Komplekt kirjutuslaua ning ratastel sahtlikapiga. Laual on esipaneel ning kaks kaabliava. Ratastel kapimoodulis on kolm sahtlit ning kesklukk. Kirjutuslaua mõõdud 1600 x 800 x 720 (kõrgus) mm.\nTaskukohane mööblikomplekt kontorisse, mis on kokku pandud Flexus sarja esemetest. Mööblit iseloomustab klassikaline disain ning vastupidav laminaadist pind. Suurepärane valik, kui otsite kontorimööblit, mis vastaks kaasaegse kontori nõuetele vastupidavuse ning paindlikkuse osas. Kirjutuslaual on ajatu disain sirge lauaplaadi ning metallist L-kujulise raamiga. Raam on pulbervärvitud tagasihoidlikku halli värvi. Kaks kaabliava töötasapinnas aitavad teil vähendada juhtmepuntraid. Esipaneel annab juurde privaatsust ning aitab peita erinevaid kaableid ja muud. Lisage kaablirenn või -korv, et luua veelgi organiseeritum lahendus. Kompaktse disainiga sahtlikapp on paigutatav töölaua alla, mis tagab ruumisäästliku ning lihtsalt ligipääsetava hoiustamise. Saate kasutada kapimoodulit ka iseseisvalt, kuna selle kõik küljed on kaetud laminaadiga. Neli ratast muudavad sahtlikapi mobiilseks ning kergelt liigutatavaks. Kahel rattal neljast on pidurid, et saaksite mooduli paigale fikseerida. Sahtlid on varustatud hallide alumiiniumist käepidemetega. Praktiline kesklukustus fikseerib kõik kolm sahtlit üheaegselt ning hoiab ära kõrvaliste isikute ligipääsu sisule.\nHeader: Taskukohane komplekt 1600 x 800 mm laua ja ratastel sahtlikapiga. Kolm sahtlit on varustatud kesklukustusega. Valikus kolm viimistlust. Laua kõrgus: 720 mm. Lauaplaadi paksus: 22mm.


INTERVJUU | Lincoln Williams: Eestisse mängima tulemine oli mu elu parim otsus! – Võrkpall24.ee\nINTERVJUU | Lincoln Williams: Eestisse mängima tulemine oli mu elu parim otsus!\nAvaldatud 25.08.2018; 08:00\nAutor Karl Rinaldo 25.08.2018; 08:00\nLincoln Williams ja Doris Torilo abiellusid eelmisel suvel Eestis. | Foto: erakogu\nAustraalia koondise põhimees, MM-finaalturniiriks valmistuv Lincoln Williams (24) peab Eestit oma teiseks koduks, sest abiellus ja sai lapse endise Eesti võrkpalluri Doris Williamsiga (varem Torilo).\nWilliams kuulub kahtlemata Eesti klubivõrkpalli meeldejäävamate leegionäride hulka. Pärast kolme Tallinna Selveris mängitud hooaega on diagonaalründaja lõpuks kanda kinnitanud Euroopa tugevamates liigades, kuuludes mullu Saksamaa pronksiklubi Rhein-Maini ja uuel hooajal Poola meeskonna Bedzini ridadesse.\nVõimsate servide ja ründelöökide poolest siinmail tuntuks saanud Williams valmistub hetkel Egiptuses koos koondisekaaslastega MM-finaalturniiriks, kuid leidis sellegipoolest veerandtunni, et telefoni teel Eesti võrkpallisõpradele veidi oma tegemistest aru anda.\nLincoln, tagantjärele võib vist öelda, et 2014. aastal Tallinna Selverisse mängima siirdumine polnud kuigi halb otsus?\nEestisse tulemine oli mu elu parim otsus! Siin pole küsimustki. Leidsin siit tulevase abikaasa Dorise, aga ka väga head treenerid ja meeskonna, kus areneda.\nSinu ja Dorise perre sündis juulis tütar Diana. Kui palju sinu elu sellest hetkest alates muutunud on?\nSeda on võimatu sõnadesse panna. Mu elu muutus mõne tunniga kardinaalselt. Tallinnast Dorise ja Diana juurest koondise juurde tulemine oli väga-väga raske, kuid pean endale aru andma, et ka võrkpall kuulub mu elu hulka.\nMille järgi sai lapsele nimi valitud?\nValisime nime, mis oleks rahvusvaheline ja kergesti arusaadav nii Eestis kui Austraalias.\nMillise riigiga te oma tuleviku plaanite siduda?\nPlaan on pärast minu spordikarjääri lõppu Austraaliasse kolida. Ent side Eestiga jääb alles alatiseks.\nTuleme nüüd sinu kui võrkpalluri juurde. Mida kolm hooaega Selveris sulle õpetasid?\nRainer (Vassiljev) andis mulle tihedat tagasisidet. Õppisin tehniliselt oma servi, rünnakut ja kaitset parandama. Ent veelgi tähtsam oli ilmselt vaimne pool. Rainer sisendas mulle, et olen võimeline kõrgel tasemel võrkpalli mängima. Samuti oli meil Selveris väga hea füüsilise ettevalmistuse treener Indrek Verro.\nSiirdusid pärast Selveris mängimist Saksamaa tippklubisse Rhein-Maini. Ole hea, ütle, kas Eesti parematel klubidel oleks Bundesligas midagi teha?\nTasemevahe on muidugi suur. Saksamaal on kõigil kõrgliigaklubidel raha komplekteerida tasemel võistkond. Aga ma arvan, et Saaremaa ja ka Tartu oleksid tänavu kaht meeskonda edestanud. Kui liigas mängivate mängijate tasemevahe on suur, siis treenerid ja treeningtöö olid vähemalt Selveril Saksamaaga täiesti võrreldavad.\nLõpetasid Rhein-Mainiga Bundesliga hooaja pronksiga. Kuidas sa ise Saksamaa-perioodile tagasi vaatad?\nPäris hea hooaeg oli, kuigi esines teatud tõuse ja mõõne. Mul oli kevadel ebaõnne, sest sain vigastada esimeses poolfinaalmängus Berliini vastu. Tunnen, et läksin tugevas sarjas mängides selgelt paremaks.\nUueks hooajaks siirdud Poola keskmike hulka kuuluva Bedzini ridadesse ja saad mängida muuhulgas ka Rainer Vassiljevi koduklubi Lubini Cuprumi vastu.\nDoris, Diana ja Lincoln Williams äsja tehtud perepildil. | Foto: erakogu\nJaa! Kui kuulsin, et Rainer liitub Lubiniga, olin väga rõõmus. See annab mullegi motivatsiooni rohkem pingutada, sest tean, et Rainer jälgib mu tegemisi. (Muigab.) Ja loomulikult saan ma nüüd mitmel korral tema võistkonda võita.\nKellega sul Selveri mängijatest side on säilinud?\nEelmisel hooajal suhtlesin kõige rohkem Karli Allikuga, sest ka tema mängis Bundesligas. Kuna ma käin tihti Eestis, siis suhtlen ka teiste endiste meeskonnakaaslastega edasi. Eesti on nagu mu teine kodu.\nMis sind mängijana täna veel Euroopa tipust lahutab?\nKindlasti stabiilsus. See on see, mis suurepärased mängijad tavalistest eraldab. Ma tean, et ma suudan mängida väga heal tasemel, kuid pean muutuma stabiilsemaks. Tänapäeva tippmängijad teevad häid esitusi nädalast nädalasse.\nKas ja kuidas on stabiilsust üldse võimalik arendada?\nMa arvan, et see on täielikult kinni peas. Stabiilsemaks saamist on raske õppida, see tuleb aja ja kogemustega.\nAustraalia kuulub kahe nädala pärast algaval MM-il C-alagruppi koos Venemaa, USA, Serbia, Tuneesia ja Kameruniga. Pole just kõige raskem alagrupp, aga samas ei oota ilmselt ees ka midagi kerget.\nOlen nõus. Me peame võitma Tuneesiat ja Kameruni, sel juhul pääseme alagrupist edasi. Seepärast oleme hetkel ka Egiptuses kontrollmänge pidamas.\nLõpetuseks, Eestis on võrkpallikoondise edulooga kursis juba pea kogu rahvas. Kui populaarne on see ala aga Austraalia mandril?\nSisuliselt teavad koondise käekäigust vaid need, kes ise võrkpalli mängivad. Ala populaarsus on viimasel ajal küll kasvanud, aga meil on veel väga pikk maa minna. Austraalias on lihtsalt nii palju teisi populaarseid pallimängualasid, millega võrkpall peab konkureerima.\nPrevious Post Lõime Facebookis fännidele, mängijatele ja treeneritele suunatud võrkpalligrupi\nNext PostTÄNA | Nüüd on publiku tuge vaja! EM-pääsmest unistav võrkpallinaiskond võõrustab suve viimases mängus Tšehhit


California mandlid 200 g— Vitamins.ee\nKodu Pähklid ja seemned California mandlid 200 g\nCalifornia mandlid on 100% naturaalsed ning neil on täielik toitainete profiil. Need aitavad vähendada söögiisu, sest need sisaldavad hulgaliselt kiudaineid ja valku.\nProzis Foods California mandlid - imedemaa\nMandlid on ühed populaarseimad pähklid maailmas. Selleks on olemas ka hea põhjus: muljetavaldav toitainete profiil, mitmekülgsus ja suurepärane maitse.\nProzis Foods California mandlid on 100% naturaalse maitsega, olles väärtuslikuks lisaks sinu tervislikule dieedile.\nSee toitev aare ajab sind hulluks\nTehniliselt võttes ei ole mandel mitte pähkel, vaid seeme. See kasvab looduslikult Vahemeremaades. Mandlid on alati populaarsed olnud ja need on kuulunud erinevate dieetide ja retseptide hulka. Neid kasutatakse kehakreemide, šampoonide ja lõhnaõlide valmistamiseks.\nMandel on üks kõige toitvamaid pähkleid. See sisaldab hulgaliselt valku, vähendades päevast söögiisu. Seetõttu on mandlid dieedi pidajate seas suhteliselt populaarsed. Need sisaldavad ka hulgaliselt südamele tervislikke rasvu.\nSaad nautida mandleid toidukordade vahelise vahepalana või lisada neid salatitele, aurutatud köögiviljadele või jogurtile. Saad sellest valmistada ka gluteenivaba jahu või tükeldada need ära ja lisada hernestele, kaerahelvestele, pannkookidele ja muule taolisele.\nProzis Foods California mandlid on väga maitsvad. Ja meie ütleme: anna minna!\nProzis Foods California mandlite omadused:\nRikkalikult tervislikke rasvhappeid\nPopulaarne valik dieedi pidajate seas


Telekomi aktsiate müügi kavatsuste protokoll kohtu all\nTanel Järveti väitel on Eesti Telekomi aktsiamüüki puudutav valitsuse korraldus seadusevastane, kuna põhiseaduses on sätestatud, et riigivõimu teostatakse üksnes põhiseaduse ja sellega kooskõlas olevate seaduste alusel. Samas pole tema väitel üheski seaduses sätestatud, et valitsus saab heaks kiita või muul moel osaleda eraõigusliku juriidilise isiku börsil noteerimises ja sõlmida vastavaid kavatsuste protokolle.\nEesti Telekomi aktsiate avalikku enampakkumist nõustav jurist Sven Papp ütles eile, et tema ei ole teadlik ühestki valitsuse käigust seoses Eesti Telekomi aktsiate müügiga, mis oleks seadusevastane. «Juhtub, et mõni inimene midagi vaidlustab, ilmselt on tema huvisid kahjustatud,» nentis Papp.\nSven Papi kinnitusel on Järvet valesti aru saanud aktsiate avaliku müügi mõistest. «Eesti Telekomi aktsiad on riigi vara, valitsusel on õigus korraldada riigi vara müüki,» seletas Papp.\nPapp ütles, et halduskohtusse esitatud kaebuse tõttu ei jää Eesti Telekomi aktsiate avalik müük korraldamata. «Rohkem ei taha ma võimalikku kohtuasja kommenteerida,» lisas ta.\nEesti Telekomi aktsiate avalik müük on planeeritud järgmisesse aastasse. 49 protsendi aktsiate müügi järel restruktureeritakse Eesti Telekom selliselt, et ASis Eesti Telefon ja ASis Eesti Mobiiltelefon 49protsendilist osalust omavad Soome Sonera ning Rootsi Telia saavad kokku 46,5 protsenti Eesti Telekomi aktsiatest. Skandinaavia sidefirmad omandavad ka õiguse osta juurde 2,5 protsenti Eesti Telekomi aktsiaid.


