas lõõmab teras!\n- on Tartust pärit löögirühm, kelle relvastusse kuuluv muusika kujutab endast heavy ja black metali ebapüha hübriidi. Ennast Ragnarokenrolliks nimetava kvarteti lugude teed ulatuvad kaugete maade ja aegade taha. 2016. aasta sügisel avaldas Ulguränd oma nägemuse ansambel Loitsu loost „Roim Repelis” ning jätkab püsivalt kuulsuse kogumist vaheda kontsertbändina, keda lihtsalt peab nägema.\np. 6€ /4€ klubikaardiga\nLisas: Rada7.ee 06-02-2017 kell 13:29