Juustukuningad | Kinkepakk ARMSALE EMALE\nKinkepakk "ARMSALE EMALE"\nVana Rotterdami lehmapiimajuustu, ca 200g\nKitsepiimajuustu koriandri ja lambaläätsega, ca 200g\nPalsamiäädika kastet, 100ml\nMee-soola pähkleid, 150g\nCheese Bakeri juustupotti\nSelleks, et kinkepakk jõuaks kohale emadepäevaks, 9. maiks, palume tellimuse teha hiljemalt 7. aprillil. Ostukorvis saab lisada ka personaalse tervitussõnumi, nii on emal pakki avades rõõm eriti suur. :)\nEmadepäeval, 9. mail 2021 pakume tarnet Tallinnas (ja selle lähiümbruses, kuni 10km), Pärnus, Tartus, Narvas ja Viljandis.\nKui juhtub, et mõni toode või pakend ei ole saadaval, siis asendame selle samaväärse või paremaga.\nPalju õnne uue Cheese Baker potikese puhul!\nSelles potikeses on mugav valmistada juustufondüüd või muid roogasid, olgu need soolased või magusamad. Siin on mõned mu lemmik-retseptid, mida ma ise perele valmistan. Jagan rõõmuga oma ideid ja inspiratsiooni!\nJuustukuningate Tartu poodide juhataja\n• 100-120 g Brie juustu\n• 5 peenema varrega sparglit\n• 1/3 laimi mahla\n• Kuumuta ahi 200 kraadini\n• Määri potike seest õliga\n• Tükelda Brie juust suuremateks tükkideks ja aseta juustupotti\n• Pese sparglid, raputa kuivaks, murra puisem varreots ära ja tükelda 5 cm tükkideks\n• Nirista spargli peale oliiviõli ja maitsesta meresoolaga ning tõsta spargel potti Brie tükkide peale\n• Küpseta 200 kraadises ahjus ilma kaaneta potis umbes 10 min, kuni juust on sulanud ja spargel krõmps\n• Võta vorm ahjust välja ja pigista sparglitele veidi laimi- või sidrunimahla ja maitsesta musta pipraga, soovi korral lisa meresoola\n• Serveerimiseks sobib hästi juurde ciabatta vms krõbeda koorikuga värske sai\n• 1 peotäis kirsstomateid\n• 1 spl Juustukuningate palsamiäädikat, nt viigimarja\n• Sulle meelepärast Juustukuningate lehmapiimajuustu. Nipp: hästi sobivad ka juustuvaagna ülejäägid!\n• Maitsestamiseks musta pipart ja värsket basiilikut\n• Serveerimiseks juurde värske ciabatta või röstitud sai\n• Kuumuta ahi 180 kraadini\n• Lõika kirsstomatid neljaks, aseta küpsetuspotti, raputa peale musta pipart\n• Lisa tomatitele 1 spl sulle meelepärast Juustukuningate palsamiveiniäädikat ja lase pisut marineerida. Alternatiiv: lisa palsamiäädikas alles peale küpsetamist.\n• Riivi juust jämeda riiviga või lõika väikesed tükid. Võid kasutada sulle meelepärast Juustukunigate lehmapiimajuustu.\n• Tõsta riivitud juust tomatitele ja pane pott ahju. Mina küpsetasin ilma kaaneta, sest siis tekib äärtesse ka mõnus krõbe äär.\n• Küpseta eelkuumutatud ahjus 180 kraadi juures, kuni juust on sulanud.\n• Võta pott ahjust välja ja aseta lauale aluse peale. Kui sa alguses palsamiäädikat ei kasutanud, siis lisa seda maitseks nüüd. Kaunista basiiliku lehtedega. Paku kohe soojalt!\n• Serveerimiseks sobib hästi juurde ciabatta vms krõbeda koorikuga värske sai.\n• 150 g värskeid maasikaid\n• 2 spl Juustukuningate palsamiäädikat, näiteks viigimarja või mango\n• 150 g kitsepiimajuustu, näiteks Arina Light juustu või Fianco kitsepiimajuustu trühvliga\n• 50 g Juustukuningate mee- ja soolapähkleid\n• soovi korral 50 g sinihallitusjuustu\n• Kuumuta ahi 180 kraadini.\n• Lõika värsked maasikad väiksemateks tükkideks ja lisa 2 spl sulle meelepärast Juustukuningate palsamiäädikat. Mulle meeldib siin kasutada viigimarja- või mangoäädikat. Jäta maasikad maitsestuma.\n• Määri potike seest õliga.\n• Haki mee- ja soolapähklid jämedamateks tükkideks, kata nendega poti põhi ning jäta pisut pähkleid ka kaunistamiseks.\n• Tõsta pähklitükkide peale riivitud juust.\n• Küpseta eelkuumutatud ahjus 180 kraadi juures, kuni juust on sulanud. Mulle meeldib küpsetada ilma kaaneta, sest siis tekib juustule mõnusalt krõbe äär.\n• Aseta sulanud juust alusele. Tõsta peale palsamiveiniäädikas marineeritud maasikad. riputa üle hakitud mee ja soola pähklitega ning sinihallitusjuustu tükikestega. Paku kohe soojalt!\nTeine juustupidu ehk kasuta juustupotis sulatamiseks eelmise päeva juustuvaagna ülejääke.\nValmis fondüüsegu on potis mugav kasutada. Fondüüsegu leiad Juustukuningate e-poest või juustupoodidest.\nTee ise juustufondüüd:\nVaata Nami-Nami juustufondüü retsepti\nJuustufondüü Šveitsi moodi: Leerdammer juustu, Gruyere juustu, küüslauku (peenesta, küpseta kergelt), õunamahla või kuiva valget veini, pisut tärklist (sega vähese veega) ja pisut sidrunimahla.\nJuustufondüü Hollandi moodi: Noor Gouda või lisandiga juustu (näiteks tšillijuust, Tartufo trühvlijuust, punase pesto juust, kitsepiimajuust nõgesega), küüslauguküünt (peenesta, küpseta kergelt), õunamahla või valget veini, pisut tärklist (sega vähese veega), pisut sidrunimahla ja maitseaineid.\nTee ise šokolaadifondüüd: tahvel šokolaadi, väike sorts mahla, suurem sorts koort, soovi korral ka törts konjakit.\nKui soovite tellida 5 kingitust või rohkem, palume tellimuse esitada e-maili teel kingitus@juustukuningad.ee.\nSUUR juustuvaagen "Huvitav & huvitavam" 2kg\nKinkepakk "Perepeo parimad ampsud"\nKinkepakk "Täna tähistame"\nJuustukuningate kinkekaart 100€\nJuustukuningate kinkekaart 10€


Koostöö lastevanematega ja väärtuskasvatus koolis: kaasamine või konfliktide ohjamine? | Eetikaveeb\nKoostöö lastevanematega ja väärtuskasvatus koolis: kaasamine või konfliktide ohjamine?\nTartu Ülikooli eetikakeskus kuulutab Haridus- ja Teadusministeeriumi riikliku programmi "Eesti ühiskonna väärtusarendus 2009–2013" raames välja konkursi koolidele.\nPeetri Lastead-Põhikooli töö eest, mis kirjeldab lastevanemate usaldusel ja toel kasvavat kooli – lastevanemad on kaasatud reaalsesse õppeprotsessi;\nTartu Rahvusvahelist Kooli töö eest, milles on nii säravaid ideid kui ka põhjalikke kirjeldusi, kuidas on võimalik lastevanemaid kaasata;\nTartu Kivilinna Gümnaasiumi põhjaliku teoreetilise taustatöö ja lastevanematele suunatud väärtusarenduslike tegevuste mitmekülgsuse eest.\nTiitli "Väärtuskasvatuse kool 2012" sai Saku Gümnaasium.\nHaridus tähendab lisaks teadmiste ja oskuste andmisele ka väärtushoiakute kujundamist. Väärtused kujunevad keskkonna ja ümbritsevate inimeste mõjul – kool ja kodu on ühtmoodi olulised. Head kavatsused kummaltki poolt aga ei pruugi realiseeruda, kui üksteist kasvatustöös ei toetata. Seetõttu on tarvis väärtuste üle arutleda ja püüda jõuda kokkuleppele. Kuidas seda arutelu korraldada? Missugused koostöövormid pakuvad kõige paremaid võimalusi vanemate kaasamiseks? Mida teha, kui vanemate väärtused või kasvatuspõhimõtted erinevad õpetajate väärtustest?\nKäesoleva konkursi raames ootame koostöö ja kaasamise näidete ja probleemide kirjeldusi, nende lahendusviise ja refleksiooni. Oodatud on tööd, mis mõtestavad ja igapäevaseid tegevusi ja tavasid, mille käigus kooli ja lastevanemate vaheline kommunikatsioon ja koostöö toimivad või ei toimi.\n1. Innustada koole oma väärtuskasvatustegevust läbi mõtlema ja hindama.\n2. Koguda, levitada ja tunnustada koolide häid kogemusi ja ideid, kuidas lastevanematega koostööd tulemuslikumalt korraldada.\nMillised on teie koolis lastevanemate kaasamise tavad?\nMis on teie kooli eesmärk või eesmärgid koostöö edendamiseks?\nKelle kaudu ja millistel puhkudel peredega suheldakse?\nMilline on klassijuhataja roll koostöös?\nMillistel puhkudel otsib teie kool lastevanematega kontakti ning millal on initsiatiiv tulnud vanemate poolt?\nMillistes vormides toimub suhtlemine ja koostöö?\nMilliseid vastuolusid on teie koolis lastevanematega ette tulnud (nii üldises kui ka konkreetses plaanis) ja kuidas neid on lahendatud?\nMilliseid arengusuundi ja koostöövõimalusi näete lastevanemate kaasamisel kooli väärtusarendusse?\n•Uudsust: kirjeldataks uudseid viise, kuidas lastevanemaid kaasata\nKonkursist huvitatutel on ettevalmistava tegevusena võimalik 2012. aasta augustis osaleda vastaval koolitusseminaril Tartu Veeriku Koolis, keda tunnustati eelmise aasta konkursil tiitliga "Väärtuskasvatuse kool 2011".\nKa selleaastase konkursi alusel antakse välja tiitel "Väärtuskasvatuse kool 2012".\nKonkursitööde hulgast valitakse välja põhjalikumad, mille esitajaid auhinnatakse detsembris Tartus toimuval väärtuskasvatuse konverentsil. Kokkuleppel autoritega avalikustatakse eetikaveebis koolide konkursitööd või väljavõtteid nendest. Põhjalikumad tööd esitanud koolide esindajad kutsutakse ümarlauale, et tagasisidet anda ja kogemusi vahetada.


Nende näpunäidete järgi küpsetad kodus leiva, mis viib keele alla ja teeb kõhule pai - Maakodu.ee\nNende näpunäidete järgi küpsetad kodus leiva, mis viib keele alla ja teeb kõhule pai\nKui alustate oma esimese leiva küpsetamist, lugege hoolikalt läbi retsept, mille järgi plaanite leiba küpsetama hakata ning varustage end kõige vajalikuga.\nEsmalt valmistage ette tööpind, sättige valmis vajalikud töövahendid, nõud ja toiduained. Segage kuivained omavahel hoolikalt läbi ja kontrollige, et pärm oleks täielikult lahustunud. Enamasti kallatakse kuivained tainavedeliku sisse ja kuivainetest vabanenud kausiga katke hiljem tainasegu.\nSegage tainasegu algul puulusikaga ja hiljem kätega. Kui tainas on sõtkutud, katke see kuivainekausiga. See on hea ja tihe kate. Samuti sobib selleks otstarbeks kilekott, millele on õhk sisse puhutud, et kerkiv tainas sellele kinni jääks.\nLaske tainal umbes 10 minutit kerkida ning hakake siis samas kausis sõtkuma, tõmmates külje pealt tüki tainast keskele ja vajutage kokku. Keerake kaussi veidi ja korrake samamoodi veel kaheksa korda. Siis katke kauss uuesti ja laske jälle 10 minutit kerkida.\nKorrake sellist sõtkumist ja kergitamist veel kaks korda. Pärast teist sõtkumist tundub tainas sitke ja pärast kolmandat mõnusalt ühtlane. Sõtkuge samal moel tainast veel neljandat korda, ja tekkinud tainapalli saab mõnusalt kausis ringi pöörata.\nNüüd katke kauss uuesti ja laske tainal tund aega kerkida. Kui see on paisunud kahekordseks, suruge sealt õhk rusikaga välja.\nKerkinud tainapall asetage jahuga ülepuistatud tööpinnale ning suruge lapikuks. Voltige tainaovaali üks serv keskele ja siis teine samamoodi, et moodustuks nelinurk. Vormige tainas pätsiks, venitades kolmandiku jagu serva üles ja keskele kinni vajutades. Keerake päts ümber ja toimige teiselt poolt samamoodi.\nNüüd pange päts, ühenduskoht allpool, küpsetusvormi. Katke see suure kausi või täispuhutud kilekotiga ja laske tainal kahekordseks kerkida.\nPange tainas küpsema 240kraadisesse ahju, kuhu on asetatud ka röstpann. Valage sellele klaas vett, et tekiks kuum aur ning alandage temperatuur 200 kraadini ja küpsetage leiba umbes 35 minutit.\nAllikas: Emmanuel Hadjianderou, “Kuidas küpsetada leiba”\nKodus rukkileiva küpsetamine pole raketiteadus


Kuidas korraldada Rock Kontsert - Tips for you - Tipsed.Com\nkorraldamine rokk-kontsert nõuab hoolikat planeerimist, palju aega ja pikka to-do list, aga kui seda korralikult rock kontsert saab korraldada ja teostada peaaegu iga kord.Kas teil on vaja raha koguda laps vähk, tahame aidata kohalikud talunikud pühkida üleujutuse või lihtsalt tahad teha raha oma äri, rokk-kontsert on alternatiiviks.\nBändid / muusikud\nAlustada plaanib aasta enne soovitud kontserdi hooaja.Otsusta, kui palju inimesi soovite osaleda, leida koht, mis mahutab et number, ja pakkuda parkimisvõimaluste, roheline (kaste) rühmadele ja backstage juurdepääsu.Pöörduda saadaval kontsertide ajakava ja nõuded koha omanikud laskmise kontserdi.\npöörduge kohaliku linna ja maakonna omavalitsusasutused umbes nõutav müra dispersiooniga, võimaluste piires ja teised paberimajandust vaja panna kontserdi.Saad kõik nõutavad load allkirjastatud ja kõik vajalikud erinevused heaks.\nKontakt elluviijad või juhid ans\namblid, mida soovite täita.Las nad teavad, kontserdi toimumise kuupäeva, koha asukohta, oodatud publiku hulga ja pileti tulu, backstage majutus ja parkimise korraldamine.Kutsu mitu ansamblid kui te ootate kasutada nii et kui mõned langus või on juba broneeritud selleks kuupäevaks sul on veel soovitud arv aktide oma sündmus.\nLine up toitlustajad ja Limusiineja sündmuse päev.Küsi nimekiri vajadustele iga bänd (nt: ansamblid võib olla teatud toiduainete taotlusi oma backstage ruumi).Vali üks isik, kes vastutab täites kõik taotlused iga bänd.\nPrindi piletid.Reklaami raadios, televisioonis ja trükiväljaannetes.Võta bändi esindajad kaks nädalat ja jälle üks nädal enne ürituse toimumist, et tagada nende veel kohustunud täitma.Korraldada täiendava tagatise läbi kohalikule politseiprefektuurile või eraõiguslik turvafirma.\nKontakt kohaliku keskkooli ja kolledži klubid värvata parkimine, Usher ja piletimüük vabatahtlikud.Teavitage kohaliku tuletõrje ja kiirabi tehnikud, et kontsert on seatud teatud kuupäeval, et nad saaksid lisaesinemisi stand-by personali.\nRain võib rikkuda väljas kontsert ja väga kulukas.Kindlasti on vihma-out planeeritud kuupäeval, mis on selle heaks kiitnud saal.