Taro kaartide ennustus ajavahemikuks 12.10.2020. - 18.10.2020.a. - VARA-WEB (vara.ee)\nVäike majapidamine (68308)\nKes hävitab kodust asju? (71094)\nSuveks saledaks (71013)\nÜmmargune maja (70922)\nTeet apteegis (91541)\nArtikleid loetud: 39 611 325 korda\nTaro kaartide ennustus ajavahemikuks 12.10.2020. - 18.10.2020.a.\nLaupäev, 10.10.2020.a. | Loetud: 881 korda\nOlulised teemad on töö ja omand ning millist muljet suudetakse endast teistele jätta. Elu võib olla koormav, sest on pidev kaotamise hirm. Oluline on kontrollida, kas kavatsused on realistlikud ja teostatavad. Kavatsuste elluviimiseks on vaja vaprust ja energiat, mida Jääral enamasti piisavalt on.\nVõib vaevata tunne, et kõik on asjatu. Sõnn kipub endale valetama. Võib sattuda sel nädalal ka pettuse või intriigi ohvriks, võib ise eesmärgi nimel kavaldama hakata. On mingi teema või olukord, millega Sõnn ei taha ausalt ja avameelselt tegelda.\nTekivad võimalused, mis nõuavad kõrgenenud riskivalmidust. Esiplaanil on riske pooldav aspekt. Kes ainult kindla peale välja läheb, see ei võida midagi. On vaja julgus kokku võtta iseennast teostades ning ületada ka teiste pahatahtlikkus.\nKarikad 9 (tagurpidi)\nVähk võib nautida oma elu, aga mitte liiga palju. Võib end hellitada, sõpru ja lähedasi külla kutsuda, tunneb end lähedaste keskel hästi. Ta võib olla endaga rahul, aga vead on kerged tulema, kuna Vähk ei usalda alati teisi.\nElu on stabiilne, mistõttu on õige aeg hakata oma kavatsusi ellu viima. Toimub pereringis midagi olulist, mis korda ja harmooniat loob. Ühiskondlik elu on samuti keskmes, kasvuenergia õnnistav mõju soosib Lõvi tegevust.\nNooremaid mõjutab Kuu romantiline ja unistav aspekt, aga küpsemas eas varjatud ja salapärane energia. Neitsit võivad vaevata kahtlused, solvumised ja mingid alateadlikud hirmud, unenäod kannavad olulisi sõnumeid. Ekslikke arvamusi tekitav mõju.\nVastuolude ületamine nõuab järjekindlust ja julgust. On vaja teha samm probleemidest vabanemiseks, mis nõuab rahulikku keskendumist. Kaarik on vaja "kraavist välja" saada. Selleks võib vaja minna mingit originaalset tempu, aga oht on viimasel hetkel raskustele alla jääda.\nEttenägelikkus on väga oluline. Silmas on vaja pidada pikaajalisi perspektiive ja püsivaid arenguid. Uue projekti edendamine on väga oluline, see juhatab perspektiivika uue alguseni. "Taas koolipinki!" võiks olla motoks.\nÕnnekarikad on kummuli või liiga täis saanud. Maapealse "paradiisi" otsimine "uputab" tunnetesse, tekitab rahulolematust. On vaja otsida seesmist rahu ja tasakaalu. Uus olukord võib tasakaalust välja viia, veidraid tundeid tekitada.\nMõõgad 6 (tagurpidi)\nKaljukitsel on "tundmatule alale" minek koduses plaanis, töösuhetes või armuelus. Esiplaanil on uudishimu, aga tagurpidi asend viitab ebatervele uudishimule, mis pole Kaljukitsele omane. Miski üllatav võib ilmsiks tulla, mis suhtumist muudab.\nVäike õnn. Šanss jõuda olulise tulemuseni, tubli saavutuseni. On oht, et nähakse isegi hea tulemuse juures pigem negatiivset poolt, mis võib tekitada energiablokaadi. Väike rahaline abi või rahaline võit on tõenäoline.\nMinevikuga seotud pettumused ja kannatused vaevavad. Hingelised kannatused on tõenäolised, Kalad on liiga tundlikud ega tunne end hästi sel nädalal.


Reinsalu osaleb ÜRO Julgeolekunõukogu arutelul - news\n"ÜRO põhikirjast rääkides ei saa me kindlasti mööda vaadata julgeolekuolukorrast Lähis-Idas ja diplomaatiliste lahenduste leidmise viisidest pingete maandamiseks," ütles välisminister Urmas Reinsalu.\nReinsalu osaleb ÜRO Julgeolekunõukogu arutelul\nHomme peab Reinsalu kõne Julgeolekunõukogu eesistuja Vietnami korraldatud kõrgetasemelisel avatud arutelul, mis tähistab ÜRO ja ÜRO harta 75. aastapäeva, vahendas BNS.\nTegu on esimese kõrgetasemelise üritusega, kus Eesti osaleb ÜRO Julgeolekunõukogu valitud liikmena. Arutelu keskendub peamiselt Julgeolekunõukogu liikmete vetoõigusele.\nReinsalu sõnas kohtumise eel, et Julgeolekunõukogu on peamine vastutaja maailma rahu ja stabiilsuse eest ning viimasel ajal kasvanud pinged laiemas Lähis-Ida regioonis, sealhulgas tänased raketirünnakud, teevad murelikuks. "ÜRO põhikirjast rääkides ei saa me kindlasti mööda vaadata julgeolekuolukorrast Lähis-Idas ja diplomaatiliste lahenduste leidmise viisidest pingete maandamiseks," sõnas ta.\nTa lisas, et kindlasti kavatseb ta tõstatada oma sõnavõtus agressiooni Ukraina ja Gruusia vastu, samuti tutvustada Eesti seisukohti seoses vetoõiguse piiramisega genotsiidi või muid inimsusevastaseid kuritegusid puudutavates olukordades.\nKohtumist juhatab Vietnami asepeaminister ja välisminister Pham Binh Minhiga, teavitaja on ÜRO peasekretär António Guterres.\nArutelule järgneb Julgeolekunõukogu liikmete lõuna ÜRO peasekretäriga. Lisaks on välisminister Reinsalul kavas rida kahepoolseid kohtumisi.


Hololei spekulatsioonidest Nordica uue juhi ümber: Palméri hindan ma ise ka väga - Uudised - Majandus\nHololei spekulatsioonidest Nordica uue juhi ümber: Palméri hindan ma ise ka väga\n13. juuli 2018, 14:01\nHenrik Hololei FOTO: Mihkel Maripuu\nPostimees kirjutas täna, et seoses Jaan Tamme lahkumisega Nordica juhi kohalt on üles kerkinud spekulatsioon, et tema koha võiks üle võtta Estonian Airi viimane juht Jan Palmér. Euroopa Komisjoni liikuvuse ja transpordi peadirektoraadi juhi Henrik Hololei sõnul oleks ta kindlasti pädev inimene sellele kohale.\nEesti lennufirma Nordica juhatuse esimees Jaan Tamm andis eile teada, et on otsustanud ametist lahkuda. Postimees kirjutas täna, et ühe põhjusena võis selle taga olla Nordica ja Poola lennufirma LOTi erinev nägemus ühisettevõtte Regional Jet majandamise osas, iseäranis, mis puudutab seda, kuidas kõige paremini kasumit teenida.\nKa on Postimehele teadaolevalt poolakate suure soosingu võitnud Estonian Airi viimane juht Jan Palmér, kes töötab praegu Nordica heaks konsultandina ja juhib ka ühisfirma Regional Jet nõukogu – ning võiks olla reaalne kandidaat rahvusliku lennufirma juhi kohale.\nKuigi Euroopa Komisjoni liikuvuse ja transpordi peadirektoraadi eestlasest juht Henrik Hololei märkis, et teab Nordica juhivahetusest sama palju kui laiem avalikkus, möönis ta, et Palmér oleks kindlasti lennufirma juhi kohale pädev inimene. «Jan Palmér on kõrgelt hinnatud, väga professionaalne ning meie regiooni ja lennundusturgu hästi tundev inimene, kellest ka ise väga lugu pean,» põhjendas Hololei.\nMis puudutab laiemalt lahkhelisid Nordica ja LOTi vahel, leidis kõrge euroametnik, et vastuolud partnerite vahel ei ole sellises olukorras haruldased. «Nordical oli ju varem parnerlus Adriaga, mis vahetus LOTi vastu, ja nagu näha on kõik selliselt konstrueeritud partnerlused olemuslikult keerulised,» lausus ta.\nKa pakkus Hololei, et erinevad nägemused Regional Jeti majandamise osas võivad tuleneda sellest, et LOT-il on väga ambitsioonikas plaan olla tulevikus Ida-Euroopa kõige olulisem lennufirma ning muuta Poola pealinn Varssavi piirkonna olulisemaks lennunduskeskuseks. «Selle taustal võib neil kindlasti olla asjadest natuke teine arusaam ning teistsugused eesmärgid ka Nordicaga koostööd silmas pidades.»\nTa tõi kõrvale ka näite prantslaste ja hollandlaste partnerluse AirFrance-KLM-is, kus suur vahe on aga selles, et kuigi eksisteerib kaks erinevat kaubamärki ning ettevõtet, siis AirFrance on KLMi omanik ning see suhe on palju selgem, kui Regional Jeti omanike puhul. Teadupärast kuulub viimases 51 protsenti eestlastele ja 49 protsenti poolakatele.\nJaan Tamm ise põhjendas Nordica juhi kohalt tagasiastumist sellega, et üks etapp firma arengus on läbi saanud, mistõttu on just praegu ettevõttel hea aeg asuda uue inimese juhtimisel uute sihtide poole pürgima. Tamm on Nordicas töötanud selle käivitamisest alates ehk 2015. aasta novembrist.\nKuni uue juhi leidmiseni võtab Nordica juhtimise esmaspäeval üle senine nõukogu liige, praegu Gruusias teeistandust pidav endine Lux Ekspressi juht Hannes Saarpuu, kes juhtis aastatel 1998–2006 ka Estonian Airi liinivõrku.


