Miks valutab jalgsi Infovoldikud patsiendile\nMiks valutab jalgsi, Miks jalg astudes valutab?\nSeostasin paistetust ka sooja ilmaga kuna ma ei tööta praegu siis ei saa muus asi olla. Juuli kohta ei saa soovitusi anda toetudes ravijuhistele, kuna need selliseid soovitusi ei sisalda. INR alla 2,0 pole marevanravi piisavalt efektiivne, et hoida ära trombide teket, sel juhul suurendatakse marevani kogust.\nKüsimus nr 88 Tere. Olen 14 aastane neiu. Tegin 26 august väljas tööd ja astusin naela otsa, nüüd on mu jalg paistes. Paistetus ei lase mul nüüd korralikult kõndida. Õnneks nael ei läinud läbi jala, ainult ots läks sisse.\nNaer oli roostene. Mis aitaks paistetuse vastu? Kas peaks pöörduma arsti juurde et ta mu jalga vaataks?\nPalun pöörduge esimesel võimalusel arsti juurde, te olete saanud tõenäoselt põletiku mustast naelast. Tromboosi ma küll ei kahtlustaks. Parimaga Dr. Kaljusaar Küsimus nr 87 Olen le lähenev naine, alati olnud terve ja tegus. Mul ei ole mingeid tõsiseid tervisemuresid, kuid viimasel ajal miks valutab jalgsi veidi muretsema see, et vasakus jalalabas on tekkinud mingi kummaline tuimus-nagu oleks jalg surnud.\nVarem läks see üle, nüüd on püsivalt mingi piirkond kergelt häiritud ja see justkui laieneks. Ning üldse nagu vasak kehapool oleks kuidagi nõrgem.\nMida teha, kuhu pöörduda.\nSelliste mittespetsiifiliste kaebustega, mida ei saa seostada tromboosiga, pöörduge kindlasti perearsti poole. Kaljusaar Küsimus nr 86 Tere!\nUmbes paar nädalat tagasi muutusid mu jalasääred valulikuks ja kangeks, nüüd peaaegu nädal on jalasääred üsna turses, raskus ja valu jalgades, taldades, õhtul eriti, kuid tunnen ka valulikkust käelihastes.\nJuhtus aga see, et kui nõel kätte pandi tekkis tunne nagu mu käelihased oleksid justkui kokkutõmbunud alates torkeskohast kuni randmeni ning väga väga kohutav valu oli.\njalad valutavad | Reumatoloogia | Arsti nõuanded | Küsi nõu Eesti tipparstidelt! - politseiriik.ee\nMarilin Vikatvanemtoimetaja Närvivalu on kiirguv valu, mis tähendab, et seda tunneb sageli terve jäseme ulatuses.\nLukustus sailitada poletik\nAbi artroosi ravis\nIris Koort, perearst Jalavalu põhjus võib peituda hoopis mujal organismis — jalga kiirguvat valu põhjustab näiteks nimmepiirkonna radikuliit, sellise valuga kaasneb mõnikord ka tundlikkusehäire jalas.\nNüüd juba päev möödas ning kergemal pingutusel tekib kahtlane valu kätte, meenutab kergelt närvivalu küünarnukis kuni miks valutab jalgsi välja, samuti tekib kätte vahel surisev tunne surnud käe tunnemis on äärmiselt ebameeldiv ja kergelt valus. Kas see on normaalne, et verevõtmise ajal võib tekkida ääretult suur valu kätte ning peale seda on edaspidiselt lihtsalt soovimatu kätt juba miks valutab jalgsi liigutada?\nRandmes on tõsiselt ebamugav ja valus tunne, justkui torked ja kerge surin. Ma ei ole veel aru saanud kas asi on rohkem lihastes või kuskil veresoontes, igatahes on see kõik kohe peale nõela äravõtmist veenist. Pole varem sellise valuga kokkupuutunud, eriti see imelik surisev-valus tunne käes.\nTegemist ei ole tromboosiga, kuna kaebused pole iseloomulikud tromboosile. Kaljusaar Küsimus nr 84 Tere jalg läks paksuks ja nati punaseks arstid arstid arvasid et mul on roos kirjutati välja penitsiliini 10 päeva võtsin rohud ära aga midagi pole muutunud jalg on ikka paistes ja valulik eriti katsudes ja paistetus pole üle läinud …lisaks asun soomes. Kahjuks ma ei tea Soome meditsiini süsteemi korraldust.\nBALKAN PARTY MIX 2020 🔥 TOP HITOVI 💥 DJ GALLARDO💥\nKirjutan nii nagu Eestis tehakse. Kirjeldatud sümptomite alusel võib küll tegemist olla tromboosiga, eriti just aspektist, et antibiootikum pole 10 p jooksul aidanud. Sel juhul kui kahtlus on tromboosile, tuleb diagnoosi kinnitamiseks või välistamiseks teha ultraheli doppler jalaveenidest. Meil Eestis võib patsient ise pöörduda EMO-sse erakorraline meditsiini osakond või suunab perearst kiirendatud korras st samal päeval kohe kahtluse tekkides ultraheli doppleri uuringule haigla EMO-sse.\nUuringu järel kui kinnitub süvaveenitromboosi diagnoos, alustatakse koheselt verd vedeldava raviga.\nMa arvan, et Soomes saate ka pöörduda mõne haigla EMO-sse, kus tehakse see uuring. Parimaga, dr. Kaljusaar Küsimus nr 83 Tere. Olen aastane. Eile algas mõõdukas valu parema reie tagaküljel.\nValu nagu oli aga ei osanud käega kompides seda kohta leida. Hiljem valu liikus rohkem tuhara poole. Täna on valu praktiliselt tervel jalal, eriti annab see tunda põlve tagaküljel 10 cm kõrgemal ja 10 cm allpool.\nKuna valu on kaootiline ja mõõdukas, siis kõndida saan. Istudes on selline põletav tunne jalas sees. Jalatallal on tunda ka kerget surinat. Samuti tunnen istudes nagu kerget närvivalu tuhara all. Infoks veel juurde, et vahel lähevad mul samal jalal alt jala pealt veresooned paiste ja on peale vajutades valusad, enamasti möödub paari päevaga.\nÜKS KÜSIMUS: Miks jalad valutavad?\nKas mul võib olla praegu mingi närvivalu jalal või peaksin siiski selle valuga kuhugi veresoonte arstile pöörduma? Kuna mul isa suri aastaselt kopsu trombooliasse, siis kardan igasugust veresoontega haigusi. Palun pöörduge kas oma perearsti poole, kes suunab õige spetsialisti juurde.\nTihendid Miks jalg astudes valutab?\nKui kaebused on süvenenud, võib pöörduda ka Erakorralise meditsiini osakonda lähemasse haiglasse, kus saab siis veenitromboosi diagnostikat teha, seega kas diagnoos välistada või kinnitada ja tõenäoselt ka nõu, kuhu edasi pöörduda. Parimaga dr. Kaljusaar Kuidas eemaldada uhist poletiku nr 82 Tere!\nPöördun uuesti murega teie poole. Terve rasedusaeg ja 6 nädalat pärast sünnitamist kästi mul Marevan tablettide asemel süstida Clexanet.\nAga kuidas ma süstidelt uuesti üle tablettidele hakkan minema? Kahjuks pean ennast jälle kordama ja paluma pöörduda arsti vastuvõtule, kes Teile tromboosi ravimid määras.\nSee on arsti ülesanne ja vajab enam teadmisi kui patsient oma ravimitest ja haigustest teab. Lisaks vajab otsustamist kaua Te seda ravi üldse vajate, sest Teie tromboositeema on jäänud mulle kogu aeg veidi segaseks ja otsuste tegemisel on vaja läbi vaadata kogu Teie senised haigulood ja seejärel saab teha objektiivse otsuse, aga läbi interneti ei ole see võimalik.\nKaljusaar Küsimus nr 81 Tere. Olen 23 aastane naine. Hakkasin paar päeva tagasi trenni tegema mis oli suuremalt osalt jalgadele just sääremarjadele. Olen teinud seda trenni ka kunagi enne aga peale seda korda läksid jalad natuke paiste. Kõndida ka hästi ei saa ,sest lihased on miks valutab miks valutab jalgsi alles.\nMiks valutab jalgsi paistetust ka sooja ilmaga kuna ma ei tööta praegu siis ei saa miks valutab jalgsi asi olla. Kuigi tavaliselt oli suviti peale tööd tavaline probleem ,et jalad paistetasid suureks.\nTavaliselt läks paistetus ööga üle aga sel korral mitte.\nSamuti võtan rasestumisvastaseid pille. Tromboosi korral on tavapäraselt turse ja lisaks valu ühes jalas, seega Teil tromboosi ei kahtlusta. Miks jalad turses on, võib olla seotud trenniga või muude teguritega, millega soovitan esmalt pöörduda perearstile, kes tegeleb seejärel põhjuste selgitamisega.\nParimaga, Dr. Kaljusaar Küsimus nr 80 Tere.\nOlen 16 ja oma pikkuse kohta väga kõhn. Hiljuti hakkasin tegelema jooksmisega ja jalgadele tekkisid sinikad.\nJalgu kuskile vastu pole ära löönud ja keegi ei peksa ka. Ma tahaksin teada kas ma võin edasi joosta ja millest need sinikad tekivad. Võite edasi jooksta nii nagu soovite. Tõenäoselt see pole haiguslik, aga perearsti juurde võib ikka minna oma muret kurtma, hea on teha siis mõni vereanalüüs, näiteks kliiniline veri.\nKaljusaar Küsimus nr 79 Tere! Kuidas ma tean, et mul on kõrgenenud tromboosirisk? Või on ehk kõigil rasedatel selle kõrgenenud risk? Olen aastane ja\nOsteokondroosi valu liigestega\nUhiste antibiootikumide poletik\nNina liigeste valu\nValu kaela ja liigesevalu\nInimese haiguse puusad\nGlukoosamiini kompleks kondroitiin\nMazi artriidi kate raviks\nOlid liigeste raviks\nTabletid valu uhendites\nKapid haavata raskusastmega raskusastmega raskusastmega\nLiigeste duyko ravi\nHaige kuunarnukid liigesed paindumisel


Savoy ooper – Vikipeedia\nLondoni Savoy teatri algupärane fassaad 1881\nSavoy ooper on kollektiivne nimetus, millega tähistatakse helilooja Arthur Sullivani ja libretist William S. Gilberti 14 operetti. Nendest kaheksa esitati juba väljatulekul just sellise nimetuse all. Nimetus tuleneb asjaolust, et Sullivani ja Gilberti teoseid kandis alates 1881. aastast ette Londoni Savoy Theatre.\nOn välja kujunenud tava, et Savoy ooperite tandemile viidates kirjutatakse esimesena mitte helilooja, vaid libretisti nimi. Gilberti ja Sullivani teoste ettekandmiseks ehitas ettevõtja, produtsent ja impressaario Richard D'Oyly Carte aastatel 1880–1881 uue teatrimaja (1292 kohta) Londoni Embankmenti ja Strandi vahelisse kvartalisse, mis avati 10. oktoobril 1881 lavastusega "Patience". Teatri nimeks valiti ärimehe abikaasa ettepanekul Savoy, kuna see oli tollase Londoni kõrgema seltskonna teadvuses domineerinud populaarne lõbustus-, väljasõidu- ja meelelahutuskoht. Teatrihoone valmis vähem kui aastaga tolleaegse arhitektuuri viimase moe järgi: punasest tellisest ja Portlandi kivist.\nRichard D'Oyly Carte'ile pühendatud mälestustahvel Savoy teatri seinal\n1929. aastal maja interjöör rekonstrueeriti ning teater taasavati 21. oktoobril 1929 Gilberti ja Sullivani "The Gondoliersi" etendusega. 12. veebruaril 1990 hävis teatrisaal tulekahjus. Kolm aastat hiljem avas Walesi printsess Diana rekonstrueeritud saali (1158 kohta), seekord Inglise kuningliku balleti galaetendusega. Tänapäeval on Suurbritannia pealinna oma aja kuulsamaid kultuuriasutusi suhteliselt märkamatu ning tagasihoidlik, kus mängitakse peamiselt sõnalavastusi ja muusikale ning korraldatakse balletietendusi. 1997. aastal läks teatrimaja Sir Stephen Waley-Coheni juhitud meelelahutuskompanii käsutusse, kes on seal organiseerinud ka popmuusikute kontserte. Alates 2000. aastast esitab D’Oyly Carte trupp seal taas aeg-ajalt Gilberti ja Sullivani teoseid.\nEestis on Gilberti ja Sullivani Savoy ooperitest esitanud Estonia vaid kahel korral "The Mikadot" pealkirjaga "Mikaado ehk Titipu linn" (1911, 1990).\nSavoy ooperi nimetust kannavad "Thespis" (1871), "Trial by Jury" (1875), "The Sorcerer" (1877), "H.M.S. Pinafore" (1878), "The Pirates of Penzance" (1880), "Patrience" (1881, esimene teos, mis Savoys ette kanti), "Iolanthe" (1882), "Princess Ida" (1884), "The Mikado" (1885), "Ruddigore" (1887), "The Yeoman of the Guard" (1888), "The Gondoliers" (1889), "Utopia Limited" (1893), "The Grande Duke" (1896).\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Savoy_ooper&oldid=5392605"\nLehekülje viimane muutmine: 15. juuli 2019, 10:29


Vaata, milliseid söögikohti lapsevanemad soovitavad - Kaup ja teenus - Tarbija\nVaata, milliseid söögikohti lapsevanemad soovitavad\n20. juuni 2014, 12:16\nVaid vähestes söögikohtades on pered oodatud.\nJussi Õlletuba/ Viimsi\n«See üks väheseid kohti kus lapsed söövad ilusti toidu ära ja hinnad pole ka väga kallid.»\n«Meie 9-aastane tütar teatas, et pannkoogid on seal täpselt sama head, kui vanaema tehtud või isegi paremad.»\n«Laste soovidega arvestatakse alati. Lisaks ei panda pahaks kodust võetud toidule ning vajadusel soojendatakse pliidi peal hea meelega. Teenindajad on lastega väga sõbralikud»\nAnna Edasi /Tartu\n«Seal ei pakuta külalistele alkoholi. Samuti mängib seal rahulik muusika, mis tuleb vinüülplaatidelt, mis peaks olema väga rahustav ka lastele.»\n«Lihtne ligi saada; palju ruumi, et käruga sisse pääseda. Käru saab ka akna taha jätta. Muusika ei üürga. Kui laps juba suurem on, saab ta ka mängunurka mängima panna. Söögitoole on ka rohkem kui 1.»\n«Seal on lastele tegemist nii sees kui väljas ja mängunurgaga on vaeva nähtud, mitte lihtsalt paar mänguasja vaibale laotatud.»\n«Väikelapsel lubati jalutada majja sisse mänguasjakasti juurde samal ajal, kui teenindajad tõid sööke lauale. Keegi ei öelnud, et laps kakerdab ees või segab. Samuti räägiti kogu lastemenüü lahti, et paremini valikut teha.»\n«Lastele on seal eraldi suur mängutuba, samas on selle sein klaasist - vanem saab lapsele aeg-ajalt kontrolliva pilgu heita või vajadusel sõrme viibutada.»\nKristiine keskuse Baby Back/Tallinn\n«Lastega külastajad paigutatakse alati mängunurga lähedale, nii on vanematel hea oma lastel silma peal hoida, lapski tunneb end turvaliselt, kui vanemad on lähedal. Ilma lasteta külalistele võimaldatakse rahu ja privaatsust lastenurgast eemal.»\nTasku Baby Back/Tartu\n«Söögid tunnistati söödavaks ka meie üsnagi nõudliku poja poolt. Personal arvestas sellega, et meiega on laps kaasas ning soovitas kohe istuda mängutoa lähedusse.»\nTalleke ja Pullike/Tallinn\n«Seal toidud on alati värsked ja maitsvad, laste menüü on hea ja laps saab tasuta popcorni ka. Lisaks on võimalik lapse jaoks tellida midagi erilist ( lihtsalt ütled kokale, mida sa soovid)»\n«Huvitav lahendus, kus täiskasvanud saavad näha telekaekraanilt mängutoas toimuvat.\nLastenurga kõrval eraldi tualett lastele. »\n«Kui laps soovis joonistada, kuid avastas, et pliiatsid on nürid, siis lahke teenindaja teritas need kohe kiirelt ära ja tõi naeratusega tagasi.»\n«Vaatamata sellele, et lapsed vahepeal põlvili toolidele ronisid, ringi jooksid ja kõike uudistasid, meiega ei riieldud.»\nKolkja kala- ja sibula restoran/Kolkja\n«Pere kõige pisemale /1a/ oli võimalik valitud supp püreerida, samas suuremale oli võimalik kombineerida prae lisandid lapse soovide järgi. teenindav personal ei pannud pahaks kui pisike tatsas mööda saali.»\n«Lastenurgas on head ja erinevad, kvaliteetsed mänguasjad, nende soetamisel pole koonerdatud. See täieneb/muutub aeg-ajalt, suvel näiteks oli see liivaranda imiteeriv.»\n«Tegemist pole tüüpilise tite-mamma kohaga (mitte üldse halvas mõttes mõeldud...), kuid on segu toredast, hubasest, alternatiivsest (hea muusikaga!!!) söögikohast, kus on nauditav olla ka lapsel!»\nParim koht, kus lapsega söömas käia, kuna üle poole kohviku ruumist on mõeldud laste mänguruumiks.