Me valime välja rahvarõivad juuste lõhenenud otstele: parimate retseptide hinnang - Kergendamine 2020\nKui lukkudele pole piisavalt looduslikku niiskust ja head toitu, muutuvad nende otsad tuhaks, kuivaks ja rabedaks.\nSelle probleemi lahendamiseks pole tarvis kalliseid kosmeetikatoodeid kasutada, sest aja testitud rahvapärased abinõud võivad imet teha!\nLoodide näpunäited võivad sulandada mitmel põhjusel. Kõige sagedasemad neist on vale kosmeetikavahendite ja juuksehooldusvahendite valik, liiga sagedased keemilised ja termilised mõjud, vitamiinide puudumine, tasakaalustamata toitumine, samuti välistegurite negatiivne mõju.\nTänu taskukohaste koduste toodete regulaarsele kasutamisele saate kiiresti lahendada lõhenenud otste probleemi ning anda oma lokkidele jõudu, ilu ja tervist.\nLooduslike taimsete koostisosade põhjal võite valmistada laia valikut rahvaparandusvahendeid lõhenenud otste jaoks, mis võivad tõeliselt elustada lokke ja muuta need elastseks ja niisutaks. Mõelge kõige efektiivsemate maskide, taimelihaste ja homemade šampoonide retseptidele.\nEnesekindlad maskid parandavad ja parandavad kahjustatud näpunäiteid nende laialdase mõju tõttu.\nSellised abinõud kõrvaldavad lukkude ülemäärase kuivuse ja küllastavad need eluiga tekitavale niiskusele, toidavad ja taastavad karvade kahjustatud struktuuri ning kindlalt ühendavad ka koorivaid kaalusid, mille tõttu juuste võlli edasine hävitamine seestpoolt peatub.\nKorralikult valitud looduslikud õlid võivad kindlalt kõõluste lõhenemist otsida. Sellisteks eesmärkideks on kõige sobivamad mandli-, virsiku-, kookos-, oliivi-, jojoba, avokaado, lina-, takjas- ja kastoorõlid.\nSelle maski jaoks sobib iga fermenteeritud piimatoode, olgu see keefir, riaženka või jogurt. Valitud tootele peate lisama ühe muna peksitud munaraku ja 1 spl sidrunimahla.\nKüpsetest värskest virsikust hakklihana klaasist või portselanist kaussi puder. Peate kõigepealt puu koorima. Saadud massi tuleks kasutada kuiva näpunäiteid ja hoida üks kuni kaks tundi.\nSelle tööriista ettevalmistamiseks vajate pulbrilisel kujul värvitut henni, samuti kummeli, mündi, nõgesa, takjasoomi, karbi või kasee kuivatatud maitsetaimi.\nJuuksemaskid värvitu hennaga:\nKüünlad muutuvad tugevaks, elastseks ja niisutavaks, kui hakkate neid enda enda šampooniga hellitama. Seda tööriista iseloomustab kõrge efektiivsus ja absoluutne ohutus. Peaasi - õigete koostisosade valimine.\nMuna šampooni peetakse tavapärase päästetuna jagatud otsadest. Meie puhul lisandub see aromaatsele rosmariinile, mis on tuntud oma paranemise mõju kohta lokkidele.\nMaitsetaimed ja rosmariini lilled tuleks valada keeva veega ja infundeerida mitu tundi. Siis peate võita üks kana muna ja lisage see keedetud puljongile.\nEsiteks tuleb valitud taimed valada ühe klaasi keeva veega ja seada infundeerima ühe tunni jooksul. Pärast seda aega puljongi tuleb kuivatada ja kombineerida glütseriiniga ja õlidega. Kandke nahale tavalise šampooni.\nRavilised keedised vatitud otste vastu\nSel eesmärgil sobivad kõige paremini ravimtaimed nagu kummel, naistepuna, mint, takjas ja rosmariin.\nKuivatatud taimne mass tuleb asetada keedetud veega mahutisse ja auruvanni kuumutada 20 minutit.\nSeejärel oodake taimse puljongi loomulikku jahutamist ja filtreerige see hoolikalt läbi marli - see takistab väikeste taimsete osakeste kinnistumist lokkides. Pärast iga juukse pesemist on soovitatav valmistada sellised puljongid kasutamiseks.\ntöötlema mandli- või oliiviõli kuivad vihid puhtal kujul;


Otsi lehelt avaliku sektori kultuurikorraldajate õppesõit soome ja taani Press for Otsi lehelt\nEesmärk ja sisu Hästi toimiv kultuurikorraldus maakonna tasandil. Sihtgrupp Maavalitsuste kultuuriametnikud, maakondlike omavalitsusliitude büroode töötajad, Rahvakultuuri Keskuse spetsialistid. Kursuse kestus 6 päeva: 03. -08. oktoober 2011 Koolitusjuht Urve Gromov Kursuse tasu 380 € Kursuse õpiväljund Soome ja Taani haldusreformi praktika tundmaõppimise tulemusena mõistavad kultuurikorraldajad paremini regionaalse tasandi kultuurifunktsioone. Kursuse läbiviimist toetab PÕHJAMAADE MINISTRITE NÕUKOGU\nHästi toimiv kultuurikorraldus maakonna tasandil.\nMaavalitsuste kultuuriametnikud, maakondlike omavalitsusliitude büroode töötajad, Rahvakultuuri Keskuse spetsialistid.\n6 päeva: 03.-08. oktoober 2011\nSoome ja Taani haldusreformi praktika tundmaõppimise tulemusena mõistavad kultuurikorraldajad paremini regionaalse tasandi kultuurifunktsioone.\nKursuse läbiviimist toetab PÕHJAMAADE MINISTRITE NÕUKOGU


