Hõõguv paber võib sillutada teed paindlikule elektroonikale - Elektroonika\nHõõguv paber võib sillutada teed paindlikule elektroonikale\nSellised ettevõtted nagu LG ja Samsung on aastaid painduvaid OLED-ekraane demonstreerinud, kuid praktikas toetuvad ikkagi sisemised komponendid, mis on palju vähem paindlikud. See on probleem, mille lahendamisele on lähedal mitmete Hiina ülikoolide teadlaste meeskond. Nad on välja töötanud esimese valgust kiirgava, läbipaistva ja painduva paberi. See iseenesest ei ole eriti kasulik leiutis, kuid see võib olla aluseks tuleviku paindlikule elektroonikale.\nPaljud katsed paindliku elektroonika elujõuliseks muuta on tuginenud naftakeemiale, millele me praegu suuresti toetume. Hiina meeskonna loodud materjal on lubanud mitte ainult selle omaduste tõttu, vaid ka seetõttu, et see koosneb puidust, jahust ja hulgast väikestest biosobivatest kvantpunktidest. Protsessi, mille käigus see juhtub, nimetatakse vaakumfiltriks ja sellel puudub keskkonnamõju vähe või üldse mitte.\nKvantpunktid on kõigi kristalliliste pooljuhtide üldmõiste, mis on kvantefektide avaldamiseks piisavalt väike. Neid saab kasutada fototuvastustehnoloogias, bioloogilises uurimistöös, arvutustöös ja nagu ka käesoleval juhul valguse genereerimisel. Selle hõõguva paberi minieksulised pooljuhtkristallid on valmistatud tsinkist ja seleenist, mis ei tohiks pärast materjali utiliseerimist kellelegi kahju tekitada. Enamik praegust elektroonikat tuleb keskkonna saastumise vältimiseks korralikult ümber töödelda.\nSee nanotselluloosipaber ei tee praegu liiga. Toatemperatuuril hoides helendab ja võib ka olla korduvalt rullitud ja lahti rullitud ilma pragunemiseta ega rebenemata. Kui see jäetakse päikese kätte, muutub see täiesti läbipaistvaks. Mõningate täiendavate uuringute abil võib sellest materjalist saada paindlik ekraan, mis tegelikult tunneb ja käitub nagu paber. Võite selle panna ajakirja või raamatusse ja kuvada sisu, siis voltida või ajakiri kokku keerata ja see töötab ikkagi. Ideaalis oleks see teie kasuks, kuid olen kindel, et reklaamijad sülgiksid odava tõhusa paberiekraani idee abil, mis võiks aja jooksul erinevaid reklaame näidata.\nSelle reaalsuseks muutmiseks peate kujundama midagi, mis on võimeline pildi kuvamiseks, mitte ainult ühte värvi. See on põhimõtteliselt tõestus kontseptsioonist, mis näitab, et saate luua kõigi õigete omadustega materjali paindlikuks elektroonikakomponendiks ilma mürgiseid kemikaale kasutamata. Võib-olla sirvite ühel päeval ajakirja ja märkate, et see pole paber, mida te vaatate, see on paberiekraan.\nkui suureks saab poksija\nmiks mu kass nii palju heidab?


ddig V90 ´97 - Volvo Club Eesti\nddig V90 ´97\nPostitusPostitas ddig » 23 Sept 2011, 01:33\nMu silmateraga äsja juhtunud õnnetus kurvastas mind niivõrd, et pidin koheselt midagi selle kompenseerimiseks ette võtma. Saigi täide viidud ammune plaan ja täiendatud Volvode nimistut ühe V90-ga, millega just kolmapäeva hommikul Eestisse jõudsin.\nSuure osa käesoleva teema sissejuhatuse jutust võiks otse kopeerida siia kasutaja Eku värskelt tehtud teemast aga mõned väikesed erinevused on ka.\nMinu auto, nagu mudelgi ütleb, universaalkerega ja kõikvõimalikel andmetel 132kW mootoriga ning samuti man.kastiga. Positiivseks võib samuti lugeda suure originaalstereo olemasolu millele sekundeerib originaal CD-Box\nMõnes mõttes positiivseks võib pidada ka katuseluugi puudumist, sest nüüd saab ka mu pea kahemeetrine kolleeg ennast esiistmel vabalt tunda. Peale el.istmete on kõik muud viled olemas ning loomulikult töötavad ka.\nEriliselt positiivsena võib muidugi taas välja tuua Nivomat vedrustuse ja Eaton Locker diferentsiaali - egas tali taeva jää\nTõin sedakorda auto ise kunnimaalt ning esimest korda liiklusesse sattus see auto aastal 1997 ja on sellest ajast saadik ka sama omaniku käes olnud. Odomeetril oli ostuhetkel number 306.000 ning kindalaekas on ka raamat, mis selleni jõudmist natuke kirjeldab. Kaasa sain ka teise jooksu rattaid talviseks kasutuseks.\nÜldmulje autost on väga hea ning esialgu pole muud suurt häda silma hakanud, kui et pidurid tahavad värskendamist ja esisillas mõned puksid/liigendid tahavad tähelepanu saada. Auto nimelt viimasel ajal üksjagu seisnud ja see üldjuhul piduritele hästi ei mõju.\nAutot arvele võttes oli rõõm tõdeda, et Rootsi ülevaatus kantakse nüüd Eestisse kenasti üle ning sellega tuleb tegeleda alles tuleval aastal. 2kg tulekustuti küll ostsin igaks juhuks ka sellesse autosse.\nRootsi reisilt leidsin ka kannatada saanud silmaterale doonori, millele lähen järele järgmise kuu alguses.\nViimati muutis ddig, 03 Veebr 2012, 07:47, muudetud 2 korda kokku.\nRe: ddig V90\nPostitusPostitas ants » 23 Sept 2011, 11:33\nKrt, seda kassid ostaksid, ja mina ka\nPostitusPostitas ddig » 25 Sept 2011, 18:14\nMa selle pärast ruttu ära ostsingi, et muidu saab mõni kass omale\nEsmapilgul on tõsist üllatust pakkumas kütusekulu. Paak sai täis tangitud ja sõidetud on juba üle 700km aga indikaator veel pole märku andnud. Kas võib tõesti olla, et keskmine tuleb alla 10L/100km?! Ja seda minu kommete (kiired möödasõidud jne) juures Varsti lähen jälle tankima, siis saame teada.\nKolmeliitrise tõmme manuaalkastiga on muidugi samuti päris muljetavaldav. Eelmine kolmeliitrine oli küll võimsam, kuid see neljakäiguline automaat kuidagi silub ära selle teravuse. Tehaseandmetel neil vist küll kiirendus üsna samas sekundikümnendikus, kuid praegune tundub kiirem.\nEnne käesoleva teema auto ostmist võtsin ühendust ka eelmise kolmeliitrise uue omanikuga ja uurisin, et ega tal müügimõtteid pole, kuid ta soovitas läbi lillede mul oma asjadega edasi tegeleda\nPostitusPostitas Eku » 25 Sept 2011, 20:12\nOh, nüüd on siin foorumis kaks ilusat autot!\nMa räägin, et see kägistatud võimsusega 3L ei võtagi kütust. Ja kuna mul veel gaas ka peal siis poes käimiseks pole mõtet autot välja lükatgi\nKindlasti suure osa annab ka manuaal käigukast nii kütusekulule kui dünaamikale.\nPaistab, et puust rooliga, ainuke asi mis sinu masinalt võtta!\nPostitusPostitas ddig » 26 Sept 2011, 22:33\nTänane tankimine andis tulemuseks 742km ja 72,7L ehk siis 72,7 / 742 * 100 = 9,79 L/100km kohta. Sellest ca pool oli maanteesõit trajektooril Tallinn-Tartu-Viljandi-Tallinn ning ülejäänud linnasõit. Gaasipedaali otseselt ei hellitanud ning diferentsiaaliluku toimimist oli ju vaja kontrollida igasugustes oludes\nKui nüüd natuke pedaali hellitama õpiks, siis vist võib diislitele mütsi pähe tõmmata - neil ju hais ja lärm panevad kumbki kaks liitrit tegelikule kulule otsa\nMa küll pole tegelikult kunagi väga muretsenud selle pärast, palju mu Volvod kütust võtavad, sest mugavust ja kvaliteeti ju purki ei pane, aga samas, kui peab veelgi harvemini tankimas käima, siis see vaid lisab asjale jumet. Tegelikult pole ju üldse vahet, palju auto kütust võtab, peaasi, et piisavalt suur paak on, et ei pea liiga tihti tankimas käima\nPostitusPostitas aibast » 27 Sept 2011, 08:38\neks nad ütlevad jah, et kõik mis sisse tangid võtavad ära. Isegi vaikselt piilunud sedalaadi masinaid. Sa leidnud päris hea maasika.\nPostitusPostitas ddig » 12 Okt 2011, 22:22\nViimane tankimine andis siis jälle põhjust rõõmustamiseks. Kilomeetrerid kogunes 755 ning liitreid mahtus sinna peale 70, mis annab keskmiseks kuluks ca 9,3 L/100km.\nEt asi liiga ilus ei tunduks, siis olgu öeldud, et selle läbisõidu sisse jäi Riia´s käik ehk siis valdavalt maanteesõit. Samas sai tehtud ohtralt mahlakaid möödasõite ning ülejäänud kilomeetrid linnatsüklis läbitud. Seega võin selle auto ametlikult kuulutada ökopilliks\nPostitusPostitas aibast » 13 Okt 2011, 10:42\nsul siis keskmine sama mis mul R'il, päris hea. Sul õigus, ökopill\nPostitusPostitas ddig » 30 Jaan 2012, 21:58\nTänaseks autoga pea kümme tuhat kilomeetrit sõidetud ning mingeid märkimisväärseid üllatusi pole olnud. Juba proovisõitu tehes oli selge, et pidurid vajavad värskendamist ning ees läksid vahetusse kettad ja klotsid ning liugurtapid puhastasin ja määrisin uuesti. Tagumiste pidurite juures piisas esialgu hooldamisest, kuid tugeval pidurdamisel lööb keresse mõningane vibratsioon sisse, seega ilmselt tuleb tagumised ka veel korra põhjalikumalt üle vaadata.\nLisaks said vahetatud esimese stabilisaatorvarda liigendid ja puksid.\nEelmise aasta lõpupoole helistas auto müüja, et oli unustanud mulle mõned jupid kaasa anda. Üle-eelmine nädal olin jälle tööasjus kunnimaal ning sain eelmiselt omanikult kätte kummipõhjaga tekstiilmatid, värviparanduskomplekti (värv + lakk) ja pamperile kleebitavad kummiribad, mis ilmselt peaksid värvitud pamperit hooletul parkimisel tekkivate kahjustuste eest kaitsma. Kõik asjad on loomulikult Volvo originaaltooted.\nVahvatest lisavidinatest on autol olemas plokisoojendus ning selle pistik asub esimese numbrimärgi taga. Numbrimärk ise on nö siini sees ja pistiku ühendamiseks tuleb lihtsalt eest ära nihutada\nViimati muutis ddig, 03 Veebr 2012, 08:04, muudetud 1 kord kokku.\nRe: ddig V90 ´97\nPostitusPostitas smurf » 30 Jaan 2012, 22:31\nVäga viisakas pill on.\nSee libistatav numbrimärk on üsna huvitav lahendus, peaasi, et mingitele "kütsipaugu" fännajatele see silma ei jää.\nPostitusPostitas Volvo75 » 01 Veebr 2012, 12:59\nAga kas number kaduma või paigast ei saa liikuda?\nAga tõesti, pole sõnu. S90 ja V90 on ja jäävad väga erilisteks Volvodeks. Loodetavasti kunagi keegi mu lähedane Volvosõber soetab ka endale sellise, et lähemalt näha.\nPostitusPostitas ddig » 01 Veebr 2012, 14:13\nPaistab, et see number sealt väga ei taha ise vehkat teha. Ilmselt ei ole piisavalt suurt külgkiirendust tekkinud veel.\nTäna sain autole alla ka mootoriruumi porikaitse, mille omakorda sain eespool mainitud doonorautolt. Kaitse oli küll katki, kuid Bacania nimeline firma tegi päevaga korda ja maksma läks remont paarkümmend eurot. Nüüd saab mootoripesu ka millalgi ära teha, et siis heldinult kapotialust imetleda\nPostitusPostitas zum » 01 Veebr 2012, 14:46\nSisu on ikka kuramuse sümpaatne (Välimuselt on V90 nagunii üks lemmikumaid üldse)\nLiitunud: 02 Jaan 2009, 22:49\nPostitusPostitas blacklight » 01 Veebr 2012, 17:51\nVäga kena masin tõesti. Kuluks endalegi teine selline suur pakiruum ära küll\nPostitusPostitas ddig » 11 Veebr 2012, 13:28\nPaar nädalat tagasi oli hommikul autol aku tühi, sest proua oli ööseks salongivalgusti põlema unustanud. Nii kiire tühjenemine andis alust arvata, et akuga lood kuigi hästi ei ole, kuid tegin siiski proovi ja laadisin aku ära.\nEelmise nädalavahetuse külmadega tuli siiski sammud kauplusse suunata ning uus aku osta\nPaar foorumikasutajat on huvi tundnud selle numbrimärgi taha peidetud pistiku lahenduse vastu. Tegin täna sellest mõned lähivõtted.