Mis võiks aidata? (arvamusavaldus vol. 2)\nKui minu eelmine kirjutis ( http://www.sexinestonia.... ) tundus karmina, siis oli see taotuslik. Samas leian, et olen jätnud ühe asja tegemata. Nimelt anda pisutki reaalset nõu ja aidata teil näha ennast mingiski osas pisut paremana. Ma ei luba, et peale selle kirjutise lugemist olete maailma parimad lantijad – pigem aitaksin teile meelde tuletada asju, mis teis on olemas, kuid millegipärast olete selle minetanud.\nKuna olen siin saidil ka paari kontona, on meile kirjutatud päris paljudel puhkudel ja enamasti on mehed oma kirjutistes hiilgavalt igavad.\nViimane näide mis saabus suisa eile: „Oleks huvitav tutvuta ja näeks kas läheks asi ka kaugemale“.\nTihti rõõmustavad silmi veel „juhuslikud“ näpukad. Kas tõesti on nii raske austada väljavalitut sellega, et mõtlete oma kirjatüki eelnevalt läbi?\nTutvustage ennast – kui teete kellelegi ettepaneku, siis tehke see selliselt, et saate vastuseks „JAH“ aga mitte „KES SA OLED?“. Võiksid ju pisutki mainida, kes sina oled, mis kogemusi omad, mis sulle meeldib ja mis mitte. Võiksid ka kirjutada, miks sa just selle persooni välja valisid.\nMuidu võib jääda mulje, et kirjutad suvaliselt, peaasi, et kellegi saaks maha räägitud.\nOmage plaani – tõesti on nõme lugeda kirju, kus kirjutatakse: „Läheks välja ja teeks midagi?“ ja sellele ei järgne mingit reaalset ettepanekut. Tehke „JAH“ ütlemine lihtsaks. Reserveerige laud mõnes kohas, kutsuge grillõhtule järve ääres, talvel kutsuge kas või uisutama. Omage fantaasiat. Need on tegelikult ju tasuta asjad, aga näitavad esiteks, et teil on oma jutuga tõsi taga ning lisaks näitab see teie loovust, arvatavasti ei ole te siis ka „kaugemal“ sama napid kui mõned oma lühildastes kirjutistes. Tihti ongi just pisikesed detailid need, mis mõjutavad teile positiivse vastuse saatmist.\nPaarid on teretulnud avaldama artikli komentaariumis oma arvamust sellest, milline võiks olla kiri, millele tahaks vastata.


Galopeerib nagu peata ratsanik\nÄP fototoimetus • 7. veebruar 2008 • 2 min\nLõpuks nägime kahekohalise inflatsiooninumbri ära - jaanuaris 11%. Aasta algas süngelt. Midagi lohutavat ei lubanud Eesti Panga kommentaar ka veebruari ja märtsi kohta, seis on sama hull. Eesti hinnad, eriti toidukaubal, galopeerivad nagu peata ratsanik.\nArvame, et hinnatõus sunnib ostjaid odavama ja vähemkvaliteetse toidukauba juurde, enam ei uurita tootjamaad, vaid vaadatakse ainult kilohinda. Eesti kallilttootjad võivad kaotada oma positsioone odavamale impordile.\nPraegu võib veendumusega öelda, et ostjad on vihased. Drastiliselt on kallinenud piimatoodete hinnad, näiteks juustust on saanud hinna poolest delikatesstoode.\nTarbijatel on raske leppida, et tootmissisendid on kallinenud, sest kuidas on võimalik, et juust meie poodides on kallim kui Helsingis või Berliinis? Kas tootjad mestis kaupmeestega ei püüa mitte ostjast viimast lüpsta?\nEt ostuhullus hakkab juba vaibuma, näitab järjekordade kadumine suurtest kaubakeskustest. Aidanud ei ole ka jaanuari allahindlused, et ostjaid tarbimistemplitesse ohverdustele tagasi kutsuda.\nÄkki teeme meie ettevõtjatele liiga? Ettevõtjatele ei saa inkrimineerida kogu jaanuari hinnatõusu - viimase eest "hoolitses" ka riik aktsiisitõusudega. Õige on ka see, et maailmaturul on tõusnud kütuse ja toidukaupade hinnad. Hiina ja India on saanud rikkamaks ja tarbivad rohkem.\nTeisalt on loomulik käitumine, et kui hinda on võimalik tõsta, siis siinne tootja ja kaupmees seda ka teevad.\nDetsembrist jaanuari (kuu arvestuses) tõusis THI sestap kolm protsenti, mis on üle kümne aasta kõige järsem hinnatõus. Täpselt jaanuaris 1998 tõusid hinnad ka ühe kuuga kolm protsenti.\nKui aga vaadata sektoreid, mis juhivad aastast hinnatõusu - toit ja mittealkohoolsed joogid (16,1%), eluase (15,8%), söömine väljaspool kodu (14,8%) - ei saa siiski kõike aktsiisitõusuga põhjendada.\nAga mis siis odavnes? Detsembrist jaanuarisse odavnesid riietus ja jalatsid, allahindluste tõttu. Kui ikka toidukaubale kulub enam, ja sööma peab, siis tuleb muus koomale võtta.\nEks tegelikult annab ka võtta, kui oma tarbimiskulutustele mõelda. Halb on see, kui hinnatõus võtab ära säästmise võimaluse. Ent kas galopeeriva inflatsiooni tingimustes ongi säästmisel mõtet?\nAlustasime lokaalselt, lõpetame globaalselt: kindlasti mõtleb nii mõnigi - las kliima soojeneb pealegi, kulub riiet, kütet ja ilmselt toitugi vähem. Miks peaksin just mina olema globaalselt teadlik ja vastutustundlik, kui globaalsed trendid minu rahakotti tuuseldavad?


Millest saab alguse organisatsiooni silostumine? - Meeskonnakoolitused, motivatsioonikoolitused ja juhtimiskoolitused\n29/01/2020 Kommentaare pole\nMeeskondadele tellitakse meeskonnakoolitusi, aga mitte midagi ei muutu. Personalijuhid otsivad lahendusi mitte toimivatele meeskondadele, aga isegi pärast efektiivse meeskonnakoolitusi toimumist on mõne päeva või nädala pärast kõik vanaviisi. Ettepanekule juhid koolitusele saata suhtutakse aga skeptiliselt, sest tegemist on juhtidega ja nendel on kiire. Ning pealegi – juhid on targad ning teavad, et koostööd tuleb teha: probleem ei ole juhtides, vaid nende meeskondades, kes omavahel koostööd ei tee.\nSee oli heitlik kokkuvõte paljuski minu igapäevatööst, kus tuleb igapäevaselt erinevaid koolituspäringuid, kuid üldjuhul on probleem sama – me otsime motivatsioonikoolitust, meeskonnakoolitust või juhtimiskoolitust, sest … hakates seda lünka täitma jõuame ühises arutelus alati sama tõdemuseni: inimesed ei ole motiveeritud omavahel ja juhiga koostööd tegema.\nMõni püüab seda lahendada meeskonnakoolitusega, teine motivatsioonikoolitusega, kolmas juhtimiskoolitusega. Sümptom on aga sama – kas meeskonnas või juhtkonnas on toimunud “silostumine” ehk inimesed suhtuvad oma töösse individualistlikult ja ei pinguta ühiste eesmärkide nimel.\nSelge on see, et silostumine algab alati juhtkonnast, kuigi seda tahetakse viimases järjekorras tunnistada. Paljude organisatsioonide meeskonnakoolitustel saadab saali naerupahvakas, kui päeva peale jõuame aruteluni, kas ja kuivõrd ühtne teie juhtkond on – kas seal on tunda individualismi, konkureerimist, oma valdkonna teistest tähtsamaks pidamist jne? Muidugi on! Ja just see ongi järgmise tasandi meeskondades silostumise tegelik põhjus.\nNagu aga eespool öeldud, ei taha juhid seda sageli ise tunnistada. Tegevjuht ei taha seda tunnistada häbitundest – kas tõesti tema poolt juhitud meeskonnas on hoopiski probleem?\nKeskastmejuhid ei taha seda tunnistada ebamugavustundest – esiteks ei tahaks keegi peeglisse vaadata ja tunnistada, et mina olengi oma käitumisega “kivi kinganinas”, ja teiseks võib kaasneda silostumise vähendamisega mugavustsoonist väljatulek (äkki peab hakkama midagi teistmoodi tegema, äkki peab iseennast muutma).\nJa personalijuhid ning koolitusjuhid ei taha seda probleemi tunnistada jõuetusest ning abitusest – nad teavad, et nende ramm ei hakka sellele peale. Paljud tunnistavad seda sosistades, aga samas lisavad ka seda, et nad ei ole võimelised seda probleemi lahendama, sest juhid ise eesotsas tegevjuhi või peadirektoriga seda probleemi ei tunnista (kuigi teavad seda ju kõik).\nJa nii juhtubki sageli, et jõuame personalijuhiga ikkagi esimeste tasandite meeskondade koolitamise juurde, mitte aga juhtkonna, mis seda tegelikult vajaks. Loomulikult ei saa öelda, et see päris kasutu oleks. Vastupidi.\nOlen väga paljude meeskondade orgaanilise muutumise juures tunnistajaks olnud. Näiteks üks suur töövõit on alati koos meeskondadega koolitusele tuleva meeskonnajuhi poolne sügavama probleemi teadvustamine. Võib-olla on ka tema üks nendest, kes juhtkonna tasandil silostumisele kaasa aitab.\nJa nüüd, koos oma meeskonnaga teatud teemad läbi analüüsides ning läbi meeskonnaharjutuste ka reaalsed kogemused ning taipamised omandades võib see positiivselt mõjuda ka juhtmeeskonna sisedünaamikale.


Jorgen Kuivonen hooajast 2021 « Hiiu Leht\nJorgen Kuivonen hooajast 2021\nHooaeg oli tihe ja väga edukas, peaaegu kõik nädalavahetused saime kuskil sõita ning seda kuni märtsi alguseni. Selle aja jooksul sai ära peetud kõik kolm Eesti Karikasarja etappi, Pärnu Lahe võistlused, Eesti meistrivõistlused ning Pärnu meistrivõistlused.\nEKV 1. etapp: DN üld 9. koht, juunioride 2. koht.\nEKV 2. etapp: DN üld 12. koht, juunioride 3. koht.\nEKV 3. etapp: DN üld 13. koht, juunioride 3. koht.\nPärnu Lahe võistlused: üld 3. koht, juunioride 2. koht.\nPärnu Meistrivõistlused: üld 11. koht, juunioride 1. koht.\nEesti meistrivõistlused: üld 19. koht, juunioride 4. koht.\nKokkuvõttes Eesti Karikasarjas 9. koht 29 võistleja seas ning juunioride 2. koht 10 võistleja seas.\nSuur aitäh toetajatele: Vesset, M&P Nurst, Faasion OÜ, Jahtklubi Dago, Allard Kerves. Suured tänud ka Mihkel Kosele, Rasmus Maalinnale ja Andrus Padule, kes aitasid mind terve hooaja vältel nii jõu kui nõuga.\nAllikas: FB, 6. aprill 2021\nSildid: Eesti karikasari, Eesti meistrivõistlused, juunior


Matkarajad » VAATAMISVÄÄRSUSED » Turismiweb\nVali asukoht Harjumaa Tallinn Paldiski Hiiumaa Ida-Virumaa Jõgevamaa Järvamaa Lääne-Virumaa Läänemaa Põlvamaa Pärnumaa Raplamaa Saaremaa Tartumaa Tartu Valgamaa Valga Otepää Viljandimaa Viljandi Võrumaa\nPariisi Puhkeküla asub Lääne-Virumaal Kadrina lähistel maalilisel Neeruti maastikukaitsealal. Oma nime oleme saanud Pariisi küla järgi. Talvel pakume majutust 45-le inimesele ja suvel 70-le. Talvisel ajal saab kasutada puhkeküla ümbruses olevaid suusaradasid. Suvel saab seigelda matkaradadel, sportida ning ratsutada....\nMarek Laimets liigutab juba aastaid nii inimeste hingesid kui kehasid. Ta korraldab väga põnevaid rännakuid ja matku Eestimaa erinevatesse paikadesse. Paljud ei teagi, et selline karismaatiline isik üldse olemas on ja et tema inspireerivate teekondadega liituda saab. Marek seisatab teekonnal ja ütleb inimestele: “Kuulake oja,...\nKiruvere küla, Kõue vald, Harjumaa\nPaunküla Heaolukeskus ootab Teid maalilise saarestikuga Paunküla veehoidla kaldal - tähtpäevad, kokkutulekud, seminarid, spordipäevad saab pidada just siin! Hubane puhkekeskus ootab Teid veetmaks privaatseid ja ka seltskondlikke hetki just nii, nagu soovite. Kõigest 45 min autosõidu kaugusel Tallinnast leiate...\nAlam-Pedja looduskaitseala on rajatud 1994. aastal ja tema praegune pindala on 260 km2 ulatudes Tartu, Jõgeva ja Viljandi maakonda. Looduskaitseala põhieesmärgiks on ulatuslikul alal ökosüsteemide loodusliku mitmekesisuse kaitse, tagades võimalikult suurel osal kaitsealast metsa- ja sookoosluste loodusliku arengu ja...\nApteekrimäe metsarada algab ja lõpeb Otepää Spordihoone juurest Mäe tänaval. 4 km pikkune rada kulgeb läbi metsa Nüpli Sporditeele ja sealt uuesti Apteekrimetsa, jõuab Marguse paisjärve ja Otepää aedlinna vahelisele metsateele ning ületades Sulaoja silla tõuseb aste-astmelt tagasi alguspunkti. Rada on läbitav aastaringselt.\nVeidi üle kolme kilomeetri pikkuneAura loodusrada kulgeb mööda Ranna- mõisa maastikukaitseala klindipealset, läbib mereranna ning lõppeb piknikuplatsil. Rajale on üles seatud 21 vaatluspunkti. Viited on lindude rände, metsades elavate putukate, erinevate puude, sammalde ja samblike kohta. Tutvustatakse linde, loomi,...\n8 km pikkune rada algab Harku metsa kirdeservas asuvast parklast vahetult Tähetorni tänava ääres ja kulgeb mööda metsateid ja -sihte. Raja läbimiseks võib kuluda 3-5 tundi. Mitmete peatus- ja puhkekohtadega rada on tähistatud suunaviitadega ja sealt leiab 13 huvipunkti. Rada on ringikujuline ja jõuab lõpuks alguspunkti...