Unes nähtud luuletused. Intervjuu Krista Ojasaarega | Müürileht\nKrista Ojasaar. Foto: Aleksander Kelpman\nLuuletaja Krista Ojasaar on avaldanud käesolevaks hetkeks kolm luulekogu, debüteerides 2006. aastal kogumikuga „Hommikused unenäod”. Esikkogule järgnesid 2008. aastal avaldatud „Unemuusika”, mis sisaldab luuletusi vahemikust 1998–2006, ning 2010. aastal ilmunud kogumik „Tumedad linnad”, mis koondab tekste aastatest 2006–2008. Tema stabiilselt kasvava ning hoolikalt valitud loomingu sumedasse, uneäärsesse atmosfääri ning visuaalselt erksasse kujundikeelde siseneb ajuti ka teravamaid, sürrealistliku mündiga kujutluspilte, mis annavad üldjoontes pehmele ja õhulisele luulele juurde omapärast teravust. Kujutlusmeelt ergutav pildilisus võib ent mõjuda ühtaegu nii ligitõmbava kui ka mõnevõrra mõistatuslikuna, mistõttu palusingi parasjagu neljandat luulekogu koostaval Kristal enda tekstide poeetikat ning loomistausta selgitada, alustades päris algusest – sellest, kuidas üks autor luule ja luuletamiseni üldse jõuab.\nAlustaks debüütkogu taustast: kas mäletad seda, millal luuletama hakkasid – millal kirjutasid esimesed tekstid, millised need olid, millest rääkisid ja kas need on trükis ilmunud? Kas tagasivaatavalt on see esimene impulss, mis üldse luulet kirjutama ajendas, sõnastatav? Kui jah, siis kuidas seda kirjeldaksid?\nLuuletama hakkasin juba päris lapsena, esialgu olid need lihtsad tekstid lemmikloomadest ja loodusest, sekka mõned sõnamängud. Ei midagi erilist. Need ei ole kunagi trükis ilmunud. Teismelisena lisandusid muidugi armastusteemalised undamised ja muud targutused, mis samuti õnneks kunagi ilmunud ei ole. Kõik, mida kooliaegsest luulest avaldamiskõlbulikuks olen pidanud, on debüütkogus olemas. See koosnebki väga noore mina eneseavaldustest ja lõpupoole ka ülikooli esimeste kursuste aegsest luulest. Tõsiasi, et see raamat ilmus alles aastal 2006, räägib mõndagi mu loomuse kohta. Minu jaoks oli raamatu koostamine ja kogu väljaandmisprotsess tohutu julgustükk, enese nii ehedal kujul publiku ette toomine sundis ennast kõvasti kokku võtma ja läbi mõtlema, miks ma seda üldse teen. Kui mõelda algimpulsile, mis ajendas mind luulet kirjutama, siis nii palju kui mäletan, oli selleks vajadus oma igapäevast kogemust kuidagi ümber sõnastada. Praegu ütleksin, et tundsin tarvidust argielu ülendada ja oma elukogemusele mingit uut tähendust anda, kuid tollal ma päriselt nii mõelda ei osanud. Küll on meeles, kui selgesti tajusin oma sõnavara väiksust, keel sõna otseses mõttes piiras ja ahistas mind, sest selle abil ei olnud võimalik edasi anda seda, mida adusin, eks sellest ka esialgne temaatiline piiratus. Veel varasem impulss, mis tegelikult on mind kõige tugevamini mõjutanud, oli otseselt keeleline rõõm ja otsingulisus. Mäletan, kui ergastavalt mõjusid loetud või kuuldud (just ette loetud tekstides) ootamatud sõnaseosed, kujundid ja seni kogemata lauseehitus. Võisin painata täiskasvanuid järjekindlalt kõigi lingvistiliste nüanssidega, mis huvitavad tundusid. See oli nagu tõeline maadeavastamise ajajärk, ainult et aegruum ei avanenud mu ees meetermõõdustiku abil, vaid sõnaliselt. Isegi aega hakkasin mõõtma selle alusel, kui pikk oli mõni sõna seda välja öeldes (st kõla pikkuse järgi, sisuliselt mõõtsin maailma sõnade abil), tekitades ajutiselt ajaarvestuse, mis kõiki ümbritsevaid segadusse ajas, sest kasutasin minutite ja sekundite asemel näiteks lillenimesid. See oli mu jaoks tohutu avastus, et maailm on kirjeldatav, et sõnade ja ka kõlade abil toimub pidev maailma loomine, et iga kord, kui midagi ütled, lood sellega maailma ja ise midagi öeldes saab, vähemalt ideaalis, mõjutada, kuidas kuulaja maailma vastu võtab. See varane avastus tähendas minu jaoks tohutut rõõmu. Umbes samal ajal avastasin ma ka muusika. Luule ja muusika on kõlaliselt omavahel seotud. Selline tunne oli, otsekui kümbleksin sõnades, umbes samamoodi kui muusikas. Igal juhul on vaimustus jätkunud ja ma ei ole sellest lahti saanud ega soovi ka, sest just keeleline rikkus on üsna paljus see, mis mind edasi kannab ja luuletama paneb.\nMainisid argielu ülendamist, kas see on taotlusena ka praegu veel esil?\nPraegu on esil pigem natukene teine aspekt, aga see käib kaasas sellega, mida ma kirjutan, sest otse elust maha kirjutan ma väga harva. Paratamatult lisandub midagi üldistavat ja teistmoodi olevat.\nEsimesed kaks luulekogu tunduvad teineteisega tihedamalt seotud olevat – seda ka seetõttu, et oled esimese luulekogu tekste teises raamatus natuke teistsugusel kujul uuesti avaldanud. See on pigem ebatavaline valik – miks sa sellise võimaluse kasuks otsustasid?\nMul ei olnud algselt plaanis neid tekste varasemasse kogusse paigutada, aga kuna hakkasin niivõrd hilja avaldama, oli mul korraga olemas kahe raamatu materjal, töötasin mõlemaga korraga. Kirjastaja soovil paigutasin esimese raamatu lõppu värskemaid tekste ja kui tuli aeg järgmine raamat välja anda, siis vaatasin neidsamu luuletusi juba natuke teise pilguga ja leidsin tarviliku olevat mõnda kohendada. Sellest ka erinevused.\nMillest saab luuletus kui kirjalik tekst su jaoks alguse praegu, kui mõtled näiteks konkreetsemalt selle luulekogu tekstide peale, mida oled koostamas? Kas luuletuse alguseks on näiteks mõni huvitav visuaalne kujund, seos või fraas, mille sa siis ühel hetkel luuletusena kirja paned? Või tekib luuletus äkki kirjutama hakkamise käigus ehk sa lihtsalt hakkad midagi kirjutama ja see, mida sa parasjagu kirjutad, muutub keelega mängimise või keelega töötamise käigus luuletuseks? Või saab luuletus su jaoks hoopis alguse mingil kolmandal viisil, millele ma praegu osutada ei osanud?\nLuuletus võib alguse saada mitmel moel. Selleks võib olla tõepoolest midagi visuaalset, millest kasvab välja mingi meeleolu, ja see lausa tahab paberile saada. Või tekitab kogetu mingi toreda kujundi või lause, mis peas keerlema hakkab ja uusi ridu tekitab. Põhiline on ikkagi tõlkimise või vahendamise küsimus – ma nimetan seda enda kogemuse tõlkimiseks luulekeelde. Ma ei oska kõike, mida ma näen või läbi elan, väga vahetult paberile panna. Mingi filtri see läbib ja minu jaoks ongi see tõlkimine. Kõige rohkem olen proovinud luulekeelde üle kanda unenägusid, igapäevaelu olen püüdnud ümber panna vahelduva eduga. Mul on harjumus alati märkmikku ja hea jooksuga pastapliiatsit kaasas kanda, võin kirjutada ka kõndimise pealt ja pimedas, käsikaudu. Üksvahe oli mul lambikesega kirjutusvahend, see oli tõeliselt hea leid, hoidsin seda käepärast padja kõrval ja käekotis. Olen selline vanamoodne, mulle meeldib käsitsi kirjutada, usaldan lihas- ja närvimälu, mis võimaldabki pimedas kirjutamist, ma ei taha sõltuda aku vastupidavusest ega seadme niiskuskindlusest. Kui tulla tagasi luuletuse kirjutamise protsessi juurde, siis on luuletusi, mis justkui kirjutavad end ise, neid püüan võimalikult kiiresti üles tähendada, et midagi kaotsi ei läheks. Teistega mängin teadlikult, veeretan sõnu keelel ja sobitan peamise kujundiga, vaatan, et meeleolu klapiks, ja siis võib tõepoolest juhtuda, et valmis luuletus on hoopis midagi muud kui see, mida esimese hetke mõjul kavandasin või kujutlesin. Mõnikord võtab selline otsimine päris kaua aega, enne kui luuletus lõplikul kujul vormub. Kolmas võimalus, millele vihjad, on mu luulest kergesti välja loetav. Ma ei nimeta asjata unenägusid nii palju. Küllalt suur osa luuletusi ongi pärit mu unenägudest, kas siis otsese kirjelduse või algtõukena, aga paaril juhul ka terviklikul kujul – näen unes luuletust, sõna-sõnalt, kirjapildis, ning ärgates püüan selle võimalikult täpselt üles kirjutada. See on nagu omaenese luuletus unes või poolunes, ärkamise faasis pähe õppida ja siis üles tähendada. Sellest sünnivad mõned eriskummalised pildid, unenäos nähtu ehedal kujul. Enamasti siiski juhtub nii, et kui ma alustan pärast ärkamist unenäost luuletuse kirjutamist, siis hakkan seda juba kuidagi tõlgendama. Unenäod on mulle lõppematu inspiratsiooni allikaks.\nKas oled vahel tundnud ka seda, et mõni kogemus on sõnastamatu, et keel on väljendusvahendina ka kuidagi piiratud?\nJah, ma tunnen pidevat frustratsiooni, kuna ei suuda lihtsalt kõike kirja panna. Esiteks ei ole iial võimalik õppida ära kõiki keele nüansse, keel ju ise areneb ka pidevalt, kõike ei jõua haarata. Teisalt on mõned kogemused ka sõnastamatud. Kui hästi läheb, siis suudan sõnastada selle kogemuse kunagi hiljem, siis juba distantsilt, ja tõenäoliselt on see mul juba peas kümneid kordi tiirelnud, aga see ei tähenda, et ma ka siis kõigele pihta olen saanud. See ilmselt seletab, miks mingid teemad kipuvad aastast aastasse ikka korduma, ma üritan midagi ära sõnastada, ära tabada. Luuletuse kirjutamise algust täidab teatud elevus, kaasahaaratus. Kui see on puhtalt keeleline mäng, siis jääb kirjutamisprotsess enam-vähem kaineks, aga kui see tõukub mingist tunnetuslikust hetkest, silmadega nähtust või visuaalsest kujutluspildist, kuuldud fraasist vms, siis on see natuke võrreldav armumisega, tekib selline jalad maast lahti tunne. Ärge imestage, kui, märkmik pihus, vargseid tantsusamme teen, see on just see hetk, kui uus luuletus on mind tabanud.\nSu tekstidele, eriti aga esimesele kogumikule, on minu arvates iseloomulik visuaalsete kujundite vaba seostamine. See loob mõnel pool kujutluspilte, mis võivad stiili poolest isegi sürrealistlikena tunduda, näiteks „Maopüüdja” tsükkel debüütkogumikus „Hommikused unenäod”. Kas sürrealism on kirjandusliku nähtuse – või ka tehnikana – sulle huvi pakkunud ning kui jah, siis millise nurga alt? Kui palju sa pöörad kirjutades teadlikult tähelepanu visuaalsele kujundile või sellele, et tekst oleks n-ö vaimusilmas klaar, kergesti ette kujutatav?\nSürrealism on mulle tõepoolest huvi pakkunud, üritasin sellest isegi bakalaureusetööd kirjutada. Mind on huvitanud just kujundiloome, sõnade ja kujutluspiltide vaba seostamine, näiliselt juhuslik järjekord, millest üldistub midagi lummavalt võõrikut ja inspireerivat samal ajal, kogu see fantaasia pillerkaar. Teismelisena lugesin Andres Ehini „Täiskuukeskpäeva”, mis mõjus mulle tõeliselt avastuslikult senise luulekogemuse ja -lugemise taustal, muutudes omamoodi etaloniks, millega ülejäänud luuleraamatuid mõõta (hiljem oli sama mõju Kivisildniku „Dawa vital”). See on ainus luuleteos, millest tsitaate välja kirjutasin ja „kunstipärases” kujunduses oma toa seinale bändide ja näitlejate plakatite kõrvale riputasin. Täpsemalt oli see Ehini „Galguemada. Codex somnambulicus”. Laabani loominguni jõudsin hiljem, see tundus sama lummavana. Kirjutades pööran visuaalsele kujundile üsna suurt tähelepanu, ilma selleta ei oskagi ma kirjutada. Sageli loongi luuletust just nagu pilti või väikest filmiriba, minu jaoks on iga luuletus täis mingeid aistinguid ja mälestusi. Kas lugeja selle tekstist mingil kujul kätte saab, on mulle teadmata, iga tekst on ju tõlgendusteks vaba ja iga lugeja erinev.\nOn sul veel selliseid autoreid, kelle puhul oled tundnud, et nad on sind luuletajana kuidagi mõjutanud? Ei mõtle siin mõjutamist selles mõttes, et kas on kedagi, kelle moodi oled tahtnud kirjutada, vaid pigem seda, et äkki on kellegi puhul veel mingisuguseid selliseid avastuslikke momente olnud?\nOtseselt n-ö ukse avamise momente ei oska ma rohkem hetkel kirjeldada, küll olen ma tabanud kirjutamisel varase lugemiskogemuse mõju, mis avaldub nüüd mu tekstides mingi kujundi või meeleoluna. Näiteks Viivi Luik, Eha Lättemäe. Ma olen alati väga suur lugeja olnud. Olin see tüütu laps-raamatukogulugeja, kes laenutab seljakotitäie raamatuid ja uksest väljudes loeb juba esimest, minnes niimoodi trepist alla ja tänavale. Ja siis tuleb veerandtunni pärast tagasi, sest osa on tee peal juba läbi loetud ja ega siis läbi loetud raamatuid ju koju viida.\nAga kui tähtis on sinu jaoks üksik sõna luuletuses? Kui pikalt sa enne avaldamist tekstidega tegeled, kui palju oma sõnu n-ö kaalud? Kas neid luuletusi, mida sa ei avalda, on palju või kirjutad sa hoopis just niivõrd vähe, et luulekogusse läheb enam-vähem kõik, mille sa luuletusena kirja paned?\nKaalun iga sõna, kuigi vahel märkan alles pärast avaldamist, et mõne saanuks veel asendada või maha tõmmata. Vahel on tekst valmis kohe pärast kirjutamist, kuid enamasti sätin luuletusi mitu korda, vahel kirjutan isegi 4–5 varianti, enne kui rahule jään. Eelistan avaldada pigem harvem, sest olen seda usku, et tekstid tahavad laagerdumist, mingit distantsi, väikest kõrvalpilku, et kaalumine oleks õige tulemusega. Neid luuletusi, mida ma ei avalda, on üsna palju, keskmist protsenti ei oskagi kohe välja tuua, eks see erineb koguti. See tuleb ilmselt ka sellest, et püüan mingeid asju üha uuesti sõnastada. Ja muidugi on ka poolikuid mõttearendusi, n-ö pooliku tundega paberile saanud ideid, mida hiljem edasi kirjutada ei oska.\nKüsisin seda seetõttu, et ilmselt on igal autoril mingit laadi kogemusi seoses enesetsenseerimisega – kui karm kriitik sinu sees elab ja kuidas sa temaga toime tuled? Kas aja jooksul on selle kriitiku hääl muutunud, on see näiteks nõrgenenud või tugevnenud?\nEnesetsensuur on kahtlemata olemas, isegi kui kirjutan mingi tunde ajel luuletuse, mis mulle isiklikus plaanis väga korda läheb, ei arva ma, et selline hingepuistamine kõigile lugeda peaks kõlbama või kõigis huvi võiks äratada. Kõige isiklikumad läbielamised, kui need on varjamatult kirja pandud, säilitan ainult endale omalaadse tundepäevikuna, lugejale neid ei paku. Minu sisemine kriitik, kui seda nii nimetada, on aja jooksul tugevnenud. Oma osa on siin elukogemusel (küpsemisel, kui soovite), lugemiskogemusel samuti. Võib-olla tähendab see, et ma ei ole enam nii egotsentriline, ei arva noorusliku uljusega, et kõik, mida kirjutan, võiks lugejale huvitav olla. Teisalt aitab kriitikameel vältida stampidesse langemist (ma ei kahtlegi, et ka minul on mingid stambid välja kujunenud) ja teemakordusi, enesekordusi.\nKolmas luulekogu muutub varasematega võrreldes konkreetsemaks ka toponüümide poolest. Kui palju on mingid konkreetsed paigad sind kirjutama inspireerinud? Kui palju on su luule üldse su enda jaoks mingite kindlate ruumipunktidega seotud, nendega seostuvate meeleolude, sündmuste või inimeste näol? Tartu ja Tallinn tunduvad näiteks tugevate keskmetena.\nKonkreetsed paigad on mind tõepoolest inspireerinud, vahel pika ajalise distantsiga. Kui mõelda kindlate ruumipunktide peale, siis enim on mõjutanud lapsepõlvemaastikud, eelkõige pilvemaastikud, sest Põhja-Eestis on pilved rohkem maadligi, kohevamad, raskemad, aga ka Pandivere künklik maastik ja lõputud sood. Samuti suured linnad, rannik. Olulisel määral muidugi Tartu. Mul on suur hulk Tartuga seotud unenägusid, kus mu lemmiklinn on mingi kummalise nihkega. Kui käin mõnes uues riigis/linnas, siis püüan võimalikult palju niisama ringi jalutada, ahmida endasse meeleolusid, atmosfääri, kui nii võib öelda, siis selle paiga essentsi, kahtlemata söödaks mu kujutlusvõimele ja aluseks tulevastele tekstidele. Kujutlusvõimet tuleb teadlikult toita, muidu jääb see kängu.\nSeda, et Tartut mingit pidi unenäolisusega seostatakse, võiks pidada suisa omaette fenomeniks. Sa oled ka ise koos Berk Vaheriga ühe selleteemalise ilukirjandusliku tekstikogumiku toimetaja olnud(1). Mis sa arvad, mis sellist võrdlust tingib? Miks Tartu on mõnikord nagu unenägu?\nTekstikogumiku pealkiri on pärit Mehis Heinsaarelt, ta kirjeldab raamatus oma Tartu-kogemust, mida julgeksin üldistada. Füüsilise, asise Tartuga on läbi põimunud ideede, unistuste ja mõtiskluste Tartu ja kuna tegemist on vana kultuuri- ja ülikoolilinnaga, siis on see osa linnast, mida käega katsuda ei saa, ometi tugevalt tajutav. Ühelt poolt sajandeid vana, teisalt iginoor ja pulbitsev. Ehk nagu üks mu sõber kord ütles: „Kui näed inglitiibadega inimest rattal väntamas, ninapidi raamatus tänaval kõndivat tüdrukut, õppejõudude tänavanurgadispuute või igas vanuses kostüümis inimesi, siis see ongi Tartu.”\n1. „Tartu on unenägu”, Eesti Kirjanduse Selts 2006