BASE-hüpe ehk vabatahtlik kabelimats - Maaja Koduleht\nIkka ja jälle ronivad langevarjusportlased, eelkõige USA-st, Kanadast, Austraaliast ja Saksamaa LV-st, kõrgete kaljude või ehitiste otsa, et sealt langevarjuga alla hüpata ja sageli lõpeb see ka õnnelikult.\nSedalaadi hüpped saavad ühtede poolt karmi kriitika osaliseks, kuna need heitvat varju tõelisele langevarjuspordile. Teised imetlevad neid. Lääne ajakirjanduses käib äge vaidlus selle üle, kas neid nn. BASE-hüppeid soodustada või neid sensatsioonitaotluse pärast mitte tunnustada. Sõna BASE on akronüüm järgmistest sõnadest: B – buildings (ehitised), A – antennas (antennid, teletornid, raadiomastid), S – spans (sillakaared), E – earth (maapind, mõeldud mägesid ja kaljusid). Uue termini väljamõtleja oli ameerika langevarjusportlane Carl Boenish.\nCarl Boenish (paremal).\nKoos mõnede oma sõpradega kasutas ta hüpeteks Californias Yosemite’i rahvuspargis asuvat 800 meetri kõrgust El Capitani kaljut. Kõiki neid hüppeid filmiti ja pildistati. Pärast seda, kui Boenishi kaaslaste mitmed hüpped pidid äärepealt õnnetusega lõppema, keelas rahvuspargi administratsioon need hüpped ära.\nSoome langevarjusportlased eesotsas soome langevarjuspordiajakirja peatoimetaja Jorma Österiga avastasid Kesk-Norras umbes 170 kilomeetri kaugusel Trondheimist kirdes asuva Trollveggeni nimelise mäe. 800 meetri kõrgune püstloodis kaljusein on ainulaadne terves Euroopas. Norra televisioon tegi hüpetest Trollveggeni otsast 50-minutilise filmi. Ei ole vaja vist märkidagi, et ka „langevarjusportlaste“ taskud ei jäänud tühjaks. 1981. aasta juulis püüdsid kaks läänesakslast sooritada kaljult formatsioonhüppe.\nTuul kandis aga mõlemad mehed vastu kaljuseina, mille väljaulatuvate nukkide külge nad oma langevarjudega rippuma jäid. 12 tunni pärast õnnestus helikopteri abil üks julgetest koos pahkluu ja roidemurdega päästa. Teine mees mitme luumurru ja selgroovigastusega saadi kalju küljest kätte alles 30 tunni pärast. Norra ajakirjandus avaldas seoses juhtunuga tõsist pahameelt selliste „sportlaste“ kergemeelsuse pärast, kelle päästmisel pidid vabatahtlikud päästemeeskonnad oma elu ohtu seadma. Ühtlasi nõuti päästetöödeks kulutatud poole miljoni Norra krooni tagasimaksmist.\nMitu BASE-hüpet on sooritatud Austrias asuvalt 190 meetri kõrguselt Europabrücke nime all tuntud sillalt. Kord avanes ühel hüppajal langevari juba sillal, aga või see mehe tuju rikkus ja nii ta hüppas kõigest noolimata. Valitses täielik tuulevaikus ja ka nähtavus polnud kõige parem. Kümne sekundi pärast maandus langevarjur ühel jalgpalliväljakul – transformaatoralajaama lähedal. Hüpet filmiti erinevatest kohtadest kolme 16-mm ja kahe 35-mm kaameraga.\nHullumeelne kollektiivne hüpe 333 m sügavusse Sótano de las Golondrinase (ing k. Cave of Swallows) koopasse. Selle Mehhikos Yucatani poolsaarel asuva koopa avastasid speleoloogid alles 1967. aastal. Koopa suudme läbimõõt on u 50 m ja allosas u 150 m.\nEriti kõmulise hüppe sooritas aga keegi läänesakslane, kes 1984. aastal hüppas Müncheni 192 meetri kõrguse olümpiatorni otsast. Kolm sekundit kestnud vabalennu järel avanes langevari ja mees maandus jalakäijate keskel. 12 kaamerameest televisioonist filmisid ja pildistasid seda julgustükki, mida hiljem ühes show-saates näidati miljonitele televaatajatele, ülistades langevarjurit kui kangelast.\nSensatsioonimaigulisteks langevarjuhüpeteks on kasutatud väga paljusid kõrgehitisi, nende hulgas ka kuulsat Eiffeli torni. Tõsi küll, kaugelt üle kolmesaja inimese on end tornist alla kukutanud ilma langevarjuta … Ka maailma kõrgemat – Toronto televisioonitorni – ei ole „säästetud“. Torni ehitamise ajal hüppas keegi noormees sealt langevarjuga alla. Ilmselt maksti talle korralikult, ega muidu oleks kohal olnud nii TV-, ringhäälingu- kui ka ajalehereporterid.\n1980. aastal sooritas 35-aastane ühendriiklane John Carta lennukilt riskantse langevarjuhüppe New Yorgi 110-korruselise pilvelõhkuja vaateplatvormile. Politseinike ja ajakirjanike pärimistele, miks ta võttis ette nii ohtliku triki, vastas Carta, et ta hüpanud üksnes spordihuvist. Ta ei selgitanud, kas see oli tingitud auahnest soovist oma osavust proovida või ihaldas ta ka tuntuks saada. Igatahes ei suutnud langevarjuri jutt korravalvureid veenda ja ta võeti vahi alla.\nCarl Boenish, kellest loo alguses juba juttu tegime, oli suurte kogemustega langevarjusportlane ja osav ka ise oma hüppeid filmima. Ärimehena nägi ta aga sedalaadi hüpetes eelkõige suurepärast võimalust nende pealt teenida.\n„On inimesi,“ ütles ta kord, „kes soovivad meile õnnetust, selleks et nad ülestõstetud nimetissõrmega võiksid öelda: „Me ütlesime ju seda kohe …““ 1984. aasta septembris ühel järjekordsel hüppel Trollveggeni mäelt Boenish hukkus. Pealtnägijate silmade all avanes Boenischi langevari, aga millal tuul selle koos mehega vastu kaljuseina kandis, ei näinud keegi. Päästemeeskond helikopteril jõudis õnnetuspaigale mõne tunni pärast, kuid oli juba hilja. Boenish hukkus oma 55. BASE-hüppel.\nEkstreemsportlane Dean Potter nagu ka Carl Boenisch hukkus 43-aastaselt BASE-hüppel Yosemite rahvuspargis kaljult alla hüpates. Koos temaga hukkus ka kaaslane Graham Hunjt (29) ja Potteri koer Whipser.\nJärgmise rekordi mõte jäägu igaühe enda otsustada. Ameeriklane Bruce McLaughlin sooritas 24 tunni jooksul lennukilt 235 langevarjuhüpet. Viimaste hüpete ajal pidi lennuki teine piloot mehe sõna otseses mõttes alla lükkama, kuna üleväsimuse tõttu jäi MoLaughlin lihtsalt magama. Nagu ta hiljem ütles, ei mäletanud ta viimaseid 20-t hüpet – need olevat toimunud nagu unes.\nLangevarjuhüpped suurtest kõrgustest on aga peale rekordi püstitamise soovi teeninud ka praktilisi eesmärke.\n16. augustil 1960 tõusis ühendriiklane Joseph W. Kittinger Tularosa linna lähedal New Mexico osariigis stratostaadiga õhku. 31 670 meetri kõrgusel väljus ta gondlist. 4 minutit ja 38 sekundit kestnud vabalangemisel läbis Kittinger 25 kilomeetrit ja 800 meetrit. 5840 meetri kõrgusel maapinnast avanes automaatselt 8,5-meetrise läbimõõduga langevari. Gondlist väljumise momendist kuni maandumiseni kestis hüpe kokku 13 minutit. FAlf (Rahvusvaheline Lennuspordiliit) aga ei kinnitanud seda hüpet maailmarekordina, sest see polnud n-ö puhas lend, kuna Kittinger kasutas vabalangemisel 1,8-meetrise läbimõõduga stabiliseerivat langevarju. Olgu märgitud, et Kittingeri kiirus vabalangemisel oli umbes 200 meetrit sekundis. Külmumise eest kaitsesid teda lisaks spetsiaalsele kombinesoonile elektriliselt köetavad kindad ja sokid. Seljale oli kinnitatud elektrooniline mõõteaparatuur, mis registreeris kõike – alates südamelöökidest kuni temperatuurini kombinesooni erinevates kohtades. Selle eksperimendi eesmärgiks oli stratosfääris lendavate lennukite pilootide ja tulevaste kosmonautide varustuse kontrollimine ning võimalike raskuste väljaselgitamine, mis võiksid tekkida lendurite katapulteerumisel suurtes kõrgustes.\nViis aastat hiljem üritasid ameeriklased rekordit korrata. 22. oktoobril 1965. aastal startis Nick Piantanides stratostaadiga oma esimesele katsele. Lisaks sellele, et hüpe ebaõnnestus, maandus rekordiüritaja ühe linnakese keskuses. Visa jänki ei vandunud alla ja asus kuluka ettevõtmise „Strato Jump“ (stratosfäärihüpe) kallale. 100 meetri kõrgune ja 75-meetrise läbimõõduga polüetüleenballoon pidi arvestuste kohaselt tõusma 37 kilomeetri kõrgusele. Projektil oli kolm ülesannet. Esiteks tõestada, et treenitud langevarjur võib kindlat kehaasendit säilitades läbida vabalangemisel 30 kilomeetrit. Teiseks maailmarekordi püstitamine viithüppes ja kolmandaks kõrgusrekordi püstitamine.\nElu viimased hetked. Selle neiu langevari ei avanenud.\n2. veebruaril 1966 tõusis balloon ette nähtud 37 640 meetri kõrgusele. Piantanides dehermetiseeris gondli kabiini ja valmistus hüppeks, kui ütles üles skafandri separaatne hapnikusüsteem. See asjaolu tegi hüppe võimatuks. Piantanides sulges uuesti gondli, olles sunnitud kasutama selle hapnikusüsteemi.\nNüüd ei jäänud tal enam muud üle, kui gondel balloonist eraldada ja avada gondli maandamiseks ette nähtud langevari. Sellega polnud äpardused veel lõppenud. Langevari ei avanenud. Alles pärast 8 kilomeetrist „vabalangemist“ avanes gondli langevari täielikult ja Piantanides maandus nagu öeldakse elu ja tervise juures. Kuigi FAI ei kinnitanud kõrgusrekordit, ei ole inimene stratostaadiga kõrgemale tõusnud. Ametlikult tunnustatud rekordi püstitasid ameeriklased Ross ja Prather, kes 1961. aastal tõusid ballooniga „Strato-Lab-5“ 34 700 meetri kõrgusele.\nFAI poolt kinnitatud rekordi langevarjuhüppes suurelt kõrguselt püstitas nõukogude major Jevgeni Andrejev 1. novembril 1962. aastal. Koos oma kaaslase Pjotr Dolgoviga tõusid nad stratostaadiga „Volga“ 25 450 meetri kõrgusele. Esimesena hüppas Andrejev. 4 minuti ja 30 sekundiga läbis ta vabalangemisel 24 500 meetrit. Alles 950 meetri kõrgusel maapinnast avas ta langevarju ja maandus kolme minuti pärast. Tema kaaslane, kes aga tahtis kohe pärast gondlist väljumist oma langevarju avada, hukkus traagiliselt.\nBallooniga ei ole püütud vallutada mitte ainult kõrgusi, vaid ka kaugusi. Kui 1785. aastal vesinikuballooniga ületati La Manche’i väin, tekitas see julgetes meestes vastupandamatut soovi samal moel ka Atlandi ookean ületada. Aastatel 1859–1873 võeti ette arvukaid katseid mittejuhitava lennuaparaadiga, „mis kergem kui õhk“, Ameerikast Euroopasse lennata, kuid paraku äpardusid kõik sedalaadi katsed. Pärast pikemat vaheaega üritasid 1958. aasta detsembris neli inglast ballooniga „The Small World“ Kanaari saartelt Ameerika suunas startida. Tugev tuul surus ballooni merre ja mehed pääsesid ainult tänu ujumiskõlblikule gondlile. Lõpuks 1978. aasta suvel õnnestus kahel inglasel ballooniga „Zanussi“ jõuda 110 kilomeetri kaugusele Prantsuse rannikust, siis lõppes ka nende lend „suplusega“. Kõigest mõni päev hiljem, 17. augustil 1978 maandusid ameeriklased Ben Abruzzo, Maxie Anderson ja Larry Newman oma 37 meetri kõrguse ja 5000 m3 mahuga heeliumiga täidetud ballooniga „Double Eagle“ Pariisi lahedal, olles läbinud 1120 meremiili 137 tunni ja 6 minutiga. Startinud USA idarannikult (Maine’i osariik), ületasid nad 3000–5000 meetri kõrgusel ookeani. Spetsialistid tegid kindlaks, et soodsad ilmastikuolud aitasid edukale lennule palju kaasa. Tuul kandis ballooni edasi kiirusega kuni 70 kilomeetrit tunnis! Peale selle oli balloonil kaks kesta. Õhukiht nende vahel takistas öösel gaasi jahtumist, mis oleks põhjustanud kõrgusekaotust. Paadikujuline uppumatu gondel oli varustatud kõige vajalikuga kuni 30 päevaks. Kaasaegsete seadmete väikesed mõõtmed ja kaal ning uued materjalid kui ka tehnoloogia ballooni ning gondli valmistamisel aitasid muidugi palju kaasa selle ettevõtte õnnestumisele.\nKõige sensatsioonilisemad BASE-hüpped\n1912 Austerlane Franz Reichelt hüppab Eiffeli torni otsast surnuks alla endavalmistatud tänapäevase wingsuiti eelkäijaga.\n1970 Kölnist pärit Berthold Rubin hüppab langevarjuga alla 190 m kõrguselt Euroopa sillalt Innsbrucki lähedal.\n1975 Owen Quinn hüppab alla New Yorgis asuva Maailma kaubanduskeskuse katuselt.\n1. detsembril 1999 hüppab Austria BASE-hüppaja Felix Baumgartner (tollal 30) langevarjuga alla Rio de Janeiros asuva Kristuse kuju paremalt käelt.\n2004. aasta juulis hüppavad 30 langevarjurit alla Ostankino teletornist Moskvas, püstitades uue simultaanhüppe rekordi kõrgehitiselt tehtud hüppes.\n31. jaanuaril 2005 hüppavad 10 langevarjurit üheaegselt alla Tropical Island Resorti 107 m kõrgusel asuvalt kuplilt.\n2006. aasta juunis hüppasid austraallased Glenn Singlemann ja Heather Swan alla rohkem kui 6600 m kõrguselt Meru Peaki mäelt Indias. Kaks minutit kestnud lennule eelnes 22 päeva kestnud mäkke tõus.\n2007. aastal hüppas belglane Johan Vervoort alla kõigest 22 m kõrgusest tornist. See olevat kõige väiksem kõrgus, kus langevari jõudis veel avaneda.\n11. detsembril 2007 hüppas Felix Baumgartner esimese inimesena alla tollal maailma kõrgeimast hoonest Taipei 1001 (kõrgus 508 m, kõrgus katuseni 448 m).\n2008. aasta novembris hüppasid prantslased Fred Fugen ja Vincent Reffet alla veel ehitamisel olevast kõrghoonest Burj Khalifa umbes 600 m kõrguselt.\n5. jaanuaril 2010, üks päeva pärast maailma kõrgeima hoone ametlikku avamist hüppasid kaks Ühendemiraadi kodanikku alla Burj Khalifa kõrghoonest 672 m kõrgusel asuvalt 160 korruselt.\n11. novembril 2017 hukkus Himaalaja mägedes Valeri Rozov, kellele sai saatuslikuks Ama Dablami mäe (6812 meetrit) otsast tehtud hüpe, mida ta väidetavalt ka filmis. Rozov oli üks kuulsamaid BASE-hüppajaid maailmas, olles ajalukku läinud kui kõige kõrgema mäe otsas hulljulge hüppe sooritanud mees. 5. mail 2013 hüppas Rozov alla Mount Everesti vastas asuva Changtse mäelt 7220 m kõrguselt spetsiaalselt hõreda õhu tarvis konstrueeritud wingsuitiga ja lendas rohkem kui 1000 m allpool asuvale liustikule, maandus langevarjuga ja püstitas BASE-hüppe kõrgusrekordi. 2016. aastal tegi ta seda 7700 meetri kõrguselt Himaalajas Cho Oyu mäelt, mis on maailmas kõrguselt kuues. Ekstreemspordimaailma suurima toetaja Red Bulli meeskonda kuulus Rozov alates 2004. aastast.\n← Lisa Ann grupiseksis ei osale\nPornograafia pole ohtlik →\n25th April 2017 20th May 2019 Guido


AEROFORM'I RINNA REKONSTRUEERIMINE - RINNAD - KEHA - DAILYBEAUTY - ILUAMET - KEHA - 2019\nHammaste valgendamisest kuni laservahendusteni tundub, et iluhoolduste nimekiri, mida naised saavad teha oma kodu mugavuse poolest, paistab iga päevaga kiiremini laienevat. Nüüd on meil võimalik lisada üllatav protseduur: rindade rekonstrueerimine. Associated Pressi andmetel on uus seade AeroForm võimaldanud naistel ise oma kodus teha oma rindade rekonstrueerimise olulist osa.\nUSA 100 000 naise kohta, kellel on igal aastal operatsioon vähktõve rinna eemaldamiseks, võib see uus seade olla jumalanna. Seda leiutas dr. Daniel Jacobs, Kaiser Permanente plastist kirurg, San Jose, California, ja arendas abiga firma, mille ta asutas, AirXpanders Inc. Dr Jacobs lõi seadme lahenduseks paljudele naistele, kes läbivad valulikku arsti reisi ajal, kui nad pärast operatsiooni oma rindu rekonstrueerivad. Tavaliselt peavad patsiendid oma arsti juurde tegema mitu reisi ühe kuu jooksul, et saada ajutist kotti, mida nimetatakse koe laiendajaks, soolalahuse süstimiseks. See võimaldab nende nahal ja lihastel järk-järgult venitada ja teha ruumi püsivale implantaadile ning see on üsna valus.\nTe võite ka meeldida: Sandra Lee avab ellujäänud rinnavähi\nAeroForm on lihtne pihuarvuti, mis muudab protsessi vähem valulikuks. See võimaldab patsiendil pumbata gaasi oma koe laiendajatesse kuni kolm korda päevas. Ja mitte ainult see on vähem valus, vaid see võimaldab ka patsientidel lõpetada koe laienemine tavalisest kiiremini, vastavalt ettevõtte poolt toetatud 150 naise uuringule. Aeroformiga patsiendid said oma püsiva implantaadi kuu aega varem kui teised patsiendid. Kõige parem on see, et see uus seade võimaldab neil naistel suuremat kontrolli oma ravi üle, mis tavaliselt on vähihaigetel.\nSeadet müüakse Austraalias ja see on Euroopas heaks kiidetud. Seda vaatab praegu läbi FDA, kuid mis tahes õnne korral see kinnitatakse ja on varsti kättesaadav ka vähihaigetele USAs.\nVarane video, mis selgitab, kuidas tehnoloogia töötab, on järgmine:\nCopyright 2019 \_ et.womanfitness.info \_ FDA vaatab läbi uue seadme, mis võimaldab naistele osaliselt rekonstrueerida oma rindu kodus