Ida-Tallinna keskhaigla plaanib jõuda kuu lõpuks tavapärase vastuvõttude arvuni. Järjekordadega tuleb arvestada - Delfi Eesti\nIda-Tallinna keskhaigla plaanib jõuda kuu lõpuks tavapärase vastuvõttude arvuni. Järjekordadega tuleb arvestada\n05.mai 2020 11:42\nPlaanilise raviga alustanud Ida-Tallinna keskhaigla plaanib jõuda kuu lõpuks tavapärase vastuvõttude arvuni. Küll tuleb arvestada, et järjekorras ootamine võtab kohapeal aega kauem kui varasemalt.\n"Meie tavaline päevane vastuvõttude hulk on umbes 2000 patsienti päevas ja selle kuu lõpuks loodame jõuda tavalise normini," ütles Karik. "Meedias ilmunud pildid pikast järjekorrast haiglaõuel võib-olla kohutasid inimesi, kuid tuleb arvestada, et vastuvõtule pääsemisega läheb natuke rohkem aega kui tavaliselt."\nAega kulub rohkem, et tagada patsientide ja haiglatöötajate turvalisus. "Järgime terviseameti nõudeid, hoiame pikivahet ja sellest ka see järjekord – 30 meetrine järjekord võib tunduda pikk, kuid tegelikult tähendab see 15 inimest 2-meetriste vahedega."\n"Kui on vastuvõtuaeg kokku lepitud näiteks kell 10.20, siis ei ole mõistlik kohale tulla kella üheksaks, sest kell üheksa on kutsutud teised patsiendid. Ei tasu arvata, et kui varem kohale tulla, siis saab ka varem vastuvõtule või saab kiiremini järjekorrast läbi - tegelikult ei saa," rääkis Karik. "Mõistlik on tulla 20, maksimaalselt 30 minutit, aga mitte tund või paar varem."\nKoroonatesti ei tehta kõigile, kes tulevad vastuvõtule, rahustab Lea Karik. "Meil on haigla ees kontrollpunktid, kus me õpetame patsientidele, kuidas ette panna maski, toimub kindlasti käte desinfitseerimine, mõõdame temperatuuri ja inimene täidab tervisedeklaratsiooni, milles küsime, kas patsiendil on mingeid haigussümptomeid, kas tal on olnud kokkupuuteid COVID-haigetega. Kui kõik on korras - ei ole mingeid haigussümptomeid - siis saab patsient edasi liikuda juba vastuvõtule, uuringule, laborianalüüsidele."\nKariku sõnul on praegu vastuvõtud avatud septembri alguseni, õnneks kasutavad perearstid agaralt ka e-konsultatsioonide võimalust, mis toimusid ka kogu kriisi aja. Samuti jätkuvad osa vastuvõtte kaugvastuvõtuna telefoni teel.\nIda-Tallinna keskhaigla plaanib jõuda kuu lõpuks tavapärase vastuvõttude arvuni. Järjekordad...\nFOTO | Kohus võttis vahi alla naist ja väikelast relvaga sihtinud mehe, kelle kodust leiti suures koguses relvataolisi esemeid (40)\nFOTOD | Tormikahjud suvepealinnas: klubil Sunset on pealt kitkutud pool katust ning Martensi majal varises kokku sissepääsuala (51) 115


Georges Perec Elu, kasutusjuhend, Varrak 2012 | vanaraamat.ee\nGeorges Perec, Elu, kasutusjuhend, 2012 Varrak\n„Elu, kasutusjuhend“ on mitmekülgse Prantsuse kirjaniku Georges Pereci (1936–1982) olulisim teos. Ennast kordamata koondab autor sellesse kõik oma varasemad kirjanduslikud otsingud, teemad ja tehnikad. Leheküljepikkused kirjeldused vahelduvad seikluslike ja vaimukate jutustustega ning kiretud loetelud hingeminevate draamadega. Omavahel põimudes moodustuvad süžeeliinid terve hulga lühemaid ja pikemaid romaane. Ülesehituse poolest rangelt matemaatiline, sisult aga kerge ja mänguline, on „Elu, kasutusjuhend“ üks 20. sajandi kirjanduse omapärasemaid suurteoseid. 20. sajandi klassika\nRaamatu autoriks on Georges Perec kasutatud raamatud pealkirjaga Elu, kasutusjuhend on raamat kirjastuselt Varrak aastast 2012\nmille on kirjutanud Georges Perec antud 2012 aasta raamat Elu, kasutusjuhend on Georges Perec oluline teos, kasutatud raamatute hulgas. Siin saad osta uusi ja kasutatud raamatuid veebipoest vanaraamat.ee vaata ka uute ja vanade raamatute nimistut Georges Perec, Elu, kasutusjuhend vanaraamat.ee raamatupood Georges Perec, Elu, kasutusjuhend\nRaamat "Elu, kasutusjuhend",\nPealkiri: Elu, kasutusjuhend\nAutor(id): Georges Perec\n„Elu, kasutusjuhend“ on mitmekülgse Prantsuse kirjaniku Georges Pereci (1936–1982) olulisim teos. Ennast kordamata koondab autor sellesse kõik oma varasemad kirjanduslikud otsingud, teemad ja tehnikad. Leheküljepikkused kirjeldused vahelduvad seikluslike ja vaimukate jutustustega ning kiretud loetelud hingeminevate draamadega. Omavahel põimudes moodustuvad süžeeliinid terve hulga lühemaid ja pikemaid romaane. Ülesehituse poolest rangelt matemaatiline, sisult aga kerge ja mänguline, on „Elu, kasutusjuhend“ üks 20. sajandi kirjanduse omapärasemaid suurteoseid.\nKristan Higgins, Kõik, mida kunagi tahtnud olen, Ersen, 2014, hind: 10,00 eurot\nMihhail Bulgakov, Valge kaardivägi, Eesti Raamat, 1987, hind: 5,00 eurot\nTuhat üks ööd I-II. Valitud lugusid, Eesti Raamat, 1984, hind: 6,00 eurot\nThomas Hardy, DUrbervilleide Tess. Puhas naine, Eesti Raamat, 1969, hind: 5,50 eurot\nJoseph Conrad, Salakuulaja. Lihtne lugu. XX sajandi romaan, Eesti Päevaleht, 2006, hind: 8,00 eurot\nTeema Ilukirjandus: väliskirjandus all on 4943 raamatut, vaata täielikku loendit lähemalt selle lingi kaudu!


Heather Tesch Wiki, elulugu, vanus, rahvus, netoväärtus, palk - Kuulsused\nüks Mis on Heather Teschi netoväärtus ja palk?\n2 Heather Teschi isiklik elu\n3 Heather Teschi pikkus ja kaal\n4 Heather Teschi karjäär\nHeather Tesch on meteoroloog, kes töötab WXIA-TV meteoroloogina. Ta tuli tähelepanu keskpunkti pärast seda, kui töötas 14 aastat sealIlmakanalja kukutakse sisse2012.\nHeather Tesch sündisBuffalo, Minnesotapeal2. mai 1967. Alates 2019. aastast on tema vanus 52 aastat sünnimärgiga Sõnn. Peale selle pole tema vanemate ja perekonna tausta kohta teavet. Kuna tema õdede-vendade kohta puudub teave, võib ta olla oma vanemate üksiklaps. Heatheril on Ameerika kodakondsus ja ta kuulub valgesse etnilisse tausta.\nHariduse osas lõpetas ta kooli õppimise ühes Atlanta keskkoolis. Pärast seda lõpetas ta Minnesota ülikoolisisseSaateajakirjandus. Seejärel teenis ta Plymouthi osariigi ülikoolist B.S meteoroloogia kraadi.\nMis on Heather Teschi netoväärtus ja palk?\nHeather Teschi hinnanguline netoväärtus on Heatheri ümberMiljon dollarit. Glasstoori andmetel on ilmaennustaja keskmine palk vahemikus79 950 dollaritkuni102 419 dollaritnii et võib-olla on ka tema palk nende summade vahel.\nLisaks kirjutas ta ka raamatu, mis oleks võinud tema jaoks palju rahasummat teenida. Kõige selle põhjal võime öelda, et ta veedab koos perega väga luksuslikku elu. Kuna ta töötab endiselt sama kire ja pühendumusega, loodame, et ta teenib lähipäevil sellest rohkem.\nHeather Teschi isiklik elu\nHeather on abielunaine, kuid ta pole oma mehe kohta midagi avaldanud. Samuti ilmub paar harva koos avalikkuse ette. Isegi nende abielu kuupäeva ei avaldata. Paari õnnistatakse poja ja tütrega, kelle nimesid ei mainita.\nPealkiri: Heather Tesch koos lastega\nPraegu elab ta koos abikaasa ja lastega ning on perega rahul. Pealegi pole kuulujutud nende lahkuminekust ega ka igasugustest abieluvälistest asjadest. Kuna nende lahkuminekust pole kuulujutte, arvatakse, et ta on oma suhtega rahul. Soovime, et nii nagu tema tööelu, saaks ka tema isiklikus elus edu.\nHeather Teschi pikkus ja kaal\nHeather Tesch seisab 5 jalga ja 2 tolli raskusega, keskmise raskusega 52 kg. Keha mõõtmise kohta lisage vastavalt rindade, vöökoha ja puusade suurused 34-25-33. Samuti on tal pruunid silmad, millel on blondid juuksed.\nHeather Teschi karjäär\nHeather Tesch alustas oma profikarjääri debüüti ajakirjanduses kaameras töötava meteoroloogina aastalWCCO-TV1996. aastal. Pärast seda töötas ta peaaegu kaks aastat televisioonivõrgus. Seejärel liitus ta The Weather Channeliga ja töötas jaanuaris 1999 kaameras meteoroloogina Atlanta, Georgia. Samuti on ta kajastanud mitmesuguseid uudiseid nagu Kirde-Ameerika üleujutused, orkaanid, maalihked jne ja selle õiged põhjendused.\nPealkiri: Heather Tesch meteoroloog\nLisaks on ta teatanud avalikkusele hoiatavatest katastroofidest, õnnetustest ja nende tagajärgedest. Oktoobris 2012 vallandati ta seetõttu, et ta uuendas programmeerimist ja vähendas kuni 7% The Weather Channeli tööjõust, kuna ta sai oma fännidelt kanali suhtes palju negatiivseid seisukohti.\nPärast seda juhtumit asus Tesch alates 2016. aasta jaanuarist tegutsema meteoroloogina WXIA-TV-s Atlanta, Georgia. 2016. aastal on ta lisaks ajakirjandusele avaldanud ka oma esimese raamatu,Heather Teschi juuksekaunistus: rahustav ja aju suurendav täiskasvanute jootraha ja värviraamataastal 2016.\nHeather Tesch on aktiivne sotsiaalsetel saitidel nagu Facebook ja Twitter. Tema ametlikul Twitteri kontol on üle 9716 jälgija. Tema privaatsuse Facebooki konto. Ta on aktiivne ka Youtube'is, millel on üle 114 tellija.\nHeather Teschi faktid\nTäisnimi Kanarbik Tesch\nSünnikuupäev 2. märts 1967\nVanus 53 aastat 2 kuud\nSünnikoht Buffalo, Minnesota\nHaridus Minnesota ülikool, Plymouthi osariigi ülikool\njason bleicki elulugu


Saare maakonna ettevõtlusuudised - infokiri 02.09.2021 :: Sihtasutus Saaremaa Arenduskeskus (SASAK)\nSaare maakonna ettevõtjate tunnustamine\nTraditsiooniks saanud Saare maakonna ettevõtete tunnustamine toimub taas. Igaühel on võimalik esitada oma kandidaadid 12 eri kategooriasse 20. septembrini. Võitjad selguvad Ettevõtlusnädala järgselt 15. oktoobril pidulikul galal. Tutvu kategooriatega\nSaaremaa tudengistipendium ootab huvitatud ettevõtteid\nSaaremaa tudengistipendium ootab huvitatud ettevõtteid endast märku andma 15. septembrini. Stipendiumi eesmärk on üliõpilaste ja nende uurimisvaldkondade sidumine Saaremaa majandusega. Ettevõte ja üliõpilane sõlmivad kahepoolse kokkuleppe, milles täpsustatakse uurimisülesanded ja lahendatavad probleemid. Loe lähemalt\nAlustava ettevõtja baaskoolitusele kandideerimine avatud 5. septembrini\nPotentsiaalsetele, alustavatele ja vastalustanud ettevõtjatele suunatud programm aitab omandada baasteadmised ja -oskused oma ettevõttega alustamiseks. 15. septembrist 21. oktoobrini aset leidev tasuta programm sisaldab 7 päeval toimuvaid veebikoolitusi. Tutvu lähemalt\nSügisesed LEADER taotlusvoorude ajad teada!\nSKK avab LEADER taotlusvoorud 6. oktoobril. Taotlusi saab esitada 13. oktoobrini. Avatud on taotluste vastuvõtmine meetmetesse 1 ja 2. Eelkõige on voor suunatud nii ettevõtluse- kui elukeskkonna kitsaskohtade lahendamiseks ning arenguvajadusest tingitud investeeringute ja tegevuste elluviimiseks. Loe lähemalt\nTurismi- ja majutusettevõtetele omistatavat rohelist märgist ehk Green Key ’d on Saaremaal seni kandnud vaid idüllilises Kuusnõmme külas asuv Päikese Puhkemaja. Tänaseks on märk seinal ka Kuressaare kesklinnas asuva ajaloolise Silbernagel’i õuemajakesel. Loe lähemalt\nSEL fotokonkurss "Ettevõtlus - kust raha tuleb?"\nSaaremaa Ettevõtjate Liit kuulutas välja 2000€ suuruse auhinnafondiga fotokonkursi, kuhu on oodatud Saare maakonnas tehtud fotod - olgu autoriks siis hobi- või professionaalne fotograaf. Konkursile saab töid esitada 1. septembrist 1. oktoobrini. Loe lähemalt\n28. septembrist 1. oktoobrini toimub taas virtuaalne töö- ja karjäärimess, kuhu ootame üle 150 tööandja ja koostööpartneri. Mess on suurepärane võimalus enda ettevõtet tasuta reklaamida ning jõuda oma tööpakkumistega tööotsijateni üle Eesti. Tutvu lähemalt\nLIFE programmi infopäev 7. septembril\nLIFE programm on Euroopa Komisjoni finantsinstrument, millega rahastatakse keskkonnaprojekte kogu ELis juba üle 25 aasta. Veebipõhine LIFE programmi tutvustav infopäev toimub kolmapäeval, 7. septembril kell 10.00-13.00. Registreeru infopäevale\nGalerii: mängufilmi "Suvitajad" kaadri taga\nSaarte Filmifond, mängufilmi "Suvitajad" üks toetajatest, käis 10. augustil Kavandi külas toimunud võttepäeva kaadritagust elu jäädvustamas. Vaata galeriid\nFutulab kutsub tööandjaid üles kaasama üliõpilasi ideede elluviimisesse\nTartu Ülikooli Futulabi keskkond kutsub tööandjaid üles kaasama üliõpilasi projektidesse, et viia ellu mõni idee või leida lahendus konkreetsele probleemile. Projektiideid saavad esitada avaliku, era- ja kolmanda sektori organisatsioonid 13. septembrini. Tutvu lähemalt\nKOP sügisvoor on avatud 1. septembrist ning taotluste esitamise tähtaeg on 1. oktoober kell 16:30. Infopäev taotlejatele toimub veebi vahendusel kolmapäeval, 8. septembril kell 15:00. Vaata lähemalt\nSel nädalal alustas tööd uus e-äriregistri portaal, mis koondab ühte keskkonda kõik senised äriregistri teenused. Uus e-äriregister sisaldab endas ka mugava otsimisvõimalusega abiinfo keskkonda, mis juhendab ning selgitab tegevusi e-äriregistri portaali kasutamiseks. Loe lähemalt\nSobiva seminari- või konverentsiruumi leiad