Janika Koch-Mäe - Spordiklubi Sparta\nFitnessi juht, Personaaltreener, Sparta Pump POUND, BodyIntervall\nJanika Koch-Mäe: kes teeb, see jõuab\nJanika alustas aeroobikaga keskkooli ajal, aastal 2001. „Käisin lihtsalt trennis ja see ala hakkas mind üha rohkem paeluma,“ meenutab Janika aeroobikamaailmale sõrme andmist. Esimesed treeningud viis Janika läbi 2004 aasta aprillis ja tundis kohe, et on leidnud oma Sinilinnu.\n„Aeroobikast on võimatu ära tüdineda, erinevaid stiile ja suundi on ju nii palju, et kogu aeg tuleb juurde midagi uut,“ kõneleb Janika, kes siiamaani naudib ise treenijana tunnis käimist. „Lisaks olen leidnud viimastel aastatel enda jaoks ka jõusaali.“\nJanika koolitused – Spinnist PumpFX-ini:\n2004 EEVL aeroobikatreenerite koolitus, praeguseks omab ta EOK III taseme aeroobikatreeneri kutsetunnistust\n2006 EFTE Aerobic Instructor litsents\n2006 EFTE/FAF Indoor Cycling põhikursus\n2007 Spinning® litsenseeritud treener\n2008 PumpFX, StompFX, GrooveFX litsenseeritud treener\n2009 EFKL jõusaali- ja fitnesstreenerite koolitus; EOK I taseme kulturismi- ja fitnesstreeneri kutsetunnistus\n2008 EEVL Pilatese koolitus\n2008 Workshop All About Step I\n2009 Workshop All About Step II\n2009 FAF Core ja Fitballi koolitus\n2011 JumpFX ja BlastFX litsentseeritud treener\n2011 Bodytoning workshop\n2012 ICG stages 1, 2 ja Myride + koolitused\n2013 Glucker Kolleg personaaltreeneri serifikaat (Saksamaa)\n2012 veebruar – 2013 aprill Annely Sootsi Tervisekool, toitumisnõustaja õpe\n2013 – 2014 Trainer4You Personal Trainer koolitus\n2014 – 2015 FAF Personal Trainer ja Gym Instructor koolitus\n2016 EKFL Fitnessi personaaltreenerite koolitus\n2017 Kulturismi ja fitnessitreeneri V taseme kutsetunnistus.\nJanika on lõpetanud Tallinna Ülikooli haridusteaduste magistrina ning võiks paberite järgi töötada ka klassipedagoogi või põhikooli ajaloo õpetajana.\nSinu sodiaagimärk, kuidas see iseloomustab Sind?\n"Kaksikud. Suudan korraga tegeleda tuhande erineva asjaga, seetõttu on ka minu motoks - kes teeb, see jõuab!"\n"See on lihtsalt parim töö, mida teha. Mulle tohutult meeldib, kui näen treenijate edasiminekut, sära nende silmis. Sellistel hetkedel tunnen, et olen oma missiooni täitnud."\n"Vabal ajal tegelen muusikaga - laulan, mängin trumme, elektrikitarri ja klaverit. Aga ka loen, joonistan, maalin ja tegelen oma lemmikloomadega ( neid on mul õige mitu). Proovin ka avastada enda jaoks mõnd uut spordiala - näiteks üks minu lemmikutest on taipoks – ning miks mitte ka kinos käia."\n"Armastan nii Eesti klassikat nagu näiteks Tammsaare teosed, kui ka ulmeromaane nagu Stephanie Mayeri „Videviku saaga“ ja Suzanne Collinsi „Näljamängud“. Väga meeldivad mulle ajaloolise tausta ja sisuga raamatud."\n"Mulle meeldivad komöödiad, draamafilmid ja ajaloolise süžeega filmid. Teatrietendustele eelistan üldiselt muusikale."\n"Väga erinevat, alates rockist ja popist kuni R´N´B, House'i, hiphopi ja lounge'ini välja."\n"Üldiselt tõmban end enne tööpäeva käima nii, et kütan terve tee kodust autoga tööle sõites laulda. Konkreetselt võiks see pala olla Natasha Bedingfieldi'i „Pocket full of sunshine“."\n"Oma lapsed ja rottweileri Zandra."\nIseloomusta Spartat? Sinu arvamus meie klubist?\n"Siin on parimad treenijad ja kolleegid."\n"CoreFit - lõbus, paneb proovile tasakaalu, Step - mitmekülgne, huvitav; Spinning - väga hea vastupidavustreening, PumpFX - lihtne ja tõhus."\nJanika kontaktid: janika@sparta.ee, telef. 52 23046, sinutreener.ee\nCoreFit garanteerib treenijale märja särgi\nSuve trennihitt on PumpFX


Ravi valu lihased ja liigesed folk meetodite. Haiguste klassifikatsioon\nEnnetamine On olemas ennetavaid meetmeid kõõluse vältimiseks, mis aitavad oluliselt vähendada haiguse riski. Mõni neist patsientidest on pikka aega olnud mures tavalise luu-liigesevalu pärast, samas kui üldises vereanalüüsis pole endiselt patoloogilisi muutusi. Valu on terav, terav ja viib liikumise täieliku võimatuseni. Salvi kantakse ja hõõrutakse massaažiliigutustega õrnalt naha sisse. Või selle koostis muutub, mille tõttu lööki neelavad omadused halvenevad. Artroos on liigeste kõhre koe degeneratiivne protsess, mis mõjutab järk-järgult külgnevaid pehmeid kudesid ja luud.\nPuusad Suu kõõlusepõletik - põhjused, sümptomid, ravi, folk õiguskaitsevahendid Kõik inimesed seisavad silmitsi jalgade valulikkuse ilmingutega, peamine koormus tehakse jalgadele, sest jalgade liikumise abil. Tendiit on seotud ebameeldiva valuga ja vähendab tõsiselt inimelu kvaliteeti.\nPõlveliigese ravi ligamentoos\nMis on suu kõõlusepõletik? Klassikalises meditsiinis eristatakse katusekäsitluse all kolme haigust: periendiniit, tendiniit ja enthesopaatia.\nArstide sõnul toimub selle haiguse ajal suu kõõluste kudedes äge põletikuline protsess. Veelgi enam, kui on liiga hilja reageerida põletikulise protsessi ajal ilmnevatele valudele, mõjutavad ka tagumised sääreluu ja istmiku lihased. See tõotab tõsiseid probleeme normaalse liikumise ja aktiivse elu juhtimisega. Kui pöördume anatoomilise raamatu poole, näeme, et istmiku- ja tagumised sääreluu lihased osalevad aktiivselt jala liikumisel. Nende lihaste abil on ühendatud põsk ja sääreluu, mis on täisliikumise kõige olulisemad elemendid.\nNeed luud toetavad jala kaari, tänu millele muutub võimalikuks normaalne motoorne aktiivsus. Nende lihaste ja luude lüüasaamisega tunneb patsient kohutavat valu. Õigeaegsete algatatud ravimeetmete puudumisel muutub haigus krooniliseks, mis on patsiendi jaoks äärmiselt tõsiste tüsistuste tekkega täis. Kuna patoloogilised häired põletiku piirkonnas halvenevad, hävitatakse kõõluste-sidemete aparatuuri struktuur kuni selle kudede nekroosini, mis põhjustab liigese liikuvuse ja patsiendi puude kadumise.\nTendoniiti iseloomustab üsna ebameeldiv sümptom - algab kõõluste kudede hävimine, mida nimetatakse düstroofiliseks protsessiks. See on vanematele inimestele iseloomulikum, sest koos vanusega algab deformatsioon kudedes, mis toob paratamatult kaasa jala purunemise.\nSeega peetakse kõõlusepõletikku ka kõõluste kudede deformatsiooniks. Koos põletikulise protsessiga ja kõõluste deformatsiooniga ilmneb tendiniti akuutne staadium, kuid aja jooksul voolavad akuutse tendiniidi sümptomid sujuvalt kroonilisse vormi.\nKroonilise kõõlusepõletiku puhul tunneb patsient pidevat valutavat valu, mida on üsna raske kõrvaldada isegi kirurgilise sekkumise kaudu, rääkimata konservatiivsest ravist. Haiguste klassifikatsioon Jalgade stabiliseerimine teatud asendis, samuti selle funktsionaalsus on tagatud alumiste jäsemete lihaste rühmaga: istmiku- ja tagumised sääre-lihased; suurte ja kõigi teiste varbade pikad ekstensorid; tritseps-lihas; Kui ebasoodsad tegurid Ravi valu lihased ja liigesed folk meetodite jalgadele avatud, võib põletikuline reaktsioon esineda nii ühes kõõluses kui ka korraga.\nSõltuvalt patoloogilise fookuse Tabletid liigeste ravi eristavad spetsialistid mitut tüüpi kõõlusepõletikku.\nKõige Ravi valu lihased ja liigesed folk meetodite neist on järgmised haiguse vormid: Achilleuse kõõlusepõletik - sidemete põletik, mis tagab alumise jala tritsepslihase kinnitumise kalkulaatorile; sääreluu tagumises lihastes kõõlusepõletik - kõõluste põletik, mis paikneb sääre ja jalgade pahkluudel; Sõltuvalt patoloogilise protsessi arengu kliinilisest pildist võib haigus olla äge aseptiline või mädase fookuse tekke taustal või krooniline kiuline või luustumine.\nKui kahtlustatakse suu kõõluste põletikku, määrab arst patsiendile üksikasjaliku uuringu, mille tulemused määravad kindlaks järgneva ravi taktika. Sõltuvalt jala lokaliseerimisest eraldatakse kõõlusepõletik: Kontsad või Achilleuse kõõlused.\nSeda iseloomustab naha punetus ja kõrge tundlikkus. Samuti võib väheneda liikuvus ja paistetus. Valu suureneb liikumisel oluliselt; Tagasi tibialise lihas. Sellisel juhul mõjutab põletikuline protsess sääreluu tagumise lihaskonna kõõlust, mis asub jala- ja pahkluuosas; Samuti võib kõõlusepõletik olla äge või krooniline. Akuutsete vormide seas eristatakse mädane ja aseptiline patoloogia, samas kui kroonilised vormid võivad valus libiseda liite, mida teha kiulised ja luustuvad.\nLisaks on haigusel mõnikord parasiitne päritolu. Sümptomite põhjused Põhjuseid, miks jalgade kõõlused võivad sattuda, ei ole siiani täielikult mõistetud. Põletikulise reaktsiooni korral määrab raviarst reeglina mitmete traumaatiliste eeltingimuste samaaegse mõju, mis põhjustavad jala sidemete kahjustamist või purunemist. Sellisel juhul moodustab riskirühm elanikkonna kategooriad, millel on järgmised tegurid: Professionaalne tegevus, mis on seotud pideva tegevusega olulise füüsilise ülekoormuse alamjoonel, näiteks sellise spordi mängimine jooksuna; Erineva intensiivsusega jalgade ja pahkluu vigastused.\nMehaaniliselt toimides esmapilgul üsna väheoluline, võib tekkida lihaskiudude kahjustus ja nende innervatsioon häirida.\nSelle tulemusena võib see põhjustada järgneva põletikulise reaktsiooni; Ainevahetuse häired organismis. Mineraalide ainevahetuse muutused võivad tekitada osteofüütide teket suu luude pinnal, mis takistab selle täielikku toimimist ja kahjustab püsivalt kõõluseid; Gerontoloogilised muutused.\nPärast 45 aastat inimorganismis aeglustuvad kõik ainevahetusprotsessid, mis viib liigeste elementide, sealhulgas kõõluste-sidemete aparaadi struktuuri järkjärgulise hävitamiseni; Kroonilise infektsiooniobjektide olemasolu patsiendi kehas, liigeste põletikulised haigused; Suu luude arengu anomaaliad, mis võivad olla nii kaasasündinud kui ka trauma tagajärjel omandatud.\nSageli esineb kõõlusepõletik nii lamedate jalgade kui ka luude tõttu. Kui patsiendil on veidi lühenenud jalg, suurendab see jalgade struktuurielementide mikrotuumade riski, mis põhjustab hiljem põletikulise reaktsiooni tekke; Igasugune rasvumine. Liigse kehakaalu esinemine toob kaasa koormuse suurenemise, mis toimib pidevalt alumise jäseme suhtes ja viib ka metaboolsete protsesside kulgemiseni; Teatavate ravimite vastuvõtmine.\nTeatud ravimid kõrvaltoimete arvus kalduvad tekitama lihaskoes liigseid mineraalühendite kogunemist, samuti kahjustama kõhre struktuuri. Selliste ravimite väljakirjutamisel võtab arst arvesse tendiniidi suurenenud riski ja annab patsiendile asjakohased soovitused. Seetõttu on rangelt keelatud teha otsuseid narkootikumide kasutamise kohta ilma eelneva nõusolekuta kvalifitseeritud spetsialistiga; Loetletud põhjused ilmnevad kõige sagedamini, kui diagnoositakse patsiendil tendiniit.\nTeised negatiivsed tegurid, mis määratakse diagnoosimeetmete rakendamise käigus, võivad siiski põhjustada jala kõõluse-sideme aparaadi põletikku.\nHaiguse sümptomid Suu kõõlusepõletiku diagnoosi soodustab asjaolu, et haigus on väljendunud. Isik neid kergesti märkab, sest kõõlusepõletikul on omadused, mis võivad alustada äkitselt ja piinata patsiendil pahkluu piirkonnas ägeda valu.\nSüsteemsete haiguste sümptomid Liigeseprobleemide peamine sümptom on valu.\nJalgade kõõluste tendoniidil on harjumus areneda krooniliseks vormiks ilma nõuetekohase ravita. Sel juhul mõjutab valu olemust olulisi muutusi. Suu painutamisel võib patsient tunda nii teravat valu jalgade teatud piirkonnas kui ka valutavat valu.\nSelline valu tähendab haiguse progresseerumist halvemaks; Jalgade põletikulise ala nahk vähendab märgatavalt. See tähendab, et põletikuline protsess levib jala luu ja kõhre kude. Võimalik on ka tendiniidi poolt mõjutatud temperatuuri tõus; Aktiivse liikumise korral võib kõõlus murduda või kergelt klõpsata.\nEriti selgelt kuulevad need helid fonendoskoopi kasutamisel, mis on tendiniidi diagnoosimiseks mõeldud seade; Jalgade ja jala peitsimisel tundub terav valu. Varsti areneb selline valu vingumiseks. Seega on võimalik määrata põletiku fookuse lokaliseerimine; Kuna jalg ei tööta normaalselt, jaotub oluline osa koormusest mõlemale jalale. Seega võib paralleelselt jalgade valuga tunda valu jalalaba; Patsientidel on sageli jalgade ja jalgade turse.\nSee on tingitud asjaolust, et liigeste kõõlustes esineva põletikulise protsessi käigus häiritakse normaalset jalgade vereringet, mis viib vereseisundi tekkeni.\nSeetõttu ilmneb kerge turse; Seega on võimalik ära tunda tendiniiti selle arengu varases staadiumis. Kui te olete mures ülaltoodud sümptomite pärast, soovitame teil kohe oma arstiga ühendust võtta, vastasel juhul areneb haigus krooniliseks. Mida enam on jäänud jänesepõletik, seda raskem on ravida, seega tehke õige valik oma tervise kasuks!\nDiagnostika Patoloogia kindlakstegemiseks peab arst uurima patsiendi ajalugu ja läbi viima uuringu. See hõlmab jala palpeerimist, eriti Achilleuse kõõluse piirkonnas. Sel juhul võib tekkida väike valu. On väga oluline kõrvaldada kõõluse terviklikkuse rikkumine ja määrata jala painduvusamplituud. Kui kõõlust puruneb, täheldatakse jala ja jala turset ning verejooks võib esineda. Radiograafia ei anna soovitud tulemusi. Selle uuringuga saab määrata ainult kaltsifikatsiooni olemasolu.\nVisuaalse juurdepääsu saamiseks jalgade pehmetele kudedele viiakse läbi ultraheliuuring. Kahjustamise koha selgemaks visualiseerimiseks ja iga koekihi seisundi hindamiseks teostatakse magnetresonantsi ja kompuutertomograafia.\nKompleksne diagnostika sisaldab järgmisi meetodeid: Laboratoorsed uuringud. Need on testid, mis tuleb edastada võimalike nakkuste kindlakstegemiseks, sest sageli on suu kõõlusepõletiku põhjuseks nakkuslik-põletikuline protsess, mis esineb liigeste kõõlustes. Mõnikord piisab ainult vereanalüüside, uriini ja väljaheidete läbimisest, kuid arst annab teile selle kohta üksikasjalikku nõu; Röntgen. Kõige tõhusam meetod tendiniidi diagnoosimiseks.\nSee on ette nähtud selleks, et tuvastada kaltsiumisoolade liigist tingitud luu kasvu.\nSuu liigesed: suuhaiguste ravi ja omadused - Verevalumid April\nSamuti aitavad röntgenid arstil kindlaks teha, kas esinevad degeneratiivsed-düstroofilised luukoe patoloogiad; Magnetresonants ja kompuutertomograafia.\nSeda kasutatakse suu kõõluste purunemise lokaliseerimiseks.\nSee meetod on efektiivne vahendi poolt MRI- või CT-skaneerimise teostamiseks saadetud närviimpulsside tõttu. Samuti kasutatakse laialdaselt kahjustatud või venitatud lihaste avastamiseks intensiivse füüsilise koormuse või spordikoolituse ajal; Ultraheliuuring ultraheli. Kuigi see pole arenenud meetod kõõluse diagnoosimiseks, Ravi valu lihased ja liigesed folk meetodite see mõnikord hädavajalik.\nNiisiis, ultraheli kasutatakse jalgade luu ja kõhre koe põhjalikuks uurimiseks.\nSamuti aitab see meetod avastada suu kõõluste struktuuri muutusi; Kaasaegsed tehnoloogiad võimaldavad kiiresti tuvastada kõõlusepõletiku põhjust ja avastada põletiku fookuseid, mistõttu ravi saab alustada kiiresti, mille tulemusena suureneb ravi efektiivsus.\nTerapeutilise efekti parandamiseks määrab arst lisaks ravimite tabletivormile paikseks raviks - põletikuvastast toimet omavate patoloogiliste piirkondade suhtes salve või geelid; füsioterapeutiliste protseduuride käik, mis kiirendavad paranemisprotsessi magnetteraapia, UHF, laser ; pärast põletikulise reaktsiooni intensiivsuse vähendamist arst arendab individuaalset füsioteraapia kompleksi, mida patsient peab iga päev tegema; kui patsiendil on lamedus, on lisaks planeeritud ortopeediline konsulteerimine ning spetsiaalsete sisetallade ja jalatsite valimine püsivaks kulumiseks; Traditsiooniliste ravimeetodite kasutamine ei kõrvalda täielikult patoloogilist protsessi, kuid see aitab mõnevõrra leevendada patsiendi üldist seisundit, vähendades veelgi haiguse sümptomite intensiivsust.\nPuusad Suu kõõlusepõletik - põhjused, sümptomid, ravi, folk õiguskaitsevahendid Kõik inimesed seisavad silmitsi jalgade valulikkuse ilmingutega, peamine koormus tehakse jalgadele, sest jalgade liikumise abil. Tendiit on seotud ebameeldiva valuga ja vähendab tõsiselt inimelu kvaliteeti. Kõige tavalisem haigus on suu kõõlusepõletik. Kuidas selle haigusega toime tulla, sundides meid kannatama igapäevaseid kannatusi ja valulikku valu. Kõik küsimused, millele saate vastata selle artikli lugemisel ja haiguse üksikasjalikuks tutvumiseks.\nPositiivse dünaamika puudumisel haiguse arengus ja kahjustatud kõõluste nekrootiliste piirkondade tekkimisel otsustab raviarst radikaalsemate parandusmeetodite kasutamise. Pärast operatsiooni on taastumise kestus keskmiselt kuud. Terapeutiliste meetmete tõhusus ja kestus sõltub peamiselt suu kõõlusepõletiku arengust.\nKui haigus muutub krooniliseks, on äärmiselt raske kõrvaldada kõõluste-sidemete seadme struktuuri patoloogilised muutused. Seetõttu tuleb põletikulise protsessi ja ravikuuri õigeaegseks avastamiseks konsulteerida arstiga esimesel hoiatusmärgil.\nSuu liigesed: suuhaiguste ravi ja omadused Verevalumid Alumine jäsemed võtavad arvesse kogu keha kaalu, nii et nad kannatavad vigastuste, mitmesuguste häirete all, sagedamini kui teised lihas-skeleti süsteemi osad.\nPõlveliigese artriidi ravi kodus rahvapäraste ravimitega Artriidi ravi kodus rahvapärased abinõud Artriidi ravi rahvapäraste ravimitega on võimalus valu leevendamiseks ja üldise heaolu parandamiseks.\nNarkomaania ravi Tendoniit on põletikuline protsess. Sel eesmärgil töötas välja palju ravimeid. Vahendite hulka kuuluvad indometatsiin, ibuprofeen, movalis, diklofenak ja teised. Levinud on põletikuvastased salvid ja geelid diklofenak, traumeli geel, voltaren emulgel.\nSiiski on toodetud spetsiaalsed preparaadid pillid ja salvidmis seda mõju suurendavad.\nGlukoosamiini pluss chondroitiini pool