2aastane tüdruk närviline | Lasteneuroloogia | Arsti nõuanded | Küsi nõu Eesti tipparstidelt! - Kliinik.ee\n2aastane tüdruk närviline 23.11.05 / Lasteneuroloogia\nNov alguses sai minu tütar 2aastaseks. Hakkasime sept-s käima lastemängukoolis. Lastega meeldis talle väga olla, aga kui n.ö. tund peale hakkas ja tädi laulma-mängima hakkas, läks asi halvaks: alguses ta hoidis ennast vaos, kuigi ma nägin, et nutt on kohe tulemas. Rahustasin, julgustasin. Esimesel päeval kannatas ta selle tunni välja. Teisel päeval hakkas ta hüsteeriliselt nutma just siis, kui see tädi ema poole pöördus ning nõudis õue minemist ja me tulime sealt kiiresti ära. Rohkem pole sinna läinud.\nUmbes pool aastat tagasi oli tal näpp haige ja ta sai arsti juures käimisest ilmselt negatiivsee elamuse. Kui me eelmisel nädalal uuesti arstile läksime, tundis ta maja-ukse ära ja hakkas juba enne arsti juurde jõudmist nutma. Arst ütles: ta nutab hüsteeriliselt. Arst soovitas palderjani tablette õhtuti ja melissi-piparmünditeed. (Umbes kuu aega tagasi loobusime lutist. Ta magab sünnist peale minu kõrval.)\nMilline lapsevanem ma olen: ma olen kindlasti nüüd juba ka ise temaga arsti juurde minnes sisemiselt pinges (kuigi ma ei näita seda välja), kas ta tunneb seda? Ma olen hoolitsev, kannatlik, teda vägaarmastav, aga ma hakkasin ka okt-s 3-4-õhtul nädalas koolis käima. Last hoiab vanaema,kes elab meiega koos, aga kui me kõik kodus oleme, siis eelistab ta igal juhult minu seltskonda. Mulle tundub, et vanaema hoiab teda ka väga.\nKuidas suhtuda tema käitumisse mängukoolis, kas peaksime kuskile mujale minema või kui ma näen, et ta ei taha seal olla, siis loobuma või siiski aegamööda teda seal harjutama? Meil ei ole võimalik kuskil mujal teiste lastega suhelda.\nTa ei räägi veel, kõnes on üksikud sõnad ja mõned valesti kinnistunud sõnaosad, nt. ku: jänku, nuku jne, aru saab kõigest.\nKas kirjeldatu on eakohane.\naitäh pöördumast! Teie juttu arvestades on Teie lapse areng praktiliselt eakohane. Kõnes võiksid küll olla 2-sõna väljendid. Last soovitan siiski hakata harjutama teiste lastega tasapisi. Kui ta üldse ei lepi, siis oodake aasta ja proovige uuesti. Selles, et ta Teiega kõige rohkem olla soovib, pole midagi imelikku. Koolis peate muidugi käima. Küllap ta lepib, kuigi ka see võib võtta aega. Tõenäoliselt oletegi olnud pigem "ülehoolitsev" ema. Magama peaks laps siiski oma voodis. Ka seda tuleks harjutama hakata.\nTere, olen 16 -aastane tüdruk.\nMa ei teagi tegelikult kuhu arsti juurde ja kas üldse peaksin pöörduma. Ma ei ole varem tasakaaluprobleemidele suurt tähelepanu pööranud, kuna mul on alati olnud kehalise ...\nsoovitan siiski pöörduda neuroloogi vastuvõtule.\nei tea kust otsast alustada\nNimelt olen mures oma 5 aastaseks saava tütre pärast. Sügisest saati on pidev nohu, detsembris lisandus köha ja palaviku tõus mis kulmineerus minestamise või palavikukrampidega nagu haiglas kirja pandi. ...


Uhkus, "pride" ja eelarvamus • Objektiiv\nArvamus » Uhkus, “pride” ja eelarvamus\nUhkus, “pride” ja eelarvamus\n13. juuli 2016 Timo Vihavainen\nLondoni homouhkuse paraadist osavõtjaid (2016). Foto: Neil Hall, Reuters/Scanpix\nProfessor Timo Vihavainen kirjutab Läänes esile kerkinud poosetavatest grupeeringutest, nagu näiteks LGBT-seltskond, ja nende enesekesksest rühmauhkusest, mis rõhutab üksikisiku ja tema tahtmiste primaarsust ühiskonna ja riigi ees.\nUhkus kuulub klassikalisse pattude registrisse, ent ka vooruste hulka. Hellenistlikus maailmas tabas nemesis ehk jumalate kättemaks neid, kes olid langenud ülemäärase uhkuse – hybrise – küüsi.\nKa juutide Toora ütleb, et Jumal seisab vastu uhketele, ent alandlikele annab ta armu.\nMõlemal puhul on küsimus ilmselt selles, et inimene vaatab millegi sellise poole, millega tegelemiseks ei ole tal luba. Inimene ei või tõusta suuremaks sellest, kes ta on. Kõik Paabeli tornid on mõistetud kokku kukkuma ja see, kes üritab kas või oma maist olemist disainida maiste tahtmiste järgi, märkab varem või hiljem, et tema suutlikkusele tuleb piir vastu.\nLihasmassi ülemäära paisutanud kulturist on kõigest haletsust vääriv juhtum, kelle eluigagi peab jääma lühikeseks. Ja ka soovahetusoperatsioonid jäävad vaid matkimise tasemele.\nTarkus saab alguse tõsiasjade tunnistamisest ja see paneb piirid ka kohasele uhkusele. Kas mõõdukas uhkus ei olegi hoopis voorus? Mõningatel aegadel on imetletud pühakute äärmuslikku alandlikkust, ent see ei ole kunagi sobinud vabale kodanikule, kes elab endasuguste keskel.\nMõõdutundetu uhkus põhineb oskamatusel hinnata oma võimeid ning on eelkõige teismeliste probleem. Tavaliselt leiab see loomulikul moel lahenduse, kui inimene õpib elukogemuse abil ühel või teisel viisil mõõdukust leidma.\nUhkuse täielikku puudumist võib pidada koguni paheks või vajakajäämiseks. Antiiksetel aegadel ei sobinud vabale mehele see, mis oli kohane orjale. Hiljem, seisuslikus ühiskonnas, ei passinud lihtrahvale see, mis oli sobilik aadlikule. Kui keegi ei saanud sellest aru, sai ta varem või hiljem selles asjas õpetust.\nMõõdukat uhkust võib võrrelda eneseväärikusega ning siis on küsimus selles, kuidas suhestuda teiste inimestega ja looduse poolt inimesele seatud piiridega. Mõõdukas uhkus on väljateenitud ega ürita võtta endale sellist rolli, mis talle ei kuulu.\nSee, mida meie praegusel juhul kutsume uhkuseks ehk pride’iks, näib siiski jäävat väljapoole mõõdukaks nimetatud uhkust, kuna asi on lihtsalt poosetamises. Väidetakse, et mingi küsimus vajab rohkem väärtustamist ning esiletoomist, sest kodanikud ei ole sellele seni piisavalt tähelepanu pööranud. Tõenäolisem on siiski, et kaaskodanikud ei ole näinud selleks mingit vajadust.\nNüüd moes olevad uhkusepeod ehk pride’id on minu arvates väga kummalised. See, mille üle väidetavalt tuntakse uhkust, on pidutsevatel LGBT inimestel ilmselt kas päritud või sünnipärane omadus, mille suhtes ei ole midagi ette võtta. Selliste omaduste vaenamine oleks muidugi primitiivne ja moraalselt ebaõige. Ent kas peab nende omadustega uhkeldama?\nKuidas tunduks, kui valgenahalised, soome, rootsi või taani keelt kõnelevad inimesed, heteromehed või muud taolised rühmad korraldaksid sarnaseid uhkeldamispidusid oma sünnipäraste omaduste auks?\nTegelikult olen kuulnud ka sellistest ja saanud aru, et seda peetakse ühiskonna eest vastutavate instantside poolt eriti pahaks asjaks või vähemasti kahtlaseks.\nKõik need erinevate rühmade enesekummardamise peod näivad olevat pärit Ameerikast, millest ajalugu on teinud rühmituste maa. Ka poliitika põhineb seal selliste rühmituste soosingute võitmisel ja nende huvide kaitsmisel teiste arvelt. Meil ei ole jällegi sellist traditsiooni olnud ning on püritud üldise heaolu poole.\nEhk on meie globaliseeruva kultuuri eesrindlaste poolt lõpuks mõistetud, et ühiskondlik areng tähendab ameeriklaste institutsioonide ja väärtuste maksimaalset omaksvõtmist? Euroopalike väärtuste koodeks näib enamasti koosnevat negatsioonidest ja keskenduvat lahtiütlemisele rahvuslikest ja usulistest, niisiis päritud käitumisest ja nendega seotud “eelarvamustest”. Ehk tahetakse nende arusaamade asemele tuua nüüd uued rühmitused, mis erinevad teistest näiteks nahavärvi ja ebatraditsioonilise usundi poolest ning on suunatud ühe sugupoole esiletõstmisele või selle eitamisele?\nSellise tulemuseni ei ole keeruline jõuda, kuigi valmisolek sellisteks radikaalseteks muudatusteks on Soomes, mis on tänini usuliselt ja rassiliselt homogeenne maa, üpriski väike. Teisalt teame juba, et selles suhtes hakkab maailm juba paari sugupõlve jooksul tugevalt muutuma. Niisiis on põhjust valmistuda selleks oma hinges juba nüüd.\nEnt midagi näib selles uhkeldamisevaimustuses igal juhul kummalisena. Lisaks sellele, et veidrus või erinevus tõstetakse au sisse, esitab see ka väljakutse vanale normaalsusele ja asetab end sellest kõrgemale. Nii näibki, et vaid pride-paraadidel on lubatud demonstreerida selliseid asju, mis muidu ei kuulu rahva ette toomisele.\nSelles seoses näib vähemalt välismaal olevat tavaks esitleda oma suguelundeid mitmel erineval moel ning vihjata suguühtega seotud esemetele, mis antud kontekstis saavad endale sellise auhiilguse, mis neil tavaolukorras muidu puudub. Ka pornograafia, mida eriti feministid kritiseerivad, tundub selliste sündmuste valguses igati sünnis.\nEraldi esiletoomist väärib meie rahvuslik kuulsus Tom of Finland ehk siit ilmast lahkunud Touko Laakso, kellest on saanud maailma “homoikoon”. Tema maalid on ilmselt just tänu sellele saanud erilise tähelepanu osaliseks ja tema tööd on välja pandud Kunstihallis. Peale selle on neid trükitud voodipesule ja isegi postmarkidele. Küsimus on niisiis ilmingus, millest meie riik soovib kasu lõigata, sest oleme ajastu suure kunstniku sünnimaa ja seega selles asjas esirinnas.\nAntud juhul on suure kunsti asemel lihtsalt pesuehtne pornograafia, mille lihtlabaseks eesmärgiks on kellegi hinge kõditamine, pidades silmas erilaadset seksuaalset rahuldust. Nii ei ole ka kujutatud tegelased päris realistlikud, vaid teatud moel liialdatud ja eksponeeritud.\nNoorte meeste ilmed ja kogu füsiognoomia ei mõju sugugi mitte intelligentselt, vaid hubaselt nilbetena, ning nende sootunnuseid on sihilikult kujutatud ülemäära suurtena.\nOn veel üks tähelepanuväärne erand. Laaksoneni piltidel on meestel rinnad. Mõne ettekujutuses on need ilmselt suured rinnalihased, ent igal juhul on nende nibusid kujutatud naiselikult suurtena, sellistena, nagu neid looduses ei leidu. Realismi asemel on siis kujutatud peaaegu mutantlikke olendeid, kes kunstniku arvates oleksid pidanud olema ideaalsed seksuaalpartnerid.\nOn tõsi, et ka heteroseksuaalses masturbatsioonitööstuses on tendents rõhutada teatud asju ebaloomulikul moel ja luua tegelaskujusid, milliste leidmine looduses oleks äärmiselt keeruline.\nTeise asjana kerkib küsimus, miks just praegu on hakatud pornograafiat pidama suureks kunstiks, kuigi seda varem lausa halvustati. On selge, et näeme siin meie aja trendi ning ei ole mõeldav, et selline “kunstivool” piirduks Laaksoneni maalidega. On tõenäolisem, et edaspidi saame kunstinäitustel näha uusi dimensioone: seksinukke, seksimasinaid ning, arvestades areneva ühiskonna vajadusi, ka seksilambaid ja -eesleid. Võib-olla ka lapsi kujutavaid nukke. Seksilammast olen näinud Londonis temaatilise äri aknal. See aeg on veel ees, mil need kunstinäitustele jõuavad. Vaevalt meil väga kaua oodata tuleks.\nLaste seksuaalne potentsiaal on väga huvitav küsimus. Nagu teame, on pedofiilia meil väga range tabu, üks viimastest. Nii ei ole lood sellega siiski kõigis kultuurides, ja nendest oleme me üha enam mõjutatud. Seega on surve selles suunas ilmselgelt tugev. Muistse Kreeka juhtum on huvitav. Erinevalt sellest, milline on meie kujutelm sellest maast ja ajast, ei ole homoseksuaalsus olnud üldiselt kreeklaste seas soositud. Platon räägib oma teoses “Seadused” homoseksualismi ebaloomulikkusest ja näeb selles riiki hävitavat ilmingut. See on kui seemne külvamine kaljule. Seevastu pederastia ehk poistelembuse vastu ei ole tal midagi öelda, sest osapooled lähevad lahku, kui poiss on jõudnud teatud ikka. Teose “Pidusöök” põhjal võib oletada, et see juhtub siis, kui poisil hakkab kasvama habe.\nTorkab silma, et homoparaadidel ei kelgi keegi pederastiaga või ei reklaami seda. Ilmselt on see seotud eriti rängaks kuriteoks liigitatud pedofiiliaga, mille puhul on eeldatavasti alati tegemist ohvrite ja kuritarvitajatega. Sinnamaani, kuni laps saavutab teatud vanuse.\nRoheliste presidendikandidaat Pekka Haavisto (paremal) ja tema noor silmarõõm Nexar Antonio Flores. Foto: Jussi Nukari, Reuters/Scanpix\nPiiripealsed juhtumid on muidugi väga keerulised ja kurjategija võib üllatuslikult saada armugi, kui tegemist pole heteroseksuaalse suhtega. Seda saime näha Soome presidendivalimistel – kui asi puudutas ühe kandidaadi abikaasat (jutt on roheliste kandidaadist Pekka Haavistost ja tema partnerist, juuksur-stilist Nexar Antonio Floresest), võistlesid sallivuses eranditult kõik. Selle juhtumi puhul oli sallivuse ülesnäitamine nii suur hüve ja sallivuse võimalik puudumine nii suur pahe, et keegi ei tahtnud seda kooselu kritiseerides oma mainet ohtu panna.\nPride-paraadid on meile õpetanud, et meie maa intelligents ja nende järel ka need massid, kes soovivad nendega samastuda, on valmis võimalikud eelarvamused hülgama, kui asi puudutab tavalisest erinevat seksuaalsust. Kui aga asjaosalised on normaalsed heteroseksuaalsed inimesed, peetakse tabusid kõigiti jõus olevateks ning leitakse, et seadust tuleb rakendada kogu rangusega.\nSee ei ole naasmine antiiksesse Kreekasse, vaid siirdumine kuhugi hoopis mujale ja täiesti teistsugusesse kultuuri, kus see, mida enne peeti perverssuseks, muutub uhkuseasjaks ja heakskiitvate eelarvamuste teemaks.\nKaljule külvamine on juba kaua olnud meie aja normiks, mitte erandiks, ja osaliselt on see kindlasti seotud ka riigi nõrgenemisega. Ent kunagi oli ju aeg, mil riik rõhutas suurte eesmärkide olulisust ning üksikisiku kohustusi. Riik ei peljanud esitada kodanikele ka üsna suuri nõudmisi.\nLojaalsuse osutamine oma riigile või isegi uhkusetunne selle üle on tänapäeval juba halb toon ja isegi ohtlikuks peetav käitumishäire. Riik on aga samal ajal paisunud arusaamatu vormiga elevandiks, kes ei ärata enam ei austust ega lojaalsusetunnet.\nEi ole juhus, et pinnale on kerkinud rühmauhkus, mis rõhutab üksikisiku ja tema tahtmiste primaarsust. Nõudja rollis ollakse vastavalt oma tahtmistele. Mida võimukamad need nõudjad on, seda suuremat au nad saavad.\nSildid homoseksuaalsus ühiskond uhkus