2 PUUDEGA LAPSE HOOLDAJALE HOOLDAJATOETUSE MAKSMINE\n§ 3 Hooldajatoetuse mõiste\n§ 6 Hooldajatoetuse määramine\n§ 8 Hooldajatoetuse maksmise lõpetamine\n§ 9 Teavitamiskohustus ja toetuse tagasinõudmine\n§ 11 Tasaarveldamine\n§ 13 Hooldajatoetuse rahaliste vahendite ülejäägi kasutamine\n3 TÄISKASVANUD ISIKULE HOOLDUSE SEADMINE, HOOLDAJA MÄÄRAMINE JA HOOLDAJATOETUSE MAKSMINE\n§ 14 Hooldajatoetuse mõiste\n§ 15 Hoolduse seadmise, hooldaja määramise ja hooldajatoetuse taotlemine\n§ 16 Hooldusvajaduse hindamine\n§ 17 Hooldaja ja hooldajatoetuse määramine\n§ 18 Hooldajatoetuse maksmine\n§ 19 Hoolduse lõpetamine\n§ 20 Hooldajatoetuse maksmise lõpetamine\n§ 21 Teavitamiskohustus ja toetuse tagasinõudmine\n§ 22 Viivis\n§ 23 Tasaarveldamine\nRT IV, 01.04.2016, 6\nVastu võetud 24.03.2016 nr 8\nMäärus kehtestatakse “Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse” § 6 lõike 1, § 22 lõike 1 punkti 5, „Sotsiaalseadustiku üldosa seaduse“ ning “Sotsiaalhoolekande seaduse” § 14 ja § 26 alusel.\n(1) Hooldaja määramise ja hooldajatoetuse maksmise kord (edaspidi kord) sätestab puudega lapse hooldajale hooldajatoetuse maksmise ja selle lõpetamise ning täiskasvanud puudega isikule hoolduse seadmise, hooldaja määramise ja hoolduse lõpetamise menetluse, hooldajale või eestkostjale hooldajatoetuse maksmise ja maksmise lõpetamise korra Misso vallas.\n(2) Hooldajatoetust makstakse hooldajale, kelle enda ja hooldatava elukoht rahvastikuregistri andmetel on Misso vald ja kelle tegelik elukoht on Misso vald.\n(3) Hooldajatoetuse määrad puudega lapse hooldajale ning täiskasvanud isiku hooldajale kehtestab Misso Vallavalitsus (edaspidi vallavalitsus).\n(4) Erijuhtudel võib vallavalitsus hoolduse seadmise, hooldaja määramise ja hooldajatoetuse maksmise otsustada käesolevast korrast erinevalt.\n1) Puudega lapse hooldaja - antud korra tähenduses on vanem, eestkostja või perekonnas hooldamise lepingu alusel last hooldav isik.\n2) Täiskasvanud puudega isiku hooldaja - antud korra tähenduses võib olla isik, kes ei ole hooldatava suhtes ülalpidamiskohustusega. Ülalpidamiskohustusega isik võib olla hooldajaks juhul, kui hooldatav ei suuda osaleda või teostada igapäevaseid majapidamistoiminguid ja eneseteenindust ning kõrvalabi hindamise tulemusena on sobivaimaks teenuseks hoolduse seadmine.\n3) Hoolduse seadmine - hoolduse korraldamine raske või sügava puudega täisealisele isikule, kes vaimse või kehalise puude tõttu vajab abi oma õiguste teostamiseks ja kohustuste täitmiseks. Hoolduse seadmisel määratakse kindlaks hooldaja ülesanded.\n2. peatükk PUUDEGA LAPSE HOOLDAJALE HOOLDAJATOETUSE MAKSMINE\n§ 3. Hooldajatoetuse mõiste\nHooldajatoetus on igakuiselt makstav sotsiaaltoetus kuni 18-aastase õigusaktides sätestatud korras tuvastatud puudega lapse hooldamise eest.\n(1) Hooldajatoetuse määramiseks esitab taotleja vallavalitsusele kirjaliku vormikohase taotluse. Taotluse vormi kinnitab vallavalitsus korraldusega.\n1) taotleja ja puudega lapse isikut tõendava dokumendi koopiad (esmakordsel pöördumisel);\n4) eestkoste määramise otsus või perekonnas hooldamise leping, kui hooldajatoetuse taotleja ei ole vanem.\n(3) Vallavalitsusel on vajadusel õigus nõuda taotlejalt muid täiendavaid andmeid või dokumente, millest taotlejat informeeritakse taotluse vastuvõtmisel või kuni 3 tööpäeva jooksul pärast taotluse vastuvõtmist.\n(1) Sotsiaalala töötaja selgitab puudega lapse elukohas vastavalt hindamisinstrumendile välja hooldusvajaduse, hooldaja võimalused hoolduse tagamiseks ning puudega lapse vajaduse teiste sotsiaalteenuste ja -toetuste järele.\n(2) Sotsiaalala töötaja täidab hindamisinstrumendi, mille käigus selgitab välja puudega lapse hooldus-, kõrvalabi-, juhendamis- või järelvalvevajaduse. Hindamisinstrumendi vormi kinnitab vallavalitsus korraldusega.\n(3) Sotsiaalala töötaja võib hindamisel lisaks aluseks võtta puudega lapse rehabilitatsiooniplaani, arstliku ekspertiisi komisjoni või Sotsiaalkindlustusameti otsuse, puudega last hooldava isiku arvamuse ning võib konsulteerida hinnangu saamiseks teiste erialaspetsialistidega.\n(4) Sotsiaalala töötaja koostab arvamuse hooldusvajaduse ja puudega lapsele vajalike teenuste ning hooldajatoetuse taotleja võimaluste kohta tagada puudega lapse hooldamine. Arvamuses kirjeldatakse muuhulgas lapse hooldamise tagatust teiste sotsiaal- või haridusteenustega, täiendavate toetuste või muu abi osutamisega.\n(5) Hooldusvajaduse hindamisest keeldumise korral hooldajatoetust ei määrata.\n§ 6. Hooldajatoetuse määramine\n(1) Sotsiaaltöö spetsialist teeb vallavalitsusele ettepaneku hooldajatoetuse määramise või selle määramata jätmise kohta.\n(2) Vallavalitsus teeb kaalutlusotsuse hooldajatoetuse määramise või mittemääramise kohta hiljemalt 10 tööpäeva jooksul nõuetekohase taotluse esitamisest.\n(3) Hooldajatoetuse määramine või sellest keeldumine otsustatakse vallavalitsuse korraldusega ning sellest teavitatakse taotlejat 10 tööpäeva jooksul otsuse tegemisest.\n(5) Hooldajatoetus määratakse perekonna ühele liikmele vastavalt kehtestatud määras kuni 18- aastase keskmise, raske või sügava puudega lapse hooldamise eest.\n(6) Hooldajatoetuse võib jätta määramata, kui lapse hooldamine on püsivalt tagatud teiste sotsiaal- või haridusteenustega, täiendavate toetuste või muu abi osutamisega.\n(7) Hooldajatoetuse uueks määramiseks tähtajaliselt määratud puude raskusastme tähtaja möödumisel esitab taotleja vallavalitsusele uue taotluse koos korras nõutud dokumentidega. Kui hooldajatoetuse taotleja on esitanud avalduse hiljemalt 30 päeva jooksul puude raskusastme määramise otsuse tegemisest ning puude raskusastme määramise otsus on tehtud tagasiulatuvalt, määratakse hooldajatoetus tagasiulatuvalt puude raskusastme määramise kuupäevast.\n(1) Hooldajatoetust makstakse alates hooldajatoetuse määramise taotluse esitamise kuust jooksva kuu eest ja makstakse välja taotluses esitatud arvelduskontole või sularahas hiljemalt kuu 25. kuupäevaks.\n(2) Hooldajatoetust makstakse Misso valla eelarves selleks ettenähtud vahenditest.\n§ 8. Hooldajatoetuse maksmise lõpetamine\n2) puudega lapse või hooldaja alalisel elama asumisel teise omavalitsusse;\n(2) Hooldajatoetuse maksmine lõpetatakse korralduses märgitud tähtajast.\n§ 9. Teavitamiskohustus ja toetuse tagasinõudmine\n(1) Hooldajatoetuse saaja on kohustatud viivitamatult, kuid mitte hiljem kui 10 tööpäeva jooksul, teavitama vallavalitsust kirjalikult asjaoludes, mis toovad kaasa:\n1) määratud hooldajatoetuse maksmise lõpetamise või selle suuruse muutumise;\n2) hooldaja eest sotsiaalmaksu tasumise kohustuse tekkimise või äralangemise.\n(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud asjaoludest mitteteatamisel on vallavalitsusel õigus enammakstud hooldajatoetus toetuse saajalt tagasi nõuda. Enammakstud hooldajatoetuse tagastamine toimub vabatahtlikult või nõutakse sisse kohtu kaudu.\n(3) Taotlejal on õigus esitada toetuse määramise või mittemääramisega mittenõustumise korral vaie haldusmenetluse seaduses sätestatud korras kohaliku omavalitsuse üksuse kaudu maavanemale.\nVallavalitsusel on hooldajatoetuse andmiseks alusetult tehtud kulutuste tagastamisega viivitamise korral õigus nõuda tasumata summalt viivist võlaõigusseaduse § 113 alusel.\n§ 11. Tasaarveldamine\nVallavalitsusel on õigustagasinõue tasaarvestada vallavalitsuse poolt isikule antava sama või muu toetuse nõudega võlaõigusseaduse alusel, välja arvatud sotsiaalhoolkande seaduse tähenduses sotsiaaltoetuse puhul\n(1) Sotsiaaltöö spetsialistil on õigus kontrollida hoolduse toimimist kaks korda aastas või erivajadusel sagedamini ning vajadusel algatada menetlus hooldajatoetuse maksmise lõpetamiseks.\n(2) Järelevalvet hooldajatoetuse maksmise üle teostavad vallavalitsus ja vallavolikogu revisjonikomisjon.\n(3) Maavanem või tema volitatud isik teostab haldusjärelevalvet maakonnas osutatavate sotsiaalteenuste ja muu abi kvaliteedi ning riigi poolt sotsiaalhoolekandeks eraldatud sihtotstarbeliste rahaliste vahendite kasutamise üle.\n§ 13. Hooldajatoetuse rahaliste vahendite ülejäägi kasutamine\n(1) Hooldajatoetuse rahaliste vahendite ülejäägi korral võib seda jooksva eelarveaasta 1. oktoobrist kasutada keskmise, raske ja sügava puudega laste ja nende perega seotud sotsiaalteenuste osutamiseks ja arendamiseks ning täiendavate sotsiaaltoetuste maksmiseks.\n(2) Hooldajatoetuse rahaliste vahendite ülejäägi kasutamise otsustab vallavalitsus sotsiaaltöö spetsialisti ettepanekul.\n3. peatükk TÄISKASVANUD ISIKULE HOOLDUSE SEADMINE, HOOLDAJA MÄÄRAMINE JA HOOLDAJATOETUSE MAKSMINE\n§ 14. Hooldajatoetuse mõiste\nHooldajatoetus on igakuiselt makstav sotsiaaltoetus raske või sügava puudega 18-aastase või vanema isiku hooldajale või eestkostjale.\n§ 15. Hoolduse seadmise, hooldaja määramise ja hooldajatoetuse taotlemine\n(1) Hoolduse seadmiseks ja hooldaja ning hooldajatoetuse määramiseks esitavad hooldust vajav isik ja potentsiaalne hooldaja vallavalitsusele ühise vormikohase taotluse. Taotluse vormi kinnitab vallavalitsus korraldusega.\n1) hooldaja ja hooldatava isikut tõendava dokumendi koopiad (esmakordsel pöördumisel);\n2) arstliku ekspertiisi komisjoni või Sotsiaalkindlustusameti otsus hooldusvajadusega isiku puude raskusastme kohta;\n3) kohtuotsus eestkostjaks määramise kohta.\n(3) Vallavalitsusel on vajadusel õigus nõuda taotlejalt muid täiendavaid andmeid või dokumente, millest taotlejat informeeritakse avalduse vastuvõtmisel või kuni 3 tööpäeva jooksul pärast avalduse vastuvõtmist.\n§ 16. Hooldusvajaduse hindamine\n(1) Sotsiaalala töötaja selgitab puudega isiku elukohas vastavalt hindamisinstrumendile välja hooldusvajaduse ja hooldaja võimalused hoolduse tagamiseks.\n(2) Sotsiaalala töötaja täidab hindamisinstrumendi, mille käigus selgitab välja isiku hooldus-, kõrvalabi-, juhendamis- või järelvalvevajaduse. Hindamisinstrumendi kinnitab vallavalitsus korraldusega.\n(3) Hooldusvajaduse hindamisel võib aluseks võtta lisaks isiku rehabilitatsiooniplaani, geriaatrilise hindamise dokumentatsiooni, arstliku ekspertiisi komisjoni või Sotsiaalkindlustusameti otsuse ning võib konsulteerida hinnangu saamiseks teiste eriala spetsialistidega.\n(4) Sotsiaalala töötaja koostab arvamuse hooldusvajaduse ja puudega isikule vajalike teenuste ning hooldaja võimaluste kohta tagada isiku hooldamine. Kui hindamise käigustaotletava teenuse vajadust ei tuvastata, soovitab sotsiaaltöö spetsialist inimese toimetuleku või hoolduse tagamiseks või kõrvalabi katteks teisi meetmeid.\n(5) Hooldusvajaduse hindamisest keeldumise korral hooldust ei seata ja hooldajat ning hooldajatoetust ei määrata.\n§ 17. Hooldaja ja hooldajatoetuse määramine\n(1) Sotsiaaltöö spetsialist teeb vallavalitsusele ettepaneku hoolduse seadmiseks, hooldaja määramiseks, hooldajatoetuse määramiseks või nende määramata jätmise kohta.\n(2) Vallavalitsus teeb kaalutlusotsuse hoolduse seadmise, hooldaja määramise, hooldajatoetuse määramise või selle määramata jätmise kohta hiljemalt 10 tööpäeva jooksul nõuetekohase taotluse esitamisest.\n(3) Hoolduse seadmine, hooldaja ja hooldajatoetuse määramine või sellest keeldumine otsustatakse vallavalitsuse korraldusega. Korralduses määratakse hooldusvajadus, hooldaja, tema kohustused ja ülesanded ning hooldajatoetuse suurus või keelduva otsuse korral keeldumise põhjendused. Korraldusest teavitatakse taotlejat 10 tööpäeva jooksul otsuse tegemisest.\n(4) Hooldajatoetus määratakse:\n2) hooldatava tähtajatult määratud puude korral tähtajatult;\n3) hooldatava või hooldaja tähtajalise elamisloa lõpptähtajani;\n4) seatud eestkoste lõpptähtajani.\n5) kuni neljaks kuuks isiku puhul, kes trauma- ja operatsioonijärgse seisundi või aktiivravi järgselt ei suuda osaleda igapäevastes majapidamistoimingutes ja eneseteeninduses. Enne tähtaja möödumist viiakse hooldatava või hooldaja taotluse alusel läbi kordushindamine ja tehakse uus otsus toetuse määramiseks.\n(5) Hooldus seatakse ja hooldaja määratakse hooldust vajava isiku nõusolekul. Hooldus seatakse, kui isiku toimetulekut ei ole võimalik tagada muude teenuste, täiendavate toetustega või muu abi osutamisega.\n(6) Hooldajatoetuse uueks määramiseks tähtajaliselt määratud puude raskusastme tähtaja möödumisel esitab taotleja vallavalitsusele uue taotluse koos korras nõutud dokumentidega. Kui hooldajatoetuse taotleja on esitanud avalduse hiljemalt 30 päeva jooksul puude raskusastme määramise otsuse tegemisest ning puude raskusastme määramise otsus on tehtud tagasiulatuvalt, määratakse hooldajatoetus tagasiulatuvalt puude raskusastme määramise kuupäevast.\n§ 18. Hooldajatoetuse maksmine\n(1) Hooldajatoetust makstakse hooldajatoetuse taotluse esitamise kuust jooksva kuu eest ja makstakse välja taotluses esitatud arvelduskontole või sularahas hiljemalt jooksva kuu 25. kuupäevaks.\n§ 19. Hoolduse lõpetamine\n(1) Hooldus lõpetatakse hooldatava avalduse alusel või hoolduse seadmise põhjuse äralangemisel.\n(2) Hoolduse seadmise põhjuse äralangemise aluseks on:\n1) hooldaja või hooldatava elama asumine teise omavalitsusse;\n§ 20. Hooldajatoetuse maksmise lõpetamine\n1) kui on ära langenud hooldaja määramise ja toetuse maksmise põhjus;\n2) kui hooldaja ei täida või loobub oma kohustustest hooldatava hooldamisel;\n3) kui hooldatav soovib põhjendatult uue hooldaja määramisest;\n5) hooldaja või hooldatava elama asumisel teise omavalitsusse;\n7) hooldajatoetuse saaja on teadlikult valeandmeid esitanud või pole esitanud vajalikke andmeid;\n§ 21. Teavitamiskohustus ja toetuse tagasinõudmine\n(3) Taotlejal on õigus esitada toetuse määramise või mittemääramise otsusega mittenõustumise korral vaie haldusmenetluse seaduses sätestatud korras kohaliku omavalitsuse üksuse kaudu maavanemale.\n§ 22. Viivis\n§ 23. Tasaarveldamine\nVallavalitsusel on õigustagasinõue tasaarvestada vallavalitsuse poolt isikule antava sama või muu toetuse nõudega võlaõigusseaduse alusel, välja arvatud sotsiaalhoolkande seaduse tähenduses sotsiaaltoetuse puhul.\n(2) Järelevalvet hoolduse seadmise ja hooldajatoetuse maksmise üle teostavad vallavalitsus ja vallavolikogu revisjonikomisjon.\n(1) Misso Vallavolikogu 15. detsembri 2011. a määrus nr 23 “Hooldaja määramise ja hooldajatoetuse maksmise kord " tunnistatakse kehtetuks.