Uudised Vallavolikogu veebruariistung\nKambja Vallavolikogu XVIII istung toimus 19. veebruaril, kohal oli 15 volikogu liiget, puudusid Toomas Arumägi, Rauno Kiuru, Meelis Michelson, Oliver Ots, Marek Palusoo, Peep Puis.\nPäevakorras oli viis küsimust.\nÜlevaate soojamajandusest Ülenurmes ja Tõrvandis ning soojusenergia hinnatõusu põhjustest andis SW Energia juhatuse liige Mait Pärg. Vallavolinikud said ülevaate eelseisvatest arendustest ja vastused oma küsimustele.\nJäätmevaldajate registri pidamise korda tutvustas Reet Kiuru. Tegu on juba endistes valdades olnud registritega, mis ühendati ja koostati uus registri pidamise kord. Määrus kehtestati 15 poolthäälega.\nLoa andmise riigihanke korraldamiseks kandis ette Kristi Kull. Vallavalitsus soovib korraldada Kuuste Kooli restaureerimise riigihanget ühe hankena, mille tulemusena restaureeritakse koolihoone etappidena kolme aasta jooksul. Volikogu otsustas ühehäälselt anda loa riigihanke korraldamiseks.\nKambja valla noortevolikogu põhimääruse kohta tegi ettekande noortevolikogu juht Kasper Suur. Volikogu kehtestas põhimääruse ühehäälselt.\nRahvakohtunikukandidaatide valimise kohta tegi ettekande Reet Kiuru. Toimusid isikuvalimised ja rahvakohtunikukandidaatideks valiti Leho Liiv, Jane Raamets, Gert Rattasepp, Marika Rohtla, Kert Sasi.\nJärgmineHajaasustuse programmi taotlusvoor on alanud


Paula Johanna: Viisakad kassid.. haha\nTäna oli esimene päris koolipäev. Mitte midagi erilist. Uus eesti keele õpetaja on. Hakkame "Tasujat" lugema. Esimene bioloogia tund oli ka. Tundub üsna raske, aga õpitav.\nTegelikult ma poleks kirjutanudki, aga ma lihtsalt pean. Viking tegi midagi ennekuulmatut :D Ehk siis kassireportaaž:\nMida teevad viisakad kassid tegelikult?\nMeie peategelane on 3-aastane ja 4-kuune kass Viking. Viking on hästi kasvatatud viisakas kass, kes ei käi laua peal. Vähemalt siiamaani arvasid kõik, et nii on.\nMul on selline peegliga laud, kus mul igast kulinad ja värgid on. Mõnipäev tagasi korjasin oma küünelakid kokku ja need seisavad ka seal laua peal. Igatahes. Sellega ma olen juba suhteliselt harjunud, et kui ma ülesse tulen, tuleb Viking ka ja hakkab vinguma. Kräunub ja tuiab ringi. Olin siin esimeses toas ja mõtlesin parasjagu, kas kirjutada blogi või mitte, kui ma kuulsin, et see peeglilaua tool krigiseb (see krigiseb jubedalt.. kahtlane). Vaatasin sinna ja te võita ühe korra arvata, kes mu peeglilaua peal istus ja küünelaki karbi kallale kavatses asuda. Tõusin püsti, läksin Vikingi juurde ja ma tegelt ka ei uskunud seda. Viking pole elusees laua peal käinud. Emme kassid käivad küll laua peal.. enam-vähem viisakalt isegi. Viking on täiesti lauavaba kass. Okeiokei.. see ei tundugi veel nii kahtlane, sest no.. käis siis käis.\nTulin arvuti juurde tagasi. Kirjutuslaua juurde. Ja te võite veel ühe korra arvata, kes kirjutuslaua peale hüppas, käpad laptopi peale pani ja magama keeras. Ma arvasin hetkeks, et Viking on haige või midagi :D Pea on sassis. Siis ta tõusis ülesse (ma rääkisin Ossuga vahepeal, niiet ei pannud teda eriti tähele) ja hüppas maha.\nSee kõik tundus juba isegi uskumatu, aga see kõik jätkus sellega, et Viking hüppas mu riiulisse. Sektsiooni, või mis iganes selle kohta ka ei öelda. Mul on seal makk ja telekas (mis ei tööta -.-) ja plaadid ja pildid ja igast muu nänn. Igatahes, Viking ronis mu teleka peale ja keeras uuesti külje maha ja mõne minuti pärast otsustas, et nüüd on vaja pesema hakata ennast. Ma olin tegelt ka nii üllatunud, et ma ei tulnud selle pealegi, et teda seal maha tõsta. Ma tegin pilti sellest.\nAsi lõppes sellega, et ta ajas mu plaadiriiuli ümber. Siis ma sain natuke kurjaks ta peale. Kui mu totaalsest üllatusest veel kurjuse jaoks ruumi üle jäi. See on U-S-K-U-M-A-T-U.\nNüüd me siis teame, mida viisakad ja hästikasvatatud kassid tegelikult teevad.\nKui issi seda näinud oleks, siis oleks Viking kolki saanud, mis koliseb. See oli piltlik väide. Me ei ole kassipiinajad. Ausalt.\nby Paula Johanna Adamson at Wednesday, September 02, 2009