Vooremaa Eesti spordis jätkub kõik vanaviisi\nEesti spordis jätkub kõik vanaviisi\nPingeliselt kulgenud Eesti Olümpiakomitee (EOK) presidendi valimiste tulemus oli veidi ootamatu. Heitluses poliitika ja ärimaailma vahel teenis spordirahvalt usalduse taas viimane. Võitjaks osutus raha ja ettevõtlus ning sellega kaasnevad lubadused. Presidendiks valitud Urmas Sõõrumaa teatas juba oma kandidatuuri ülesseadmisel, et ei hakka Eesti sporti juhtima palga eest, vaid missioonitundest. Ning just see ongi see ohutuli, mis lubab suuresti kahelda, kas meie spordirindel tulevad kauaoodatud uuendused.\nTegelikult jätkub spordi korraldamises reformierakondlik liin, kus uusi muutusi pole põhjust loota. Seepärast võib öelda, et spordirahvas astus teist korda järjest sama reha peale. Aga kui antakse ilusaid lubadusi, et liikumisharrastajate arv Eestis kolmekordistub, sporti tuleb paarkümmend miljonit lisaraha ja täitevkomitee liikmed hakkavad ka reaalselt tööle, siis pimestab see valijaid nagu lumelt peegelduv märtsipäike. Ja see toimis ning Urmas Sõõrumaast sai EOK kuues president.\nJuhtimine ühiskondlikus korras\nKust hakkab sporti voogama lisaraha, kuidas korraga pea kõik eestlased sportima hakkavad või kuidas pannakse EOK täitevkomitee liikmed nagu Urmas Paet, Riho Terras jt. reaalselt sporti juhtima, see on iseküsimus.\nSõõrumaa peamine vastaskandidaat Jüri Ratas jäi seevastu lõpuni realistiks, andes endale ja teistele aru, et raha leidmine spordi jaoks on muutunud tänasel päeva aina keerulisemaks. Kuid ega reaalse pildi maalijad populaarsust kogu. Ratas, kes kogenud poliitikuna presidendirallit algusest peale liidrina vedas, kustus ühe häälega viimases voorus, mil kaks vastaskandidaati talle sisuliselt „kambaka“ tegid.\nSpordirahva valik, kes eelistas presidendi kohale oma töö eest palka mitte nõudvat suurärimeest, lubabki järeldada, et kõik jätkub vanaviisi. Urmas Sõõrumaa on mitut puhku toonitanud, et ei enne ega pärast Mart Siimanni pole EOK presidendile palka makstud. Paraku on see poolik tõde. Enne Mart Siimanni presidendiks saamist 2001. aastal oligi EOK pelgalt rahvusliku olümpiaspordi esindusorganisatsioon. EOK ülesandeks oli oma riigi esinduse väljaviimine tali- ja suveolümpiamängudele ning presidendi ülesanne oligi enamasti esindamine. Nii toimetasidki sel ametipostil kõrgetel positsioonidel olnud poliitikud-riigimehed (Friedrich Karl Akel, Johan Laidoner ja Arnold Green) või ärimees (Tiit Nuudi).\nSamal ajal tegeles kogu riikliku spordielu juhtimise ja korraldamisega Eesti Spordi Keskliit (ESK), ja seda oma suure palgalise koosseisuga. Kui aga 2001. aastal otsustati ESK likvideerida ja liita EOK külge, võttiski kogu vastutuse Eesti spordi eest alates lastest olümpiasangariteni oma õlule olümpiakomitee. Mart Siimann tegi seda tööd 11 aastat, ja tuleb tunnistada, et piisavalt edukalt. Võib rääkida küll tähtede heast seisust, kuid need aastad olid meie spordiajaloo ühed edukamad, just olümpiamängude, MM ja EM medalivõitude poolest. Vähemalt oli Eesti spordil siis olemas juht, kelle poole võis spordirahvas alati pöörduda, kes liikus ringi mööda Eestimaad ning kes pidi palgalise töötajana tehtust ka aru andma – igale spordiga tegelejale, kes tal nööbist haaras.\nSpordi jätkuv ebaolulisus\nSiis algas president Neinar Seli aeg, kes loovutas oma palga noortespordile. Kuidas kõik toimis, seda näitas aeg. Nüüd soovis samalaadset teed jätkata Urmas Sõõrumaa ja talle anti selleks ka mandaat. Sõõrumaa, kes ettevõtjana on vaieldamatult suuri mägesid liigutanud, võttis teatepulga üle justkui endise liini jätkamiseks.\nAga kui sulle töö eest palka ei maksta, siis pole tegelikult ka põhjust tehtu või tegemata jäetu eest aru nõuda. Paistab, et paljude spordiametnike meelest ongi see õige tee. Huvitav, miks siis makstakse kõrgeid tasusid riigifirmade nõukogu esimeestele ja liikmetele? Siis öeldakse, et neile tulebki suurt palka maksta, kui tahetakse ettevõttes tulemusi saada ja seeläbi on, mille eest tööd nõuda. Õigus, täpselt nii see tegelikult ongi.\nAga miks me siis unustame selle lihtsa ja elementaarse tõe spordi puhul? Miks sport, mis tegelikult on Eesti-suguse väikeriigi jaoks üks paremaid PR tööriistu, mille läbi end maailmas kuvada, kuulutatakse jätkuvalt ebaoluliseks? Ja seda spordirahva enda poolt, kes aktsepteerib tasuta töötavat juhti. Palka mitte saavalt juhilt ei saa me ju ka midagi nõuda.\nSestap on karta, et mööduvad vaid mõned kuud ja vana plaat hakkab taas mängima: raha on spordis vähe, raha on juurde vaja jne.\nEOK president kui kogu Eesti spordi juht peab olema kursis kõigega, mis kusagil maanurgas toimub, märkama olulisi ettevõtmisi, uusi andeid. Selleks tuleb kätt pulsil hoida n-ö 24/7. Kas meil on nüüd selleks lootust?\nPresidendiralli algul ekraanil olnud telesaates “Foorum” tunnistas siis veel kandidaadiseisuses Sõõrumaa, et EOK peab aitama kõiki noori, kes kusagilt ootamatult esile tõusevad ja kellel on lootust tippu pürgida. Tema sõnul tuleb toetada ka näiteks kusagilt “padumaalt” välja ilmuvat kiiruisutajat. Teadmiseks lugejale, et padumaa all on siinkohal mõeldud siis Adaveret ja Põltsamaad.\nÜks hea asi oli presidendivalimistel siiski. Kui kandidaatidele toetuskirjade andmisel pälvis Jõgevamaa spordiliit Kalju tähelepanu sellega, et jättis oma hääle andmata, siis 15. aprillil võeti hääletamisest siiski osa ja anti punktiskoori 61:60 oma panus.


Vale töö? | Buduaar\nKas oled kunagi tundnud, et oled vale ameti peal? Kas mõtled tihti selle peale, et kuidas oleks tööd vahetada ning millised muudatused see endaga kaasa tooks? Kuidas üleüldse ära tunda vale töö ning kas 30-selt tööd vahetada on juba liiga hilja?\nVaata enda ümber ringi ja mõtle kui paljud inimestest teevad tööd, mida nad tõeliselt armastavad. Ilmselt siiski vähesed. Kui neilt inimestelt aga küsida, et miks nad tööd ei vaheta, siis vabandusi on enam kui küll („Mul on pere, keda pean toetama”, „Aga ma oskan seda tööd hästi”, „Tööturul on praegu raskusi, jään pigem siia”, „Mis sest, et töö ei meeldi, see eest palk on hea”, „Mul on ainult mõned aastad pensionini jäänud”, „Ma olen liiga noor”, „Ma olen liiga vana”, „Mul ei ole õigeid tutvusi” jne). Kuigi need põhjused on imetlusväärselt õiged, on need siiski vaid vabandused, et jääda tuttavaks kohaks kujunenud tsooni. Ometi pole kuskil väidetud, et uue töökohaga ei elataks peret ära või, et uus amet oleks vanast kehvem. Kui keegi sellise põhjuse toobki välja, siis ülejäänud noogutavad takka ja kiidavad, et on alles arukas ja vastutustundlik inimene, et nii lihtsalt tööd välja ei vaheta. Ometi on inimene õnnetu ja soovib elult midagi paremat.\nKuidas ära tunda vale töö?\nKõige tähtsaim põhjus on ilmselt tunne, et Sinu töökohas pole piisavalt võimalusi arenemiseks. Mõned meist on kindlad, et teevad sama tööd senikaua kuni pensionile jäävad, aga enamus meist soovib siiski kasvada ja areneda oma ametikohal. Mitte kõik ei tööta suures firmas piiramatute võimalustega arenguks, aga peaaegu kõikidel töödel on olemas võimalus edasiliikumiseks. Vahel leiad olevat end positsioonil, kust ei ole enam kuskile edasi minna ja tundub, et see on lausa võimatu. See on see koht, kus peaksid enda jaoks lahti mõtestama küsimuse: miks? Kas Su ülemus arvab, et Sa pole võimeline arenguks? Kas Sa ei sunni ennast piisavalt? Kui tundub, et Sa ei pääse sinna, kuhu soovid pääseda, siis on aeg vanalt töölt edasi liikuda.\nTeine tähtis põhjus on, et palk pole piisavalt hea. Me kõik sooviksime, et oleksime paremini tasustatud. Mõni tuhat ekstra krooni aastas võib mängida väga olulist rolli. Mõnikord tunnevad inimesed ennast nii ulatuslikult alla surutult, et see ei oma mingit tähtsust. Sagedased on ka juhused, kus inimene tunneb, et tema panust töösse ei hinnata piisavalt. Kahjuks makstakse töökohal seda summat, mida arvatakse, et töö väärt on ning tihtipeale on see töötegija kahjuks. Sinna pole eriti suurt midagi teha, peale selle, et endale paremini maksustatud töö leida. Kui sa pole oma senise palgaga rahul, siis just seda peaksidki tegema.\nKindlasti oled Sa vale töö peal ka sel juhul, kui soovid pidevalt, et sa haige oleksid ja tööl ei peaks käima. Sinna alla kuuluvad ilmselgelt ka väljamõeldud haigused. Vale töö tunned ära ka selle järgi, kui oled pidevalt stressi all, tunned end väsinuna, mornina ja õnnetuna ning hommikuti ärkad mõttega, et kuidas küll järjekordsest tööpäevast kõrvale hiilida. Kui Sa tunned, et elad ainult puhkuse nimel, siis tasuks ka ringi vaadata parema töökoha järele.\nOma loo räägib meile 34- aastane Siiri, kes praegu töötab edukas firmas raamatupidajana. „Olin 27- aastane, kui hakkasin tundma, et olen vales firmas ja vale töö peal. Tundsin end tihtipeale õhtuti peale tööpäeva väsinuna. Mul oli tohutu stress ja tundsin, et lausa upun. Olin väga õnnelik, kui ma kunagi sinna firmasse ja selle töö peale pääsesin, kuid mida aastad edasi, seda harvemaks jäid koolitused ja ma tundsin, et ma ei arene enam mingis suunas. Ignoreerisin seda pikalt, kuid lõpuks, kui hakkasin teesklema, et olen haige vältimaks järjekordset tööpäeva, andsin endale aru, et aeg on edasi liikuda. Niimoodi ei saanud lihtsalt edasi minna. Saatsin oma CV mainekatesse firmadesse ja käisin paljudel tööintervjuudel kuni lõpuks leidsin endale koha, millest olin unistanud ja puudust tundnud. Firmat ja ametit vahetada pole kunagi liiga hilja, ka 30-selt mitte. Selles vanuses õpidki alles ennast tundma ja tajuma, mida elult soovid ning ootad. Ilmselt taipad alles siis, mis Sind rahulolevaks teeb. Soovitan kõigil, kes end oma töö peal õnnetuna ja stressis tunnevad, kaaluda töökoha vahetamist,” seletab Siiri ja tema silmavaatest on näha, et ta on hetkel küll väga õnnelik.\nPole olemas valet tööd, on vaid vale inimene, vale ameti peal. Tasuks enda jaoks lahti mõtestada, mida ootad ja loodad oma töökohalt, millised võimalused peavad seal olema, kas soovid pigem paremat palka või toredamat seltskonda. Kui tunned, et Sinu praegune amet Sind ei rahulda, siis tasuks hoida silmad ja kõrvad lahti ning vaikselt midagi paremat otsida.