Ettevõtluskogemuse algus: 09.10.2017\nHarju maakond, Rae vald, Kurna küla, Kangrumäe tee 18/1\nLisa Anneli S. andmed oma infosüsteemi\nSuuna ühe klikiga Anneli S. andmed oma infosüsteemi või laadi alla CSV fail. Andmed on rikastatud Storybooki raportite otselinkidega. Vaata ka masinloetavate andmete nimekirja.\nSINU MAJARENT OÜ: Tegevuslugu\nSINU MAJARENT OÜ alustas peaaegu 6 aastat tagasi, mil juhatuse liikmed, seda juhtima hakkasid. SINU MAJARENT OÜ valdkond on muud mujal liigitamata äritegevust abistavad tegevused. Samas valdkonnas (EMTAK 82991) on


seljataha Pulmaluuletused luuletused :: Metsalooma jõulurahu :: seljataha\nTere «Sõbra Nimi» Uuel aastal uuel teel, olgu rõõmus teie meel. kõik mis paha jätke maha, vana aasta seljataha. «Sinu Teade» «Sinu Nimi»\nUuel aastal uuel teel,\nolgu rõõmus teie meel.\nkõik mis paha jätke maha,\nvana aasta seljataha.\nTere «Sõbra Nimi» Sa olid pisikne armas poisike, kel päiksetäpid põskedel reas. Sul puudu oli ikka mõni hambake ja triibulised traksid pükste peal. Sa märkasid kõike, milles peitus ilu, ka põllulillele sa tahtsid teha pai. Nii õrnalt samblatutti silud ja imestad, kust lepatriinu täpid sai. Mis sest, et lapsepõlv on jäänud ammu seljataha, mis sest, et rohtu kasvanud liivakast. Sa ikka julgelt hoia õnnepäikest süles, et möödunud mängud ei jääks mineviku mängumaaks! «Sinu Teade» «Sinu Nimi»\nSa olid pisikne armas poisike,\nkel päiksetäpid põskedel reas.\nSul puudu oli ikka mõni hambake ja triibulised traksid pükste peal.\nSa märkasid kõike, milles peitus ilu, ka põllulillele sa tahtsid teha pai. Nii õrnalt samblatutti silud ja imestad, kust lepatriinu täpid sai. Mis sest, et lapsepõlv on jäänud ammu seljataha,\nmis sest, et rohtu kasvanud liivakast.\nSa ikka julgelt hoia õnnepäikest süles,\net möödunud mängud ei jääks mineviku mängumaaks!\nHinne: 7.9/10 (13 hinnet )


13. detsember 2018 kell 11:54\nViis aastat rahvusringhäälingus kirjandustoimetaja olnud Peeter Helmest saab Postimehe arvamustoimetaja.Foto: Liis Treimann, Postimees/Scanpix\n11 aastat Postimehe arvamustoimetust juhtinud Neeme Korv lahkub töökohalt ja selle täitmiseks on pakkumise saanud Vikerraadio kirjandustoimetaja Peeter Helme, vahendab ERR.\n"3. jaanuarikuu päeval 2019 panen ma arvamustoimetuse juhatajana enda järel kinni Postimehe toimetuse ukse, mis mulle uudistereporterina 1995. aastal avanes. Kui päev käes, jagan vast pisut pikemalt mõtteid ja tundeid ajast, mis on täitnud enam kui poole mu elust. Täna ütlen vaid, et oleme tööandjaga lahkumineku rahumeelselt kokku leppinud," kirjutas Neeme Korv sotsiaalmeedia vahendusel.\nNeeme Korvi asemel asub Postimehe arvamustoimetust juhtima senine Vikerraadio toimetaja Peeter Helme. Tema esimene tööpäev on 14. jaanuar.\n"Tunnistan, et ettepanek asuda juhtima Postimehe arvamustoimetust tuli mulle endalegi väga ootamatult. See oli omajagu ehmatav ja pani kõhklema, sest viimased aastad Vikerraadios on olnud suurepärased. Siiski ei andnud mulle rahu mõte millestki täiesti uuest ja tundmatust ning otsustasin pärast kõhklust ettepaneku vastu võtta," kirjutas Helme Vikerraadio kolleegidele.


Taimelamp (video) - Nokitse.ee\nDraakonipuu tagasilõikus (video)\nJõulutäht ehk kaunis piimalill on pärit Kesk-Ameerikast. Jõulutähte tuleb kaitsta külma ja tuuletõmbuse eest. Poest ostes ei tohi paberisse pakkimata taimega õue minna isegi ainult autosse jõudmiseks. See võib olla üheks põhjuseks, miks taim varsti lehed kodus langetab. Toas kasvades vajab ta sooja 15-19°C, kuid talub lühiajaliselt jahedamat temperatuuri isegi kuni +5°C. Kasvukohaks valitakse võimalikult valge koht, aknal talub ta isegi päikesepaistet. Kastmiseks soovitatakse pott asetada...\nKaktused on kuivusega kohastunud sukulendid, millel lehed on muundunud okasteks. Kaktuste kasvatamine ei ole keeruline, kuid vajab mõnede kindlate reeglite järgimist. Enamik kaktuseid lepib pigem ala- kui ülekastmisega ning eelistab täispäikest varjulisele kasvukohale. Kaktused on dekoratiivsed ka ilma õiteta, kuid kirgliku kaktusekasvataja eesmärgiks on näha oma okkalisi lemmikuid õitsemas. Õiepungade tekkimiseks vajavad kaktused talvel kastmisvaba puhkeperioodi madala temperatuuriga valges...\nKaktuste ümberistutamine (video)\nKontorisse sobivad taimed\nKontorisse taimestust planeerides tuleks enne taimede soetamist määratleda täpselt ära kohad, kus missugust taime näha soovitakse. Aknast kaugemale paigutatavate taimede puhul tuleks valida taimed, kes ka looduses kasvavad suurte puude all varjus, leppides kehvade valgustingimustega. Ka niisuguste taimede jaoks on aga 4-meetrine kaugus aknast maksimaalne. 4-meetri kaugusel aknast väheneb taimele langeva valguse hulk juba 16 korda. Kui taimi ei õnnestu aknale lähemale paigutada, tuleks nende...\nKuidas hooldada vandat (video)\nKuidas kaktust ümber istutada? (video)\nKuidas valida orhideed? (video)\nKuidas valida toataimedele mulda? (video)\nKuukinga hooldus (video)\nKuukinga ümberistutamine (video)\nMissugused toataimed vajavad ümberistutamist? (video)\nOrhidee kevadine hooldamine (video)\nOrhidee talvine hooldamine (video)\nRatsuritäht ’Red Lion’ (Hippeastrum) Temperamentse punase värviga ratsuritäht viib mõtted soojemate maade jõulutraditsioonidele. Ratsuritäht on pärit Lõuna-Ameerikast. Eriti ilus on ratsuritäht just õiepunga avanemisel. Ratsuritäht kasvab hästi kuivema õhuga keskküttega ruumis, kus talvine temperatuur on üle 20°C ja on palju valgust. Õitsemise ajaks võib ratsuritähe tõsta ka veidi jahedamasse ruumi, et õitsemise aega pikendada. Ratsuritähte väetatakse õitsemisest puhkeperioodini kaks korda...\nToalillede sügisene hooldus I (video)\nToalillede sügisene hooldus II (video)\nToataime ümberistutamine (video)\nSügisel enne külmade saabumist on ülim aeg tuppa tuua suvel väljas olnud toataimed. Talviseks perioodiks asetage taimed ruumides võimalikult valgesse kohta. Akende pesemine parandab oluliselt valgustingimusi. Taimede lehed puhastatakse sageli üle niiske lapiga või kasutatakse selleks spetsiaalseid leheläikega puhastussalvrätte. Paksu tolmukorra all ei pääse valgus taimedele ligi. Talvel peab vähendama toataimede kastmist. Enne järgmist kastmist veenduge, et muld potis oleks jõudnud eelnevalt...\nTsümbiidiumi ümberistutamine (video)\nVähese valgusega leppivad taimed\nLooduses käib taimede vahel pidev võitlus paremate valgustingimuste pärast. Troopikametsade puud sirutavad jõuliselt oma kroone päikesekiirte suunas kümnete meetrite kõrgusele. Alusmetsa taimed toituvad valgusest, mis puudest üle jääb. Valguse puudulikkuse kompenseerib niiskus – reeglina on varjutaimed kõik üsna niiskusnõudlikud. Looduses saavad nad palju niiskust suurte puude juurte ümber kogunenud paksust huumusekihist. Tubastes tingimustes vajavad nad rikkalikku kastmist kasvuperioodil ning...\nVannitoas või sauna eesruumis saab edukalt kasvatada paljusid põnevaid, troopilistest vihmametsadest pärit taimi eeldusel, et ruumis on aken. Troopikataimed vajavad niisket õhku ja hajusat valgust ning sooja, üle 15ºC temperatuuriga ruumi ka talvisel perioodil. Lisaks niiskuslembestele alusmetsataimedele saab vannitoas kasvatada ka kõiki tavalisi valguse suhtes vähenõudlikke toataimi (tsissus, tõlvlehik, bromeeliad, säntpoolia, nõelköis, filodendron). Kui ruum ei ole väga suur, võib sinna...


Kevadkool 2020 - Nukufilmi Lastestuudio\nKevadkooli kursused toimuvad 25. - 28. veebruaril ja 20.-23. aprillil 2020\nKursused toimuvad 4 järjestikusel tööpäeval ja kestavad 2 tundi (koos väikese snäkipausiga).\n"Lemmikloomade salaelu" nukufilmi kursus alates 7-aastastele\n25.-28. veebruar, kell 9:00-11:00\nKoer, kass, kuldkala, prussakas või papakoi - kas juba olemasolev lemmikoom või pikaaegne unistus - teeme seekord vahva multika, kus just tema on peategelaseks. Mida meie lemmikloomad ütleksid, kui nad oskaksid inimkeeli rääkida?\nÜle pika aja teeme meie noorimatele osalistele nukufilmi kursuse, kus osalised meisterdavad ise oma loo tegelased, dekoratsioonid ning on ise oma animatsiooni režisöriks, operaatoriks ja helindajaks. Multikategu on loov ja mitmekülgne tegevus, kus meisterdame, pildistame, räägime lugusid, monteerime, helindame ja lõpuks selle kõik vaatame üle ka.\n"Millest teha lund?" animatsioonikursus alates 10-aastastele\n25. - 28. veebruar, kell 11:30-13:30\nViimane võimalus kogeda lumist talve kasvõi multikas. Kursusel avastame põnevaid viise ja materjale kuidas lund kujutada ja millest lund teha. Teeme läbi 2D animatsiooni ja 3D nukufilmi imepisikeste tegelastega, kelle jaoks suhkrutoos või jahukott on terve suusamägi. Kursusel mõtlevad osalised ise välja lood, ehitavad ülesse stseeni (kaamera, valgus, dekoratsioonid), animeerime ja helindame.\nKursusele ootame alates 10-aastaseid lapsi. Kursuse tasu on 60 eurot. Hind sisaldab kõiki materjale, tehnikat, juhendamist, joonisfilmi tegijate külastust ja väikest snäkki.\nJoonisfilm pliiatsi ja graafikalauaga, animatsioonikursus alates 10-aastastele\n25. - 28. veebruar, kell 14:00-16:00\nKursus neile, kes on nakatunud joonistamise pisikuga. Sellel kursusel saab oma ideed, lood ja tegelased ellu äratada neid animeerides. Proovime nii klassikalist paberile joonistatud animatsiooni aga ka digijoonistamist graafikalaudadega. Osalised teevad ise läbi ka oma animatsioonide monteerimise ja helindamise.\n"Mina 3D maailmas" 3D ja greenscreeni animatsioonikursus 10-14-aastastele\n25.-27. veebruar, kell 16:30-18:30\nSellel kursusel vaatame, kuidas käib loo tegevuspaiga või tausta loomine arvutis modelleerides. Teeme 3D programmis toa, linna, metsa või midagi muud ning filmime ennast rohelisel ekraanil ja paneme selles ruumis tegutsema. Tervikliku animatsiooni loomiseks osalised ise modelleerivad, filmivad, monteerivad ja helindavad oma filme.\nKursusele ootame alates-10-aastaseid noori. Kursuse tasu on 45 eurot. Hind sisladab kõiki materjale, tehnika kasutamist, juhendamist ja väikest snäkki.