Reisi planeerides arvestage, et Tais COVID-19 haigestumise või positiivse testitulemuse korral tuleb haigus läbi põdeda asukohariigis ning jääda isolatsiooni vastavalt asukohariigis kehtestatud korrale. Veenduge, et reisile minnes on tehtud COVID-kindlustus, mis katab koroonaviiruse tõttu tekkinud ravi- ja majutuskulud.\nKõik Taisse reisivad isikud peavad enda reisi registreerima Thailand Pass süsteemis vähemalt 7 päeva enne reisi. Registreerimise kinnitus tuleb esitada enne Taisse suunduvale lennule asumist ja peale riiki saabumist.\nLennujaamas tuleb nutitelefoni laadida MorChana mobiilirakendus.\ntäielikult vaktsineeritud isikud riikidest, kust sisenemine on Tai valitsuse poolt lubatud sh Eestist. Täielikku vaktsineeritust (vaktsineerimise lõpetamisest peab olema möödas vähemalt 14 päeva) tuleb tõendada alates 12 eluaastast. Koroonaviiruse läbipõdenud ja nakatumise hetkest kolme kuu jooksul ühe doosiga vähemalt 14 päeva enne reisi vaktsineeritud isikud peavad lisaks vaktsineerimissertifikaadile esitama ka tervenemise tõendi.\nLisaks tuleb esitada koroonaviirus SARS-CoV-2 sertifikaat RT-PCR testi (tehtud hiljemalt 72h enne riiki sisenemist) negatiivse tulemuse kohta.\nTäielikult vaktsineeritud isikud ei pea jääma karantiini, kuid nad suunatakse peale saabumist testimiskeskusesse, kus tuleb anda uuesti koroonaviiruse RT-PCR test. Kuni testitulemuse selgumiseni peab jääma enda poolt juba enne reisi vähemalt üheks ööks broneeritud ja Tai valitsuse poolt tunnustatud hotelli (SHA Extra Plus (SHA++).\nRiiki sisenemise 6. või 7. päeval tuleb ise läbi viia kontrolltestimine antigeenitestiga.\nEsitada tuleb ka kinnitus COVID-19 kattega reisikindlustuse sõlmimise kohta vähemalt summas 50 000 USA dollarit.\ntäielikult vaktsineeritud isikud kõikidest riikidest nn Sandbox programmide raames, kus kehtivad lihtsustatud karantiinitingimused.\nSaabumiseks on ette nähtud kindlad lennujaamad ja esimesed 7 päeva tuleb peatuda ühes 17st Blue Zone Sandbox sihtkoha hotellis. Loe täpsemalt Sandbox programmide kohta.\nSeda puhkusevõimalust saavad kasutada ka koroonaviiruse läbipõdenud ja nakatumise hetkest kolme kuu jooksul 1 doosiga vähemalt 14 päeva enne reisi vaktsineeritud isikud, kes esitavad lisaks vaktsineerimistõendile ka tervenemise tõendi ning vaktsineerimata lapsed vanuses 12 – 18.\nvaktsineerimata või täielikult vaktsineerimata isikud kõikidest riikidest peavad jääma 10-päevasse karantiini valitsuse poolt tunnustatud hotellis (AQ hotellid).\nLisaks tuleb esitada kinnitus COVID-19 kattega reisikindlustuse sõlmimise kohta vähemalt summas 50 000 USA dollarit ning koroonaviirus SARS-CoV-2 sertifikaat RT-PCR testi negatiivse tulemuse kohta (tehtud hiljemalt 72h enne riiki sisenemist).\nEnne reisi algust tuleb esitada tõend karantiinihotelli broneerimise kohta kogu ettenähtud perioodiks (10 päeva) ja teha koroonaviiruse RT- PCR test Taisse saabumise päeval ning uuesti riigis viibimise 8. või. 9. päeval.\nLisainfo: Tai saatkonna või Tai turismiameti veebileht. Vaata riikide nimekirja ja sisenemistingimuste kokkuvõtet Tai välisministeeriumi veebilehel või infot küsimuste-vastuste vormis.\nTransiit läbi Tai: rahvusvaheline transiit on range järelvalve all ja ajaliselt piiratud vahemikus (12h) Bangkok’ i lennujaamast lubatud. Lisainfo Civil Aviation Authority of Thailand.\nLapsed: alla 12-aastased lapsed võivad Taisse reisida koos täielikult vaktsineeritud vanematega, kuid peavad tegema nõutud PCR testid. Vaktsineeritud lastele alates 12 eluaastast kehtivad täiskasvanutega sarnased nõuded. Vaktsineerimata lapsed vanuses 12-18 saavad Taisse siseneda nn Sandbox programmi raames.\nRiigisisesed piirangud: riigis kohapeal saadud PCR testi positiivse tulemuse korral tuleb järgida kohalike ametivõimude juhiseid edasiseks eneseisolatsiooniks või raviks. Eneseisolatsiooni võidakse määrata ka lähikontaktseks arvamise korral. Eneseisolatsiooni ja ravi kulud katab reisija.\nCOVID-19 leviku piiramiseks on riigis kehtestatud eriolukord. Eri provintsides võivad kehtida erinevad piiranguid sõltuvalt aktuaalsetest nakkusnäitajatest. Kõrgeima ohuga piirkondades kehtib nt öine liikumiskeeld kl 23.00 – 03.00 ning kaubanduskeskused ja restoranid on avatud kuni 22.00.\nKohustuslik on kanda maski väljaspool enda elukohta.\nJuhime tähelepanu sellele, et Tai võib muuta riiki sisenemise ja seal viibimise tingimusi. Lisaküsimuste korral soovitame pöörduda Tai saatkonda Helsingis.\nLiiklus. Tais mootorsõidukit juhtides peab Eesti kodanikust turistil olema kehtiv Eesti juhiluba koos Viini konventsiooni kohase rahvusvahelise juhiloaga, mida saab taotleda Eesti Transpordiameti teenindusbüroost.


Tiigrihüpe Koolis haridustehnoloog: Plagiaadist\nPlagiaadiga ei tahaks vist ükski õpetaja kokku puutuda, aga paraku puutub. Üheks võimaluseks plagiaati vältida oleks loobuda referaatidest, millel oli mõte siis kui õpilane selle käsitsi kirjutas ja oli sunnitud kirjutades kõik üle lugema. Tänapäeval töötab copy paste ideaalselt ja pärast mõningast tööd dokumendiga näeb kõik ilus ja ühtlane välja. Referaadi asemel võiks kasutada mõnda muud viisi, et panna õpilasi materjale läbi töötama. Miks mitte teha film, mõistekaart, ajatelg jne. Kui õpetaja tahab siiski jääda klassikalise referaadi juurde, siis võiks täpsemalt ette kirjutada, millistest osadest peab referaat koosnema ja millele tuleb tähelepanu pöörata. Kindlasti peab nõudma ka viitamist. Esseede kirjutamist ei saa aga paraku millegagi asendada. Õpilased peavad õppima oma mõtteid avaldama kirjalikul kujul. Kuidas aga sellisel juhul aru saada, kas kirjutise autor on õpilane ise või on jällegi mängus copy paste. Appi tulevad erinevad plagiaadi kontrollijad. Kõige lihtsam viis on muidugi kasutada Google'it ja kahlane lause sisse trükkida, kuid sinna saab paraku panna ainult väikeses mahus teksti. Õnneks on olemas hulk keskkondi, mis töö lihtsamaks teevad. Järgnevalt ülevaade neist plaigaadi kontrollijatest, mis ka eestikeelse teksti puhul töötasid.\nVõtsin uurimiseks 3 teksti:\nLõigu Wikipedia pruunkaru artilist http://et.wikipedia.org/wiki/Pruunkaru\nLõigu oma ühest blogipostitusest http://tiigrihypeharidustehnoloog.blogspot.com/2008/02/haridustehnoloogi-t-tiigrihppe-sa-s.html\nÜhe lühikese Miksikese referaadi klaverist http://miksike.ee/documents/main/referaadid/klaverist.htm\nIgale keskkonnale andsin punkte:\nleidis üles karu artikli (1 punkt)\nleidis üles blogipostituse (1 punkt)\nleidis üles referaadi klaverist(1 punkt)\nlisapunktid erinevate võimaluste eest (3 punkti)\nDupli Checker http://www.duplichecker.com/\nGoogle, Yahoo ja Msn otsingumootorite valimise võimalus. Pakub lausete kaupa, kust lause pärit on. Selle võimaluse eest annan ühe lisapunkti. On võimalus üles laadida ka faili, kuid see mul ei õnnestunud. Karu wikipedia artikkel tuli välja. Blogi ja referaadi puhul plagiaati ei leidnud.\nPlagiarism Checker http://searchenginereports.net/articlecheck.aspx\nHuvitav keskkond, sest saab liuguri abil määrata tundlikkust. Liuguri eest andsin ühe punkti. Paraku aitas ainult see, kui tundlikkus oli maksimumi peal. Karu wikipedia artikkel tuli välja. Blogiartiklit üles ei leitud, pakuti kahte valet allikat, kus oli lihtsalt kasutatud sõnu samas järjekorras ühes lauses. Referaadi sisestamisel tuli kommentaarita veateade.\nGoogle ja Yahoo otsing. Google lubab sisestada 32 sõna ja Yahoo 50. Seega jäävad lisapunktid ära. Kõik tulemused aga keskkond leidis.\nPlagiarism Checker http://www.dustball.com/cs/plagiarism.checker/\nLihtne, loogiline ja reklaamivaba välimus. Selle eest kindlasti lisapunkt. Natuke häiris see, et ma kohe ei näinud, mis aadressil asub originaal. Väga hea oli see, et leidis kõik üles, pakkudes esimesena just õiget allikat.\nKiire otsingu saab teha tasuta. Kontot omades on võimalik ka tulemused salvestada. Tulemused tulevad loeteluna, mida saab osade kaupa sulgeda. Näha on ka protsent, kui palju tekstid sarnanevad. Kõige selle eest kolm lisapunkti. Karu kohta leiti mitu tulemust, haridustehnoloogide artikli puhul üks õige tulemus. Miksikese referaati ei leitud, kuid leiti erinevaid kohti, kus seda on nähtavasti kasutatud (wikid, annaabi).\nPosted by Ingrid Maadvere at 13:50\nProovige ka sellist lehekülge nagu: www.teadusfilosoofia.ee/google\nTegemist on Tallinna Tehnikakõrgkoolis valminud plagiaadituvastusvahendiga.\n9. september 2012 19:36\nKuidas teha filmi?


Kasutatud Caterpillar pm200 asfaldimasinad müügiks - Mascus Eesti\nTe olete siin: Mascus Eesti > Ehitustehnika > Caterpillar > Caterpillar pm200\nKasutatud Caterpillar pm200 müügiks\nSiin on nähtaval kõik kasutatud asfaldimasinad mis on müügiks. Saate neid sorteerida tootmisaasta, hinna, töötundide või riigi järgi. Lisaks saate vaadata kõiki teisi kasutatud Caterpillar pm200, PM 200 asfaldimasinad grupeeritud mudeli järgi.\nSee on täielik nimekiri kohe saadaolevaid kasutatud Caterpillar pm200, PM 200 asfaldimasinad müügiks.Kui olete mõnest kuulutusest huvitatud vajutage kastikesele selle kõrval et lisade kuulutus lemmikutesse Caterpillar pm200, PM 200 asfaldimasinad. Kui soovite teha detailsema pärinug palun lii


Calais’st Doverisse | Parvlaevareisid Ühendkuningriiki | DFDS\nLAEVAREIS CALAIS’ST DOVERISSE\nMeie Calais–Dover laevaliin on ideaalne võimalus Inglise kanali ületamiseks. Sõidu aeg mõlemas suunas on vaid 90 minutit, mis on meie liinidest lühima kestusega. Lõõgastuge ja nautige lühikese laevareisi ajal ajaveetmise võimalusi pardal ja valmistuge oma isikliku sõidukiga avastama Ühendkuningriiki.\nSaate reisida ka Dunkirkist Doverisse ja Dieppe’ist Newhavenisse.\nKuni 30 ülesõitu iga päev\nÜlesõit kestab 90 minutit\nNauditav eine pardal\nSuurepärased võimalused pardal\nDoverisse saabudes on teil valida hulga põnevate sihtkohtade vahel üle kogu Inglismaa. Kohe kui astuta parvlaevalt maha, seisate silmitsi ajaloo ja iluga, sest kohe sealsamas on Doveri kindlus ja lähedal asuvad Doveri valged kaljud.\nKentiga lähemalt tutvudes leiate kuulsa Canterbury katedraali ning mereäärsed linnad Margate ja Ramsgate. Kiirtee M20 Doverist ühendab teid otse kiirteega M25 ja Londoniga, andes teile juurdepääsu East Angliale, Somersetile ja edelapiirkonnale ning veel paljudele põnevatele sihtkohtadele, nagu Inglismaa põhjaosa, Wales ja Šotimaa.\nKõikidel Prantsusmaa–Doveri laevadel on vaiksed alad, kus saate end välja sirutada ja reisi nautida.\nDFDS-il on üks suuremaid parvlaevavõrgustikke Euroopas, sealhulgas kolm marsruuti Suurbritanniast Prantsusmaale.\nInglise kanali parvlaeva ülesõidud on väga konkurentsivõimeliste hindadega mugavad ja kiired reisid, mis tähendab, et saate tulla oma autoga ja uurida, mida Suurbritannial teile pakkuda on.\nReisilaevadLaevaliinidLaevaga uhendkuningriikiCalais dover


Aasta puud | Uued ja kasutatud raamatud | Raamatukoi\nAasta puud 1. osa\n96-leheküljeline tavaformaadis ja pehmes köites raamat sarjast Looduse Raamatukogu 1. osa\nIga puu/puude perekonna kohta on raamatus üks pikem ja paar-kolm lühemat artiklit, mõned pildilood – huvitav pilt seletava tekstiga – ning lõpuks n.ö. viitelood sisukatest artiklitest, mida kuidagi ei ole õnnestunud kokku suruda. Väljapääsuna sai nopitud neist mõned huvitavad faktid ning lisatud täisviide artiklile Eesti Looduses – lugejaile, kelles kirjapandu uudishimu äratas. Raamatu esimesse osasse on mahutatud teave seitsme aasta puu kohta (1996–2002).\nLooduse Raamatukogu on uus raamatusari, mis toetub ajakirjades Eesti Loodus, Horisont, Loodusesõber ja Eesti Mets aastate jooksul pikemat käsitlust leidnud teemadele. Me ei paku lugejatele vanade tekstide ümbertrükke, vaid põhjalikult toimetatud ja ajakohastatud teoseid, mis ehk hakkavad elama juba oma elu ainulaadse ülevaatliku teabeallikana ühe või teise valdkonna kohta.\nhttps://www.raamatukoi.ee/aasta-puud 171662 Aasta puud 1. osa https://www.raamatukoi.ee/media/catalog/product/9/7/9789985915172-284.png 0 0 EUR OutOfStock /Kõik raamatud/inimene ja loodus Iga puu/puude perekonna kohta on raamatus üks pikem ja paar-kolm lühemat artiklit, mõned pildilood – huvitav pilt seletava tekstiga – ning lõpuks n.ö. viitelood sisukatest artiklitest, mida kuidagi ei ole õnnestunud kokku suruda. Väljapääsuna sai nopitud neist mõned huvitavad faktid ning lisatud täisviide artiklile Eesti Looduses – lugejaile, kelles kirjapandu uudishimu äratas. Raamatu esimesse osasse on mahutatud teave seitsme aasta puu kohta (1996–2002).

Looduse Raamatukogu on uus raamatusari, mis toetub ajakirjades Eesti Loodus, Horisont, Loodusesõber ja Eesti Mets aastate jooksul pikemat käsitlust leidnud teemadele. Me ei paku lugejatele vanade tekstide ümbertrükke, vaid põhjalikult toimetatud ja ajakohastatud teoseid, mis ehk hakkavad elama juba oma elu ainulaadse ülevaatliku teabeallikana ühe või teise valdkonna kohta. Iga puu/puude perekonna kohta on raamatus üks pikem ja paar-kolm lühemat artiklit, mõned pildilood – huvitav pilt seletava tekstiga – ning lõpuks n.ö. viitelood sisukatest artiklitest, mida kuidagi ei ole õnnestunud kokku suruda. Väljapääsuna sai nopitud neist mõned huvitavad faktid ning lisatud täisviide artiklile Eesti Looduses – lugejaile, kelles kirjapandu uudishimu äratas. Raamatu esimesse osasse on mahutatud teave seitsme aasta puu kohta (1996–2002).

Looduse Raamatukogu on uus raamatusari, mis toetub ajakirjades Eesti Loodus, Horisont, Loodusesõber ja Eesti Mets aastate jooksul pikemat käsitlust leidnud teemadele. Me ei paku lugejatele vanade tekstide ümbertrükke, vaid põhjalikult toimetatud ja ajakohastatud teoseid, mis ehk hakkavad elama juba oma elu ainulaadse ülevaatliku teabeallikana ühe või teise valdkonna kohta.