CONOR MCGREGORI (POKSIJA) VIKIPEEDIA, ELULUGU, VANUS, PIKKUS, KAAL, NAINE, NETOVÄÄRTUS, KARJÄÄR, FAKTID - STARSGAB - SPORDIISIKSUSE ELULUGU\nConor McGregor (Boxer) Wikipedia, elulugu, vanus, pikkus, kaal, naine, netoväärtus, karjäär, faktid\nConor McGregor on Iiri professionaalne segavõitluskunstnik ja poksija. Ta on endine Cage Warriorsi sule- ja kergekaalu meister. Ta on MMA ajaloo suurim vaatamise vaatamise loosimine, olles viies kuuest enim müüdud UFC vaatamise vaatamise üritusest. Hääletage elulookirjeldusi ja uurige lisateavet Conor McGregori Wikipedia, Bio, vanuse, pikkuse, kaalu, naise, netoväärtuse, karjääri ja paljude teiste faktide kohta!\nConor McGregor Pikkus ja kaal\nKui pikk on Conor McGregor? Ta seisab 1,75 m või 175 cm kõrgusel 5 jalga 9. Ta kaalub umbes 77 kg. Tal on tumepruunid silmad ja pruunid juuksed. Ta on ka fitnessifriik. Ta kannab 10 USA jalatsit.\nConor McGregor Bio, vanus ja perekond\nKui vana on Conor McGregor? Tema sünnipäev saabub 14. juulil 1988. Praegu on ta 32-aastane. Tema Tähtkuju on Vähk. Ta sündis Iirimaal Dublinis. Tal on Ameerika kodakondsus ja ta kuulub segarahvusesse. Ta Tony ja Margaret McGregori poeg. Ta kasvas üles Crumlinis ja käis nii põhi- kui ka keskastmes Gaelscoilil ja Gaelcholáiste'is Tallaghtis Coláiste de hÍde'is, kus tal tekkis ka kirg spordi vastu, mängides jalgpalli. Nooruses mängis ta jalgpalli Lourdes Celticu jalgpalliklubi eest. 12-aastaselt alustas McGregor poksimist ka Crumlini poksiklubis.\nTegelik nimi Conor Anthony McGregor\nHüüdnimi Conor mcgregor\nKuulus As Poksija\nSünnipäev 14. juuli 1988\nKaal u. 77 kg (170 naela)\nKeha statistika u. 44-37-43 tolli\nLapsed Conor noorem ja Croia\nNaine / abikaasa Dee Devlin\nConor McGregori naine\nKes on Conor McGregori naine? Ta on olnud Dee Devliniga pikaajalistes suhetes. Tema ja Dee tervitasid 2017. aastal poega nimega Conor Jr. ja teist last Croiat 2019. aastal.\n«kui pikk on aoc »\nConor McGregori puhasväärtus\nMilline on Conor McGregori puhasväärtus? Ta tegi oma esimese professionaalse MMA-võistluse kergekaalus, alistades Gary Morrise teise ringi TKO-ga. Tema puhasväärtus on hinnanguliselt üle 120 miljoni dollari (USD). Praegu on ta kahes Forbesi nimekirjas, olles Celebrity 100 2020 nimekirjas nr 53 ja maailma kõrgeima tasuga sportlaste 2020 nimekirjas nr 16.\nConor McGregori faktid\nTa kasvas üles Crumlinis ja käis nii põhi- kui ka keskastmes Gaelscoilil ja Gaelcholáiste'is Tallaghtis Coláiste de hÍde'is, kus tal tekkis ka kirg spordi vastu, mängides jalgpalli.\nNooruses mängis ta jalgpalli Lourdes Celticu jalgpalliklubi eest.\n12-aastaselt alustas McGregor poksimist ka Crumlini poksiklubis.\n2006. aastal kolis McGregor koos perega Dublini Lucanisse, osaledes Gaelcholáiste Coláiste Cois Life'is. Pärast seda alustas ta sanitaartehnilise õpipoisiõpet.\nLucanis olles kohtus ta tulevase UFC võitleja Tom Eganiga ja nad hakkasid varsti koos treenima segavõitluskunste (MMA).\nLoe ka: Ryan Garcia (poksija) Wiki, elulugu, vanus, pikkus, kaal, tüdruksõber, puhasväärtus, pere, karjäär, faktid\nlehtrinägemine isa vanus\nmegan sulle täku kõrgus ja kaal\nküpsis johnson netoväärtus\nkui pikk on rob dydrek


Pressiteade | Eesti | 2020-10-21\nOsana Singapuri jõupingutustest üleriigilise COVID-19 testimisvõimekuse suurendamiseks paigutati ABB ülitäpsed robotid uude automatiseeritud laborisüsteemi nimega Rapid Automated Volume Enhancer (RAVE).\nSüsteem automatiseerib osa käsitsitoimingutest, mida tavaliselt proovide töötlemisel tehakse. Kaks RAVE ja seonduvate seadmete komplekti suudavad tipptasemel töödelda ligi 4000 viiruseproovi päevas. RAVE vähendab ka laboritöötajate nakatumise riski.\nUuenduse töötasid välja Singapuri Teaduse, Tehnoloogia ja Teadusuuringute Agentuuri (A*STAR) kõrgtehnoloogilise ümberehitamise ja tehnoloogia keskus (ARTC), Singapuri Tootmistehnoloogia Instituut (SIMTech) ning Singapuri Diagnostika Arendamise Keskus (DxD), riiklik platvorm, mida samuti haldab A*STAR.\nABB tarnis projekti mahus neli IRB 910 SCARA (Selective Compliance Articulated Robot Arm) robotjaama koos simulatsiooni- ja programmeerimistoega pilootkatsete jaoks ning pärast RAVE avalikustamist 2020. aasta juulis veel 14 robotjaama.\n„Meil on au osaleda Singapuri meditsiinisüsteemis, et tulla koos toime valdkonna pakiliste probleemidega ning ühendada oma juhtivad robootikatehnoloogiad projekti kaasatud asutuste inseneri- ja biomeditsiiniliste teadmistega,“ ütles ABB robootika ja diskreetse automaatika valdkonna president Sami Atiya. „Koos suurendame Singapuri testimisvõimekust, automatiseerides peamisi laboriprotsesse, kusjuures meie robotid täidavad mitmesuguseid korduvaid ja ohtlikke ülesandeid, et parandada töötajate laboritingimusi, vähendades saastumise ja ka väsimuse ohtu.“\nABB RobotStudio simulatsioonitarkvara abil aidati luua, simuleerida ja testida roboti installeerimist virtuaalses 3D-keskkonnas. See võimaldas projekt edukalt realiseerida ja kiiresti üles seada, ilma et olnuks vaja laborikeskkonnas suuri kohandusi või parandusi teha.\n„Avaliku ja erasektori partnerlusel on võtmeroll arenenud tootmistehnoloogiate uuendamisel ja kiirel kasutuselevõtul,” ütles ARTC tegevjuht dr David Low. „Koostöö A*STAR-i, ABB ja meie teiste partnerite vahel on hea näide sellest, mida saame robootika ja automaatika abil saavutada testimisvõimaluste parandamiseks ja suurendamiseks keset koroonaviiruse pandeemiat.“\nABB koostöö meditsiiniasutuste ja -ettevõtetega on järjest mahukam. Näiteks ABB koostöörobotit YuMi kasutatakse Milano Polütehnilises Ülikoolis koroonaviiruse seroloogilistes testides. YuMi abil on suudetud automatiseerida kuni 77 protsenti testide läbiviimiseks vajalikest toimingutest ja analüüsida kuni 450 proovi tunnis.\nABB robootikavaldkond on tööstus- ja koostöörobotite ning kõrgtehnoloogiliste digitaalteenuste teerajaja. Ühe valdkonna juhtiva tarnijana tegutseb ABB robootikavaldkonnas 53 riigis ja enam kui 100 asukohas ning on tarninud üle 400 000 robotilahenduse mitmesugustele tööstusharudele ja rakendustele. ABB aitab klientidel parandada paindlikkust, tõhusust, ohutust ja töökindlust, liikudes samas ühendatud ja koostööl põhineva tulevikutehase poole. www.abb.com/robotics


18. mail 2016 kell 20.00–24.00\nTartu tantsuklubi hooaeg 2015/2016 lõpetatakse Tallinna lõõtsaklubi aktiivsemate liikmete osavõtul teemaõhtuga „Eesti lõõtspillid“. Juba neljandat hooaega tegutsev Tallinna lõõtsaklubi koondab endas Põhja-Eestis elavaid teppo-tüüpi lõõtspille mängivaid rahvamuusikuid. Tallinna lõõtsaklubi ridades on erineva taustaga lõõtspillmängijad, kes soovivad mõnusas seltskonnas uusi lugusid ja mängunippe õppida ning tunnevad rõõmu ühisest musitseerimisest. Seda ühist rõõmu jagatakse hea meelega ka tantsijatega, seda enam, et viimasel poolaastal on keskendutud just tantsuklubides tantsitavate tantsulugude harjutamisele ja tantsuks mängimise eripärale. Tallinna lõõtsaklubi tegemistest võib leida rohkem infot: http://www.lootspill.ee/Tallinn/\nTartu tantsuklubis astuvad üles Tallinna lõõtsaklubi esindajad ja mõned lõõtspillimängijatest kolleegid mujaltki. Tantsuklubilisi tantsitavad: Ain Lindvest, Ave Sinikas, Eve Burmeister, Juhan Uppin, Kert Krüsban, Kristjan Pütsep, Peeter Nahko, Rasmus Kadaja, Rauno Koorts, Reet Laos, Silvi Sisas, Sten Raudik, Tiit Animägi ja Toomas Ojasaar. Mängitakse peamiselt 20. sajandi alguse küla- ja linnapidude tantsumuusikat Eestist.\nTartu tantsuklubisse on oodatud musitseerima ja tantsima kõik rahvamuusikasõbrad, kel on mahti ja lusti. Õhtu jooksul saavad teisedki kohalolevad muusikud tantsijaid rõõmustada oma pillimänguga ja nautida koosmusitseerimist. Mõistlik on enda heaolu tagamiseks kaasa võtta häid tuttavaid, vahetusjalanõud ja miks mitte ka külakosti ühisele teelauale.\nTartu tantsuklubi toimumist toetavad SA Tartu Kultuurkapital, Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri sihtkapital ja EestiKultuurkapitali Tartumaa ekspertgrupp.\nLisateave tel +372 5560 2102, e-post triinu.nutt[at]gmail[dot]com\nFotol Tallinna lõõtsaklubi esindus kohalolijaid tantsitamas Tartu tantsuklubis 7. mail 2014. aastal.


Marja tänava silla ideekonkursile saabus ligi 20 tööd - Ehitusuudised\nLinnapea Urmas Klaasi sõnul soovib linn arhitektuurivõistlusega leida parimat arhitektuurset ja insenertehnilist lahendust kergliiklussillale, mis ühendab Supilinna üle jõe asuva Ujula-Kvissentali asumiga. "Supilinnast Marja tänava sihilt Lubja tänavale suunduval sillal on suur potentsiaal saada oluliseks kergliikluse tuiksooneks," ütles Urmas Klaas.\nIdeevõistlus on üheetapiline. Žürii valib esitatud kavandite alusel välja võidutöö ja määrab ülejäänud tööde pingerea. Hindamisel arvestatakse tulevase silla konstruktsiooni ja materjali valikut, lahenduse arhitektuurset sobivust ja eeldatavat ehitusmaksumust, samuti majanduslikult otstarbeka hooldamise võimalust.\nIdeekonkursi võitjaga sõlmitakse leping, millega tellitakse Marja tänava sihis oleva kergliikluse silla ja kergliiklusteede põhiprojekt. Selle aasta eelarvesse on kavandatud raha projekteerimistöödeks.\nLinn maksab ideekonkursi parematele preemiaid: 1. koht 8000 eurot, 2. koht 5000 eurot ja 3. koht 3000 eurot. Välja antakse kaks 2000-eurost ergutuspreemiat.


Bonhamsi oksjonil müüakse haruldane Zagato - Auto.pub\nBonhamsi oksjonil müüakse haruldane...\n6. veebruaril Pariisis toimuval Bonhams oksjonil läheb haamri alla Zagato Mostro Coupé,üks vaid kuuest ehitatud sellesarnasest sõidukist. Autod ehitati Maserati 100. juubeli tähistamiseks ning innustust selleks leiti Maserati ajaloolisest sportautost, 1957. aastal ehitatud 450 S Coupest. Viimase hüüdnimi „Il Mostro” - monstrum, leidis ka tee 2016. aastal koostatud masina nimesse. Too auto ehitati elava legendi Stirling Mossi soovide kohaselt ning võistles sama aasta LeMansi 24-tunni võidusõidul. Masina tippkiiruseks mõõdeti 320 km/h.