Hammaste valgendamine: Tõde ja müüdid\nHoolimata moodsa hambaravi, on veel palju müüti hammaste valgendamine. Need väärarusaamu on tekkinud, kui hammaste valgendamise meetodeid ainult arenenud, ja mõned tulemused olid katastroofilised. See tõi kaasa müüte ja legende, näiteks "hammaste valgendamine tekitab vähki" või "kui on piisavalt valgendama hambaid," ja teised.\nTegelikult on kõik see ei ole nii. Hammaste valgendamine menetlus on väga tõhus ja ohutu. Paljud müüti kõrvaltoimeid hammaste valgendamine osutunud ebaefektiivseks. Kõige tavalisem ja reaalne kõrvaltoime pleegitamine - suurenenud tundlikkus külmast kohast sooja.\nMüüt: peamine oht hammaste valgendamine - kemikaal, mida kasutatakse\nFakt: Hammaste valgendamine on nüüd ohutum kosmeetika hambaravi korra. Peamised narkootikumide kasutatakse hammaste valgendamine - karbamiidperoksiidi - keemilise mis on leitud olevat inimesele ohutu. Seda kasutatakse erinevates kontsentratsioonides isegi professionaalne ja kodumaiste pleegitamine korra. Kliinilised andmed kogutakse American Dental Association, ütles, et karbamiidperoksiidi on ohutu ja efektiivne pleegitina.\nMüüt: Minu hambad muutuvad valge nagu ma tahan\nFakt: Hambaid iga inimene on teatud koputama Otte, ja seda on võimalik teha X 2-5 tooni võrra heledam. Seega, tegelikult hambaid ei ole lumivalgeks, kuid need võivad olla pleegitatud, et võimalikult palju valgust varjus, ja teie naeratus särama.\nMüüt: hammaste valgendamine süsteemi valgendab kõik suhu\nFakt: Ainult sina võid valgendama hambaid. Kroonid, täidised, sillad ja spooni muutu. Inimesed, kes teevad tõsiseid dentaalrestauratsioone pead olema ettevaatlik, kui kasutate hammaste valgendamise süsteem. Nendel juhtudel, soovitame professionaalne hammaste valgendamine, kuna arst saab leida parima viisi valgendamine teile. Sellepärast eksperdid viitavad pleegitamine enne taastamist hambad tehakse.\nMüüt: pleegitatud hambad jääb alati nii\nFakt: Pleegitamine tehakse tavaliselt iga 6 kuud. Nii tihti soovitame kasutada hambaravi pleegitusaineid. Sõltumata sellest, millist süsteemi kasutatakse, siis hambaarstid soovitavad vältida või vähendada mõju värvimiseks ettenähtud toodetele, näiteks kohv, punane vein ja sigaretid tulemuste salvestamiseks kauem.\nMüüt: Hammaste valgendamine on valus:\nFakt: Enamiku inimeste jaoks valgendamine on valutu protsess. Nagu tundlikkus võib varieeruda inimeselt inimesele ja sõltub kasutatavast meetodist. Enamik täiskasvanuid tavaliselt mingit vähe või ei ebamugavust.\nHea hambaarst: kuidas leida\nMassaaž suu: miks ja kuidas teha\nMida teha, et oma lapse hambad on terved�


Blogi | Bliss Me Box\nBy Sjuzana In Giveaway\nKes on Bliss Me Boxi endale kinkinud teab, et igal hooajal jagan Heaolu Käsiraamatus mõnda põnevat ja tervislikku retsepti. Juba…\nLõpuks saab päikest ja korralikke soojakraade tervitada. Nagu ikka, pärast karmi talve tundub kevad piisavalt soe, et hõlmad lahti võtta. Kaval kevad aga ei halasta ja karistab kõiki nohuse ninaga.…\nMiks on Marilyn just need tooted Bliss Me Boxi valinud? Lobiseme Marilyniga…\nMul on olnud suur au teha koostööd eriti särava hingegea nagu seda on Marilyn Jurman. Astudes It's Yoga Tallinn stuudiosse tunned koheselt mõnusalt hubast keskkonda, kuid piisavalt avar, et tunda…\nKas pole mitte uskumatu, kui loovad ja andekad me olla võime, kui vähegi huvi ja tahtmist on? Kõik meie kasutuses olevad tooted on võimalik muuta taaskasutavateks toodeteks. Vahest peab lihtsalt…\nTänapäeval on paastumine juba suur trend. Mõni teeb seda igapäevaselt, mõni kord kuus ja mõni kord aastas. Kui Sinagi soovid oma keha puhastada ja teha kõhule kerge „restart“, siis aprillikuu…\nKeha ja MeelKevad 2019\nKaua oodatud kevad on kohal (vahelduva eduga) ja niisamuti kevadine Bliss Me Box.\nKevad tähendab uut algust ja nii nagu loodus ärkab karmist talvekülmast, vajab ka meie keha ja meel ettevalmistust uueks hooajaks. Mul on hea meel Sulle tutvustada kevad hooaja Bliss Me…\nHead SoovitusedKeha ja Meel\nMillised on Sinu uue aasta väljakutsed ja eesmärgid?\nTegelikult on tore, kui inimesed jagavad oma uus-aasta lubadusi. Neid lugedes tekib endalgi rohkem motivatsiooni. Üldiselt ma ei kirjuta oma eesmärke üles, vaid sean need endamisi mõttes. Seekord otsustasin mõned…\nGIVEAWAY! Tervislik alternatiiv piparkookidele\nKas piparkoogi limiit on täis või tundub raske maitsvatest jõulumaiustest mööda jalutada? Bliss Me Boxil on lahendus - kingime Sulle 10 pakki RemedyWay Tatraküpsiseid Mee Ja Õuntega! Loodan, et oled…\nTee oma Härrale kink – meie kulul!\nKindlasti oled juba Bliss Me Boxi Facebook ja Instagram lehelt näinud, meil on käimas eriti tore GIVEAWAY! Koostöös HOIAhomespa’ga anname Sulle võimaluse olla päkapikk oma partnerile, venna, isale, või töökaaslasele…\nMa ei tea kuidas teiega, aga minul on iga hooaeg põhjust olla tervislik ja alati leidub ka vabandus, miks ma parasjagu ei ole. Nagu see vana hea lubadus „homsest alustan!“.…\nKingitus Sinu Kehale ja Meelele\nTere tulemast Bliss Me Boxi blogisse, meie oleme valmis Sind inspireerima! ❤ Meie blogist leiad iga nädal põnevat lugemist ja soovitusi, kuidas oma keha ja meele eest paremini hoolt kanda. Tutvustame…


Dana Goodman | Biograafia, Wiki, Net Worth (2020), Vanus, Instagram, Kõrgus, Koomik |\nDana Goodman on koomik, stsenarist, telenägu ja esineja. Ta on tuntud eelkõige MTV jantsaates Punk’d tehtud töö eest ka väliagendi ja kirjanikuna.\nUurime selle kohta rohkem Lihtsalt mine sellega staar Dana Min Goodman täna tasuta !!!\nüksDana Goodmani Wiki, vanus, õed ja sündide faktid\nkaksDana Goodmani suhe\n3Dana Goodmani karjäär\n4Dana Goodmani netoväärtus\n5Dana Goodmani keha mõõtmine\n6Dana Goodmani sotsiaalmeedia\nDana Goodmani Wiki, vanus, õed ja sündide faktid\nDana Goodman oli sündinud 28. detsembril 1972 Ameerika Ühendriikides. ta kuulub valge Ameerika rahvusesse. Tal on oma peres kaks õde, nimelt Jenniphr ja Greer.\nThe New York Times oli valinud ta viie naise hulka, kes koomikut süüdistasid Louis C.K . seksuaalse väärkäitumise kohta 2017. aastal. Ta on Hollywoodi tööstuse edukas näitleja. Dana näeb ilus välja oma helepruunide juuste ja blondide silmadega.\nDana Goodmani suhe\nDana on praegu vallaline ja elab üksikut elu.\nDana Goodmani karjäär\nAlates 2002. aastast alustas näitlejakarjääri komöödia Barbershop koos Cedricu, meelelahutaja, Eve ja Ice Cube'iga. Dana Goodman esines saate kaheksas osas. Seejärel esines ta Ameerika seksikomöödias (2005) Deuce Bigalow: Euroopa gigolo , osalevad Rob Schneider, Jeroen Krabbe ja Kostas Sommer.\nDana esines lisaks mõnes telesaates, sealhulgas Trapped in TV Guide ja Reno 911, lisaks sellele, et ta ka filmides ilmus. Seejärel kolis Dana koos suurte ekraanide juurde koos 2008. aastal koos lõbusa Zohaniga mitte jama tegelastegaAdam Sandler,John Turturro, Kevin Nealon, Emmanuelle Chriqui, Nick Swardson ja Charlotte Rae.\ntina landon abiellus\nVeelgi enam, Dana esines komöödias 'Adam Sandleri löödud koomiline seiklus' Bedtime Stories '(2008),' The House Bunny '(2008) koos Anna Farisega ja tegevusterohkes komöödias' You don't mess with Zohan (2008).\nVeelgi enam, Danat nähti hiljem komöödias „Bucky Larson: sündinud staariks 2010. aastal. Ta mängis koos Gregg Sulkiniga 2014. aastal romantilises komöödiasarjas„ Faking It “pärast nelja aastat kõrvalrollis.\nDana Goodmani netoväärtus\nFilmis nähti Dana Goodmani Lihtsalt mine sellega kõrvaltegelasena oli selle eelarve 80 miljonit dollarit. Film Lihtsalt mine koos sellega on ka olnud 215 miljoni dollari suurune kassakollektsioon. Seega on ta miljonite puhasväärtusega Hollywoodi tööstuse edukas näitlejanna.\nDana Goodmani keha mõõtmine\nTema keha mõõt on 34–24–32 tolli. Tema pikkus ja kaal pole teada. Tal on pruunid juuksed ja silmad.\nDana Goodmani sotsiaalmeedia\nDana on sotsiaalmeedias passiivne. Tal pole avalikke Instagrami, Facebooki ega Twitteri kontosid.\nViide: (people.com, kuulsad sünnipäevad.com)\nTomi Lahren vanus, karjäär, kommentaator, peatamine, Fox News, poiss-sõber, netoväärtus\nJumala tantsukompanii eest\nKui vana on Sofia Pernas? Bio, Wiki, vanus, karjäär, puhasväärtus, filmid, suhted, kõrgus, Instagram


Eesti Naistoimetajate ühendus; Estonian Women Journalists and Editors: Tervisedenduse konverents: Toetades tervena ja aktiivsena vananemist\n2. juunil kell 10.30-16.30 Tallinnas,\nNordea kontserdimajas, Estonia puiestee 9\nKonverentsil antakse ülevaade Eesti vanemaealiste inimeste tervisest ja elukvaliteedist. Räägitakse vaimse tervise hoidmisest ja vaimse tervise probleemide ennetamisest kõrgemas eas. Jagatakse häid näiteid Eestist ja Euroopast aktiivsena vananemise toetamise ja tervise säilitamise võimalustest. Tutvustatakse kodude ohutumaks muutmise võimalusi ning kroonilise haigusega inimeste toimetuleku toetamise võimalusi Eestis.\nOsalema on oodatud maakondade ja kohalike omavalitsuste tervisenõukogude ja -komisjonide liikmed, sotsiaal- ja hoolekandetöötajad, tervishoiutöötajad, kõrg- ja ülikoolide töötajad, ministeeriumite, riigiasutuste ja MTÜ-de esindajad, meedia esindajad.\nOsalemise eelduseks on eelregistreerimine hiljemalt 26. maiks siin.\nKonverentsil osalemine on tasuta ja osalejate arv on piiratud!\nJooksvat infot konverentsi kohta ja konverentsi kava leiate siin.\n10.50–11.15 Kas Eesti vananeb aktiivselt või aktiivsena?\nVärskelt avaldatud SHARE 2015 andmete ülevaade\nTiina Tambaum, Tallinna Ülikool, Ühiskonnateaduste instituut,\nEesti demograafia keskus, SHARE Eesti projektijuht\n11.15–11.50 Vananemine, vaimne tervis ja dementsus\nDr Martin Prince, Londoni Ülikooli King’i Kolledž,\nepidemioloogilise psühhiaatria professor\n11.50–11.55 Liikumispaus. Tallinna Ülikooli loovteraapia tudengid\n11.55–12.20 Koduohutus vanemaealiste aspektist\nTauno Suurkivi, Päästeameti peadirektori asetäitja (päästetöö,\nennetustöö ja demineerimise alal)\n12.20–12.30 Tervisesõbra auhinna üleandmine\nI Kroonilise haigusega inimese toimetuleku toetamine\nII Head praktikad aktiivsena vananemise toetamisest Eestis\nIII Vaimse tervise toetamine vanemas eas\n15.20–15.55 Suhtlemine eaka patsiendiga\nKai Saks, Tartu Ülikooli Kliinikum\n15.55–16.00 Muusikapaus. Tallinna Ülikooli loovteraapia tudengid\n16.00–16.15 Seenioride kogukonna kaasamine Sentabi keskkonna kaudu\nja heaolu indeks\nTarmo Pihl, Sentab Estonia OÜ juht\n16.15–16.25 Hea praktika näide Eestist\n16.25–16.30 Kokkuvõte ja lõpetamine\nKonverentsi korraldajatel on õigus teha päevakavas muudatusi\nKonverentsi korraldajad ja toetajad:\nMaailma Terviseorganisatsiooni Euroopa Regionaalbüroo\nTallinna Ülikooli Loodus- ja terviseteaduste instituut\nPostitaja: EESTI NAISTOIMETAJAD - Estonian Women Editors kell 14:30\nTervisedenduse konverents: Toetades tervena ja akt...


Tühjasedelimeeste pidupäev | Lauri Luik\n← Ei ole päris ükskõik\nIlusat õpetajate päeva! →\n24.09.2016 11:29, Blogi\tkommentaare pole\nPoliitikas pole mõtet solvunud ega masendunud olla. Valimistel on kahjuks suhteliselt tavapärane, et mingi osa inimestest ei hooli. Ei saa siis ju ka rahvaesindajad kuidagi oma rahvast kehvemad olla. Tühjasedelimehed võiksid aga küll end korraks järgmise aasta 15. oktoobri õhtusse mõelda. Kui tore oleks valijatelt sama signaal saada?\nSpordivõistlustega paralleele vedades võib öelda, et kvalifikatsiooninormi keegi ei täitnud, kuid kõige parem, alates parlamendi esimesest voorust, oli Siim Kallas. Tõsi, minu suureks üllatuseks näitasid ka konkurendid bobbeamonlikke sooritusi, olgugi, et need ei lähe ajalukku.\nSee ongi sügavalt subjektiive, austades siiralt teisi presidendikandidaate, aga minu hinnangul sel korral Siimule võrdset vastast ei olnud. Ma püüdsin olla nii empaatiline ja objektiivne kui suutsin. Nagu olen kirjutanud, lähtusin oma valikut tehes väga konkreetsetest kriteeriumitest, kõrvutades kandidaatide (nii sise- kui välispoliitilisi) kogemusi, kontakte, oskusi, poliitilist tunnetust, erudeeritust, visioone ja karismaatilisust. No ei pääse keegi nende kriteeriumite alusel samasse liigasse. Mees, keda ma nägin Eesti presidendina juba väikse poisina, pidi vastu võtma kaotuse. Seda oli valus vaadata. Umbes sama tunne, nagu Messi oleks Nõmme Kalju poolkaitsja poolt pikali joostud ja lisaks veel punase kaardi ka saanud.\nMuidugist ei tähenda see kõik enam midagi. Nüüd tuleb vaadata tulevikku. Inimesed ootavad, Kadriorg ootab. Kui me totaalselt põhiseaduslikku kriisi ei taha, siis peab tulevasel presidendil enne üles seadmist 68 häält koos olema. See eelab, et jonnimine tuleb järgi jätta ning erakonnad peavad hakkama tõsiselt ühisosa otsima. Kui Siim Kallas seda ei suutnud, siis ilmselt ei ole teist erakondliku kuuluvusega kandidaati, kes võiks parlamendis valitud saada. See eeldab, et ringi tuleb laiendada, mis omakorda tähendab seda, et osa minu valikukriteeriumeid ei leia enam vasteid. Tõenäoliselt saab ka nii, aga see on riskantsem ja keerulisem. Praeguses seisus tundub mulle, et tulevane president peab olema klassist “JüriLuik” või “ArvoPärt”. Kes ta olema saab… eks tuleb homme otsima hakata.\nJa viimaks, presidendi valimise kord tuleb ära muuta. Minu hinnangul võiksidki valimised toimuda valijameeste kogus ning lisanduda võiks kolmas voor, kus otsustab lihthäälteenamus.