Alasniidu Lasteaed: April 2014\nHarku valla laululaps\nOli laupäev, 12. aprill. Tabasalu Gümnaasiumis toimus kontsert- konkurss Harku valla laululaps 2014.\nOsavõtjaid oli palju, 3-18 aastani. Käisime seal meiegi.\nKõige väiksemate grupis esines Ann Marii Luigelille rühmast ja 5-6 aastaste laste grupis Grete- Marie Karukellast. Tüdrukud olid mõlemad väga tublid!\nKirjutas muusikaõpetaja Maris\nPostitaja: Alasniidu Lasteaed kell 8:09 AM No comments:\nNõmme Kalju jalgpalliklubi käis meil külas\nÜhel reedesel päeval kui kõik lapsed olid õues, tuli meile külla Nõmme Kalju jalgpalliklubi. Lastes äratas see suurt huvi ja kõik lapsed kutsutigi kokku. Alguses tutvustati Nõmme Kaljut ja lastelt küsiti küsimusi jalgpalli kohta. Veidi aja pärast kutsuti välja Nõmme Kalju maskott, kelleks oli Roosa Panter. Tema oli küll selle päeva lemmikkangelane. Kui maskotiga oli tutvutud, siis said kõik rühmad ka ise jalgpalli proovida. Selleks seati üles väravad ja kõik lapsed said väravaid lüüa. Kui sportlik osa läbi sai, tehti ühispilt. Lastele jagati komme ning pileteid jalgpallimatšile.\nAitäh Nõmme Kaljule, kes selle toreda ürituse korraldas!\nKirjutas ja pildistas õpetaja Mari-Liis\nPostitaja: Alasniidu Lasteaed kell 6:00 AM No comments:\nPisikuid on mitut sorti: mõni ajab aevastama ja köhima, mõni sügelema või jonnima. On aga üks hea pisik, mis paneb laste silmad särama ja õpetajate fantaasia lendama. See on loomulikult teatripisik ning selle pisiku kaudu saadud nakkuse all „kannatas“ kogu meie lasteaed sealhulgas ka meie rühm terve märtsikuu!\nTore, et meie rühmal on omad vilistlased. Kõnekäänd „Kus häda kõige suurem, seal abi kõige lähemal“ kehtis seekord täiesti. Päris haiguspisikutest ei pääsenud terve nahaga ka meie lapsed ja nii tuli meile appi endine Hiirehernes Mia, aitäh!\nKes teab, kas praegustest Hiireherne rühma lastest tulevasi Panso või Lauteri preemia laureaate just sirgub (äkki siiski- eks seda näitab juba aeg) kuid mängulusti, esinemisjulgust ja enesekindlust said kõik lapsed laval olles kindlasti juurde! Väike ülevaade etenduse dekoratsioonide ja reklaamplakati valmimisest, vahvatest kostüümidest ning teatrimängudest meie rühmas.\nUus etendus juba järgmisel kevadel!\nPisikuga nakatasid lapsi õpetaja Maie ja Renate\nKirjutas ja pildistas õpetaja Maie\nPostitaja: Alasniidu Lasteaed kell 6:04 AM No comments:\nKarukell käis KUMUS\nMina olen alati uskunud, et kõik lapsed on kunstnikud ja võrdusmärgi võib panna loominguvabaduse ja kunsti olemuse vahele. Vaata siit kuidas meid KUMU vastu võttis ja milliseid huvitavaid mõtteid see käik meis tekitas!\nPostitaja: Alasniidu Lasteaed kell 3:36 AM No comments:\nAlasniidu Lasteaia II Teatrifestival\nTeatrikuu sai selleks korraks otsa ja Alasniidu Lasteaia II Teatrifestival koos sellega. Aga Sul on erakordne võimalus piiluda mis põnev festival see oli! Vaata siia!\nPostitaja: Alasniidu Lasteaed kell 8:40 AM No comments:


Karmen Joller: meil ei jää muud üle, kui lubada rohkem vabadust vaktsineeritud inimestele | MinuAeg\nKarmen Jolleri arvates on uued piirangud vajalikud meie kõigi jaoks. ’’Kuna teame, et haiglates on inimesed, kellele põhiressurss kulub, just vaktsineerimata inimesed, siis meil ei jää muud üle, kui isoleerida inimesi üksteisest ja lubada rohkem vabadusi vaktsineeritud inimestele. Kuna nemad kannavad oluliselt vähem viirust edasi ja nende vahel liigub ka viirus vähem edasi,” ütleb Joller.\n”Ma näen, mis toimub minu perearstikeskuses, kus inimesed on COVID-isse rohkem haigestunud, kuidas nad on hädas ja kuidas meie telefonikoormus on tõusnud. Need on veel väikesed asjad, aga tõsisem on olukord haiglates, kus pannakse operatsiooni blokke kinni ja tekitatakse uusi COVID osakondi, see on päris jube,’’ avaldab Joller.\nMaarjo Mändmaa loodab, et uued piirangud on abiks selleks, et see koormus, mis on tekkinud haiglates, et see just leeveneb. ”Inimesed, kes on end vaktsineerinud ja võtnud sotsiaalse vastutuse, nendele need piirangud ei laiene,” kinnitas Mändmaa. Vaata kogu intervjuud lähemalt videost.\nEelmine Priit Pius põeb kaksikvennaga ravimatut haigust.\nJärgmine MARILYN KERRO JAHMATAV NÄGEMUS: “Tuleb hästi järsk äraminek!”\nTTJA täpsustab: „Aktuaalse kaamera“ eetris olnud kommentaari lennupiletite teemal


Avagem ajaloo tammid! - Estonian World Review\nAvagem ajaloo tammid! (8)\nArvamus 08 Jun 2011 Eesti Elu\n70 aastat tagasi, ööl vastu 14. juunit 1941 alanud küüditamise ehk “sundevakueerimise” käigus viidi Eestist Venemaale üle 10 000 inimese, kellest suri ca 6000. Vaid mõned nädalad hiljem, 8. ja 9. juulil panid punaokupandid Tartu vanglas taas toime ränga inimsusesevastase kuriteo, tappes 193 kinnipeetavat. Ka sellel rängal sündmusel on Eesti ajaloos eriline tähendus ja koht, mida tuleks leinapäeval rõhutada.\nEnne seda olid juba represseeritud vabariigi president, sõjavägede ülemjuhataja, valitsuse ja riigikogu liikmed. Nagu Imbi Paju kirjutab oma raamatus “Tõrjutud mälestused”, oli selgelt tegemist nõukogude strateegiaga okupeeritud riikide (sh Eesti) suhtes, et kõrvaldada riigi moraalsed tugisambad ja selle ajalugu mudasse trampida.\nKüüditajad täitsid omateada tähtsat missiooni, deporteerides Siberisse „sotsiaalselt ohtlikku elementi“. Sellesse kategooriasse kuulusid isegi lapseootel emad, põdura tervisega vanurid ja beebid. Pered aeti une pealt üles, neile loeti ette määrus (mitte kohtuotsus), millega nad kuulutati kas arreteerituks või kuulusid Eestist väljasaatmisele.\nPaljud langesid meeleheitesse, šokki või letargiasse. Teised püüdsid aga välk-kiirelt otsuseid langetades praktiliselt tegutseda. Alati söakas pr Salme Uuemõis meenutas hiljem, kui arukas idee oli õmblusmasina kaasavõtmine. Siberlannad ei osanud õmmelda ja polnud kunagi õmblusmasinat näinudki. Pr Uuemõisal oli tööd rohkesti ja selle eest tasuti talle toiduainetega. Paljud eesti naised kudusid kohalikele sokke- kindaid-kampsuneid, millega päästeti oma nälgivaid lapsi. Jah, ka see oli elu, nagu pealkirjastas oma raamatu pr Hilda Orn, kes veetis Siberis 16 näguriaastat. Tragid eesti naised said sealgi hakkama, kui just surm neid maha ei niitnud. See on samuti oluline killuke meie ajaloost. President Ilves ütles mullu leinapäeval: “Oleme teinud palju tööd selgitamaks välja karmi ajalootõde, ja see kõik on koos mälestuse hoidmisega ilmtingimata vajalik. Väikeriigi puhul on aga veelgi tähtsam – eluliselt tarvilik – oskus ajaloost õppida.“ On hea, et Eestis on hoolega talletatud küüditatute mälestusi, sest oma ajaloo põhjalik tundmine teeb meid tugevaks.\nRootsi Kuningriigi endine suursaadik Eestis Dag Hartelius on öelnud: “Euroopa ei saa olla terviklik, kuni selle ajalugu ei ole selge. Peame avama ajaloo tammid ja rekonstrueerima need Euroopa mineviku küljed, mida on vaikides varjatud ning seetõttu jäetud miljonid inimesed lohutuse ja empaatiata.” Tammide avamine ja mineviku rekonstrueerimine on väga oluline, kuna ajalugu on ikka veel lahinguväli, kus vohavad poliitilised manipulatsioonid ja toimub tõe väänamine subjektiivsetel kaalutlustel.\nTeave punaokupantide kuritegude õudusest ja ulatusest jõuab meieni pikkamööda, järk-järgult. Kahjuks hoiab Moskva suurt osa arhiivimaterjalidest endiselt lukkude ja riivide taga. Loodetavasti aitab avatud ajaloo tammidest uhkav puhastav vesi kiiremini jõuda kogu tõeni.


Magellanic Premium – Vikipeedia\nLyman James Briggs ja Paul R. Heyl (1922)\nMagellanic Premium, ka Magellanic Gold Medal, ka Magellanic Prize, on Ameerika Filosoofiaseltsi auhind olulise panuse eest kas navigatsiooni, astronoomia või loodusfilosoofia valdkonnas.\nMagellanic Gold Medali avers\nAuhind on nimetatud portugali loodusfilosoofi Jean Hyacinthe de Magellani (portugalipäraselt João Jacinto de Magalhães) (1722–1790) järgi, kes muu hulgas valmistas astronoomia- ja meteoroloogiainstrumente. De Magellan oli mitme teadusakadeemia liige (Londoni, Pariisi, Madridi ja Peterburi). 1784. aastal valis Ameerika Filosoofiaselts ta oma liikmeks.\nAuhinna loomise ettepaneku Ameerika Filosoofiaseltsile tegi De Magellan, kes andis selleks ka rahalised vahendid. Toonane seltsi president Benjamin Franklin nõustus ettepanekuga ja auhind asutati 1786. aastal.\n218 aasta jooksul (1790–2018) on Ameerika Filosoofiaselts Magellan Premiumit välja andnud ainult 35 korral: 12 auhinda navigeerimise, 13 loodusfilosoofia ja 10 astronoomia valdkonnas.\n1790 – Francis Hopkinson\n1792 – Robert Patterson ja William Thornton\n1795 – Nicholas Collin\n1804 – William Mugford ja Benjamin Smith Barton\n1807 – John Garnett\n1809 – James Humphries\n1820 – Josiah Chapman\n1823 – James Ewing\n1825 – Charles D. Brodie\n1836 – James P. Espy\n1864 – Pliny Chase\n1887 – Lewis M. Haupt\n1922 – Paul R. Heyl ja Lyman James Briggs\n1952 – James Gilbert Baker\n1953 – Philip Van Horn Weems\n1956 – Karl von Frisch\n1959 – Charles Stark Draper\n1960 – Stuart William Seeley\n1961 – Edward L. Beach\n1966 – William Hayward Pickering\n1971 – Paul M. Muller ja William L. Sjogren\n1975 – Robert Herman ja Ralph A. Alpher\n1980 – Martin Lindauer\n1984 – J. Frank Jordon\n1988 – George C. Weiffenbach ja William H. Guier\n1990 – Joseph H. Taylor\n1992 – Edward C. Stone\n1994 – Gordon Pettengill\n1997 – Bradford Parkinson ja Roger L. Easton\n2000 – Jocelyn Bell\n2002 – Wendy Freedman\n2004 – John Carlstrom\n2008 – Margaret Geller\n2014 – Alar Toomre\n2018 – Sandra Faber\n↑ Jean-Hyacinthe Magellan. amphilsoc.org\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Magellanic_Premium&oldid=5536790"\nAmeerika Ühendriikide kultuur\nSelle lehekülje viimane muutmine: 15:10, 19. jaanuar 2020.


Kasutatud elektriratas Trek LM 400+ ja 500+ « Kasutatud rattad ja varustus « Rattad, raamid, lisad « jalgrattavarustuse e-pood « Citybike - Eesti rattateenuste meister!\nKasutatud elektriratas Trek LM 400+ ja 500+\n1100.00 € 2449.00 €\nSuurus: - - vali - - Kasutatud elektriratas Trek LM 400+ ja 500+ 46cm Kasutatud elektriratas Trek LM 400+ ja 500+ 50cm\nMootor: Shimano Steps keskmootor\nLäbisõit: ca. 120 km Eco reziimil\nAku laadimise aeg: 4 tundi\nAku asub pakiraami all ja seda on mugav eemaldada laadimiseks\nKäiguvahetus: Shimano Nexus, 8 käiku\nPidurid: Magura HS11 hydraulic rim\nKaal: 23,4 kg\nRaami suurused 46cm ja 50 cm\nRattad on 2015.a. mudelid aga kasutusele võetud 2019 aasta suvel (pikamaa rendiratastena):\nTREK LM500+ LOWSTEP 28" E-CITY 8 SPEED 2015 WOMEN City E-Bicycle / Aluminium Black 2015 45 cm\nTREK LM500+ LOWSTEP 28" E-CITY 8 SPEED 2015 WOMEN City E-Bicycle / Aluminium White 2015 45 cm\nTREK LM400+ LOWSTEP 28" E-CITY 8 SPEED 2015 WOMEN City E-Bicycle / Aluminium 2015 45 cm\nTREK LM400+ LOWSTEP 28" E-CITY 8 SPEED 2015 WOMEN City E-Bicycle / Aluminium 2015 50 cm\nProovida saab City Bike Tallinn kontoris. Postiga me rattaid ei saada, palume e-poest mitte osta. Kui on tõsine huvi broneerime 24h jalgratta, kuniks saate vaatama, proovima tulla.