Eelkõige lõngast ja kangast pusserdaja.\n.: LINKE JUHENDITELE INTERNETIS :.\nRaglaanlõikeline kampsun ülevalt alates (raglaanhiha villapaita ylhäältä alkaen)\nKotile luku õmblemine (laukun vetoketjun ompelu)\nSilmuste loomine Italia moodi- veniv algus soonikule\n*** ja teine, natuke erinev itaallane\nIlma kontsata sokk\nHeegeldatud äärepitsid (skeemidega)\nTuli tahmine saada lillelised suvepüksid. Kangapoest leidus üsna sobilik kangas, suurimaks puuduseks, et mul polnud ühtegi sobivat tooni pluusi. Õnneks oli sobiv kangas oma kapis, nii et tegin endale pölvpüksid ja tuunika sinna juurde.\nPükste lõige on Suuri Käsityölehti sellest kevadest, lühendatud ja sääri tugevasti kitsamaks tehtud. Mainimisväärne on, et ostsin millalgi ligi aasta tagasi peitluku õmblemiseks talla masinale, siiani polnud siiski kasutanud - see osutus imelihtsaks ja imetoredaks ja tulemus on tõesti märkamatu! Lukk on vasakul küljel, ei torka pildil peaaegu silmagi.\nPluusi löike andis keegi tuttav, pole aimugi kust pärit. Ülaosa olin sunnitud õmblemise käigus kõvasti muutma ja kui oleksin arukas olnud, olekski selle toreda hõlma monteerinud mõne tuttava ja läbi proovitud T-särgi lõike külge. Iseenesest võiks sellist hõlma teinegi kord kasutada, ehkki kangast kulub küll häbemataselt palju. Pluusi esitlen ka TKV Suvepluus projekti.\nIgatahes kokku tuli komplekt, millega olen üsna rahul. Üht pluusi oleks veel vaja neile pükstele.\naiaia posted @ 20:06 - Link - kommentaarid (5)\nLapsed said pilvedega pluusid. Kanga ostsin paar aastat tagasi, siis oli pilvekangas soositud. Nüüd on ta aeg tiba möödas, aga ega's ma saa kangast ära visata, hea elastaanisisaldusega trikotaaz. Pealegi on lapsed tükk aega tahtnud, et teeksin neile midagi ühesugust. Välja löikasin aprilli alguses, aga vahepeal on olnud liiga kiire. Nüüd oli vaba nädalalöpp ja nautisin üle pika aja õmblusmasinatega suhtlemist. Ja kõigele lisaks leidus juhuslikult veel projekt, kuhu saan pluusid esitada.\nKõik lõiked Ottobrest, poistel raglaanid ja neiul kergelt kroogitud varrukatega ja plikalikuma löikega.\nJa siis sama soojaga tegin endale ka pluusi/tuunika. See kangas oli nii vaimustav, et oli võimatu mööda minna! Lõige on mingist Ottobre T-särgi lõikest tuletatud.\naiaia posted @ 20:30 - Link - kommentaarid (7)\nOsalesin kogemata seelikutegemise projektis. Kuna kevad on külm ja lumine, siis sobib villane seelik kindlasti kah.\nArmastan nimelt vanu kampsuneid ja vahetevahel ikka nikerdan neist midagi. Seekord sattus mu kuhi veel kasutamata pesumasinas vilditud kapmse ette külas olevale õele, ja ta ronis neist ühele jalgupidi sisse ning teatas, et just see tema unistuste seelik ongi. Tegin siis selle kampsuni seelikuks, kõige lihtsamal kombel, varrukad ja kaelaauk maha, küljeõmblused lõpuni kinni ja soonik ülaäärde pikkust lisama. Õde tundub rahul olevat.\naiaia posted @ 06:59 - Link - kommentaarid (7)\nTütre kampsun oli plaanis valmis teha mihklipäevaks ehk lõpetamata asjade projekti käigus, aga valmis siiski alles järgmisel päeval. Tegelikult valmis ta korra juba juunis, oli päeva-paar kasutuses, aga kaelaauk oli liiga suur. Lubasin kitsamaks kududa, hakkaisn harutama, ja sinnapaika jäi - ega jaanipäeva paiku pole eriti motsivatsiooni kampsi kududa. Kui kampsun esimest tiiru valmis sai, oli laps õhinal ootamas ( ehk seepärast liiga suur kaeluski tuli, et Iiris kiirustas kõrval, et aitab-aitab, lõpeta juba). Nüüd teise ringi valmimise järel pole ta jaksanud kampsunit selgagi panna, seisab teine juba kuuendat päeva riiulis. Näe veel vaeva!\nLõng on 100% alpaka, firma mingi võõras, ostsin alest viimased tokid. Natuke muretsesin, kas jätkub, aga jäi ülegi (146cm pika lapse kamps kaalub 261g). Alumise ääre muster on võetud kusagilt kudumismustrite raamatust, muidu omalooming. Ühes tükkis raglaanina kootud ja vardad nr.3.\nJa kui juba blogimiseks läks, siis mõned suvel õmmeldud riided, mille pildid just jalgu jäid.\nPisipoja kahed taskutega püksid sama lõikega vist mingist selle aasta Ottobrest, mereröövli-T-särk 2011 Ottobre lõikega ja lillad ja loomadega püksid natuke vanemast Ottobrest, aga seda lõiget enam ei kasuta, ei meeldi.\nEnda kleidi lõige 2011 Ottobre T-särgi lõike järgi ise joonistatud.\naiaia posted @ 18:57 - Link - kommentaarid (3)\nVarakevadel üks abikaasa sugulane tahtis teha minu "200 heegeldatud lapi" raamatust ühte mustrit. Üritasin talle juhendit tõlkida, aga ei saanud ise kah aru, nii et pidin katsetama hakkama. Tegin suvaliste lõngadega ühe lapikese, ja kuna see polnud kaugeltki nii ilus kui raamatus, siis proovisin veel vastupidistevärvidega. Raamatus on siiski palju ilusam, minu kasutatud londa ei harmoneeru omavahel nii hästi. Kurb! Aga kui lapikesi oli juba 2, olin neidnoe jätta, tegin veel mõned juurde, et mdagi ikka saab. Ja nii need 9 lappi seal kusagil seisid.\nÕmblesin kokku. Samasuguseid ei viitsinud tagaküljeks teha. Kangast ei tahtnud panna, vahel olen nii teinud ja tõdenud, et mulle ei meeldi. Korjasin siniseid lõngajääle kokku, lisaks sattus näppu heegeldatud lapp, mille mu õde tegi prooviks 4-5 aastat tagasi, kui seesama 200-lapi-raamatu ilmus. Tegin siis selle õe proovilapi ümber vanaemaruutu. Ja kokkuvõttes meeldib mulle see nn. tagakülg rohkemgi. Hall trikookangas voodriks ja nööpidega suletav, et ikka pesta kah saaks.\nJa veel üks asi, mille sain lõpetamata asjadest projekti raames tahtud. See on minu esimene pitsine õlarätt, tegin selle 3 aastat tagasi, juhend internetist leidunud Lumimarja huivi. Serv jäi lootusetult rullima. Rätt jäi käsitöökorvi lõpetamata asjade juurde, et harutada äär ja teha ripskoes. Nüüd siis võtsin end kokku, harutasin ja kudusin lõpuni. Venitamata on, sest ~lõpetasin eile teel valvesse ja töö juures pole kohta venima panemiseks, aga ehk on parem.\naiaia posted @ 06:01 - Link - kommentaarid (2)\nMu õde andis mulle lihavõtte ajal kuhja vanu musti riideid ja palus neist teha crazy quilting tüüpi koti, lisaks ostis paela-pitsi kah. Täpsema teostuse osas sain vabad käed. See idee meeldis mulle niiväga, et hakkasin mõnuga pihta. Pealegi oli kevadel just TK "Kaunsi kott" ja kujtulesin, et teengi kauni koti! Sain valmis lapiosa, teppisin flanellile, tegin laste veekindlatest pükstest ülejäänud kangast voodri (ega ta ju üleni veekindlaks sellega saa, aga väikse vihmaga siiski kraam kotis märjaks ei peaks saama), tekitasin sisetaskuid nii kotile enesele kui voodrile - ja viimased TK projekti päevad olid töö- ja pereeluga nii kiired ja hõivatud, et ma ei saanud kotti valmis. Panin viimasel hetkel "Kauni koti" albumisse mitte-kuigi-kauni kotikese (no Nõo rahvariide triip on muidugi iseenesest kaunis, aga kott oli lihtsalt kiiruga ühe leitud õpetuse katsetus, mille olin juhuslikult projekti ajal teinud). Samas arvasin, et ega "õige" kotiga ei lähe enam rohkem kui paar päeva.\nKott nõudis lõpuks veel ehk 4-5 tunni tööd (voodri ja pealise ühendamine, rihm, tõmblukk), aga seisma ta jäigi, ehkki õel oli musta kotti hädasti vaja. Sain selle lõpuni tehtud alles puhkuse lõpus "lõpetamata asjana".\nüks pool, korralik suur lukuga tasku\nseal on ära kasutatud vanade velvetite väike tasku ja tagatasku\nsees on ka päris mitu taskut, lihtsustab natukegi asjade üles leidmist\nÕde oli õige rahul, ja mulle endale kah päris meeldis tulemus. Teeks endalegi midagi sama ideega, aga see "tahaks teha" nimekiri on nii pikk, et vaevalt iial tehtud saan. Ainus, mida õde ehk oleks natuke rohkem igatsenud (selle koti järgi tal idee tuligi) oli tikand, aga ma kuidagi ei osanud mustale mustaga tikkida, ja muid värve ei tahtnud võtta.\naiaia posted @ 07:25 - Link - kommentaarid (3)\nLapsele tantsutrikoo Eurokanga lycrast.\nLisaks bolero ja säärised ballettitunnile. Viimased omast vanast kampsunist, säärised teadagi varrukatest ja ülaosast overlokitud jakike, kokku kampsuni ümbertöötlemine ehk selline pooletunnine töö ja veel hõlma alaosa alles (sellest saaks ehk padjaümbrise).\nJa ühele tuttavale seelik ja pluus, pluusil kandid seeliku kangast, et oleks terakegi ilmet. Seeliku lõige peast joonistatud (no kui seda võib lõikeks nimetada, sirged ribad ja kolmnurksed kiilud vahele, kanga optimaalse kasutamise nimel) ja pluusi lõige tavalisest T-särgi lõikest muudetud, kasutades juhendit raamatust "Joka tyypin kaavakirja" - väga lahe raamat, mis õpetab igasugu lõigete muutmist.\naiaia posted @ 16:21 - Link - kommentaarid (2)\nKohe projekti alguses tegin valmis kaks asja, üles panen alles nüüd, kui omanikul käes. Esimene oli kotike, mille tegemist alustasin ammu, lapi-osa oli valmis ja nii ta seisis. Lise Bergene raamatust "Kirglik lapitöö" lk.92, seal küll erinev lapimuster ja mõõdud, aga idee raamatust ja juhendist sõrmega järge aetud.\nJa teine projekti töö: Tõin jaanuari esimestel päevadel postkastist ajakirja "Suuri Käsityö" uue 1/12 numbri, ja veel enne, kui ise vaadatagi jõudsin, teatas mul külas olev õde, et seal on siis muide see kleit, mida ta tahab. Ja tema ju teadagi ei õmble... ja mina teadagi õmblen... No ma pole midagi sellist kui kleit eluski õmmelnud! Mu õmblusoakused on ju vaid põhikooli põlle-öösärgi-kitli ja kerge harrastamise tasemel, aga miskipärast ei suutnud ma "ei" öleda ja nii me siis paar päeva hiljem kangaga poest tulimegi. Ja sellest alates oli mul paha tunne, et lasin teisel hulga eurosid ära kulutada ja kangas lihtsalt kopitab kapis. Süümepiinad ei andnud enne rahu, kui kleidi valmis õmblesin. Ausalt öelda imestasin agluses, kui õde seda kleiti näitas, et miks peaks keegi tahtma midagi nii imelikku kui hõlmik-kleit... jabur ju, eks ole! Kui kleidi valmis sain ja endale proovisin, siis selgus, et polegi jabur, hoopis tore on. Tudeerisin ka internetist tibake wrap-dress-teadust ja sain teada, et igal enesest lugupidaval naisel peab olema hõlmik-kleit, et see sobib peaaegu iga figuuriga, on ajatu... No nüüd mul on enda hõlmik-kleidile kah kangas ostetud, aga lähiaegadel (kuudel?) aega õmmelda küll ei ole.\nÕe kelit on number väiksem, kui endale kavatsen teha, aga pildid enamus minu seljas, sest fotosessioon õega läks nati aia taha, ilma ja tehniliste probleemide tõttu. Seega vaid üks pilt õige omaniku seljas. Ma ei ta, kas piltidelt saab aru, aga tõesti on see kleit temale parajam kui minule. Mis tõestab taas seda, et selline kelit annab palju andeks ja on praktiline, kui ma võin siin poosetada numbri võrra liiga napis kleidis.\naiaia posted @ 20:09 - Link - kommentaarid (6)\nJuhend on teemas, seda ma ei oska lingitada.\naiaia posted @ 19:41 - Link - kommentaarid\nKÄPIKUD TÜTRELE, valge lõng mu venna leonbergeri karv + lammas. Soe ja pehme, hästi mõnus! Kirju lõng on Steinbach Wolle Aktiv Pronto jääk sama lapse põlvikutest. Ja muster ERM voldikutest, piirkonda ei mäleta, aga esimene kord kui tegin tõeliselt Eesti kindakirja. Loodetavasti mitte viimane. Ja koeravillased kindad peaks saama järgmiseks aastaks ka muule perele!\nPluus endale, lõige Ottobrest, vist oli 2011 kevad, igatahes oli malli nimi Trento. Pikendatud päris ohtralt, üle 10cm kindlasti. Kangas on hästi mõnus, arvatavasti viskoos-elastaan (kangarest Euroknagast, nii et kindel ei või olla). Mulle väga meeldib elastaani lisaga viskoos, need on need kõikse mõnusamad pluusid.\nJa siis veel kahe lapse sünnipäevakoogipildid, eelkõige mu õele nähtavaks. Veebruaris tütre 8a sünnipäevaks telliti lammas mingi raamatu järgi\nJa nüüd nädala eest pisipoja 2a kook, seekord ajasin lihtsamalt läbi, kuna nii väike ei oska veel keeruliste ideedega lagedale tulla.\nSuurema poja autorajaga martsipantort 6a sünnipäevaks on kusagil liiga kaugel, et leida.\naiaia posted @ 11:57 - Link - kommentaarid (2)\n.: MULLE TÄHTSAID VÕI HUIVTAVAID LINKE:.\nMINU EELMINE BLOG\nBLOG MEIE LASTEST\nRohekas kleidike - tore taaskasutus blog!