Metsas tegutsejatel tuleb arvestada taliuinakut tegevate karudega - Lemmik\n9. veebruar 2018, 13:25\nLooduskaitseseaduse kohaselt kehtib teadaoleva pruunkaru talvituskoha ümbruses 300 meetri raadiuses talvituspaiga kaitse kuni talvitusperioodi lõpu, 15. aprillini. Seetõttu tuleb metsas käijatel talvituspaiku vältida ning uutest leitud pesapaikadest teada anda.\n«Täiskasvanud emakarul sünnivad taliuinaku ajal 1-4 poega. Karud poegivad üle aasta. Taliuinak on meie suurima loodusliku kiskja elukäigus kõige häirimistundlikum periood. Emakaru eemale peletamisel seame suurde ohtu abitud karupojad ning juhul, kui emakaru ei tule tagasi, pojad hukkuvad,» rõhutas Keskkonnaameti looduskaitse peaspetsialist Tõnu Talvi, miks karusid ei tohi segada.\n«Tuletame kõigile talvel metsas raietööde, jahi või muul põhjusel tegutsevatele isikutele meelde taliuinakus oleva karuga kohtumise võimalust ning rahuliku ja kohese taandumise olulisust,» lausus Tõnu Talvi.


Aadu Must: Eesti riigi järjepidevuse aluseks on usk eesti keelde ja haridusse – Kesknädal\nRiigikogu võttis vastu Eesti Keskerakonna fraktsiooni, Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna fraktsiooni ja Isamaa fraktsiooni esitatud otsuse „Ettepaneku tegemine Vabariigi Valitsusele eesti keele elujõu, arengu ja õppe tugevdamiseks“ eelnõu. Sellega tehakse valitsusele ettepanek astuda rida samme ja töötada välja eesti keele arengukava aastateks 2021–2035.\nRiigikogu kultuurikomisjoni esimehe Aadu Musta sõnul toetab eelnõu muuhulgas eestikeelse oskussõnavara loomist ja kasutamist kõikides teadus- ja eluvaldkondades ning eestikeelsete kõrghariduse õppekavade säilitamist ja arendamist.\n“Riigikogu fraktsioonides leidis otsuse eelnõu valdava heakskiidu. Vaidlus käis selle üle, kui kõrgele peab lati seadma,” lausus Must. “On kostnud arvamusi, et nõudmised on liiga madalad, kuid elutarkus õpetab, et eesmärgid peavad olema jõukohased. Ettepaneku tegemine Vabariigi Valitsusele on sellises formaadis dokument, mis püstitab ülesande ja jätab ka valitsusele otsustusvabaduse.”\nOtsuses on kirjas, et erilist tähelepanu tuleks pöörata eesti keele olukorrale Ida-Virumaal ja tagada tõhusad meetmed eesti keele kasutamise suurendamiseks selles piirkonnas. Samuti soovitab otsus koostada nüüdisaegseid ja paindlikke eesti keele ja muude ainete eestikeelseid õppematerjale ning e-õppematerjale kõikide haridustasemete ja elukestva õppe jaoks.\n“Tegemist on tervikliku rahvuskultuuri arendamise ja säilitamisega seotud dokumendiga. Tänapäeva kiiresti muutuvas maailmas peavad väikerahvad oma identiteedi säilimise nimel pingutama. Eesti riigi järjepidevuse aluseks on usk eesti keelde ja haridusse,” lisas Must.\nMore : Aadu Must, eesti keel\nApteegireformi puudutavad ravimiseaduse muudatused avatakse aruteludeks\nTriin Varek: Loodan, et väga paljud inimesed hakkavad Rakveret teadma Arvo Pärdi kontserdimaja järgi.\nAadu\t12 kuud ago\nkäsitleb keelt vormiliselt: kes räägib, palju oskab, kes kasutab. Aga vaja on keel hoida EESTI keelena, mitte segamini solksõnadega.\nMa saaks Aadu oanusest aru alles siis, kui ta teeb ettepaneku rookida eesti tähestikust välja solktähed c f z ž š w y x ja sõna alguses ei kasutataks b d g h.\nVõõrnimesid aga tuleks edastada häälduspäraselt meie lähimate tähtedega. Mitte Hruštšov ja Brežnev, vaid Russohv ja Preesnev. Samuti Tramp, Makroon, Puutin.\nIlusad sõnad ja kaunis soov kuid midagi konkreetset pole ja kõik jääb endiseks. Meil isegi ei taheta eesti keeles laulda ikka eelistatakse inglise keelt. Kõlavad okei ja tsau. Ülikoolis õpivad tulevased arstid muid keeli et siis kõrgema palga saamiseks hülgavad oma rahva ja lähevad väiismaale teisi ravima. Mis neil eesti keelest või oma rahvast.\nVene rahvusest õpilased õpivad koolis eesti keelt juba ammusest ajast. Paljusid õppeaineid õpitakse eesti keeles nagu näiteks eesti kirjandust ja eesti kultuurilugu. Vene rahvusest lapsed tahavad õppida ja armastavad Eestit mis on nende kodumaa.Eesti keele õpetajad vene koolides on suurepärased ja entusiastlikud. Nad teevad õppetöö huvitavaks tänu suurele hulgale näitlikku materjale. Muidugi armastavad teisest rahvusest õpilassd ka oma esivanemate kodumaad ja emakeelt aga eesti keelt tahavad nad õppida. Häbi nendele inimestele kes kasutavad meie kaunist eesti keelt teiste laimamiseks ja alaväöristamiseks.\nParandan vea–peab olema alavääristamiseks.\nTriin\t12 kuud ago\nMitte kusagilt ei paista eesti keele hoidmine ja kaitsmine välja, ei räägi Ida-Virumaast. Tallinn on praktiliselt vene linn, eesti keelset teenindust on aina raskem saada, kaubanduskeskuste mögafonid lõugavad vene keeles, eestlasest noor ei saa oma kodumaal, ainsas paigas maailmas, kus eesti keel peaks olema kõigile VAJADUSEKS saanud, kes siin elada tahvad. Teie erakond soodustab endiselt umbkeelsust ja riigikeele eiramist. Vene koolid veavad Venemaalt omale soviette edasi noori “õpetama”, mis õppust nad saavad on näha 9 mail kui klaasistunud silmadega “Georgi linte” kandvad “vabastajad” rind kummis sõdurit valvavad, või “Surematus polgus” röögivad. Kaugeltki ei tee teie erakonnale au, et lasite kandideerida oma ridades kahel KAPO “kangelasel”– pommi-Mišal ja Assadi kummardajal Yanal.Need teie sõnad on taaskord tühjad politikaani sõnad, mis tõesti teile midagi ei maksa.\nErilist tähelepanu tuleks pöörata eesti keele olukorrale Reformi tagatoas et meie kaunist eesti keelt ei kasutataks tublide inimeste laimamiseks, nende tervise rikkumiseks, valesüüdistuste esitamiseks vaid selleks et neid teelt võimule kõrvaldada. Paljude reformierakondlaste suust kõlab meie kaunis eesti keel võltsilt, labaselt ja alatult. Ehk olete kuulnud kuidas väljendub eesti keeles Randpere. See on jube. Kui teisest rahvusest inimene eksib keele kasutan’misel mingi grammatika reegli vastu, pole sellest midagi. Küll ta ära õpib. Aga alatud inimesed võivad grammatiliselt õigesti rääkida aga nende jutu sisu on vastik ja see on hullem keelekasutus kui vead.\njoe\t12 kuud ago\nEestis elab üle saja rahvuse ja igaühel on oma emakeel. hiljuti saabunud inimesed ei oskagi eesti keelt. Näiteks ukrainlased kes on siia tulnud elama oma riigist mis on veel palju vaesem kui Eesti. Üks ukrainlanna ütles et saab kodumaalt meie rahas 80 eurot pensioni aga õnneks on tal siin sugulased juba ees. Eestlased peavad muidugi hoidma oma keelt kuid ka austama teiste keeli.\nKui\t12 kuud ago\nEestisse tuleb mingi mutukas aga ei taha ega ole jõudnud meie keelt piisaval määral õppida, siis palgaku tõlk. Loomulikult on tõlk tasuline, kui ta just siinne sugulane pole, ning juba ahnus temast lahti saada paneb õppima, et saaks tõlgita läbi. Samasugune tõlgipalkamisnõue peaks olema ka igas ametiasutises vallast liiduvabariigini. Nii kui mutukas kuskile läheb, tellib ta sealt kohe tõlgi ja tasub suhtlemise eest, kohe palkamise eest ja edasi juba asja mahukuse eest. Nagu taksosse istudes algul istumismaks, siis sõitmismaks.\nKui Narvast sõidaks terve buss ostlema Tallinna, siis kindlasti leiavad nad 2-3 eesti keele oskajat, keda kaasa võtta. Rühmiti saaks nad hakkama nii Toompeal kui ka suurtes “universammides”.\nKui ahhollid aga meelitatakse siia tööle, siis ega paljudel neist ju meie keelt vaja olegi. Tööl oskab töödejuhataja nii ukraina kui ka eesti keelt. Vabal ajal on juba mutuka enda asi, kuhu ta läheb ja kellega lävib ning kas on ka tõlki vaja. On ju ahholle siin musttuhat. Olen iseg slaavlaste rühmades kuulnud, kuidas hääldatakse Г tähte. Kui kahinaga, siis selgub peagi, et kutt on Karpaatidest, Sumõst või Harkivist – ahholl missugune. Et nad oma keelele russkit eelistavad, on juba nende endi häda.


Madonna disainib riideid H Mle\n7. detsember 2006 kell 14:48\nPoplaulja Madonna disainib Rootsi moegigandile Hennes Mauritz riideid ja aksessuaare, mis jõuavad müügile järgmise aasta märtsis.\nRootsi rõivatootja on sõlminud sarnaseid tehinguid selliste moeloojatega nagu Karl Lagerfeld ja Stella McCartney, kirjutas Reuters.\nH M varustas Madonnat ja tema taustalauljaid ja -tantsijaid lavataguste riietega ka lauljanna viimasel tuuril.\nMadonna on H Mile seni disaininud spordidressid.\n"'M by Madonna' kollektsioon peegeldab Madonna ajatut, erilist ja alati glamuurset stiili," ütles H M.\n"Madonna on uskumatult hea moe- ja trenditunnetusega. Ta oli väga kirglik ja pööras tähelepani igale pisiajale," lisad rõivatootja.\nSwedbanki analüütiku Stefan Stjernholmi sõnul tekitab Madonna kollektsioon kindlasti huvi ja suurendab käivet. "Lisaks tekitab ta üldist huvi H Mi vastu," lisas ta.\nEile H M aktsia hind tõusis 0,6% 322 Rootsi kroonini.\n16. aprill 2007 kell 10:39\nMadonna kollektsioon tõstis järsult H M läbimüüki\nPopstaar Madonna disainitud riietekollektsioon «M by Madonna» elavdas oluliselt Rootsi rõivatootja Hennes Mauritz läbimüüki.


Vooremaa Vanameister näitas noortele maastikusõidus koha kätte\nMöödunud laupäeval anti Kuremaa lossi eest start teisele Kalevipoja rattamaratonile, kus oli kohal enamik Eesti nimekamatest jalgrattasportlastest ning kus noorte rattahaide ees võttis kindla võidu Jaan Kirsipuu.\nKalevipoja teisel rattamaratonil oli võimalik osaleda 71- ja 38 – kilomeetrisel distantsil. Pikale rajale oli end kirja pannud 759 võistlejat ning lühikesele distantsile 246. 71-kilomeetrise raja läbis täpselt pooltuhat võistlejat ning lühema distantsi 191 võistlejat. Sellist rahvahulka pole Kalevipoja rattamaratonil veel osalenud.\nLisaks vaieldamatule Eesti jalgrattaspordi suurkujule Jaan Kirsipuule oli stardis esindatud professionaalsete jalgratturite koorekiht. Kohal olid Allan Oras, kohalik rattakuulsus Erki Pütsep, Rene Mandri, Sigvard Kukk, Peeter Pruus, Tarmo Neemela ning paljud teised.\nPoole distantsi peal oli teistelt eest ära rebinud viieliikmeline juhtrühm, kus figureerisid ka Kirsipuu ja Oras. Joogipunktist mindi läbi tohutu tempoga, vahetades aega ajalt juhtoina positsiooni.\nPoole maa peal vedasid gruppi Caspar Austa, Alan Oras ja Sigvard Kukk, kelle sabas väntasid Jaan Kirsipuu ja Markku Ainsalu. Järgmine punt, kus sõitis kaheksa meest, läbis vaheajavõtupunkti kaks minutit hiljem. Teist rühma vedasid Raivo Kodanipork ja Janek Tombak. Juba kümneliikmeline rühm jalgrattureid läbis pool maad liidritest kuus minutit hiljem ning sinna rühma kuulus ka Kuremaalt pärit Erki Pütsep.\nRada oli küll võistlejate sõnul hästi ettevalmistatud, kuid nõudis sõitjatelt head tehnikat ja ohtralt jõupingutusi. Tõusudel ja langustel vahetati pidevalt rühma liidreid tempot alla laskmata. Üheks ohtlikumaks ja ka huvitavamaks lõiguks pidasid sõitjad Laiuse mäe tõusu ja langust, kuna mäkke sõitmiseks pidi mõni nõrgem isegi korraks rattalt maha tulema, kuid alla laskudes saavutasid sõiduriistad tohutuid kiiruseid (Vooremaa andmeil kuni 60 km/h), mis pole maastikuetappidel kuigi tavaline.\nVõitja ei olnud kindel kuni finišini, sest lõpusirgel tulid külg külje kõrval Kirsipuu ja Caspar Austa, kuid stopper näitas, et sõidu oli võitnud Kirsipuu napi ühe sajandikuga.\nEsipaarist paarkümmend sekundit tagapool finišeeris Markku Ainsalu ning temast poolteist minutit hiljem jäi esikolmikust välja Allan Oras. Kohad viies kuni seitsmes jagati samuti kolme mehe vahel, kes finišeerisid samuti ühe sekundi sees. Nendeks olid Taavi Selder, Alges Maasikmets ja Dimitri Sorokin. Kirsipuu ise jäi oma ütlustes tagasihoidlikuks, öeldes, et ei läinud rajale kindlate võidumõtetega, kuid sõidu käigus suutis mees head tempot hoida ning lõpuks ka Eesti meistritiitli võtta.\n71 kilomeetri parimad\n1. Jaan Kirsipuu http://www.sportinfo.ee/statistics/task/person/id/2951/ CFC/Geofco Team\n2. Caspar Austa TÜ Akadeemiline Spordiklubi\n3. Markku Ainsalu Investment Agency Pro Team\n4. Allan Oras Rietumu Banka-Riga\n5. Sigvard Kukk SPORDIPANTER\n6. Janek Tombak CC Bourgas Team\n7. Taavi Seldrer Rietumu Banka-Riga\n8. Alges Maasikmets Extreme Sport\n9. Dimitri Sorokin Rietumu Banka-Riga\n10. Raido Kodanipork ARCTIC SPORT CLUB 1\n38 kilomeetri parimad\n1. Jaagup Vähi\n2. Raivo Laanemets\n3. Allar Soo\n4. Kalju Koch\n5. Mikk Altermann\n6. Sten Saarnits\n7. Ilmar Mesi\n8. Sergo Kont\n9. Mihkel Kalja\n10. Raivo Meitus


Tarkvarakomplektides Office 2013 ega Office 2016 pole enam sisseehitatud lõikepiltide teeki. Kuid saate installida rakenduse Pickit, millega saate Office'isse lisada tasuta, litsentsitud lõikepilte või millega saate otsida pilte veebist.\nMinge lehele Tasuta Pickiti piltide allalaadimine\nLogige sisse kas Office 365 töö- või koolikontoga või isikliku Microsofti kontoga (hotmail.com, live.com, outlook.com).\nValige rakendus, millele soovite Pickiti lisada (Word, PowerPoint, või Excel).\nSee Office'i rakendus avaneb.\nKlõpsake dialoogiboksis suvandi Pickit tasuta pildid juures nuppu Lisa.\nPickiti laadimiseks Office'i rakendusse kulub mõned minutid. Kui see on valmis, kuvatakse rakenduse akna allosas selle kohta teade.