„FORTNITE'I“ FENOMEN: miljonid inimesed jõllitavad virtuaalset musta auku | Esport\n„FORTNITE'I“ FENOMEN: miljonid inimesed jõllitavad virtuaalset musta auku (2)\nToimetas Sten Kohlmann, 14. oktoober 2019 10:04\nSelline pilt vaatab vastu inimestele, kes praegu oma mängu tööle panevad.Foto: Pixabay.com\nEpic Gamesi menukas battle royale mäng „Fortnite“ lõpetas oma 10. hooaja suure pauguga. Siinkohal ei ole tegemist aga illustreeriva sõnakõlksuga, vaid täpse kirjeldusega. Nimelt imeti teose terve kaart, tegelased ja isegi menüü suurde musta auku.\n13. oktoobri õhtul leidis aset järjekordne mängusisene suursündmus. Varasemalt on ajalõhed kukutanud saarele viikingite külasid, kaardi keskel on omavahel madistanud suur robot ja koletis ning palju muud säärast.\nSel korral lendas aga taevasse suur rakett, mis taevakuplisse suure mõra tekitas ning mis päädis sellega, et kaardi keskele kukkus suur meteoor. Plahvatuse tagajärjel tekkis aga must auk, mis absoluutselt kõik endasse imes. Kui mäng hetkel käima panna, vaatabki peale laadimisekraanide inimestele vastu üks tilluke must auk.\nEelnimetatud sündmust kanti üle ka erinevatel video- ja voogedastusplatvormidel ning ainuüksi YouTube'is vaatas seda üle 4 miljoni inimese.\nPraegusel hetkel on sündmusest möödunud umbes pool ööpäeva ning otseülekandes võib näha vaid eelnevalt kirjeldatud musta auku, ent see ei tähendaks, et inimesed ei vaataks. Artikli kirjutamise hetkel jälgib seda Twitch.tv vahendusel üle 40 000 inimese.\nKuigi kõnealune sündmus kandis kurjakuulutavat nime „Lõpp“, tuleb „Fortnite“ kindlasti tagasi. Esimesed lekked Itaaliast väidavad, et ühel hetkel algab „Fortnite: Peatükk 2,“ mis tutvustab meile täiesti uut saart ning uusi sõiduvahendeid (pisipiltidel on märgatud näiteks jõel sõitvaid veeskuutreid).


VÕIDUPÜHA KÕNE | Kaitseliidu ülem Riho Ühtegi: meie side möödanikuga on meie vanemad ja vanavanemad - Eesti Päevaleht\nAvaldame Kaitseliidu ülema brigaadikindrali Riho Ühtegi võidupüha paraadil Paides peetud kõne täismahus.\nKaitseväe ülem brigaadikindral Riho Ühtegi võidupüha paraadil kõnepuldis.\nAustatud Eesti Vabariigi president, president Ilves, riigikogu esimees, peaminister, ministrid, kaitseväe juhataja, kaasvõitlejad, järvakad, Eesti rahvas!\nMe tähistame täna Võidupühana sada kaks aastat tagasi saavutatud võitu Võnnu lahingus. Kuigi Vabadussõda toimus põhiliselt idarinnetel bolševistliku Venemaa vastu, oli toona Eesti rahva jaoks märgilise tähendusega võit just Saksa Landesveeri üle, millega lõpetati kümneid inimpõlvi kestnud Saksa parunite valitsemine Eestis. Muistsest vabadusvõitlusest alguse saanud vabaduse iha oli tegelikkuseks saanud. Nagu seisab kirjas 1934. aasta Eesti Vabariigi valitsuse otsuses, millega Võidupüha muudeti riigipühaks, tuleb seda päeva tähistada eestlaste kõigi aegade võitude ja võitluste mälestuspäevana, meenutamaks Lembitu päevil alanud lakkamatut võitlust eesti rahva olemasolu ja vabaduse eest.\nKahjuks kestis vabadus vaid pisut enam kui kakskümmend aastat ning ühe ilmasõja keerises saavutatud võimalus kaotati teise ilmasõja käigus uuesti. Väikeriigina ja üksi polnud meil lootust iseseisvust säilitada. Järgnes viiekümne aastane okupatsiooniperiood, mille jooksul püüti meist vormida niinimetatud homo sovieticusi – passiivseid initsiatiivituid nõukogude korra pärisorje, kes kuulekalt alluvad autoritaarsele juhtimisele.\nAga eestlased pole selline rahvas. Meil on vabaduseiha geenides. Räägin siinkohal oma loo, mis kindlasti sarnaneb paljude teiste minu ealiste eestlaste lugudega. Nimelt olen sündinud sügaval nõukaajal ja kõik minu seosed vaba Eestiga tekkisid vanavanemate kaudu. Mu vanemad olid sündinud vahetult enne sõda, mistõttu polnud nemad ju tegelikult vabadust näinud. Aga just vanaema Salme oli see, kes aeg-ajalt laulis meile, lastele, keelatud laule vabast Eestist, mille sõnad mulle enam ei meenu, kuid millest õhkuvat nukrust ja igatsust ma tänaseni mäletan. Just mu vanaisa Arnold oli see, kes talveõhtutel meid ahjule sooja tõstes jutustas lugusid Eesti oma kaitseväest ning Kaitseliidust, kuhu ta kuulunud oli.\nMeie side möödanikuga on meie vanemad ja vanavanemad. Kes minevikku ei mäleta, elab tulevikuta, on Juhan Liiv öelnud. Mõelda vaid, mis oleks võinud juhtuda, kui meie poleks kuulanud oma vanemaid ja vanavanemaid, uskunud nende lugusid ja kaasa läinud nende unistustega! See tundus justkui ainuõige otsus, et kasvõi vanavanemate pärast tuleb tagasi saada see riik, mida nemad mäletasid. Meenub, et mõtlesin sellele tookord Tartus, kui tähetorni heisati esmakordselt sini-must-valge lipp ning mu vanaisa silmis olid liigutuspisaraid. Temal õnnestus see ära näha, vanaema Salmel kahjuks mitte.\nSiit pisut edasi mõeldes pean tõdema ka seda, et kui me 1990. aastal Kaitseliitu taastasime, siis näis, et minu sellesse kuulumine oli vanaisa jaoks vaata et tähtsamgi kui mulle. Kui jutt juba Kaitseliidule läks, siis paljud meist mäletavad, millise au sees olid algaastatel organisatsioonis need mehed ja naised, kes sõja eelset Kaitseliitu mäletasid. Kuidas sa muidu taastad midagi, millest ise tead vähe. Siinkohal meenutagem kasvõi siitsamast Järvamaalt pärit Robert-Rudolf Volki, kes kuni oma surmani käesoleva aasta kevadel kaitseliitlaseks jäi. 100 aastaselt oli ta vanimaks Kaitseliidu tegevliikmeks.\nHead kaasmaalased! Tänavu augustis tähistame me kolmekümne aasta möödumist iseseisva Eesti riigi taastamisest. Sel puhul oleme me Kaitseliidu tuletoojateks valinud oma liikmeskonnast need mehed ja naised, kes 1991. aastal on sündinud. Kuigi minu jaoks tundub, nagu oleks see olnud eile, pean tõdema, et noist päevist on möödunud tõe poolest terve inimpõlv. Ühtäkki oleme me ise, kes me 90-ndatel noored olime, muutumas ühiskonnas selleks sidemeks möödanikuga, nagu meile olid meie vanavanemad. Kuidas seletada järgnevatele põlvedele seda olukorda, milles elasime, et mitte alati ei tähendanud koputus uksele sõprade küllatulekut, vaid võib kaasa tuua järjekordset arreteerimise ja teadmatusse saatmise; et jõule ei saanud pidada avalikult, vaid neid tuli varjata paksude kardinate taha; et oma arvamuse avaldamise eest võis kaotada töö või isegi sattuda vangi? See oli aeg, milles me elasime ja taastasime Eesti iseseisvuse.\nJa nüüd, olles eestkõnelejateks neile tublidele meestele ja naistele, kes 1990-ndatel andsid oma panuse Eesti vabakssaamisse, ma küsin, kas me oleme neid piisavalt tunnustanud ja austanud selle eest, mis nad tegid? Ka siis tehti kangelastegusid, kuigi õnneks tuli vabadus veretult. Võtame näiteks augustiputši päevad, mil taastati Eesti Vabariik. Me teame nime pidi Vabadussõja kangelasi, kuid kas me teame nende meeste ja naiste nimesid, kes seisid relvituna hambuni relvastatud dessantväelaste vastas teletorni juures? Või neid kaitseliitlasi ja kodukaitsjaid, kes olid valmis isevalmistatud molotovi kokteiliga tõrjuma Toompea suunas liikuvaid soomukeid? Kas me teame nende kraanajuhtide nimesid, kes graniitrahnudega pidid teid tõkestama? Need inimesed olid valmis Eesti eest andma oma elu, kas nad pole siis vabaduse kangelased?\nPresident Lennart Meri on öelnud, et meist igaühest sõltub Eesti püsimine. Vabadus ei ole asi iseenesest. Vaba saab olla see, kes seda ise tahab ja on selle eest valmis ka seisma. Eesti Vabariigi põhiseaduse paragrahv 54 ütleb, et Eesti kodaniku kohus on olla ustav põhiseaduslikule korrale ning kaitsta Eesti iseseisvust ning lisab, et kui muid vahendeid ei leidu, on igal Eesti kodanikul õigus osutada põhiseadusliku korra vägivaldsele muutmisele omaalgatuslikku vastupanu. Seda selleks, et ei korduks aasta 1940. Aitäh, Enn Tarto, et need viimased sõnad põhiseadusesse kirjutatud said.\nVõidupüha on Eesti rahva ühtsuse püha. Seepärast on täna siia rivistatud Kaitseliidu üksused malevate kaupa koos naiskodukaitse ja noorteorganisatsioonidega, et demonstreerida põlvkondade ja sugude ühtsust, Just nii, nagu Maximilian Maksolly maalil „Kolm põlvkonda Vabadussõjas“. Olgu selle rahva ühtsustunde märgiks ka täna Müüsleri Vabadussõja mälestusmärgi juures muinastulest ja mälestustulest läidetud võidutuli, mille Vabariigi President siit kohe maakondadesse saadab. Ehk nagu kirjutas Juhan Libe 1934. aasta „Kaitse Kodus“, olgu see tuli „jõuliseks ühistunde avalduseks ja rahvusliku enesetunde tõstjaks, mis täiel määral suudaks anda ülevat rõõmu ja elujõudu“. Jõudku ta siis üle maa Eesti kodudesse ning süüdakem temast jaanituled, et tunda seda ülevust ja rõõmu ning tänu meie vabaduse eest.


Jõusaalid tallinas - HC GYM Linnamäe tee 91 - Veronika Surumine\nJune 23, 2021, 07:40:44\nAuthor Topic: Jõusaalid tallinas - HC GYM Linnamäe tee 91 - Veronika Surumine (Read 214442 times)\nRe: HC GYM Linnamäe tee 91 projekt valmis 07/2014\n« Reply #30 on: June 29, 2014, 22:58:51 »\nAsjad liiguvad ja homme on ees suurema saali koristamine.\nTäna sai ostetud mõned pisiasjad Dagoni käest.\nHomme tuleb ühe tarnija seadmed kohale kell 11 paiku ja õhtuks on kohal peale remondi/ehitusmeeste kaa peeglite panijad.\nOlemas on kaa võistluskanged ja kettad.\nTeeme väikse vahetuse kaa kopli HC ja uue Linnamäe HCga ehk koplisse tuleb kaa homme mõned uued seadmed ja paar vanad lähevad remondi\nkaudu linnamäe teele.\nKoplist vahetetakse paar riidekappide gruppi uute vastu mida sai tellitud linnamäe tee jaoks..koplisse lisandub siis kapid natuge.\nViimase hetge põnevust tekitab piisavalt kiire netiliini leidmine lasnamäele kuna tegemist on garaazi/äramajaga nii seal vist pole\nveel kaabliga neti kellelgi?\nHomme õhtuks saaks siis juba esimised 350m2 valmis\n« Last Edit: July 01, 2014, 22:19:00 by Timo Majuri »\nRe: HC GYM Linnamäe tee 91 projekt valmis 06/2014\n« Reply #31 on: July 01, 2014, 22:21:20 »\nHomme paneme kokku Monolifti ja paigutame esimiseid seadmeid õigele kohtadele.Saali saab omad väiksen osakonnad rammumeestele/jõutõstjatele ja klassikalise tõstjatele..kõige ei saa veel avaldada\n« Reply #32 on: July 03, 2014, 22:12:46 »\njälle väikeste sammudega edasi..\nWP_20140703_12_16_54_Pro.jpg (322.54 kB, 1024x576 - viewed 533 times.)\nWP_20140703_12_17_32_Pro.jpg (323.79 kB, 1024x576 - viewed 555 times.)\n« Reply #33 on: July 03, 2014, 22:35:53 »\nVäike klipp kaa\n« Reply #34 on: July 03, 2014, 22:42:28 »\nSiin Colemani klipis on HC GYMi disain originaal kujul olemas\n« Reply #35 on: July 06, 2014, 20:46:17 »\nEi jõudnud pilte teha täna..käsin panemas stronman/rammumeeste toa valmis.\nNüüd on pehmendustega ala kuhu saab käest visada rammumeehe palgi(neid tuleb 2 erinevad) või näiteks klassikalise tõstmise puhul raskused.\nPeeglid on suures saalis ja spets tubades juba kinni ja olemas.\nTäna oli trennist puhkepäev ja oli mõnus üllatus et väike füüsiline tõõ uues saalis sai eriti hästi nii selja kui jalad lahti\npaar pilti eilsest seisust\nWP_20140705_19_29_53_Pro.jpg (294.62 kB, 1024x576 - viewed 566 times.)\nWP_20140703_12_15_46_Pro.jpg (345.97 kB, 1024x576 - viewed 587 times.)\n« Reply #36 on: July 07, 2014, 20:10:56 »\nKas saun ka tuleb?\n« Reply #37 on: July 07, 2014, 20:30:19 »\nQuote from: tok on July 07, 2014, 20:10:56\nPole ruumi sauna jaoks,teeme järgmises kui saame üle 1000m2 pinna.\nPanustame trenazõõride ja varustuse peale et saaks nüüd lahti teha "kõigide spordisaalide Ema"\nHC GYM-Kui tahad areneda.\nHC GYM- Meistrite kodu tallinas\n« Reply #38 on: July 14, 2014, 19:29:54 »\nKuna uksed avatakse?\n« Reply #39 on: July 14, 2014, 22:30:59 »\nVarsti varsti..se nädal saab mittu asja valmis ja järgmisel nädalal sees peaks olema juba kõik valmis ja seinade peal HC GYMi bannerid.\nWP_20140714_09_03_38_Pro.jpg (163.19 kB, 432x768 - viewed 680 times.)\n« Reply #40 on: July 15, 2014, 01:26:06 »\nMilleks on vaja jõusaalile ehitada saun külge?\nEt kui oled tund aega telefoni süganud ja higi üldse ei voola , siis hüppad kiirelt saunast läbi? Peale trenni on saun viimane asi millele mõelda. Ma ei lisa , et see on minu isiklik arvamus ja inimesed on erinevad.Eesmärgid ka.\n« Reply #41 on: July 15, 2014, 08:55:15 »\nQuote from: dront on July 15, 2014, 01:26:06\nPaljud käivad peale trenni saunas, kuna see pidavat aitama taastumisele kaasa. Mina isiklikult peale trenni väga saunas ei käi, kuna pärast ei jahtu keha normaalselt maha ja ei viitsi pärast 15 min riietusruumis istuda või riideid märja keha peale tõmmata. Kodus teen aegaajal sauna ja sellega tekib mõnus fiiling\n« Reply #42 on: July 15, 2014, 10:13:54 »\nEi käi ka väga saunas peale trenni.\nEsiteks ei pidavat see südamele hea olema kui peale trenni veel kuuma võtta, teiseks see maha jahtumise asi ja kolmanadaks leidub ikka seal inimesi, kes hakkavad lahmima, nagu oelks mingi võistlus, et kes kauem suudab istuda?\n« Reply #43 on: July 15, 2014, 15:20:14 »\nEks inimeste harjumused on väga erinevad - minu jaoks on saun näiteks väga tähtis.Isiklikult valin koha järgnevate kriteeriumite järgi:\n3) Vähemalt pukk, kus kohast saaks kangi võtta.\n4) Kükipuur - kui pukk on olemas, siis sellest ma väga puudust ei tunne.\n« Reply #44 on: July 16, 2014, 22:59:40 »\nPaar piltid edenemisest ja päeva mõttetera: Sosiaalse äri tunnused? Investeeri tagasi ühiskonda nii et paned(osa) raskelt teenitust kasumist tagasi\nühiskonda nii et sellest saavad kasu need kellele seda on vaja.\nLinnamäe tee HC maksumus liigub kusagil 350t ringis ja kui valmis saab nii lastel on ikka võimalus trennis käia 1 euroga.\nKeegi võiks hakata ehitama ujula/puhkekeskust lastele ja peredele sarnase ideega= võimalus ujuda,mängida ja päevitada näiteks lapsed 1eur ja täiskasvanud 5eur/kord\nSiis peale midagi muud tegevust kus jõukamad külastajad saaks raha siledaks lüüa\nWP_20140716_17_47_55_Pro.jpg (219.46 kB, 432x768 - viewed 560 times.)\nWP_20140707_12_50_39_Pro.jpg (180.91 kB, 432x768 - viewed 559 times.)