Pria - Mesikuma\nVastavalt ELÜPS § 84. Maaeluministri määrus nr 26 (22.12.1015) “Maaelu arengu toetuse andmisest ja kasutamisest teavitamise, toetatud objektide tähistamise ning Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD) osalusele viitamise täpsem kord perioodil 2014–2020” § 3 lg 5) peab toetuse saaja veebileht olema tähistatud ja toetuse abil ellu viidud tegevusest avalikkust teavitatud. Lõikes 5 nimetatud veebilehel teabe avaldamise nõue tuleneb komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 808/2014 III lisa 1. osa punktist 2.2.a, mis kohaldub, kui toetuse saajal on toetatava objekti või tegevusega seotud veebileht olemas.\nMAK meede 4.1. Põllumajandusettevõtete tulemuslikkuse parandamise investeeringutoetus (2014-2020)\nMesila lao rekonstrueerimine ja mesilasvahast kärjepõhja ostmine.\n– Objekti või tegevuse lühikirjeldus, eesmärgid ja oodatavad tulemused.\nMesila laoruumi korrastamine. Eesmärk ettevõtte tulemuslikkuse parandamine, majandustegevuse edendamine.\nOodatav tulemus – paremad töötingimused, mesilasperede arvu suurendamine.\nMAK meede 6.3. Väikeste põllumajandusettevõtete arendamise toetus.\nEhitamine (rekonstrueerimine): põllumajanduslik ehitis [investeering] – mesila hoone rekonstrueerimine; Ostmine: materiaalne vara sh bioloogiline vara [investeering] – kaanetise sulatuskast, mesindusinventar, puhur;\nHoone välisseinte soojustamine, akende vahetus, siseruumi rekonstrueerimise tööd. Eesmärk hoone kasutusea pikendamine, tagada hoone ja selle üksikute ruumide põhilised kasutusomadused. Oodatav tulemus – paremad töötingimused, hoone efektiivsem kasutus.\nMAK meede 19.2. Kohaliku tegevusgrupi toetus ja LEADER-projektitoetus.\nHoone katusekatte vahetamine ja teraapiatoa ehitamine.\nHoone katusekatte materjali vahetamine ja teraapiatoa ehitamine. Eesmärk hoone kasutusea pikendamine, tagada hoone põhilised kasutusomadused. Oodatav tulemus – paremad töötingimused, hoone efektiivsem kasutus.\nMesinduseks vajaliku inventari soetamine. Eesmärk ettevõtte tulemuslikkuse parandamine, majandustegevuse edendamine.\nMesila inventari ostmine.\nMesindusinventari soetamine (tarukomplektide, paarumistarude, õietolmu kogurite, kuivatus- ja tuulamisseadmete ostimine). Eesmärk ettevõtte tegevuste mitmekesistamine. Oodatav tulemus – ettevõte plaanib hakata kasvatama mesilasemasid müügiks. Projekti realiseerimisel suureneb õietolmu kogumismaht.


coupleforsex profiil | Star Porn\n26, Neitsi, Maiac\nViimase sisselogimise aeg: 22.05.20 9:47:53\nKlõpsates nupul, tõstad coupleforsex esilehel 60 sekundiks esimesele kohale. Selle aja jooksul paistab modelli jututuba hästi silma ja kogub populaarsust! Teavitus sinu tegevuse kohta ilmub ka jutuaknas ning seda näevad modell ja teisedki vestluses osalejad. coupleforsex hindab seda väga ja on sulle kindlasti tohutult tänulik!\nOluline info kasutaja coupleforsex kohta\nhorny and funny ready for hot show and speack with members\nKasutaja coupleforsex tööaeg\nPühapäev 3:00 – 9:00


Elektrikilbi renoveerimine - Almarin elektritööd\nValgustus ja dekoratiivvalgustus\nKorterimajas, eramajas, büroohoonetes ja tööstushoonetes.\nUute elektrikilpide paigaldus. Paigaldame ja paneme kokku uued elektrikilbid nii ehitamisajal kui ka ehitatud korteris. Uued elektrikilbid võib paigaldada nii seina pinnapealselt kui ka süvistatult.\nElektrikilpide vahetus ja renoveerimine. Vahetame olemasolevat vana süsteemi uuele, uute kaitselülititega, juhtmestusega ja vastava kilbiga. Vahetame juhtmed, kaitselülitid ja klemmid vastavalt koormusele ja standardile ettenähtud EVS-ga.\nTeeme koristustööd elektrikilpides. Tellides meilt käiduneenust siis kilpide puhastamine on kaasa arvutud.\nElektrikilpide värvimine. Värvime Teie majas elektrikilpi vastavalt Teie soovile.\nKeskuse 7, 74307 Kehra\n© Copyright - Almarin elektritööd\nParema kasutuskogemuse tagamiseks kasutame sellel lehel küpsiseid. Lehekülge külastades nõustud küpsistega.


Arcelor Mittal suurendab dividende - Äripäev\nArcelor Mittal suurendab dividende\nEttevõte maksab minimaalselt dividendideks 1,3 dollarit aktsia kohta ning kavatseb samas hakata aktsiaid ka tagasi ostma. Uus poliitika käivitub järgmisel aastal, kui aluseks võetakse 2006. aasta kasum.\nArcelor Mittal, Nippon Steel Corp. ja JFE Holdings Inc. suurendavad jagatavat kasumit investorite nõudmise tõttu. Aktsionärid viitavad terase hinna tõusule.\nMittal ja Arcelor ühinevad maailma suurimaks terasekompaniiks, kes toodab kogu maailma terasest kümnendiku.\nArcelor Mittal teatas, et ootab selle aasta kasumiks enne erinevaid mahaarvamisi (Ebitda) 15-15,6 miljardit dollarit. Aastal 2008 loodab terasekontsern saavutada Ebitda arvuks aga 20 mljardit dollarit.\nMullu maksis Arcelor aktsionäridele 20% kasumist.


Neli tervislikku põhjust šokolaadi söömiseks - Tervis - sõbranna.ee\nNeli tervislikku põhjust šokolaadi söömiseks\n14. veebruar 2012, 13:34\nKui räägitakse magustoitudest, siis šokolaad on paljude naiste vaieldamatu lemmik. Õnneks on sel suus sulaval maiustusel ka mitmeid tervisele kasulikke mõjusid, kirjutas huffingtonpost.com.\nSee on (peaaegu) dieettoit\nEelnevad uurimused väidavad, et looduslik kakao võib piirata kalorite hulka, mida keha seedimise käigus omandab. Samuti aitab see mõnede rasvade ja tärkliste omastamist. Siiski peab sellekohaseid uuringuid veel täiustama, et olla andmetes täiesti kindel.\nJoyce Hendley kirjutas ajakirjas Eating Well Magazine suuremahulisest Harvardi uurimusest, kus leiti, et naistel, kes sõid 30-60 grammi šokolaadi nädalas oli väiksem risk südamehaigusteks kui naistel, kes šokolaadi ei söönud. On võimalik, et kakaos sisalduv aine flavonool aitab aktiveerida ensüüme, mis vabastavad lämmastikoksiide – ainet, mis aitab laiendada ja lõõgastada veresooni. See mõjub aga positiivselt vereringele.\nŠokolaad paneb naeratama\nPelgalt šokolaadi nägemine võib panna inimest naeratama, raporteerisid Briti uurijad oma hiljutises töös. 60 protsenti naistest seostas šokolaadi kõige naeratuserohkema kogemusega, jättes välja armastatud inimesed ja teised naeratavad kaaslased.\nSee aitab sul paremini näha\nKui uurijad kogusid andmeid tumeda šokolaadi mõju kohta, siis leidsid nad, et just need uurimuses osalejad, kes sõid tumedat šokolaadi, suutsid paremini näha esemeid värviliselt taustalt ja vajasid vähem aega, et tuvastada, kuhu suunas täpike ekraanil liikus. Uurijad arvavad, et tumedas šokolaadis olev, kuid valges šokolaadis puuduv antioksüdant nimega flavonool parandab nägemist.\nSiiski tasuks meeles pidada, et mitte kõik šokolaadid pole võrdselt head ja tervislikud ning need on väga kalorirohked. Viimast tuleb meeles pidada just šokolaadi suuremal tarbimisel, sest tagajärjed võivad kehal ruttu ilmneda. Kui sa oled aga kofeiinile allergiline või püüad seda ainet vältida, siis peaksid loobuma ka šokolaadist!


Majandustegevuse registris ehituse valdkonnas tegutseva ettevõtja tegevusala täpse liigituse loetelu–Riigi Teataja\nMajandustegevuse registris ehituse valdkonnas tegutseva ettevõtja tegevusala täpse liigituse loetelu\nMajandustegevuse registris ehituse valdkonnas tegutseva ettevõtja tegevusala täpse liigituse loetelu - sisukord\n§ 2 Ehituse valdkonna tegevusalade liigitus\n§ 3 Ehitamise tegevusalade täpne liigitus\n§ 4 Projekteerimise tegevusalade täpne liigitus\n§ 5 Ehitusuuringute tegevusalade täpne liigitus\n§ 6 Energiaauditite tegevusalade täpne liigitus\n§ 7 Energiamärgiste väljastamise tegevusalade täpne liigitus\n§ 8 Omanikujärelevalve tegevusalade täpne liigitus\n§ 9 Ehitusprojektide ekspertiiside tegevusalade täpne liigitus\n§ 10 Ehitiste ekspertiiside tegevusalade täpne liigitus\n§ 11 Ehitusjuhtimise tegevusalade täpne liigitus\nRT I 2010, 73, 556\nVastu võetud 04.10.2010 nr 73\nMäärus kehtestatakse «Ehitusseaduse» § 42 lõike 8 alusel.\n(1) Määrusega kehtestatakse «Ehitusseaduse» § 42 lõikes 1 nimetatud ehitusalal tegutseva ettevõtja tegevusalade täpse liigituse loetelu. Nimekiri on aluseks ettevõtja registreerimisel majandustegevuse registris (edaspidi register) ehk talle tegutsemisõiguste andmisel.\n(2) Määruse järgi antakse ettevõtjale registreering tegelemiseks ehituse valdkonna tegevusaladega ja ehituse valdkonna tegevusaladega seotud seadmete ja süsteemidega, kui see ei ole reguleeritud muu seadusega, eelkõige teeseadusega, veeseadusega, tuleohutuse seadusega, turvaseadusega, maaparandusseadusega, elektriohutusseadusega, küttegaasi ohutuse seadusega, surveseadme ohutuse seadusega ning lifti ja köistee ohutuse seadusega. Gaasipaigaldise projekteerimisele kohaldatakse küttegaasi ohutuse seadusest gaasipaigaldise ehitamisele esitatavaid nõudeid.\n(3) Ettevõtja taotleb registreeringut ehituse valdkonna tegevusalal ja määrab tegevusala täpse liigituse vastavalt vastutava spetsialisti pädevuse ulatusele. Ettevõtja võib taotleda registreeringut kitsama täpse liigitusega määruses toodud täpse liigituse raames.\n§ 2. Ehituse valdkonna tegevusalade liigitus\nVastavalt «Ehitusseaduse» § 42 lõikele 1 on ehituse valdkonna tegevusalad:\n3) ehitusuuringute (ehitusgeoloogilised ja ehitusgeodeetilised uuringud) tegemine;\n4) energiaauditite tegemine;\n5) omanikujärelevalve tegemine;\n6) ehitusprojektide ekspertiiside tegemine;\n7) ehitiste ekspertiiside tegemine;\n8) energiamärgiste väljastamine;\n§ 3. Ehitamise tegevusalade täpne liigitus\n(1) Ehitamise tegevusala täpne liigitus on:\n2) hüdrotehniline ehitamine;\n3) hoonesiseste ja kinnistusiseste küttesüsteemide ja soojussõlmede ehitamine;\n4) katlasüsteemide ehitamine (v.a elektri- ja gaasivarustuse osa);\n5) kaugküttesüsteemide ehitamine;\n6) ventilatsioonisüsteemide ehitamine;\n7) jahutussüsteemide ehitamine;\n8) hoonesiseste ja kinnistusiseste veevarustuse- ja kanalisatsioonisüsteemide ehitamine;\n9) välisveevarustuse- ja kanalisatsioonivõrkude, sealhulgas pumplate, puhastite ja muude seotud rajatiste, ehitamine;\n10) ehitiste kontrollimis-ja juhtimissüsteemide automatiseerimine;\n11) elektroonilise side võrkude ja -rajatiste ehitamine;\n12) nõrkvoolusüsteemide ehitamine;\n13) tahkekütusega köetavate küttesüsteemide ja neid teenindavate süsteemide ehitamine.\n(2) Üldehitusliku ehitamise täpne liigitus sisaldab järgnevaid osategevusi:\n1) geotehniliste ehitustööde (sh tunnelid (v.a teeseaduse mõistes), vaiad, tugiseinad (sh sulundseinad), pinnaseankrud jms) tegemine;\n2) müüritööde tegemine;\n3) avatäidete paigaldamine;\n4) fassaaditööde tegemine;\n5) klaasfassaadide paigaldamine;\n6) katusetööde tegemine;\n7) hüdroisolatsioonitööde tegemine;\n8) monoliitbetoonitööde tegemine;\n9) monteeritavate ehituskonstruktsioonide paigaldamine;\n10) piirete, aedade ja väravate paigaldamine;\n11) ehituspuusepatööde tegemine;\n12) lammutustööde tegemine;\n13) avade rajamine (sh teemantpuurimine ja -saagimine);\n14) konstruktsioonide tulekaitsetööde tegemine;\n15) palkmajade ehitamine;\n16) tehnorajatiste termoisolatsioonitööde tegemine.\n§ 4. Projekteerimise tegevusalade täpne liigitus\n(1) Projekteerimise tegevusala täpne liigitus on:\n2) konstruktsioonide projekteerimine;\n3) hüdrotehniliste ehitiste projekteerimine (sadamad, kaid, lainemurdjad, tammid vms);\n4) hoonesiseste ja kinnistusiseste küttesüsteemide ja soojussõlmede (v.a elektri- ja gaasivarustuse osa), ventilatsioonisüsteemide ja jahutussüsteemide projekteerimine;\n5) katlasüsteemide projekteerimine (v.a elektri- ja gaasivarustuse osa);\n6) kaugküttesüsteemide projekteerimine;\n7) hoonesiseste ja kinnistusiseste veevarustuse- ja kanalisatsioonisüsteemide projekteerimine;\n8) välisveevarustuse- ja kanalisatsioonivõrkude, sealhulgas pumplate, puhastite ja muude seotud rajatiste, projekteerimine;\n9) ehitiste kontrollimis-ja juhtimissüsteemide automatiseerimise projekteerimine;\n10) elektroonilise side võrkude ja -rajatiste projekteerimine;\n11) nõrkvoolusüsteemide projekteerimine.\n(2) Konstruktsioonide projekteerimise täpne liigitus sisaldab järgnevaid osategevusi:\n1) lammutusprojektide projekteerimine;\n2) raudbetoon- ja komposiitkonstruktsioonide projekteerimine;\n3) metallkonstruktsioonide projekteerimine;\n4) kivikonstruktsioonide projekteerimine;\n5) puit- ja plastkonstruktsioonide projekteerimine.\n§ 5. Ehitusuuringute tegevusalade täpne liigitus\nEhitusuuringute tegevusalade täpne liigitus on:\n1) ehitusgeodeetiliste tööde (märkimistööd, teostus- ja kontrollmõõdistused) tegemine;\n2) ehitusgeodeetiliste uuringute (ehitus- ja/või planeeringuala geodeetilised uurimistööd projekteerimiseks ja/või planeerimiseks) tegemine;\n3) insenertehniliste geodeesiatööde (ehitiste vajumisvaatlused, ülesmõõdistamised, mahumäärangud jms insenergeodeetilised tööd) tegemine;\n4) ehitusgeoloogiliste (geotehniliste) uuringute tegemine.\n§ 6. Energiaauditite tegevusalade täpne liigitus\nEnergiaauditite tegemise tegevusalade täpne liigitus on:\n1) elamute energiaauditite tegemine ja olemasolevatele hoonetele energiamärgiste väljastamine;\n2) elamute ja ühiskondlike hoonete energiaauditite tegemine ning olemasolevatele hoonetele energiamärgiste väljastamine;\n3) elamute, ühiskondlike hoonete ja eriti keerukate hoonete (nt tööstushooned) energiaauditite tegemine ning olemasolevatele hoonetele energiamärgiste väljastamine.\n§ 7. Energiamärgiste väljastamise tegevusalade täpne liigitus\nEnergiamärgiste väljastamise tegevusalade täpne liigitus on olemasolevatele hoonetele energiamärgiste väljastamine.\n§ 8. Omanikujärelevalve tegevusalade täpne liigitus\nOmanikujärelevalve tegevusalade täpne liigitus on:\n1) üldehitusliku ehitamise omanikujärelevalve tegemine;\n2) kütte-, ventilatsiooni-, jahutuse-, vee- ja kanalisatsioonitööde omanikujärelevalve tegemine;\n3) nõrkvoolu-, side-, ja ehitiste kontrollimis-ja juhtimissüsteemide automatiseerimise omanikujärelevalve tegemine.\n§ 9. Ehitusprojektide ekspertiiside tegevusalade täpne liigitus\n(1) Ehitusprojektide ekspertiiside tegevusalade täpne liigitus on:\n1) arhitektuursete projektide ekspertiiside tegemine;\n2) konstruktsioonide projektide ekspertiiside tegemine;\n3) hüdrotehniliste projektide ekspertiiside tegemine;\n4) hoonesiseste ja kinnistusiseste küttesüsteemide (v.a elektri- ja gaasivarustuse osa) ja soojussõlmede, ventilatsioonisüsteemide ja jahutussüsteemide projektide ekspertiiside tegemine;\n5) katlasüsteemide (v.a elektri- ja gaasivarustuse osa) projektide ekspertiiside tegemine;\n6) kaugküttesüsteemide projektide ekspertiiside tegemine;\n7) hoonesiseste ja kinnistusiseste veevarustuse- ja kanalisatsioonisüsteemide projektide ekspertiiside tegemine;\n8) välisveevarustuse- ja kanalisatsioonivõrkude, sealhulgas pumplate, puhastite ja muude seotud rajatiste, projektide ekspertiiside tegemine;\n9) ehitiste kontrollimis-ja juhtimissüsteemide automatiseerimise projektide ekspertiiside tegemine;\n10) elektroonilise side võrkude ja -rajatiste projektide ekspertiiside tegemine;\n11) nõrkvoolusüsteemi projektide ekspertiiside tegemine;\n12) elektripaigaldise projektide ekspertiiside tegemine;\n13) ehitusprojektide tuleohutuse alaste ekspertiiside tegemine.\n(2) Konstruktsioonide projektide ekspertiiside tegemise täpne liigitus sisaldab endas ehitusprojektide üldehituslike osade ja sõlmede tehniliste lahenduste ekspertiisi tegemise õigust.\n§ 10. Ehitiste ekspertiiside tegevusalade täpne liigitus\nEhitiste ekspertiiside tegevusalade täpne liigitus on:\n1) konstruktsioonide ja üldehituslike ekspertiiside tegemine;\n2) hüdrotehniliste ehitiste ekspertiiside tegemine;\n3) hoonesiseste ja kinnistusiseste küttesüsteemide (v.a elektri- ja gaasivarustuse osa) ja soojussõlmede, ventilatsioonisüsteemide ja jahutussüsteemide ekspertiiside tegemine;\n4) katlasüsteemide (v.a elektri- ja gaasivarustuse osa) ekspertiiside tegemine;\n5) kaugküttesüsteemide ekspertiiside tegemine;\n6) hoonesiseste ja kinnistusiseste veevarustuse- ja kanalisatsioonisüsteemide ekspertiiside tegemine;\n7) välisveevarustuse- ja kanalisatsioonivõrkude, sealhulgas pumplate, puhastite ja muude seotud rajatiste, ekspertiiside tegemine;\n8) ehitiste kontrollimis-ja juhtimissüsteemide automatiseerimise ekspertiiside tegemine;\n9) elektroonilise side võrkude ja -rajatiste ekspertiiside tegemine;\n10) nõrkvoolusüsteemide ekspertiiside tegemine;\n11) ehitiste tuleohutuse alaste ekspertiiside tegemine.\n§ 11. Ehitusjuhtimise tegevusalade täpne liigitus\nEhitusjuhtimise tegevusalade täpne liigitus on ehitise omaniku ehitustehniline konsulteerimine ja esindamine.\n(2) Määruses toodud liigituspõhimõtteid järgitakse ka majandustegevuse registris registreeringu õigsuse kinnitamisel viies olemasolevad registreeringud kooskõlla määruses toodud liigitusega.\n(3) Olemasolevad registreeringud kehtivad kuni nende õigsuse kinnitamiseni majandustegevuse registri seaduses kehtestatud korras.\n(4) Ehitusprojektide tuleohutuse alaste ekspertiiside tegemise liigitust on võimalik registris tegevusala liigitusena kasutada aasta pärast vastava kutsestandardi jõustumist.\n(5) Ehitiste tuleohutuse alaste ekspertiiside tegemise liigitust on võimalik registris tegevusala liigitusena kasutada aasta pärast vastava kutsestandardi jõustumist.\n(6) Ehitamise tegevusala, tahkekütusel köetavate küttesüsteemide ja neid teenindavate süsteemide ehitamine, on võimalik registris tegevusala liigitusena kasutada alates 01.01.2012.


