Relle ajaveeb: september 2006\nTäna räägin ma kodustest töötest. Meil on kodused tööd mõnikord rasked ja mõnikord kerged. Mulle meeldivad need kodused tööd. Mis sellest, kui on rasked. Kui on rasked, siis palun emalt abi.\nposted by Relle ajaveeb @ 3:02 AM\nTäna räägin ma kiusamisest. Meie klassis ei kiusa küll mitte keegi. Aga mõnikord tulevad mõned inetud sõnad suust välja. Ma ei hakka neid nimetama. Sellega võib kedagi solvata, kuid ta ei näita seda välja. Muidu on meie klassis kõik korras.\nposted by Relle ajaveeb @ 8:36 AM\nTäna räägin kehalisest kasvatusest. Seal teeme trenni. Jookseme ümber maja ja teeme harjutusi. Seal on väga lahe. Pärast kõik lihased valutavad.\nposted by Relle ajaveeb @ 6:21 AM\nTere, ma alustan nüüd tulevikukooliga. Kool võib olla lõbus, kena ja värviline. Siis oleks küll lahe. Tunnid võiks olla pikad ja mõnikord ka lühikesed. Ja väga toredad. Ained oleks kehaline kasvatus, eesti keel, matemaatika, ühiskonnaõpetus ja veel palju teisi. Vahetunnid võiks olla pikad, sest siis saaks õues käia ja rahvastepalli mängida. Selline oleks küll vahva kool. :)\nposted by Relle ajaveeb @ 8:46 AM\nTäna räägin ma kunstist ja tööõpetusest. Kunst mulle meeldib, sest seal saab joonistada. Mõnikord räägib ka vanast ajast. See mulle meeldib ka. Nüüd räägin ma tööõpetusest. Seal me sammuti räägime ja joonistame.\nposted by Relle ajaveeb @ 8:41 AM\nTere! Täna loetlen ma üles oma ringid kus ma juba käin või alles hakkan käima. Kõigepealt hakkan ma käima prantsuse keeles, siis hakkan käima arvutiringis ja praegu käin ma mudilaskooris. Mudilaskooris saab palju nalja. Kuigi me ikka laulame ka seal. Väljaspool kooli ma kuskil ringides ei käi. Kuigi ma väljaspool kooli eriti ei taha ka kuskil käia.\nposted by Relle ajaveeb @ 4:09 AM\nTäna oli koolis kalasupp. Mis mõndadele ei maitsend. Minu arust oli täiesti narmaalne. Peaegu kõik viskasid ära. Kas sulle maitseb kalasupp.\nposted by Relle ajaveeb @ 10:59 AM\nNeljapäeval tuli kooli Kristjan Varnik. Me küsisime temalt küsimusi ja ta vastas nendele küsimustele. Muidugi inglise keeles, sest ta räägib inglise keelt. Ta oli matemaatika ja eesti keele tunnis. Temale meeldib matemaatika tund. Meil oli temaga väga tore. Ma arvan, et tal meiega ka.\nposted by Relle ajaveeb @ 11:41 AM\nJuhan võtab jalad selga ja läheb kooli. Tiina ajab Juhanile kärbseid pähe. Juhan saab koolis kahe. Ta lausub mõttes nagu hane selga vesi. Juhan läheb koju. Tal on ema kodus. Ema küsib kuidas koolis läks? Juhan vastab, et kahe sain. Ta ema kaotas pea. Võta näpust Juhanil ei läinud kõik hästi. Pärast tuli isa koju ja küsis sama mis emagi. Juhan, aga ei vastanud musta ega valget.\nposted by Relle ajaveeb @ 9:07 AM\nHomme on spordipäev. Seal peaab väga palju jooksma. Me tuleme kooli natuke hiljem, kui muidu. Siis saab kauem magada. Ma loodan, et kõigil läheb hästi.\nposted by Relle ajaveeb @ 11:14 AM\nTäna on jälle reede. Saab puhata ja mängida. Kuid peab ka õppima. Õppima peab ennem ja, siis võib ka mängida. Head lädalavahetust kõigile.\nposted by Relle ajaveeb @ 12:07 PM\nTäna oli jälle palav ilm. Ma nägin Katriini meie koolis. Pärast nägi ta mind õues ja tuli võõra tüdrukuga minu juurde juttu aiama. Mul oli väga tore päev. Mul oli lõbus.