Sõsara sõrmeluud | Uued ja kasutatud raamatud ∣ Raamatukoi\nNaised eesti muinasjuttudes\nFolklorist Merili Metsvahi koostatud muinasjutukogu «Sõsara sõrmeluud» tutvustab meie rikkalikku pärimust uue nurga alt, pakkudes lugemiseks muinasjutte, kus keskseks tegelaseks naine.\nEesti Rahvaluule Arhiivist pärit fantaasiarohked lood haaravad nii mahlaka jutustamislaadi kui ka tavapäratute süžeedega, viies meid salapärasesse ning metsikusse maailma, kus inimesed vanapaganatega kõrvuti elavad. Kõige varasemad Eestis kirja pandud muinasjutud pärinevad 19. sajandi algusest ja huvitaval kombel on neist enamike peategelaseks naine. See on Euroopas haruldane ja viitab naise tugevale positsioonile ühiskonnas. Ka naiste kujutamisviis kohalikes juttudes erineb vendade Grimmide ja Charles Perrault' lugudest. Siingi on jutustatud lugu kuldse kingaga vaeslapsest, keda võõrasema ja võõrasõed kiusavad, ent loo «Sõsara sõrmeluud» peategelane pole mingi tavaline Tuhkatriinu, vaid tüdruk, kes oma õnne eest võitleb.\nMerili Metsvahi on jutustanud valitud lood tänapäeva lugeja jaoks arusaadavasse keelde ja varustanud need kommentaaridega. Säilinud on lugude algne karedus ja ehedus. Raamat on mõeldud vanusele 11-111 ja selle on illustreerinud hinnatud disainer ning illustraator Britt Samoson («Hobune Henri unenägu»).


Nädalavahetuse põnevaimad sündmused: midagi kõigile, aga eriti naistele - Siseturism - Reisile\n8. märts 2019, 18:53\nVisit Estonia annab nõu, kuidas oma puhkepäevi fantaasiarikkalt sisustada.\nJuba neljapäeval ehk 7. märtsil algas Kuressaares pühapäevani vältav festival Naised Omas Mullis. Festivali naudivad iseäranis kõik need, kes peavad lugu ja tahavad rohkem teada saada mullijookidest nagu šampanja, cava ja prosecco. Lisaks on publiku ees moe-, ilu- ja terviseteemad. Aktiivne osaleja saab pealekauba parema ülevaate ka Kuressaare linnast, sest kõik üritused toimuvad eri paikades. Heategevusliku õhtusöögi tulu läheb Saaremaa Vähiühingule.\nMuusika kõlab sel nädalavahetusel kõigepealt Alo Mattiisenist inspireerituna: 8. märtsil kell 13 avatakse Jõgeva Kultuurikeskuses taas Alo Mattiisenile pühendatud üle-eestiline noorte vokaalansamblite konkurss. Hea võimalus on kuulda laivis lootustandvaid hääli ja põnevaid seadeid.\n9. märtsil algusega kl 19 esitleb Viljandi Pärimusmuusika Aidas Metsatöll oma uut albumit «Katk kutsariks».\nNeed, kes tahavad veel talispordist viimast võtta, saavad seda teha nii Põhja- kui ka Lõuna-Eestis. Valgehobusemäel ootab 9. märtsil teatemaraton, kus iga võistkonna kolm liiget sõidavad kokku 45 kilomeetrit. Osaleda saavad ka segavõistkonnad! Start antakse kõigile meeskondadele laupäeval kl 11. Samas saab vaadata lumelauavõistlust Valgehobusemäe Rodeo 2019.\nTalviseks traditsiooniks saanud ja Soome presidendi järgi nimetatud Kekkose suusasõit toimub Käärikul 10. märtsil algusega kl 12. Nagu ikka, läbitakse suuskadel 14 km klassikalises stiilis. Enne kohalesõitu pane end spordiüritustele kirja ja vaata osalemise juhendit.


Genesis 46 (Eestikeelne piibel)České uživatelské rozhraní\n1 Nõnda läks IisraelIisrael teele koos kõigega, mis tal oli, ja tulituli Beer-Sebasse ning ohverdas tapaohvreid oma isaisa Iisaki Jumalale.\n2 Ja JumalJumal rääkisrääkis Iisraeliga öistes nägemustes; ta ütlesütles: 'JaakobJaakob, JaakobJaakob!' Ja see vastas: 'Siin ma olen!'\n3 Siis ta ütlesütles: 'Mina olen JumalJumal, sinu isaisa JumalJumal, ära karda minna Egiptusesse, sest ma teen sind seal suureks rahvaks!\n4 Mina lähen koos sinuga Egiptusesse ja ma toon sind sealt tagasi, ja JoosepJoosep suleb oma käega su silmadsilmad.'\n5 Ja JaakobJaakob asus Beer-Sebast minekule; Iisraeli pojadpojad panid oma isaisa Jaakobi ja oma väetid lapsedlapsed ja naisednaised vankritesse, mis vaaraovaarao oli läkitanud teda tooma.\n6 Ja nad võtsid oma karjadkarjad ja varanduse, mis nad Kaananimaal olid soetanud, ja tulid Egiptusesse, JaakobJaakob ja kõik ta sugu koos temaga.\n7 Oma pojadpojad ja poegade pojadpojad, tütredtütred ja poegade tütredtütred ja kogu oma soo viis ta koos enesega Egiptusesse.\n8 Ja need on Iisraeli laste nimednimed, kes Egiptusesse tulid: JaakobJaakob ja tema pojadpojad. Jaakobi esmasündinuesmasündinu oli RuubenRuuben.\n9 Ruubeni pojadpojad olid Hanok, Pallu, Hesron ja Karmi.\n10 Siimeoni pojadpojad olid Jemuel, Jaamin, Ohad, Jaakin, Sohar ja SaulSaul, kaananlanna poegpoeg.\n11 LeeviLeevi pojadpojad olid Geerson, Kehat ja Merari.\n12 JuudaJuuda pojadpojad olid Eer, Oonan, Seela, Perets ja Serah; aga Eer ja Oonan surid Kaananimaal. Peretsi pojadpojad olid Hesron ja Haamul.\n13 Issaskari pojadpojad olid Toola, Puvva, Jaasub ja Simron.\n14 Sebuloni pojadpojad olid Sered, Eelon ja Jahleel.\n15 Need olid Lea pojadpojad, keda ta Jaakobile ilmale tõi Mesopotaamias; peale nende oli tal tütartütar Diina. Kõiki ta poegi ja tütreid oli ühtekokku kolmkümmendkolmkümmend kolm hinge.\n16 Gaadi pojadpojad olid Sefon, Haggi, Suuni, Esbon, Eeri, Arodi ja Areli.\n17 Aaseri pojadpojad olid Jimna, Jisva, Jisvi ja Berija; nende õdeõde oli Serah. Beria pojadpojad olid Heber ja Malkiel.\n18 Need olid selle Silpa pojadpojad, kelle LaabanLaaban andis oma tütrele Leale ja kes tõi need Jaakobile ilmale, kuusteist hinge.\n19 Jaakobi naise Raaheli pojadpojad olid JoosepJoosep ja BenjaminBenjamin.\n20 Joosepile sündisid Egiptusemaal pojad, keda temale ilmale tõi Asnat, Ooni preestri Pooti-Fera tütartütar: Manasse ja EfraimEfraim.\n21 Benjamini pojadpojad olid Bela, Beker, Asbel, Geera, Naaman, Eehi, Ross, Muppim, Huppim ja Aard.\n22 Need olid Raaheli pojadpojad, kes Jaakobile sündisid, ühtekokku neliteistneliteist hinge.\n23 Daani poegpoeg oli Husim.\n24 NaftaliNaftali pojadpojad olid Jahsel, Guuni, Jeeser ja Sillem.\n25 Need olid selle Billa pojadpojad, kelle LaabanLaaban andis oma tütrele Raahelile ja kes tõi need Jaakobile ilmale, ühtekokku seitseseitse hinge.\n26 Kõiki hingi, kes Jaakobiga Egiptusesse tulid, kes tema niudeist olid väljunud, peale Jaakobi poegade naiste, oli ühtekokku kuuskümmendkuuskümmend kuus hinge.\n27 Ja Joosepi poegi, kes temale Egiptuses olid sündinudsündinud, oli kakskaks hinge; kõiki Jaakobi soo hingi, kes Egiptusesse tulid, oli seitsekümmend.\n28 Ja ta läkitas JuudaJuuda enese eel Joosepi juurde, et see teda juhataks Goosenisse; nõnda nad tulid Gooseni maakonda.\n29 Ja JoosepJoosep laskis hobused oma vankri ette rakendada ning läks Goosenisse vastu oma isale Iisraelile; kui ta teda nägi, siis ta langeslanges temale kaela ja nuttis kaua tema kaelas.\n30 Ja IisraelIisrael ütlesütles Joosepile: 'Nüüd ma võin surra, sest olen näinud su nägunägu ja tean, et oled veel elus.'\n31 Ja JoosepJoosep ütlesütles oma vendadele ja oma isaisa perele: 'Ma lähen ja teatan vaaraole ning ütlen temale: Mu vennadvennad ja mu isaisa pere, kes olid Kaananimaal, on minu juurde tulnud.\n32 Ja need mehed on karjasedkarjased, sest nad olidki karjakasvatajad, ja nad on oma lambadlambad, kitsed ja veisedveised ja kõik, mis neil oli, kaasa toonud.\n33 Kui juhtub, et vaaraovaarao teid kutsubkutsub ja küsib: Mis teie amet on?,\n34 siis vastake: Su sulasedsulased on olnud karjakasvatajad noorest põlvest kuni tänini, niihästi meie kui meie isadisad - et saaksite elada Gooseni maakonnas, sest egiptlasedegiptlased põlgavad kõiki lamba- ja kitsekarjaseid.'


Põnev õppereis Viljandisse | Kambja Valla Sõnumid\nUudised Haridus Põnev õppereis Viljandisse\nPõnev õppereis Viljandisse\nKui Kambja vallavalitsus pakkus projektipõhist lisarahastust huvitöö vallas, liikus mõte kohe Viljandi poole. Olime 8. ja 9. klassiga, kus esimeses on kõik ja teises pooled õpilased meie kooli eduka näiteringi liikmed, juba ammu unistanud Mulgimaa pealinna kultuurieluga tutvumisest. Pärast järjekordset võitu maakondlikul kooliteatrite festivalil ja laureaaditiitli väärilist esinemist vabariiklikul konkursil polnud pikka mõtlemist: preemiareis noortele näitlejatele ja nende sõpradele Viljandisse tuleb teoks teha.\nAlljärgnevalt noppeid asjaosaliste endi muljetest.\nKäisime preemiareisil Viljandis. Jõudsime sinna ja meid võeti lahkelt vastu Tartu Ülikooli Viljandi kultuuriakadeemias. Meile näidati ja tutvustati kultuuriakadeemia peahoonet, kus oli kaks nn musta kasti ja palju erinevaid klassiruume, kus õpivad tudengid näitlemist ja muid kauneid kunste.\nMeile tutvustati ka Vilma maja, milles asus kunagi samanimeline tehas, mille Kalevi kommivabrik hiljem ära ostis. Kui Kalev tootmise majast välja kolis, sai hoone endale kultuuriakadeemia ning nad tegid sellest oma kooli käsitöö osakonna. Seal majas näidati meile kangastelgede ruumi, milles asus umbes viisteist kangastelge.\nKultuuriakadeemiale kuulub veel üks maja – muusikamaja, mis on ehitatud helikindlate seintega ja milles asub üks Euroopa moodsamaid helistuudioid.\nSiis saime veel katsuda ja näha võltstoitu etenduste jaoks. Veel saime piiluda sepa töökotta\nPärast sattusime õpituppa, kus meid võtsid soojalt vastu noormees ja neiu. Nad õpetasid meile natukene näitlemist ja uusi toredaid mänge, mida võiks suure grupiga mängida. Peale õpituba saime käia õpilaste kohvikus söömas. Kokatädid olid väga lahked ja sõbralikud. Nad valmistasid väga head toitu.\nTöötuba andsid meile Mari ja Mattias, nad olid väga lahedad. Tegime asju, mida varem polnud teinud, ja õppisime palju uut juurde. Eriti meeldis mulle nimekulli mäng. Väga vinge töötuba oli!\nKultuuriakadeemiast suundusime Ugala teatrisse. Seal ootas meid uus õpituba, kus meid võttis vastu Vilma Luik. Ta on näitleja, kes on tuntud rohkem „Padjaklubi“ saatest. Tema tutvustas meile nii uusi kui ka vanu mänge, mida nad tavaliselt enne näitlemist mängivad. Ta õpetas meile naermist ja nutmist.\nUgala teatri sisekujundus oli nii hubane, külastajasõbralik ja armas. Selline tunne tekkis, nagu oleksid tulnud oma teise koju.\nPeale õpituba saime natukene ringi jalutada, enne kui etendus “Nähtamatu daam” algas. Kõndisime väljas ja nautisime loodust. Veidi enne algust läksime tagasi teatrimajja ja kui istekohtadele jõudsime, läks vaid natuke aega ja juba etendus algaski. Etendus oli küll pikk, aga see oli seda väärt, sest see oli tohutult huvitav ja kaasahaarav. Kunagi ei teadnud, mis järgmisena juhtub. Eriti meeldis mulle tegelane Cosme, keda kehastas näitleja Martin Mill. Ta tegi oma tööd väga hästi ja tema tegelaskuju oli väga naljakas.\nPäeva lõpetas etendus “Nähtamatu daam”. Selle lavastaja on Lembit Peterson ja peaosas mängis tema tütar Laura Peterson. Mulle meeldis tohutult see etendus, sest selles oli väga huvitavalt välja toodud juhuste kokkumängud. Lisaks oli etenduse sisu huvitav ning mulle meeldis ka etenduses kujutatav aeg – õilsate rüütlite ja salapäraste daamide aeg.\nKokkuvõttes oli reis huvitav ja hariv.\nKuuste kooli õpilaste Triinu Alliksaare, Eva-Lotta Aasajärve, Reti Natalie Naela, Anna-Liisa Stümperi ja Kristjan Kontsu muljeid vahendas Kaido Mark\nEelmineMõtisklusi nimetülist ja väärtustest\nJärgmineKadunud madu leitud