ADW: Piranga rubra: TEAVE - Linnud\nKari Kirschbaum ja Alicia Ivory\nSuvised tanagers paljunevad kogu Ameerika Ühendriikide idaosas Pennsylvania lõunaosast ja Illinoisi põhjaosast, USA edelaosast ja Mehhiko põhjaosast. Nad talvitavad Mehhiko keskosast läbi Lõuna-Ameerika põhjaosa, lõunasse kuni Boliivia ja Brasiiliani (Robinson 1996).\nSuvel leviala idapoolses osas elavad suvised tanagers peamiselt tamme- ja muude lehtpuude segapuude avatud metsamaal. Läänes elavad nad puuvilla- ja pajuäärsetel metsamaadel. Mõnikord leidub neid ka viljapuuaedades, parkides ja teeäärsetes puudes. Talvel elavad nad jätkuvalt avatud metsamaal, samuti kõrgel sekundaarsel kasvul, galeriimetsas, metsaservas, varjutatud istandustes ning linnatänavate ääres parkides ja aedades. Mehhikos elavad suvised tanagers niiskes igihaljas metsas ja troopilises lehtmetsas. Suviseid tanagereid leidub tavaliselt madalatel kõrgustel, kuigi nad talvitavad Panamas kuni 1800 m kõrgusel. (Robinson 1996; Isler ja Isler 1987)\nkollase kõhuga marmelaadi dieet\n1800 (kõrge) m\n5905,51 (kõrge) jalga\nSuvised tanagers on keskmise suurusega linnud, ehkki teiste tanageritega võrreldes üsna suured. Nende pikkus on umbes 17 cm ja kaal keskmiselt 30 g. Isased on aastaringselt erkroosad või oranžikaspunased ning eristuvad punakaspruunist tanagrist seetõttu, et nende sulestik on kahvatum - mitte intensiivne punakaspunane - ning kuna suvise tanageri tiivad ja saba on pigem punased kui mustad. Täiskasvanud isasuvistel meestel pole harja. Emased on ülalt oliivikas ja alt oranžikaskollane. Nende tiibkattel on silmatorkavad kitsad kollased ääred. Mõnel emasloomal tekib vananedes täielik isane pigmentatsioon. Alaealised suvised tanagers sarnanevad täiskasvanud emasloomadega, kuid meestel tekivad esimesel talvel sageli silmatorkavad punased laigud.\nSuviseid tanagereid on kaks tunnustatud alamliiki. Alamliik P. r. cooperi sulestik on kahvatum ja teda leidub levila lääneosas. Alamliik P. r. rubral on lühemad tiivad, sabad ja jalad ning paljuneb peamiselt levila idaosas. Robinson 1996; Isler ja Isler1987; Terres, 1980)\nSuvised tanagers kasvavad üks kord aastas ja kasvatavad suvel ühe poegi. Nad on järjestikku monogaamsed, see tähendab, et nad hoiavad ühte poegi kogu pesitsusperioodi vältel, kuid mitte tingimata järjestikustel hooaegadel. Aretuspaarid moodustuvad varsti pärast kevadel paljunemispaika saabumist ja jagunevad pärast seda, kui noored haudumisperioodi lõpus laiali lähevad. Isased suvised tanagers saabuvad paljunemisalale täie lauluga, tavaliselt paar päeva enne emaste saabumist. Kurameerimine algab naise sagedaste, äkiliste, energiliste tagaajamistega isase poolt. Mehed võivad emaslooma ette näidata ka toiduaineid ja hüppavad ringi. Suvise tanager-kurameerimise kohta on vähe muud teada.\nSuvised tanagers kasvavad üks kord aastas ja kasvatavad suvel ühe poegi. Nad on järjest monogaamsed ja küpsevad seksuaalselt ühe aasta vanuselt. Aretuspaarid moodustuvad varsti pärast jõudmist paljunemisaladele ja jagunevad pärast seda, kui pojad levivad paljunemisperioodi lõpus.\nPesade ehitamine algab 2–4 nädalat pärast lindude kevadist pesitsuspaika saabumist. Pesa ehitatakse tavaliselt horisontaalsele oksale umbes 2,5–10,5 m maapinnast. Emaslugu ehitab pesa üksi, kuigi teda külastab sageli koht ja sobivat pesaehitusmaterjali otsides ka isane. Pesa on ehitatud peamiselt kuivatatud rohttaimestikust ja vooderdatud peene kõrrelisega. Tundub, et suviste tanageripesade kvaliteedis on mõningaid piirkondlikke erinevusi; idapiirkonna linnud ehitavad tavaliselt õhkõrnaid ja räbalaid pesasid, levila lääneosas asuvate suviste tanagerite pesad on kindlad ja hästi üles ehitatud. (Robinson 1996; Isler ja Isler 1987; Terres 1980)\nMunade munemine algab kohe pärast pesa valmimist. Emaslind muneb 3–4 muna, mis on siledad ja mõnevõrra läikivad, kahvatusinised või kahvaturohelised ja täpilised punakaspruunid. Inkubatsiooni viib läbi ainult emane ja see kestab 12 kuni 13 päeva. Selle aja jooksul veedab isane palju aega puhates ja sulgede eest hoolitsedes. Mõnes paaris toidab isane inkubeerivat emast, kes võib talle toitu paluda. Tibusid söödavad pärast koorumist mõlemad vanemad, ehkki isased võivad seda teha kaudselt, andes esmalt toidu emasele, kes siis selle tibudele annab. Noori söödetakse peamiselt täistoiduga, ehkki antakse ka mõnda taaskasutatud toitu. 8–10 päeva pärast lahkuvad noored pesast ja 10. päevaks võivad nad teha lühikesi lendlende. Täiskasvanud käivad poegadel 2–4 nädalat pärast põgenemist. (Robinson 1996; Isler ja Isler 1987; Terres 1980)\nSuvised tanagers kasvavad üks kord aastas.\nSuvised tanagers paljunevad aprillist augustini.\n12 kuni 13 päeva\nEmaslind muneb 3–4 muna, mida ta inkubeerib 12–13 päeva. Selle aja jooksul võib isane emast toita. Mõlemad vanemad söödavad maitsetibusid pesitsusjärgus, mis kestab 8–10 päeva. Samuti haudab emane tibusid pärast koorumist vähemalt neli päeva. Mõlemad vanemad söödavad tibusid 2–4 nädalat pärast nende lendamist.\nPesitsemisjärgus desinfitseerivad mõlemad vanemad pesa, eemaldades fekaalikotid. (Robinson 1996; Isler ja Isler 1987; Terres 1980).\nSuvepruunistaja pikim registreeritud eluiga on 5 aastat. Selle liigi ellujäämise ja eluea kohta on väga vähe teavet (Robinson 1996).\nSuvised tanagers on tavaliselt üksikud linnud, välja arvatud paljunemis- ja rändeperioodil. Inimesed näevad paare harva, kuna nad kipuvad end varjama kõige kõrgemate puude latvadesse. Isase laul on üsna äratuntav, rikkalik ja musikaalne, mitte sumine ega karm nagu punakaspruuni tanageri laul. Isane laulab paljunemisperioodil kogu päeva jõuliselt, eriti püüdes emaseid ligi meelitada ja territooriumi rajada. Mõned emased laulavad isaste laulu segast versiooni. Mõlemad sugupooled teevad valju, klõpsava kõne, mida kasutatakse erinevates olukordades.\nSuvine tanager on rändav. Rändekarjad võivad olla kuni 30 isendit, kuigi pole teada, kas need karjad lendavad koos või kogunevad lihtsalt kohapeal olles. Tanagers liituvad mõnikord segaliikide karjadega, eriti metsaservades ja viljapuudes.\nTanagers rändab üldiselt öösel, mida näitab paljude teletorni ohvrite olemasolu. Nad magavad ka peamiselt öösel, kuigi mõnikord teevad nad päeval lühikese uinaku. Nende lend on kiire ja otsene. Suvine päevitaja istub sageli paigal oma ahvenal ja liigub siis järskude pursketena. Aretuspaarid hoolitsevad sageli ja isikud võtavad aeg-ajalt päikest.\nIsased suvised tanagers kaitsevad pesitsusajal pesakohta ja toitumispiirkonda. Pärast paljunemisalale jõudmist teevad rivaalitsevad isased jõuliselt lendu tagant, võisteldes territooriumi pärast. Praegu on isaste vahel teatav füüsiline kontakt. Isased tegelevad pesitsushooaja alguses ka palju vastulaulmisega. Inkubatsiooniperioodil on täheldatud, et isased jälitavad emaseid tagasi pesasse. Kui mees kuuleb oma territooriumil sissetungijast isase laulu, vastab ta talle läbiotsimisega (Robinson, 1996; Isler ja Isler, 1987; Terres, 1980).\n90 000 kuni 110 000 m ^ 2\nSuviste tanagerite koduvaliku kohta andmed puuduvad. Territooriumi suurust pole piisavalt uuritud, kuid ühes uuringus leiti territooriumi suurust 90 000–110 000 ruutmeetrit (Robinson 1996).\nSuvised tanagers suhtlevad häälitsuste ja füüsiliste näidikute abil. Isased suvised tanagerid kaitsevad oma pesapaika ja territooriumi, lauldes ja jälitades konkureerivaid mehi, puutudes nende jälitamise ajal mõnikord füüsiliselt kokku. Aretusperioodi alguses tegelevad nad ka vastulaulmisega. See on tava laulda naabruses elavatele meestele. Isased meelitavad kaaslasi lauldes ja emaseid taga ajades. Suvistel tanageritel on muusikaline laul erinevalt teiste tanagerite särtsakatest lauludest. Samuti kasutavad nad suhtlemiseks mitut kõnemärget (Robinson, 1996; Isler ja Isler, 1987; Terres, 1980).\nSuvised tanagers on peamiselt putuktoidulised ja söövad väga erinevaid lendavaid ja mittelendavaid putukaid, näiteks mardikaid Coleoptera ), draakonid (alamjärjestusAnisoptera), grubs, cicadas (perekond Cicadidae ), rohutirtsud, sipelgad (perekond Formicidae ), röövikud, kärsakad ja ämblikud (tellimus Araneae ). Nad söövad ka puuvilju, näiteks murakaid, vahukooresid, mooruspuu, pohli, tsitruselisi ja banaane, eriti hilisel pesitsusajal, rändel ja talvistel aladel. Suviste tanagerite dieedi peamised komponendid on siiski mesilased (superperekond Apoidea ) ja herilased. Nad ründavad sageli herilaste pesasid, kuni herilased pesa hülgavad, jättes vastsed tanagerile õgima. Suvised tanagerid püüavad aeg-ajalt toitu maapinnale, kuid söödavad toitu peamiselt puude latvadesse, kus täiskasvanud mesilased ja herilased lendu jäävad. Kui saak on kinni püütud, viivad tanagers putuka tagasi ahvenale ja peksavad teda vastu ahvenat, kuni see sureb. Pühkides herilased oksalt enne nende söömist, eemaldavad tanagers vitsad ja muud mittesöödavad kehaosad. (Robinson, 1996; Isler ja Isler, 1987; Terres, 1980)\nSuviste tanagerite röövimist pole otseselt täheldatud. Siiski on nähtud, et suvised tanagers reageerivad agressiivselt sinised pasknäärid , Cooperi kullid , kährikud , oravad jamustad rotimadud, viidates sellele, et tegemist on potentsiaalsete kiskjatega. Suvised tanagerid röövivad kiskjaid, sukelduvad neile ja kutsuvad jõuliselt. (Robinson 1996)\nSuvised tanagers mõjutavad nende söödud putukate populatsioone. Nad levitavad ka nende taimede seemneid, mille vilju nad söövad. Nad võõrustavad vähemalt kolme liiki väliseid parasiite, sealhulgas täid (Philopterus subflavescens) ja kaks lesta (Trombicula irritansjaSternostoma pirangae).\nSuvised tanagers söövad putukaliike, mida mõned inimesed peavad kahjuriteks, näiteks mesilased ja herilased.\nSuviste tanagerite kahjulikke mõjusid inimestele ei ole.\nPõhja-Ameerika suviste tanagerite aretuspopulatsioon on püsinud suhteliselt stabiilne ja selle liigi kaitsmine ei paku muret. Nad ei ole kaitstud USA ohustatud liikide seadusega, kuid on kaitstud USA rändlindude seadusega. Inimeste kõige olulisem mõju sellele liigile on tõenäoliselt pesitsuspaiga hävitamine. Öise rände ajal on kokkupõrge teletornidega ka märkimisväärne suremuse allikas.\nSuvisel tanageril on kaks tunnustatud alamliiki: P. r. Cooperi läänes ja P. r. rubra idas. (Robinson 1996)\nSuvised tanagers on tuntud ka kui beebirds, calico warblers ja crimson tanagers.\nAlicia Ivory (autor), Michigani ülikool-Ann Arbor.\nLoe Brachypelma smithi kohta loomaagentide kohta\nPetrochelidon pyrrhonotacliff pääsuke\nLoe Petrochelidon pyrrhonota (kaljupääsuke) kohta Animal Agentsist\nLithobates catesbeianus Ameerika härgkonn\nLoe Lithobates catesbeianuse (Ameerika härgkonn) kohta loomaagentidest\nLoe Tringa solitaria (üksildane sandipiper) kohta loomaagentidest\nmusta ninasarviku tiinusperiood\nPuerto Rico harivesilik anool\nsuur pruun nahkhiire suurus\nneed öökull need albumid\nkus elavad kuduja sipelgad\nrebaseorava teaduslik nimetus