Ilmus kohtupraktika analüüs tehingute heade kommete vastasusest | Riigikohus\nIlmus kohtupraktika analüüs tehingute heade kommete vastasusest\nRiigikohtu õigusteabe osakond analüüsis 1. mail 2009 kehtima hakanud TsÜS § 86 uue redaktsiooni kohaldamist kohtupraktikas. Uus redaktsioon reguleeris senisest täpsemalt heade kommete või avaliku korra vastasust tehingutes. Seadusmuudatuse eesmärgiks oli ohjeldada SMS-laenude ülisuuri intresse ja vähendada kiirlaenuturu kiire arenguga tekkinud sotsiaalseid probleeme.\nAnalüüs tõi välja, et vastavat sätet kohaldati eelkõige krediidilepingutes tulenevate vaidluste puhul. Lepingu heade kommete vastasusele tugines sellistel puhkudel enamasti kas põhivõlgnik või käendajast kostja.\nAnalüüsis on esitatud peamised kohtupraktika seisukohad selle seadusesätte kohaldamisel. Näiteks peab Riigikohtu seisukoha kohaselt kohus kontrollima tehingu vastavust headele kommetele menetlusosalise esitatud asjaolude pinnalt ka omal algatusel, seega isegi juhul, kui pooled ei ole tehingu heade kommete vastasusele viidanud.\nLähemalt saab analüüsiga tutvuda siin.