Võrkpallikoondise kapten Toobal jätkamisest: illusioone ma ei loo | Õhtuleht\nVõrkpallikoondise kapten Toobal jätkamisest: illusioone ma ei loo\nOhtuleht.ee, 21. märts 2019, 15:28\nKert Toobal. Stanislav Moshkov\nSel klubihooajal Poola meistriliigas Lubini Cuprumis mängiv Eesti võrkpallimeeskonna kapten Kert Toobal on tugevatasemelisse Poola liigasse suundumisega rahul. Sel aastal on Toobal tavapärasest väiksemat mängukoormust kandnud, mis tuleb mõeldes koondisesuvele ja järgmis(t)ele klubihooaegadele kasuks.\nEelmisel hooajal esindas Toobal Prantsusmaa esiliigaklubi Rennes Volleyt ja klubihooaeg venis üleminekumängude tõttu väga pikaks nagu ka mitmel eelneval hooajal. Lisaks oli kogenud sidemängija koormus väga suur ja suvel koondises tuli palju tegelda valulike kohtadega. Sel hooajal on 39aastane sidemängija mänguaega jaganud. "Nüüd on teine olukord, saab asju rohkem kõrvalt vaadata. Olen juba nii kogenud võrkpallur ja seni mänginud palju, säästan selle hooajaga järgmiseks aastaks või aastateks oma keha. Liiga ja tase on kõrgem, seega on kõik loogiline. Sügisel oli keha koondisemängudest väsinud ja ei kestnud, igatpidi oli klubihooaja algus keeruline. Aga sain joonele tagasi," vaatas Toobal volley.ee vahendusel sügisele tagasi.\nSamamoodi oli tema jaoks keeruline hetk jaanuaris, kus oli koondisega EM-valiksarjamängu tõttu klubihooajas paus. "Poola naastes oli vaja teise mängurütmiga harjuda, eriti koostöös temporündajatega ja sisseelamiseks aega polnud, kohe tulid mängud peale. Lisaks oli Lubinis mängijate vahetus. Aga nüüd on põhiturniiri lõpp kohe-kohe käes, tuleb teistsugusem hooaeg, võimalus natuke puhata ka. Pikad bussisõidud ja mängude graafik on olnud vahelduva eduga, vahepeal oli hästi tihe ja intensiivne."\nToobal kinnitab, et temas on jätkuvalt motivatsiooni, et veel tippvõrkpallis jätkata. "Mingeid illusioone ma endale ei loo, ent olen terve ja valmis edasi panema. Tunnen end hästi ja vaatan, millised pakkumised lauale tulevad," rääkis ta ja kinnitas, et Lubinis ta järgmisel hooajal ei jätka. "Mõtted liiguvad juba praegu aegajalt suve juurde, tuleb ju huvitav ja põnev aeg, saame kodus Kuldliiga finaalturniiril mängida, lisaks muidugi Euroopa meistrivõistluste finaalturniir."


Michelle Wie kõrgus: kui pikk on ta?\nMichelle Wie on üks LPGA Touri kõrgeimaid golfimängijaid. Aga kui pikk on? Mis on Wie tegelik kõrgus?\nWie ametlik LPGA biograafia loetleb teda 6 jalga pikk - kuus jalga isegi.\nSportlaste kõrgused (ja eriti raskused) ei ole haruldane, et nende võistkonnad, nende liigad või sportlaste valikut lööksid. Mõned sportlased eelistavad, et neid ei loetaks nii suureks kui nad tegelikult on; teised eelistavad olla kõrgemad kui need, mis tegelikult on.\n(NBA on tõenäoliselt kõige levinum, kuna kõrgus on nii korporatiivsete mängijate vaatamise seisukohast lahutamatu).\nKas Wie on isegi kõrgem kui tema loendatud 6 jalga kõrgusel? Noh, kommentaaridest selgub, et Wie on aastate jooksul teinud, et ta soovib, et ta pole nii üpris nii kõrge kui ta on. Kuid see ei tähenda, et LPGA on fudging.\nEkskursioonidel on ka teisi golfimängijaid, kes on 6 meetri pikkused või väga lähedal (Anna Nordqvist, Jessica Korda jt). Kui näete Wie-sse jäävaid fotosid, mis jäävad ühele neist mängijatest kõrvale, näeb ta välja, võib-olla, ta on just nende seast kõrgem. Kuid nii palju oma tajumist teise kõrgusest läheb alla nende jalatsitele (ja soengule!).\nNii et Michelle Wie on 6 jalga pikk. Või viitamaks seda mõnel muul viisil, on Wie:\n72 tolli pikk\n182,88 sentimeetrit pikk\n1828,8 millimeetrit pikk\n1 828 800 000 nanomeetri pikkune (see on 1,8 miljardit)\n1.8288 meetrit pikk\n2 meetrit pikk\n0,0018288 kilomeeter pikk\n0,00113636 miil pikk\n215,9 barleycorns pikk\n3,95 Kreeka küünid pikk\nAga mis siis, kui Michelle Wie ise oleks mõõtühik? Üks Wie võrdub 6 jalga (72 tolli). Mis see välja näeb?\nKui palju "Wie üksusi" läheb ...\nPöörake Vabadusstati ülemist serva: Lady Liberty on 50,8 Wies pikk\nPöörake Empire State Building'i tippu: 208,3 Wies\nMine üle Niagara juga: 27,8 Wies\nMine üle Victoria Falls: 59,2 Wies\nRoni tippu Eiffeli tornist: 164,3 Wies\nRoni Mount Everest: 4,838.2 Wies\nReisige madalaima teadaoleva punkti ookeani ( Mariana Trench ): 6011.6 Wies\nMaa läbimõõt: 21 912 880 (21,9 miljonit) Wies\nReisi Maalt Kuult: 210 232 000 (210,2 miljonit) Wies\nReisimine Maast Pluto juurde: 2340 800 000 000 (2,3 triljonit) Wies on Pluto's lähim 4 109,600,000,000 (4,1 triljoni) Wies Pluto kõige lähemal\nMichelle Wie indeks\nTommy Bolt: "kohutav" golfimängija, kes jõudis kuulsuste galeriisse\nTiger Woodsi debüüt kui professionaalne golfimängija\nMis on Maailma Looduse Fond?\nLiigi profiil: lõimpükse\nAmeerika Ühendriikide okupatsioon Dominikaani Vabariigis, 1916-1924\nKuidas teisendada Celsiuse ja Fahrenheiti\n10 suurimat vaadatavat lainet planeedil\nKui ta suudab koolist lahkuda\nTop 10 tänupüha laulud\nUurige soolasisaldusega kristalllampe ja kuidas need toimivad