Veebikaubandusest on tänapäeval saanud suur trend. Üha enam inimesi eelistab kohalikes kaubamajades käimise asemel veebis asju ostmas käia. Lisaks on mitmesuguste veebikaupmeeste pakutavate paljude pakkumiste ja allahindluste tõttu inimestel üha raskem vastu seista oma krediitkaarditeabe ostmisele, et neid asju veebist osta. See on mugav, lihtne ja kiire. Teil pole vaja minna järjekorda ainult selleks, et koju tagasi toomiseks mõnda soodushinnaga kraami haarata. Lisaks jõuab kraam mõne päeva pärast koju koju, nii et peate lihtsalt maha istuma ja lõõgastuma.\nNii mugav kui veebikaubandus võib olla, peate oma privaatse teabe veebis avaldamisel siiski olema ettevaatlik. Seetõttu peate kõigi finantstehingute tegemisel ühenduse alati krüpteerima, et vältida veebipõhiseid ohte, mis võivad teid taga varjata. Privaatse ühenduse kasutamine on uus standard, et muuta veebipoes turvalisus ja turvalisus. Siin on põhjused, miks peaksite asju veebist privaatse ühenduse kaudu ostma:\n1 1. Keegi ei saa teie finantsandmeid jälgida\n2 2. Te ei riski krediitkaarditeabe lekitamisest volitamata kolmandate isikute jaoks\n3 3. Kaitske oma finantstehinguid avalike võrkude kasutamisel\n4 4. Väldi kaardistamise ja identiteedivarguse riski\n5 5. Vältige häkkerite sissetungi teie ühendusse ja varastage oma finantsandmeid\n1. Keegi ei saa teie finantsandmeid jälgida\nKui teie ühendus pole krüptitud, on suur tõenäosus, et mõni kolmas osapool jälgib teie finantsandmeid. See kehtib eriti siis, kui kasutate oma finantstehingute tegemisel avalikke võrke. Kunagi ei või teada, kes sind jälgib. VPN-ühendust saab kasutada kõigi andmete edastamiseks, sealhulgas teie tundlike finantsandmete krüptimiseks, mida teostate finantstehingute ajal. Kui privaatne ühendus on aktiivne, võite olla kindel, et keegi ei saa teie finantsandmeid jälgida ja see jääb teie jaoks turvaliseks.\n2. Te ei riski krediitkaarditeabe lekitamisest volitamata kolmandate isikute jaoks\nKui ostate asju veebipoodidest, salvestatakse teie krediitkaarditeave kolmandate osapoolte serverites, mis on alati võrgus. See tähendab, et hoolimata kolmandatest isikutest võivad need serverid häkkida ja teie rahalisi andmeid varastada, kui serveri turvalisus pole piisavalt hea. See pole aga tegelik mure, kuna enamik finantsservereid on krüptitud kõige uuema ja kõige ajakohasema krüptimissüsteemiga. Muretsema peate oma isikliku teabe ohutuse pärast andmeedastuse ajal. Kui sisestate oma krediitkaarditeabe krüptimata ühenduse kaudu, võib teil tekkida oht, et häkkerid levitavad teie isiklikku teavet, mis võib teie ühenduse igal ajal katkestada. VPN-iga seda ei juhtu, kuna teie ühendus on turvaliselt krüptitud, luues häkkeritele pimeala, mis takistab neil oma krediitkaarditeavet piiluda..\n3. Kaitske oma finantstehinguid avalike võrkude kasutamisel\nFinantstehingute tegemine avalike võrkude, eriti krüptimata avalike võrkude kaudu on väga riskantne. Siiski on endiselt palju inimesi, kes kasutavad avalikke võrke internetipanganduses ja sisseostude tegemisel, mis võib nende finantsandmed tõesti ohtu seada. Avalikes võrkudes pole tavaliselt tugevat krüptimissüsteemi ja häkkerid saavad seda tüüpi võrku hõlpsalt nakatada, ilma et neid tuvastataks. Kui kasutate finantstehingute tegemiseks avalikku võrku, on see teie tundliku teabe turvalisuse jaoks väga ohtlik. VPN-i kasutamisel pole vahet, millist tüüpi võrku te kasutate. See on alati kaitstud, kuna VPN-ühendus krüpteerib teie võrgu ja kõik sellel olevad andmeedastused.\n4. Väldi kaardistamise ja identiteedivarguse riski\nVirtuaalse privaatvõrgu abil saate kaitsta end mitmesuguste küberkuritegude, sealhulgas kraasimise ja identiteedivarguste eest. Kraasimine on küberkuritegevuse tüüp, kui häkkerid või volitamata kolmandad isikud varastavad teie krediitkaarditeabe ja kasutavad seda teie loata finantstehingute algatamiseks. Teisest küljest on identiteedivargus küberkuritegevuse tüüp, kui häkkerid kasutavad teie identiteeti mõne kriminaalse tegevuse sooritamiseks. Virtuaalse võrguühenduse kasutamisel saab ära hoida kaardistamise ja identiteedivarguse riski.\n5. Vältige häkkerite sissetungi teie ühendusse ja varastage oma finantsandmeid\nMõnikord peavad häkkerid teie finantsandmete varastamiseks kasutama võrguühendusse tungimiseks julma jõudu. Seda saab teha kahel viisil. Esimene viis on näiteks sellist tüüpi õelvara, nagu näiteks troojalased, juurutamine teie finantsandmete varastamiseks. Teiseks võivad nad täieliku juurdepääsu teie süsteemile pääsemiseks minna teie ühenduse loomiseks käsitsi sisse. Seda tüüpi ohte saavad häkkerid hõlpsasti käivitada, kui teie võrgu turvalisus on nõrk. Kuid VPN-iga saab neid ohte ennetada. VPN-i installimisega ei saa häkkerid teie süsteemi pahavara installida ja nad ei saa julma jõu abil ka teie võrku tungida..\nNeed on põhjused, miks peaksite asju eraviisilise ühenduse kaudu veebist ostma. Kui te pole seda veel teinud, on teil aeg muuta oma riskantset veebiostuharjumust. Finantstehingute tegemiseks veebis peate kasutama virtuaalset privaatvõrku, kuna see tagab teile teie finantsandmete maksimaalse kaitse.\nLisatasu VPN-ühenduse kasutamisel saate palju funktsioone, mis pole tasuta VPN-i tarkvaras saadaval. Sõltuvalt teie\nTänapäeval, kui kõik on salvestatud pilve, muutub kõigile üha tähtsamaks oma digitaalse vara turvaline\nÜks parimatest nuhkvaravastastest tööriistadest, mida saate kasutada, on nimega SUPERAntiSpyware, mis on USAs asuva


Kanteri ekstreener Hafsteinsson: „See on suurim skandaal, milles olen osaline olnud.“ | Õhtuleht\nToimetas Henry Lääne, 8. november 2019, 18:30\nVesteinn Hafsteinsson koos Gerd Kanteriga.Foto: Teet Malsroos\nMitmeid Eesti tippsportlasi aidanud, kuid siinmail Gerd Kanteri treenerina enim tuntust kogunud, Vesteinn Hafsteinsson pole põrmugi rahul Rahvusvahelise kergejõustikuliidu (IAAF) otsusega kettaheide Teemantliiga ametlikust võistluskavast välja visata.\nLisaks Eestile aja jooksul kulda ja karda toonud alale heideti üle parda 200 m jooks, 3000 m takistusjooks ja kolmikhüpe. Sealjuures on esimene ala IAAFi tellitud uuringu järgi Teemantliiga üks populaarsemaid.\nIAAFi otsus on kergejõustikumaailma tagajalgele tõstnud. Kolmikhüppe kahekordne olümpiavõitja ja neljakordne maailmameister Christian Taylor teatas soovist luua sportlaste ametiühing, mis kaitseks atleetide huve.\n"Olukord teeb kurvaks," ütles Hafsteinsson Rootsi väljaandele Expressen. "Kirjutasime 1. oktoobril IAAFile kirja muudatusettepanekutega. Kettaheitjad on Teemantliigale alati truud olnud ning tase pole kunagi olnud kõrgem kui praegu."\nIslandlane loodab, et tema kunagine iidol Sebastian Coe astub IAAFi esimehena tagasi ning sama võiks teha kogu kergejõustiku katuseorganisatsiooni juhtkond. "See on suurim skandaal, milles olen osaline olnud. Jätkan võitlust ning asume vasturünnakule."\nHafsteinssoni õpilane Daniel Stahl märkis, et kettaheide on väga traditsiooniline ala, mis on olemas olnud üle paari tuhande aasta. Samuti selgitas rootslane, millised muudatusettepanekuid IAAFile tehti: näiteks võinuks kuue asemel olla neli katset.


Puugid - Minulemmikule\nKevadpäikese toodud soojus on puugid aktiivseks muutnud ning on taas põhjust neist kirjutada, et meelde tuletada, millist ohtu nad endast kujutavad. Rohukõrtel istudes ja ohvrit oodates on puugid oma tegevuses küllalt kärmed ning suudavad end kiiresti mööduva looma või inimese külge „haakida“, et siis inimese või looma nahal endale toitumiseks sobiv koht leida. Sageli on nahale kinnitunud puugid väga väikesed ning neid on raske märgata.\nNeed on puukide noorvormid – nümfid. Haigusi siirutavad aga nii täiskasvanud puugid kui nümfid. Seetõttu on ülioluline nii väikesed nümfid kui täiskasvanud puugid kiiresti avastada ja ohutult eemaldada. Mitte kunagi ei tohi seda teha aga palja käega, vaid näiteks spetsiaalsete puugieemalduskonksudega. Eemaldamisel ei tohi puuki pigistada, ega teda enne eemaldamist millegagi töödelda (ei õli, alkoholi ega millegi muuga). Seda, et puugid kannavad edasi haigusi, teavad kõik ja inimestele ohtlikest puukentsefaliidist ja puukborrelioosist on palju räägitud ja kirjutatud. Paraku ei pääse puukide poolt siirutatavatest haigustest ka lemmikloomad. Eriti ohustatud on koerad. Meie regioonis on enam-levinud puukide poolt siirutatavad haigused borrelioos ja anaplasmoos, kaitstud ei ole koerad aga ka erlihhioosi ja babesioosi eest.\nVaata ka puukide poolt levitava haiguse arengutsüklit.\nBorrelioos e. Lyme’i haigus on bakteriaalne nakkus, mida põhjustab Borrelia burgdorferi. Puugid kannavad seda haigustekitajat oma organismis ning koer nakatub, kui puuk koera verest toitub. Haigustunnused, milleks on enamasti palavikuhood ja vahelduv longe, tekivad sageli alles mitu kuud pärast nakatumist. Lonkamine võib küll paari päeva pärast kaduda, kuid ilmneb siis mõne aja pärast uuesti. Lonkamine ongi koertel peamiseks borrelioosi tunnuseks ning see justkui tekib ja kaob ning (n-ö kolib ühest liigesest teise). Borrelioosi nakatunud koera liigesed on valulikud ja turses. Koer võib olla loid ja õnnetu olemisega ning tema söögiisu on kadunud.\nKoerte erlihhioos kulgeb erinevates staadiumites: ägedas faasis tekib koertel palavik, söögiisu väheneb, kehakaal langeb ning tekivad probleemid silmades ja ninas. Äge faas võib ilma ravita paari nädalaga iseenesest laheneda, kuid ägeda faasi järgselt kujuneb välja alaäge faas, mil haigustunnused puuduvad ning see võib kesta kuid ja isegi aastaid. Tugeva immuunsusega loomad võivad sel ajal haigusest võitu saada. Nõrgematel loomadel võib aga välja kujuneda n-ö krooniline faas – haigestunud koeral on depressioon, palavik ja kaalulangus, nad on kahvatud ning kõhupiirkond võib muutuda tundlikuks. Kahjuks ei ole nende haiguste tunnused spetsiifilised ning neid ei ole sugugi lihtne vaid kliiniliste tunnuste põhjal diagnoosida. Kahtluse korra tuleks konsulteerida oma loomaarstiga, kes saab vajadusel teha vastava testi. Puugid levitavad haigusi ka kassidele. Meie regioonis esinevad need haigused kassidel siiski harvem kui koertel ega põhjusta enamasti nii raskeid terviseprobleeme. Näiteks esineb borrelioosi puhul kassidel enamasti vaid kerget longet, mis allub hästi ravile. Kasside babesioos on raskem haigus, mille puhul kassidel tekib isutus, kehakaal hakkab langema ning kassid muutuvad aneemiliseks. Vahel võib tekkida ka kollatõbi, kassid võivad oksendada ning neil on probleemid hingamisteedega. Erlihhioosi ja anaplasmoosi Euroopas aga kassidel peaaegu ei esine. Lemmikloomade tervis on nende omanike kätes. Tasub olla väga tähelepanelik ja lemmiku terviseprobleemide puhul alati nõu pidada oma loomaarstiga. Õigeaegne diagnoos on eduka ravi aluseks.\nPuugihaigusi on lihtsam vältida, kui ravida. Kuna puukide poolt siirutatavaid haigusi on väga raske diagnoosida ja seetõttu ka keeruline ravida, on koertele vaja teha puugitõrjet.\nBayer Health Care on spetsiaalselt koertele loonud Advantix (toimeained imidaklopriid, permetriin) täpilahuse, mida kasutatakse puuginakkuse tõrjeks ja profülaktikaks, kaitstes koeri puukide siirutatavate haiguste poolt. Advantix (imidaklopriid, permetriin) täpilahusega ravitud koertel ei saa puugid verest toituda ega seetõttu ka haigusi siirutada. Advantix (imidaklopriid, permetriin) täpilahuse toime väljendub kahel viisil: kas hoides puugid üldse loomast eemal, või kui puuk siiski koera peale tuleb, on tal seal väga ebamugav ja ta ei saa koera peale jääda ega nahale kinnituda. Puuk võib küll proovida mõne minuti jooksul koera karvastikul ja nahal püsida, kuid see ei õnnestu ja ta kukub looma pealt maha. Sellest lühikesest kontaktist aga toimeks piisab – puuk saab oma doosi kätte ja sureb pärast koera pealt maha kukkumist. Advantix (imidaklopriid, permetriin) täpilahuse kasutamine vähendab oluliselt puukide siirutatavatesse haigustesse nakatumise riski koertel. Lisaks hävitab Advantix (imidaklopriid, permetriin) täpilahus tõhusalt ka kirbud ja peletab eemale sääsed.\nLisainfot puukide, kirpude, sääskede ja nende tõrje kohta koertel saab inglisekeelselt veebilehelt www.advantix.info


Kauksisse kavandatakse eksklusiivset ravi- ja puhkekeskust - Ehitusuudised\nKauksisse kavandatakse eksklusiivset ravi- ja puhkekeskust\nIisaku vallas Kauksi külas Pukatsi maaüksuse omandanud OÜ A.V.R. Projekt kavandab sinna ravi- ja puhkekeskust.\nPraegu on käimas 8,93 ha suurusele kinnistule detailplaneeringu tegemine ja keskkonnamõju hindamine; viimasega tegeleb konsultatsiooni- ja arendusettevõte Hendrikson & Ko, kirjutas Põhjarannik.\nKeskkonnamõju hindamise programmi järgi kavandatakse Kauksisse spaa-ravikeskuse, hotelli-puhkekeskuse, üksikute elamute ja nende jaoks vajaliku struktuuri rajamist. Maikuus Iisakus toimunud avalikul arutelul mainiti lisaks kauplusi ning koguni teatrit ja varieteed.\nArendaja, OÜ A.V.R. Projekt projektijuht Aivar Klaasen märkis, et kinnistu asukoht on soodne – hea juurdepääs riigimaanteele, Rannapungerja jõe ja Kauksi oja lähedus –, kuid kõik nimetatud kavatsused on alles idee tasandil ja nii suurejooneliselt asi tõenäoliselt teoks ei saa.\n"Kui üldse spaast rääkida, siis väga tagasihoidlikul tasemel, mingeid suuri atraktsioone sinna kindlasti ei tule," ütles ta.\nEttevõtluse arendamise teeb keeruliseks tõsiasi, et seal kandis on põhiliselt tegemist riigimaaga, kuhu ettevõtjad peale ei pääse. Ses osas on A.V.R. Projektil nüüd kinnistuomanikuna kindel eelis.\nKiire teada arendajal veel kindlaid investoreid pole. "Usun, et neid hakatakse tõsisemalt otsima siis, kui detailplaneering on valmis ja kehtestatud," arvas ta. "Arendaja tahab maatüki nii kaugele viia – keskkonnamõju ära hinnata, detailplaneeringu kehtestada –, et sellel oleks võimaliku investori jaoks arvestatav väärtus."