1.1.3. Inimese vastus Jumalale\nKolmas peatükk. INIMESE VASTUS JUMALALE\n142. Ilmutuse kaudu “kõnetab … nähtamatu Jumal oma ülevoolavast armastusest inimesi sõpradena ja suhtleb nendega, et neid kutsuda ja vastu võtta endaga osadusse” (DV 2). Sobivaks vastuseks sellele kutsele on usk. /1702/\n143. Usu kaudu allutab inimene oma mõistuse ja tahte täielikult Jumalale. Ta annab end ilmutavale Jumalale kogu oma olemusega nõusoleku (vrd DV 5). Pühakiri nimetab inimese sedalaadi vastust end ilmutavale Jumalale “usukuulekuseks” (vrd Rm 1:5;16, 26). /2087/\n1. artikkel. MINA USUN\n144. Usus kuuletuda (ld ob-audire) tähendab vabatahtlikku allumist kuuldud sõnale, kuna selle tõesuse tagab Jumal, kes on Tõde ise. Pühakiri seab meile kuulekuse eeskujuks Aabrahami. Püha Neitsi Maarja on selle kuulekuse kõige täiuslikumaks kehastuseks.\nAabraham – “kõikide usklike isa”\n145. Esiisade usu kiidukõnes rõhutab kiri heebrealastele eriliselt Aabrahami usku: “Usus oli Aabraham kuulekas, kui teda kutsuti minema paika, mille ta pidi saama pärandiks, ja ta läks välja, teadmata, kuhu ta läheb” (Hb 11:8; vrd 1 Ms 12:1-4). Usule tuginedes elas ta Tõotatud Maal (vrd 1 Ms 23:4) võõra ja rändurina. Usule tuginedes sai Saara temalt tõotatud poja. Lõpuks, usule tuginedes, tõi Aabraham oma ainsa poja ohvriks (vrd Hb 11:7). /59,2570,489/\n146. Aabraham kehastab seega usu definitsiooni, mille esitab kiri heebrealastele: “Usk on loodetava tõelisus, nähtamatute asjade tõendus” (Hb 11:1). “Aabraham uskus Jumalat ja see arvestati talle õiguseks” (Rm 4:3; vrd 1 Ms 15:6). Kuna ta “sai vägevaks usus” (Rm 4:20), on Aabraham “kõikide isa, kes usuvad … “(Rm 4:11; vrd Rm 4:18; 1 Ms 15:5). /1819/.\n147. Vana Testament on rikas sellise usu tunnistustest. Kiri heebrealastele peab kiidukõne esiisade eeskujulikule usule, mille “kohta on ju esivanemad saanud tunnistuse” (Hb 11:2; vrd Hb 11:39). Ent “Jumal on midagi paremat näinud ette meile” (Hb 11:40): armu uskuda Tema Pojasse Jeesusesse Kristusesse, “usu Alustajasse ja Täidesaatjasse” (Hb 12:2). /839/\nMaarja – “Õnnis on see, kes on uskunud”\n148. Neitsi Maarja kehastab kõige täiuslikumat usukuulekust. Kuna ta uskus, et “Jumala käes ei ole ükski asi võimatu” (Lk 1:37; vrd 1 Ms 18:14), võttis ta ingli toodud kuulutuse ja tõotuse usus vastu ning andis oma nõusoleku: “Vaata, siin on Issanda teenija, sündigu mulle sinu sõna järgi! ” (Lk 1:38). Eliisabet tervitab teda: “Ja õnnis on naine, kes on uskunud, et läheb täide, mis Issand talle on kõnelnud” (Lk 1:45). Selle usu tõttu kiidavad teda õndsaks kõik inimpõlved (vrd Lk 2:35). /494,2617,506/\n149. Terve elu jooksul, ka viimse katsumuse ajal (vrd Lk 2:35), kui Tema Poeg Jeesus ristil suri, ei vankunud Maarja usk. Ta ei loobunud hetkekski uskumast, et “läheb täide” Jumala Sõna. Seepärast austab Kirik Maarjat kui kirkaimat usulist isiksust. /909,507,829/\nII. “Ma tean, kellesse ma olen uskuma hakanud” (2 Tm 1:12)\nUskuda üksnes Jumalat\n150. Usk on inimese isiklik seotus Jumalaga ning ühtaegu lahutamatu vabast nõustumisest kogu Jumala ilmutatud tõega. Enese isikliku sidumise Jumalaga jailmutatud tõe tunnistamise pärast erineb kristlik usk inimisikusse uskumisest. Enda täielikult Jumala kätte usaldamine ning selle absoluutne uskumine, mida Ta ütleb, on õige ja hea. Asjatu ja vale oleks sellise usu kinkimine loodule (vrd Jr 17:5-6; Ps 40:5;146:3-4). /222/\nUskuda Jeesusesse Kristusesse, Tema Pojasse\n151. Kristlaste jaoks on usk Jumalasse lahutamatu usust sellesse, kelle Ta läkitas, Tema “armastatud Pojasse”, kellest Tal on hea meel (vrd Mk 1:11) ja kellele Ta käsib meil kuuletuda (vrd Mk 9:7). Issand ise ütleb oma jüngritele: „Uskuge Jumalasse ja uskuge minusse!“ (Jh 14:1). Me võime uskuda Jeesusesse Kristusesse, sest Tema on ise Jumal, Jumala Sõna, kes sai lihaks: „Keegi ei ole iialgi näinud Jumalat. Ainusündinud Poeg, kes on Isa rinna najal, Tema on meile teate toonud“ (Jh 1:18). Kuna Ta „on näinud Isa“ (Jh 6: 46), on Ta ainuke, kes Teda tunneb ja võib Teda ilmutada (vrd Mt 11:27). /424/\nUskuda Pühasse Vaimusse\n152. Pole võimalik uskuda Jeesusesse Kristusesse, osa saamata Tema Vaimust. Püha Vaim ilmutab inimestele, kes on Jeesus. “Ükski ei suuda öelda: “Jeesus on Issand!” muidu kui Pühas Vaimus” (1 Kr 12:3). “Vaim uurib läbi kõik, ka Jumala sügavused. …\nSamuti ei tea ükski Jumala mõtteid peale Jumala Vaimu” (1 Kr 2:10-11). Üksnes Jumal tunneb Jumalat täielikult. Me usume Pühasse Vaimusse, sest Ta on Jumal. /243,683/\nKirik tunnistab lakkamatult oma usku Ainujumalasse, Isasse, Pojasse ja Pühasse Vaimusse. /232/\nIII. Usu tunnused\nUsk on arm\n153. Kui püha Peetrus tunnistab, et Jeesus on Messias, elava Jumala Poeg, ütleb Jeesus talle: “Seda ei ole sulle ilmutanud liha ja veri, vaid minu Isa, kes on Taevas” (Mk 16:17; vrd Gl 1:15; Mt 11:25). Usk on Jumala kingitus, Tema poolt sissevalatud üleloomulik voorus. ”Sellise usu teostamiseks on vaja Jumala ennetavat ja abistavat armu ning seesmist abi Pühalt Vaimult, kes liigutab südant ja pöörab selle Jumala poole, avab mõistuse silmad ning „annab kõigile tõega nõustumise ja uskumise rõõmu“” (DV 5). /1996,2609/\nUsk on inimlik akt\n154. Uskuda on võimalik ainult armu ning Püha Vaimu seesmise toetuse läbi. Ning ometi on usk tõeliselt inimlik akt. Jumala usaldamine ning Tema ilmutatud tõdedega nõustumine pole vastuolus ei inimese vabaduse ega mõistusega. Juba inimestevahelistes suhetes pole selle uskumine, mida inimesed ütlevad enda ja oma eesmärkide kohta ega ka nende lubaduste uskumine vastuolus meie väärikusega (näiteks kui mees ja naine abielluvad). Uskudes inimesi, astume nendega osadusse. Järelikult on veelgi vähem meie väärikusega vastuolus “osutada usus täit mõistuse ja tahte kuulekust end ilmutavale Jumalale” (Vatikani I Kirikukogu: DS 3008) ja sel moel Temaga tihedasse osadusse astuda. /1749,2126/\n155. Usus tegutsevad inimese mõistus ja tahe kooskõlas Jumala armuga: Credere est actus intellectus assentientis veritati divinae ex imperio volunatis a Deo motae per gratiam – “Usk on mõistuse akt, milles Jumala käsul armu läbi liikumapandud tahe jumaliku tõega nõustub” (Aquino p. Thomas, Summa theologiae, II-II,2,9; Vatikani I Kirikukogu: DS 3010). /2008/\n156. Põhjus uskumiseks ei seisne selles, et ilmutatud tõed meie loomuliku mõistuse valguses tõestena ja ilmselgetena näivad. Me usume “end ilmutava Jumala autoriteedi enese tõttu, kes ei eksi ise ega saa meid eksitada” (Vatikani I Kirikukogu: DS 3009). “Et usukuulekus sellegipoolest mõistusega kooskõlas oleks, tahtis Jumal, et Püha Vaimu seesmise abiga seonduksid ka Tema Ilmutuse välised tõendid” (samas: DS 3009). Nõnda on Kristuse ja pühakute imed (vrd Mk 16:20; Hb 2:4), ennustused, Kiriku pühadus ja tema levimine, tema viljakus ja püsivus “kindlad ja kõikide tunnetamisvõimele sobilikud jumaliku Ilmutuse märgid” (DS 3009), „usutavuse põhjused“ (vrd DS 3013), mis näitavad, et nõustumine usus „pole mingil juhul vaimu pime otsus“ (DS 3010). /1063, 2465,548,812/\n157. Usk on kindel, kindlam kui igasugune inimlik tunnetus, sest ta rajaneb Jumala Sõnal, mis ei saa eksitada. Küll aga võivad ilmutatud tõed inimlikule mõistusele ja kogemusele hämarad tunduda, kuid „kindlus, mille annab jumalik valgus, on suurem kui loomuliku mõistuse abil saavutatud kindlus” (Aquino p. Thomas, Summa Theologiae, II-II,171,5. obj.3). “Kümned tuhanded raskused ei saa põhjustada ühtainsatki kahtlust” (J. H. Newman, Apologia pro vita sua). /2088/\n158. „Usk püüdleb mõistmisele“ (p. Anselm Canterburyst, Proslogion, proemium: PL 153,225 A). Kes tõeliselt usub, püüab seda, kellesse ta usub, paremini mõista ning Tema ilmutatust paremini aru saada. Sügavam tunnetus omakorda kutsub esile tugevama, üha enam armastusest hingestatud usu. Usu arm avab “südame silmad” (Ef 1:18), et mõista elavalt Ilmutuse sisu, see tähendab tervet Jumala nõu ja usu müsteeriumi, nende seoseid omavahel ja Kristusega, ilmutatud müsteeriumi keskmega. ”Et Ilmutusest arusaamine üha süveneks, täiustab Püha Vaim usku pidevalt oma andide läbi” (DV 3).Sel moel teostub see, mida ütles püha Augustinus: “Ma usun, et mõista ja ma mõistan, et paremini uskuda” (Sermo 43,7,9:PL 38,258). /2705,1827,90,2518/\n159. Usk ja teadus. ”Hoolimata sellest, et usk ületab mõistuse, ei saa eales usu ja mõistuse vahel olla tõelist vastuolu, sest seesama Jumal, kes ilmutab saladusi ja kingib usu, on inimese vaimu asetanud mõistuse valguse. Jumal ei saa aga iseendale vastu rääkida ega tõde eales tõega vastuolus olla” (Vatikani I Kirikukogu: DS 3017). “Seepärast ei saa ükski teadus, kui ta tõesti tegutseb teaduslikul kombel ja kõlbelisi norme järgides, Jumalale tõeliselt vastanduda, kuna nii ilmalikud kui ka usulised asjad lähtuvad mõlemad ühest ja samast Jumalast. See, kes alandlikult ja püsivalt asjade saladusi uurida püüab, võetakse ka siis, kui ta ise sellest teadlik pole, Jumala käekõrvale, kes kõiki olendeid kannab ja teeb nad selleks, kes nad on” (GS 36,2). /283,2293/\n160. Et usk oleks kooskõlas inimliku loomusega, peab “inimene oma usuga vabatahtlikult Jumalale vastama”, seepärast ei tohi “kedagi vastu tema tahtmist sundida usku vastu võtma … Sest usuakt on tema enese loomuse kohaselt vabatahtlik” (DH 10; vrd CIC can. 748 par.2). “Jumal kutsub inimest oma teenistusse tões ja vaimus ning ta saab selle kutse läbi süümekohustuse, mitte aga -sunni … See on aga täiuslikult avaldunud Jeesuses Kristuses” (DH 11). Kristus kutsus küll usule ja meeleparandusele, kuid mingil juhul ei sundinud selleks. “Ta andis tunnistust tõest, kuid sellegipoolest ei tahtnud Ta seda neile, kes Talle vastu rääkisid, vägivaldselt peale sundida. Tema Riik … kasvab armastuse väel, kus Kristus ristil ülendatuna inimesi enese juurde tõmbab” (DH 11). /1738,2106, 616/\n161. Uskuda Jeesusesse Kristusesse ja sellesse, kes Ta meie õndsuse pärast läkitas, on õndsusele jõudmiseks hädavajalik (vrd Mk 16:16; Jh 3:26;6:40). “Aga ilma usuta on võimatu olla [Jumalale] meelepärane” (Hb 11:6) ning jõuda Tema laste seisusesse, kellelegi pole eales ilma usuta õigeksmõistmist osaks saanud ja keegi ei saa igavesse ellu, kui ta ei pea usus lõpuni vastu“ (vrd Mt 10:22; 24:13; Vatikani I Kirikukogu: DS 3012; vrd Tridenti Kirikukogu: DS 1532). /432,1257,846/\n162. Usk on armu kingitus, mille Jumal inimesele annab. Me võime selle hindamatu kingi kaotada. Püha Paulus juhib sellele Timoteose tähelepanu: ”et sa … võitleksid head võitlust, säilitades usku ja puhast südametunnistust, mille mõned on enesest ära tõuganud, ja nende usulaev on läinud põhja” (1 Tm 1:18-19). Et elada usus, olla valvas ja lõpuni püsima jääda, peame end toitma Jumala Sõnast ja Issandat paluma, et Ta usku kasvataks (vrd Mk 9:24; Lk 17:5;22,32). Usk peab olema “tegev armastuse läbi” (Gl 5:6; vrd Jk 2:14-26), lootusest kantud (vrd Rm 15:13) ja juurdunud Kiriku usku. /2089,1037,2016, 2573,2849/\nUsk – igavese elu algus\n163. Usk lubab meil juba ennetavalt nautida õndsakstegeva Jumala-vaatlemise rõõmu ja valgust, mis on meie maise teekonna siht. Siis näeme Jumalat “palgest palgesse” (1 Kr 13:12), “nii, nagu Ta on” (1 Jh 3:2). Usk on seega juba igavese elu algus. /1088/\n“Me ootame meile armust tõotatud varade nautimist. Kui me vaatleme neid usus nagu peeglist, siis on nad juba kohalolevad” (p. Basilius Suur, Liber de Spiritu Sancto, 15,36:PG 32,132; vrd Aquino p. Thomas, Summa theologiae, II-II,4,1).\n164. Nüüd aga „me käime usus, mitte nägemises” (2 Kr 5:7) oma teed ning tunnetame Jumalat nagu peeglis, salapäraselt ja ebatäiuslikult (vrd 1 Kr 13:12). Usku valgustab Jumal, kellele see on suunatud, sellegipoolest elatakse sageli pimedas. Usk võib saada ränga katsumuse osaliseks. Maailm, milles me elame, näib sageli olevat äärmiselt kaugel sellest, mida me usume. Kurja ja kannatuse, ebaõigluse ja surma kogemused näivad rõõmusõnumile vastu rääkivat. Nad võivad usku kõigutada ning sellele katsumuseks saada. /2846,309,1502,1006/\n165. Siis tuleb meil pöörduda usutunnistajate poole: Aabrahami, kes „uskus, kui lootus näis lootusetu” (Rm 4:18), Neitsi Maarja, kes “usu palverännakul” (LG 58) oma Poja kannatustes ja Tema hauaöös osaledes jõudis isegi “usuöösse” (Johannes Paulus II, ringkiri Redemptoris Mater, 18), ning hulga teiste usutunnistajate poole. “Seepärast ka meie, kelle ümber on nii suur pilv tunnistajaid, pangem maha kõik koormav ja patt, mis hõlpsasti takerdab meid, ja jookskem püsivusega meile määratud võidujooksu! Vaadakem üles Jeesusele, usu alustajale ja täidesaatjale” (Hb 12:1-2).\n2. artikkel. MEIE USUME\n166. Usk on isiklik akt: inimese vaba vastus end ilmutava Jumala kutsele. Ent usk pole eraldatud akt. Keegi ei saa omaette uskuda, nagu ka keegi ei saa omaette elada. Keegi pole ise endale usku andnud, nagu ka keegi pole ise endale elu andnud. Usklik on usu vastu võtnud teistelt, seega tuleb tal seda teistele edastada. Meie armastus Jeesuse ja inimeste vastu sunnib meid teistele oma usust rääkima. Iga usklik on seega justkui lüli pikas usklike ahelas. Ma ei saa uskuda, kui mind ei kanna teiste usk ja ma kannan oma usuga kaasa teiste usku.\n167. “Mina usun” (Apostellik usutunnistus): see on Kiriku usk, nagu seda iga usklik eelkõige ristimisel isiklikult tunnistab. “Meie usume” (Nikaia-Konstantinoopoli usutunnistus): see on Kiriku usk, nagu seda tunnistavad kirikukogule kokku tulnud piiskopid või liturgiaks kokku tulnud usklikud. “Mina usun”: nii kõneleb ka Kirik, meie Ema, kes oma usu kaudu Jumalale vastab ja meid ütlema õpetab: “Mina usun”, “Meie usume”. /1124,2040/\nI. “Issand, vaata oma Kiriku usku”\n168. Esiteks on Kirik see, kes minu usku kannab, toidab ja toetab. Esiteks on Kirik see, kes kõikjal Issandat tunnistab (“Üle terve ilmamaa püha Kirik Sind tunnistab”, laulame hümnis Te Deum) ning koos temaga ja temas lisandume ka meie, samuti tunnistades: “Mina usun”, “Meie usume”. Kiriku kaudu võtame ristimise läbi vastu usu ja uue elu Kristuses. Rooma riituses küsib ristija ristitavalt: “Mida sa palud Jumala Kirikult?” Vastuseks on: “Usku” – “Mida usk sulle annab?” – “Igavese elu” (RR, OBA). /1253/\n169. Päästmine tuleb üksnes Jumalalt, kuid kuna me võtame usuelu vastu Kiriku kaudu, on ta meie Ema. “Me usume Kirikut kui meie taassünni Ema, ja mitte Kirikusse, justkui oleks ta meie pääsemise autor” (Faustus Riez'ist, De Spiritu Sancto, 1,2: CSEL 21,104). Meie Emana on ta ka meie kasvataja usus. /750,2030/\nII. Usu kõne\n170. Me ei usu vormeleid, vaid tegelikkust, mida nad väljendavad ja mida usk lubab meil “puudutada”. ”Uskliku usu akti sihiks pole ütlus, vaid väljaöeldud tegelikkus” (Aquino p. Thomas, Summa theologiae, II-II,1,2 ad 2). Kuid me läheneme sellele tegelikkusele usuvormelite abil. Need võimaldavad usku väljendada ja edastada, seda koguduses pühitseda, omaks võtta ning üha enam sellest elada. /186/\n171. Kui “tõe sammas ja alustugi” (1 Tm 3:15) säilitab Kirik ustavalt “pühadele kord antud usku” (Jd 3). Ta hoiab meeles Kristuse sõnu, ta edastab põlvest põlve apostlite usutunnistust. Nagu ema, kes õpetab lapsi rääkima ning selle kaudu aru saama ja suhtlema, õpetab Kirik, meie Ema, meile usu keelt, et meid juhatada usu mõistmisele ja selles elamisele. /78,84,57,185/\nIII. Ainus usk\n172. Juba sajandeid tunnistavad Kirikus arvukad keeled, kultuurid, rahvad ja rahvused oma ainsat, Issandalt vastu võetud ja ainsamas ristimises edasi antud usku, mis juurdub veendumuses, et kõigil inimestel on vaid üks Jumal ja Isa (vrd Ef 4:4-6). Püha Irenaeus Lyonist, üks tunnistajate seast, selgitab: /813/\n173. “Kirik ulatub üle terve maailma kuni maa äärmiste piirideni. Ta on apostlitelt ja nende õpilastelt vastu võtnud usu … ja säilitab (seda sõnumit ja seda usku) nii, nagu ta selle vastu võttis, nagu elaks ta ühes ainsas majas, usub seda, nagu oleks tal vaid üks hing ja üks süda ning kuulutab ja edastab oma õpetust nii ühehäälselt, nagu oleks tal vaid üks suu” (Adversus haereses, I,10,1-2).\n174. “Ja kui ka maailmas leidub mitmeid keeli, on Pärimuse sisu ainus ja samane. Germaanias rajatud kirikud ei usu ega edasta usku ja pärimust teisiti kui Hispaanias või keltide juures, kui Oriendis või Egiptuses, Liibüas või maailma keskmes …” (Sealsamas). “Kiriku sõnum on tõene ja usaldatav, sest tema juures ilmneb terves maailmas üks ja sama tee õndsusele” (Adversus haereses, V,20,1).\n175. “Seda usku, mille me oleme Kirikult vastu võtnud, hoiame hoolikalt. Nagu hinnaline aare, mida säilitatakse suurepärases anumas, nooreneb usk Jumala Vaimu mõjul ning noorendab ka anumat, milles ta sisaldub” (Adversus haereses, III,24,1).\n176. Usk on terve inimese isiklik seotus end ilmutava Jumalaga. See haarab mõistuse ja tahte nõusoleku end ilmutava Jumala tegude ja sõnadega.\n177. “Uskuda” tähendab seega kahesugust seost: isikuga ja tõega; usuakt suundub tõele usalduse läbi isiku suhtes, kes sellest tõest tunnistab.\n178. Meil ei tule uskuda kellessegi teisesse peale Jumala: Isa, Poja ja Püha Vaimu.\n179. Usk on Jumala üleloomulik and. Uskumiseks vajab inimene Püha Vaimu seesmist abi.\n180. Usk on teadlik ja vaba inimlik akt, mis vastab inimisiksuse väärikusele.\n181. Usk on kiriklik akt. Kiriku usk ennetab meie usku, põhjustab, kannab ja toidab seda. Kirik on kõigi usklike Ema. “Kellelegi ei või Jumal olla Isaks, kui Kirik pole talle Emaks” (p. Cyprianus, De catholicae unitate Ecclesiae: PL 4,503 A).\n182. “Me usume kõike, mis sisaldub Jumala kirjapandud või pärimuslikus sõnas ning mida Kirik Jumala ilmutatud tõena uskumiseks esitab” (SPF 20).\n183. Usk on õndsuseks hädavajalik. Issand ise ütleb: “Kes usub ja on ristitud, see päästetakse, aga kes ei usu, mõistetakse hukka” (Mk 16:16).\n184. “Usk on selle tunnetuse eelmaitse, mis meid tulevases elus õndsaks teeb” (Aquino p. Thomas, Compendium theologiae, I, 2).


Õed täidavad üha enam arstide kohuseid | peegel.ut.ee\nÕed täidavad üha enam arstide kohuseid\nTartu Ülikooli Kliinikum linnulennult. Foto: Kliinikum.ee\nTartu Ülikooli Kliinikumis on õdede iseseisvate vastuvõttude arv viimase nelja aasta jooksul kahekordistunud. Kui 2009. aastal võtsid õed vastu ligi 35 000 patsienti, siis 2013. aastal 70 000.\nMargus Ulsti, Tartu Ülikooli Kliinikumi juhatuse liikme sõnul on see tingitud nii arstide nappusest kui ka patsientide vajadusest kiirema meditsiiniteenuse järele. „Õe või ämmaemanda iseseisev vastuvõtt maksab 4.53 eurot. Kaks korda vähem kui juustelõikus meestejuuksuris,“ ütles Ulst.\nUlst rääkis, et haiglal on otstarbekas selliseid odavaid ravijuhte tekitada, sest see meeldib haigekassale. „Palju haigusjuhte ja odavalt – see lühendab järjekordi eriarstile, näitab raviteenuste head kättesaadavust ja haigekassa efektiivset rahakulutust. Kolm ühes,“ selgitas ta.\nTulevikus kasvab Ulsti sõnul õdede iseseisvate vastuvõttude arv veelgi. „See tendents, et õed võtavad lihtsamad nõustamistegevused arstidelt üle, on levinud kogu maailmas,” sõnas ta.\nEesti patsientide esidusühingu juhataja Pille Ilves ütles, et neile tänavu oktoobri lõpu seisuga esitatud 599-st kaebusest pole ükski olnud seotud õdede tööga. „Rahastamise vähenemise tõttu me enam Tartus kliente ei teeninda. Seepärast ei saa me väita, et kaebusi üldse ei oleks,“ sõnas Ilves. Ta sõnul pöördutakse patsientide esindusühingu poole enamasti viimases hädas kui muud viisid pole vilja kandnud. Ilvese sõnul on hea see, et isegi kui on probleeme olnud, on need haigla tasandil lahenduse leidnud.\nTartu Ülikooli Kliinikumi ülemõde Tiina Freimann lisas, et õdede iseseisvad vastuvõtud parandavad tervishoiu kättesaadavust ja kvaliteeti. „Liigume samas suunas teiste riikidega, kus krooniliste haigustega patsientide ravi liigub mingis ulatuses õdede vastutusalasse ning normaalselt kulgevate raseduste jälgimine ämmaemandate vastutusalasse,“ lisas ta.\nLoodud: P, 12/14/2014 - 15:09, muudetud: P, 12/14/2014 - 15:12 kasutaja trekkor