Huvikoolide arenguprogramm – kõik on võimalik kui teha kõvasti tööd : Mitteformaalne.ee\nHuvikoolide arenguprogrammis osalejate ühine eesmärk on, et huvitegevus oleks mitmekesine, noorte vajadustele vastav ja mõjus. Programmiga luuakse eeldused ka selleks, et kõik noored oleksid huvitegevusse võrdselt kaasatud.\n2014/2015. aasta huvikoolide arenguprogrammi ehk HUKK-AK esimese aasta lõpuseminaril jagasid projektis osalenud meeskonnad oma saavutusi, kogemusi ja õppetunde. Ühiselt tõdeti, et huviharidus peab olema kättesaadav kõigile noortele sõltumata tema eripäradest, geograafilisest asukohast või muudest teguritest. Kuigi huvitegevustega hõlmamata noorte kaasamine võib teinekord olla keeruline, näitavad eelmisel aastal arenguprogrammis osalevate tiimide kogemused, et see on siiski võimalik. Kokku kaasati programmiga ligi 1200 seni huvitegevustega hõlmamata noort.\nLoe edasi projektis osalenute kogemusi:\nViljandi huvikool kaasas ringita lapsed\nAnu Peieli eestvedamisel leiti huvitegevus rohkem kui 40. lapsele\nViljandi huvikooli direktori Anu Peieli sõnul küsitlesid nad 2014. aasta sügisel Viljandi Paalalinna kooli 2 – 5. klasside lapsi, kes senini huvitegevustes ei osalenud. Iga lapsega vesteldi eraldi, uuriti milles laps andekas on ning mida talle teha meeldib. Individuaalsete vestluste tulemusena leiti huvitegevus umbes 40-le lapsele. Näiteks leidsid Paalalinna kooli poisid rakendust mehhatroonika ringis. Intervjueeritud laste tagasiside põhjal meeldis neile eriliselt see, et nende poole isiklikult pöörduti ja nad huvitegevustesse kaasa lööma kutsuti.\nDraamaõpetaja Triin Laane eestvedamisel alustati Viljandi Kaare koolis 2015. aasta kevadel draamaklassiga, millest võttis regulaarselt osa 4 last. Draamaklass valiti seetõttu, et lastel oleks võimalik arendada mitteformaalse õppe meetodite abil oma sotsiaalseid oskusi. Draamaklass toimus koolitundide ajal ja sobitati kooli õppekavaga. Triinu sõnul sai see võimalikus vaid tänu kooli ja huvikooli vahelisele tugevale ja toimivale koostööle.\nViljandi huviharidustiim plaanib ka edaspidi huviharidusega hõlmamata lapsi kaasata. Väljakutsetena nimetasid Peiel ja Laane seda, kuidas ka edaspidi huviharidustunnid läbi viia koolitundide ajal ning siduda need mitteformaalse õppe põhimõtetega. Samuti pidas Viljandi huviharidustiim oluliseks selliste projektide raames tugistruktuuri loomist õpetajatele.\nMari Tammari abiga loodi huvitegevusse kaasamata Kehtna lastele käsikellade ring\nKehtnas loodi lastele käsikellade ring\nKehtnas avati HUKK -AP projekti raames huvitegevustesse seni kaasamata lastele käsikellade ring. Ringi vastu huvi äratamiseks anti lastele esmalt lühike kontsert ning tutvustati instrumente lähemalt. Huvi ringis osalemise vastu oli piisavalt suur ja nii loodi 10-lapseline rühm. Ringiga soovitakse lastes lisaks käsikellade mängule arendada sotsiaalseid oskusi, järjepidevust, harjumust ja koostööd.\nHuviharidustiimi liikme Mari Tammari arvates ei osale paljud lapsed huvitegevuses, kuna lapsevanem neid sinna ei suuna ja laps iseseisvalt, ilma ringis osalemise kogemuseta ise endale huvitegevust valida ei oska. Tema sõnul on oluline tuua ka ring vajadusel huvikoolist välja koolile võimalikult lähedale, et lastel oleks hea ja mugav koolitundidest huvitegevusringi minna ning see vähendab ka ohtu, et nad „vahepeal ära kaovad“. Samuti võeti ringi põhimõtteks, et isegi kui laps käitub halvasti, siis teda ringist välja ei aeta ning pigem püütakse motiveerida hästi käituma.\n„Lapsed tahavad tunnustust, premeerimist ja märkamist ning ka lapsevanematele on oluline kui nende laps silma paistab“, sõnas Tammar ning ütles et lapsi motiveeris ringis järjepanu osalema ja keskenduma lubadus jõulude ajal toimuvale esinemisele.\nKäimas on läbirääkimised Eidapere kooliga seal uue muusikaringi avamiseks, kuna seal hetkel huviringe ei toimu. Samuti pidas Tammar oluliseks lastele rohkemate esinemisvõimaluste loomist.\nPorkunist sirguvad tulevased vutiässad\nPorkuni huviharidustiim lükkas HUKK –AP projekti raames käima Porkuni kooli laste jalgpallitrenni. Tiimijuht Urve Karbi sõnul on oluline, et ringis osaleksid erineva taustaga noored, keda ühendab huvi jalgpalli vastu.\n„Läbi spordi püütakse lastes arendada meeskonnatööd ja üksteisemõistmist. Samuti on olulisel kohal enesehinnangu kujundamine, kontakti saavutamine ja hoidmine ning püsivuse suurendamine“, loetleb Karp. Ühtlasi loodetakse, et füüsiline aktiivsus võtab maha ka laste vaimsed pinged. Kuigi trenni kutsuti alguses osalema 25 last, osaleb lapsi rohkem. „Lapsed on juba jõudnud jalgpallivõistlusel kolmanda koha saavutada“, ei olnud Karp meeskonna ja treeneri Alar Peeki kiitmisega kitsi. “Kõige suuremat rõõmu aga pakub see, et näeme, kuidas varem omaette hoidnud laps nüüd teiste sekka trenni kipub“.\nTreeningud jätkuvad ka 2015. aasta sügisel. Samuti on plaanis on läbi viia küsimustik kooliõpetajatele, mis kaardistab nende hinnangut lastes treeninguga toimunud muutusele.\nBändilabori eestvedajad Kristjan ja Ahti viivad muusikahariduse pealinnast väljapoole\nBändilabor viib muusikahariduse maapiirkondade noorteni\nBändilabori põhimõte on jagada tegevmuusikute kogemust ning viia muusikaharidus noorteni, kel see geograafiliste eripärade tõttu raskendatud. Näiteks korraldati üle Eesti toimuvaid bändilaagreid. Bändilabori projektijuht Kristjan Kaasik ütles, et töö on üpris ressursimahukas ning arvestada tuleb põhimõtteliselt noorele individuaalõppe andmisega. Samas tunnistas ta senitoimuva edukaks. „Eelmisel aastal osales Noortebänd 2014 konkursil 7 Bändilabori mentorõpet saanud bändi. Nendest kaks pääsesid ka finaali“.\nBändilaager jätkab oma tegevust ka 2015. aasta sügisel. Näiteks on sel aastal plaanis korraldada 4 bändilaagrit üle Eesti. Samuti leidsid noormehed Suure –Jaanis potentsiaalse muusikastuudio, mida peatselt noortele tutvustama minnakse.\nMarju Tulva alustab Harkus projektipõhiste huviringide läbiviimist\nHarku vald katsetab projektipõhised huviharidusringe\nHarku valla huviharidustiimi esindaja Marju Tulva sõnutsi oli nende meeskonna eesmärgiks eelkõige saada HUKK-AP projekti raames kogemusi: õppida, kuidas teised tiimid huviharidust korraldavad, kuidas lapsi kaasata ning kuidas tekitada koostööd erinevate asutuste vahel. Lisaks katsetatakse uutmoodi huviringide korraldamist. Nimelt on plaanis moodustada maksimaalselt kolmeks kuuks erinevad projektipõhised huviringid. Nii oli noortel võimalik tutvuda erinevate huviringidega ning kaasata sai ka neid, kes terve aasta kestvas huviringis osaleda ei soovi või ei jaksa. Tulva sõnul õppis ta HUKK –AP projektist ka seda, kuidas õpetajaid motiveerida ning ringide läbiviimiseks uusi metoodikaid kasutada. Positiivseks pidas Tulva veel seda, et projekti raames hakkas väga hästi toimima koostöö kohaliku omavalitsusega.\n2015. aastal alustatakse improteatriringiga, mille eesmärk on arendada koostöö –ja meeskonnaoskusi ning keskendumist.\nSõmerus alustas tegevust seikluskasvatusring\nHUKK –AP projekti raames avati Sõmerus seikluskasvatusring, kuna huviringid väljaspool kooli puudusid. Seiklusringi on kaasatud 8 -16 aastased noored ning ringi eesmärk on lisaks matkadele, aktiivsele tegevusele looduses ja seiklusparkide külastamisele arendada ka noore isiksust ja sotsiaalseid oskusi. Sõmeru huviharidustiimi vedaja Piret Laidroo ütles, et pärast ringi avamist on juba näha toimunud muutusi: noored on enesekindlamad ja julgemad, kasvanud on meeskonnatöö oskused, teistega arvestamine ning ja hakkama saamine.\nSeikluskasvatusring jätkab tegevust 2015. aasta sügisel. Lisaks on plaanis arendada huviharidustegevuse mõtestamist ning tegevuste tulemuslikku analüüs\nSiiri Laid`i eestvedamisel avatakse sügisel Jüri lastele palju uusi spordiringe\nRae vald soovib huvitegevuses rohkem arvestada laste eripäradega\nRae Huvialakoolis taasavati spordiosakond, kuhu kaasatakse võimalikult erineva taustaga noori ning proovitakse kõigi noorte eripäradega maksimaalselt arvestada. Rae huviharidustiimi esindaja Siiri Laid märkis, et HUKK –AP koolitused ja seminarid olid väga olulised, sest tähendas nende jaoks eelkõige mõtteviisi muutumist. „Projekti lõppedes teadvustasime paremini, kui oluline roll on huviharidusel noore tuleviku kujundamisel“, ütles Laid. „Huviharidus pakub võimaluse eduelamuseks, see on kogu eluks abivahend, mis annab ka sõbrad ja suhtlemisoskused“, leiab Laid.\naastast on Jüris sportimistingimused avardunud, seega on plaanis avada rohkem ja noorte vajadustele ning huvidele paremini vastavaid huviringe.


Uus lähenemine: Tallinna lähedal on valmimas arendusprojekt, mille planeeringut saab koduostja muuta - Kodugeenius\nUus lähenemine: Tallinna lähedal on valmimas arendusprojekt, mille planeeringut saab koduostja muuta\n19. nov. 2021 kell&nbsp13:54\nRabarebase arendus on Eestis ainulaadne.Foto: Pinered\nEesti kinnisvaraarendaja Pinered tõi esmakordselt turule arendusprojekti, kus ostja saab lisaks tavapärastele ja lihtsatele täiendustele muuta ka ruumiplaneeringut kuni tubade arvuni välja.\n„www.rabarebase.ee lehel paikneva online-konfiguraatori kasuks otsustamisel sai üheks kaalukeeleks ka aus ja avatud suhtlus klientidega. Oma varasemas töös suurte elamuarenduste ehitamisel oleme korduvalt näinud, kuidas kliendid satuvad justkui muudatuste nõiaringi,“ ütles Pineredi arendusjuht Sandor Simson.\n„Klindimuudatustele hinnakalkulatsioonide koostamine kestab nädalaid või kuid ja viimaks klient loobub neist oodatust kõrgema hinna tõttu. Kogu tehtud töö läheb lihtsalt raisku. Seepärast on meie kodulehel kohe näha ka iga muudatuse hind. Sama joont paindlikkuse ja läbipaistvuse osas hoiame ka siseviimistluse valikutega.“\nRabarebase aedlinnas lüüakse kopp maasse novembris ja esimesed elanikud kolivad sisse järgmise aasta lõpus. „Lisaks hoonete ehitusele panustame palju ka tervikliku elukeskkonna rajamisse. Koostöös vallaga töötame välja parimaid lahendusi mänguväljakute ja kogukonnaplatsi jaoks. Samuti on meie sooviks rajada ümber aedlinna terviserada,“ võttis Sandor Simson jutu kokku.\nMärksõnad: martin varavas, pindi, pinered, rabarebase uusarendus, sandor simson


2008 Helga Nõu hüüab „Appi!” - Tartu Linnaraamatukogu\n2008 Helga Nõu hüüab „Appi!”\n6. novembril kell 15 esitleb Tartu Linnaraamatukogu laste ja noorteosakonnas (Kompanii 3/5) oma uut noorteromaani “Appi!” kirjanik Helga Nõu. Autor kõneleb romaani saamisloost ja tavatu pealkirja tagamaadest ning mõtiskleb läbi aegade korduvate noorteprobleemide üle ühiskonnas. Lisaks autorile saavad esitlusel sõna kirjandusteadlane Kärt Hellerma ja emakeeleõpetaja Maila Jürgenson. Helga Nõu uue teose andis välja Tartu kirjastus Atlex.\nHelga Nõu uue raamatu tegelasteks on tavalises eesti peres kasvavad lapsed – Maili ja Juss, kes silmapilgu jooksul jäävad ilma oma vanematest. Noored elavad õnnetust üle kumbki omal moel – Juss püüab jõuda õnnetuspaika Šveitsi, et veenduda vanemate surmas, Maili otsib turvatunnet maal vanaema juures. Tegevuse edenedes rullub lahti perekonna lugu laiemalt.\nKirjanik puudutab romaanis väga erinevaid probleeme – ausus, armukadedus, armastus, petmine, leppimine, ärakasutamine jne. Peatähelepanu koondub siiski kahe noore inimese toimetulekule selles veidras maailmas, mis mõnikord näib kohe kokkuvarisevat.\nHelga Nõu on tunnustatud ja viljakas kirjanik, kelle meelisteemadeks on naiseks olemine, alateadvus meie tegude mõjutajana, pagulus. Tema noortele kirjutatud raamatutes otsivad noored eneseteostusvõimalusi, õpivad tundma täiskasvanute maailma ja maadlevad tüüpiliste noorteprobleemidega – õnnetu armastus, narkootikumid, seksuaalsus. Helga Nõu eelmine romaan „Peaaegu geenius” ilmus käesoleva aasta kevadel.\nTäiendav teave: laste- ja noorteosakonna juhataja Ädu Neemre\ntel 736 1389


August Max Jacket - Black\nPoolpika siluetiga talvejope vetthülgavast pealiskangast. Vooderdatud merino villaga. Mantlil on suur kapuuts, ees tõmblukk ning trukk-kinnitus, soonikuga käised ning neli taskut. Valmistatud Eestis.\nSoojustus: 50% merino vill, 50% polüester