7133 Elva raudteejaama peahoone, 1900.-1903. a • Mälestised\nElva raudteejaama peahoone, 1900.-1903. a\nEhitised, Kompleksid, Raudteekompleks, Jaamahoone, Ehitiste liigid, Ühiskondlik hoone, Haldushoone, Jaamahoone, Ehitusperioodid, 1841-1917.\nMälestise tunnus (10.12.2006)\nMälestise kirjeldus (26.08.2009)\nMälestise ajalugu (26.08.2009)\n19. sajandile iseloomulik puidust jaamahoone. Mälestise tunnusteks on autentsena säilinud välisilme, algupärased ehituskonstruktsioonid, fassaadidetailid ja interjööriosad.\nPikk ristkülikukujulise põhiplaaniga ühekorruseline, poolkelpkatusega rõhtpalkehitis, mis kaetud profileeritud laudisega, fassaadidekoor iseloomulik 19. sajandi lõpu historitsistlikele jaamahoonetele, keskosal mõlemal küljel puitlõikeornamendiga dekoreeritud fassaadiviilud.\nOotesaali asukohta tähistab eksterjööris keskviil mõlemal pikiküljel. Dekoori põhiraskus on koondatud viiluväljadele – püstsete ja rõhtsate ehislaudade kombineerimise varal saavutatud vahvärk-efekti süvendavad vertikaalelementidelt lähtuvad kaldtalad, mis toetavad sügava räästa all pikalt väljaulatuvaid pärliniotsi. Mõlema pikikülje keskviilu kaunistab täiendavalt ümaraken, pseudobalustraad ja viilu tipus asetsev saelõikeornamendiga kolmnurkne sirm. Viiluvälju katva püstlaudise alumine serv on kujundatud hambulise karniisina. Hoone tagaküljel on akende all säilinud püstlaudisega ehispinnad, mida piiravad külgmiste avaraamistuslaudade soklini ulatuvad pikendused, ja akende allääres saelõiketehnikas teostatud kaunistused. Samal küljel kulgeb seinal akende allääre kõrgusel profileeritud rõhtliist. Katuseräästas on ääristatud profiilliistuga, räästanurkades ilutsevad tagurpidi liiliat meenutavad rippdetailid. Sarika- ja pärliniotsad on kunstipäraselt tahutud, nurkades ning pikikülgedel asetsevad püstsed faasitud ehislauad. Aknad ja välisuksed ning tellistest korstnaotsad on sekundaarsed.\nOotesaalil on glasuuritud tsementplaatidega kaetud põrand ja krohvseinad, millel osaliselt sekundaarne vineerviimistlus. Kahest eri kõrgusel asetsevast profiiläärisega peegelvõlvist koosnev lagi annab tunnistust, et ootesaali praegune suurus on saavutatud omal ajal kahe kõrvutiasetseva ruumi ühendamisel. Vaheseina kunagist asukohta tähistab peegelvõlve teineteisest eraldav profileeritud tala, mis toetub kolmele nikerdatud kaldtugedega postile. Sisemised välisuksed on algsed – kahepoolsed klaasidega tahveluksed. Ootesaali avaneb trellitatud kassaluuk, küttekehaks on ümmargune plekkahi.\nTeiste ruumide interjöör on vähenõudlikum ja enamasti sekundaarselt viimistletud. Osaliselt on säilinud algsed profileeritud tahveluksed. Ruumiplaneeringut on algsega võrreldes märgatavalt muudetud – ehitatud kinni avasid, lisatud ja eemaldatud vaheseinu.\n20. saj esimesel veerandil, tõenäoliselt 1920ndate alguses, pikendati algselt tunduvalt lühemat hoonet mõlemasse otsa lisatud juurdeehitistega, pidades kinni ehitise algsetest kujunduspõhimõtetest. Originaalgabariite tähistavad püstlauad hoone mõlemal pikiküljel. lmselt saavutas ka ooteruum just siis oma praeguse suuruse. Pärast seda on jaamahoone siseplaneeringut vähemalt kahe ümberehituse käigus – nõuk. perioodil ja 1990ndatel – märkimisväärselt muudetud. Nõuk. ajal rajati ka ehitise põhjapoolsesse otsaseina täiendav (vasakpoolne) ukseava. Välisavadel olid algselt (ka pärast mahukat laiendust) ehissirmid, hoone kõigil külgedel rõhtliist ja kõigi akende all samasugused ehisväljad, nagu praeguseks üksnes tagaküljel säilinud.\nEhitatud tüüpprojekti järgi 1889 a nn. kroonuhistoritsismi stiilis, hiljem laiendatud.\n-Elva jaamahoone tulevik on selge\n- Elva raudteejaam hingab uue värvikuue all


Riik toetab õpilaskodude pidamist | Haridus- ja Teadusministeerium\nAvaleht Uudised Riik toetab õpilaskodude pidamist\n28. aprill 2016 - 12:51\nVabariigi Valitsus kiitis heaks määruse, mille kohaselt saavad koolide pidajad 1,3 miljoni euro ulatuses toetust õpilaskodude pidamiseks.\nÜhe õpilaskodukoha kohta eraldab riik 2000 eurot toetust aastas, kokku on kavas eraldada 1,3 miljonit eurot, aasta varem oli toetussumma suurus 1,29 miljonit eurot.\nEesti Hariduse Infosüsteemi andmetele tuginedes saavad toetust 34 kooli pidajat, neist 31 on kohalikud omavalitsused ja 3 erakooli pidajad. Õpilaskodutoetuse eraldamiseks sõlmitakse koolide pidajatega lepingud.\nHaridus- ja Teadusministeeriumi koolivõrgu osakonna juhataja Raivo Trummali sõnul on riiklik õpilaskodude toetus suureks abiks toimetulekuraskustes peredest pärit lastele ning võimaldab neil põhiharidust omandada. „Siiski ei saa unustada, et õpilaskodus elamine ei saa olla lapsele püsivaks lahenduseks, lapse koht on ikka kodus. Õpilaskodu ei tohi võtta ära vastutust kodult ning ka kohalikult omavalitsuselt, kes peab peret toimetulekuraskuste korral toetama,“ lisas ta.\nÕpilaskodutoetust võib kasutada õpilaskodu õpilastega seotud personali- ja majandamiskulude, tugiteenuste ning vaba aja tegevuste kulude katteks.\nRiiklikult toetatavale õpilaskodu kohale õpilase vastuvõtmise aluseks on elukohajärgse valla- või linnavalitsuse põhjendatud taotlus, maavanema nõusolek ning lapsevanema nõusolek.\nVastavalt põhikooli- ja gümnaasiumiseadusele kehtestab Vabariigi Valitsus õpilaskodutoetuse kasutamise tingimused ja korra ning iga-aastaselt toetuse jaotuse koolide pidajate vahel.


IMG PRODUCTION OÜ: Tegevuslugu 28.04.2022\nIMG PRODUCTION OÜ alustas peaaegu 6 aastat tagasi, mil juhatuse liige A. T. selle asutas, kes alles alustas ettevõtlusega. IMG PRODUCTION OÜ valdkond on laevade ja paatide remont ja hooldus. Samas valdkonnas (EMTAK 33151) on tegutsevaid ettevõtteid 2022 aasta seisuga kokku 220 tükki, kes annavad tööd kokku 2651-le inimesele ja kogu valdkonna 2022...\n2022 aasta I kvartalis kuulus meeskonda 38 töötajat, kellele maksti keskmist töötasu hinnanguliselt 1 995 € kuus.\nEttevõtted deklareerisid - riiklikult tasutud maksud 123 476 €, tööjõumaksud 126 571 € ja maksustatav käive 605 141 €.\nSoovituslik krediidilimiit 57 500 €\nKäibed kokku (2022) 2 448 401 €\nBilansimaht (2022) 1 470 821 €\nIMG PRODUCTION OÜ Juhatuse liige Logi sisse\nIMG PRODUCTION OÜ Logi sisse


NB! 2. ja 3. detsembril on Meestekliiniku kõik keskused suletud.\nVastame Teie kirjadele alates 06.12.2021\nLisatud: 23 August 2021\nSeoses teenuse osutamisega seotud kulude tõusuga muudavad 2021 aasta teises pooles järk-järgult meestekliiniku tasulise teenuse hinnad. Esimesena, alates 1. septembrist, rakenduvad uued hinnad järgmisetele teenustele:\n1. Arsti vastuvõtt androloogiakeskuses. Uus hind 60 eurot.\n2. Visiidijärgne elektrooniline nõustamine (e-meili või telefoni teel, ainult eelneval kokkuleppel arstiga). Uus hind 50 eurot.\n3. Eesnäärme terapeutilise massaaži protseduur. Uus hind 15 eurot.\nMeestekliinik alustab pilootprojektina turvatud keskkonnas tasuliste videokonsultatsioonide pakkumisega. Kasutame Zoom keskkonda. Esimesed videosillad suunal Tartu-Amsterdam ja Tartu-Tallinn on juba toimunud. Pilootfaasis teostab videokonsultatsioone Prof. Margus Punab. Videokonsultatsiooni tellimiseks saatke e-mail aadressile: See e-posti aadress on spämmirobotite eest kaitstud. Selle nägemiseks peab su veebilehitsejas olema JavaSkript sisse lülitatud.\nLisatud: 24 Märts 2021\nMeestekliinik on aastaid Ida-Virumaa ja ka Narva meestele teenuseid osutanud mobiilse kabinetiga. Patsientide arv aga üha kasvas ja seetõttu otsustasime just Narva ehitada oma neljanda piirkondliku keskuse. Seni oleme statsionaarsete keskustega meestearsti teenust pakkunud Pärnus, Tallinnas ja Tartus.\nKliinik asub Narva eesti keele majas, aadressil Linda 2, aga sissepääs on Kerese tänavalt, III korrusel.\nVastuvõtule saab registreerida meestekliiniku kodulehel, e-mailiga See e-posti aadress on spämmirobotite eest kaitstud. Selle nägemiseks peab su veebilehitsejas olema JavaSkript sisse lülitatud. või , telefonil 7317223.\nVastuvõtule võib pöörduda kõigi meeste soospetsiifiliste tervisemuredega. Aitame mehi, kellel on probleemiks seksuaalhäired, mure laste saamisega, kusemishäired, alakehas valu-ebamugavustunne, eesnäärmehaigused, kroonilised või ägedad kuse-sugutrakti põletikud, rinnanäärme suurenemine, madal testosterooni tase või mõni muu munandite või peenisega seotud haigus. Tasulise teenusena saame pakkuda uuringuid ja ravi mehetüüpi kiilaspäisuse ja suguhaiguste kahtluse puhul. Alates maist 2021 saab Narvas koha peal teostada ka sperma analüüse.\nMeestekliinikusse pöördumiseks on vajalik saatekiri. Soovitame perearstilt küsida e-konsultatsiooni Kliinikumi meestekliinikusse, mis tagab kõige kiirema ja efektiivsema juurepääsu eriarstiabile.\nPikema Sõpruse Päeva uuringud meestekliinikus.\nMeestekliiniku Pikema Sõpruse Päeva uuringute paketi sisuks on uuringud ja analüüsid, mis aitavad hinnata mehe antud hetke tervist ja tema olulisemaid tuvastatavaid terviseriske. Uuringupakett sisaldab elektrooniliselt täidetavat küsimustikku, aparaatuuringuid, vereanalüüse, mehe tervise ja tema olulisemate terviseriskide analüüsi ja meestekliiniku arsti poolt elektroonilist või telefoni teel antavat tagasisidet.\nUuringukompleksi täpsem sisu:\nVereanalüüsid olulisemate mehespetsiifiliste kehaliste muutuste tuvastamiseks (testosteroon ja SHBG, vaba kudedele kättesaadav testosteroon ja PSA (eesnäärmetervise marker, sisaldub vaid 35+ meeste paketis).\nVereanalüüsid üldtervise riskide hindamiseks (glükoos, hsCRV, kusihape, kreatiniin, kolesterool, HDL, LDL, triglütseriidid).\nKehaehituse süvaanalüüs, mis sisaldab ka kõhuõõnesisese rasvkoe hinnangut.\nNB! Haigekassa poolt rahastatud 3200 meest on kaasatud! Saame pakkuda tasulist teenust!\nMeeste ennetava iseloomuga terviseuuringute soovitused\nUued tasulised kompleksuuringud.