\nposted by Relle ajaveeb @ 11:17 AM\nHomseks oli luuletus pähe õppida. See oli väga pikk luuletus. Aga ma sain selle ikka pähe. Me mängisime Rennoga suurt õhupalli. Meil oli väga lõbus.\nposted by Relle ajaveeb @ 11:20 AM\nTäna oli ilus ilm. Mängisin peale tunde rahvastepalli. Koos Edgari, Stefani ja Janekuga. See oli väga tore. Kuid kahjuks ma kukkusin. Alguses oli väga valus, aga nüüd enam ei ole.\nposted by Relle ajaveeb @ 10:34 AM\nTäna käisin poes koos Renno ja emmega. Ma sõin kodus kala koos makaronidega. Mis mulle ei maitsenud. Nokkisin ainult makaroonid välja. Kas teile maitseb kala?\nposted by Relle ajaveeb @ 10:29 AM\nTäna käisin Avega Motokrossil. Seal oli väga lahe vaadata, kuidas nad tossutavad. Hirmus tuul oli. Peaaegu oleks müts ära lennanud, aga õnneks ei lennanud. Pärast oli mul kõht väga tühi.\nposted by Relle ajaveeb @ 8:56 AM\nTäna oli jälle kooli päev. Koolis läks mul hästi. Kui mul on õpidud , siis lähme Rennoga õue mängima. Siis tuleme tuppa pesema ja magama. Hommikul tõuseme rõõmsalt üles. Kes kooli kes lasteaeda kes tööle.\nposted by Relle ajaveeb @ 6:03 AM\nHomseks on palju õppida. Ma hakkan kohe õppima, sest muidu ma pärast ei viitsi. Matemaatika on mul juba peaaegu tehtud. Siis , kui mul on õpitud , siis ma saan mängida. Ema toob Renno lasteajast ära , siis me saame koos mängida.\nposted by Relle ajaveeb @ 4:41 AM\nMa präegu õppin. Varsti lähen õue võibolla Avega. Mu vend magab. Ma pean tasa olema. Muidu ta ärkab üles.\nposted by Relle ajaveeb @ 5:48 AM\nMina käisin suvel Rootsis.Seal oli väga lõbus olla.Olime ühel onul külas tema nimi on Mait.Ta näitas väga ilusaid kohti.Käisin ka Taanis Hamleti lossis seal oli väga lahe ja ka õudne.\nposted by Relle ajaveeb @ 8:15 AM\nposted by Relle ajaveeb @ 12:57 AM\nNimi: Relle ajaveeb Kuva mu täielik profiil\nJalgrattas või auto.\nEkskursioon Kadrioru lossi.\nMina ja multikad.\nMinu kirjutamis võistlus.


Aimar Altosaar: Elukestev suhtlemisõpe - Maaleht\nArvamus 19. märts 2016\nAimar Altosaar: Elukestev suhtlemisõpe\nAimar Altosaar Foto: Priit Simson\nTööalane suhtlemine ei erine põhimõtteliselt isiklikust, sest see tähendab kuulata teisi inimesi ja peegeldada tundeid, osata edastada oma sõnumit nii, et sellest saadakse aru ning hoida üleval meeleolu ja vajadusel maandada pingeid. Liiga tihti näeme, et sõnumi edastamise asemel elatakse välja oma meeleseisundeid, kuulamise asemel sulgutakse ja püütakse teise juttu katkestada ning vastu vaielda. Ühise platvormi asemel kindlustab igaüks oma vaimset tsitadelli, sõnumit püütakse teisele jõuga peale suruda, arvestamata vastuvõtja võimeid ja meeleolu. Kaasava ja julgustava suhtlemise asemel näeme töökohtadel sageli ülemuste diktaati, liigselt kontrollivat, norivat ja allutavat käitumist. Tänapäeva inimene on aga tundlik ja nõudlik oma sotsiaalse keskkonna suhtes ning ta ei ole nõus ennast pidama tootmisprotsessi tundetuks osaks või bürokraatiamasina tahetuks objektiks, vaid ta ootab enda pidamist väärikaks kogukonna liikmeks nii kodus, tööl kui ka avalikus ruumis.\nTehnoloogilise kommunikatsiooni kiire areng on toonud kaasa tehnika jumalikustamise ja reaalse suhtlemise alaväärtustamise ning ühes sellega ka suhtlemisoskuse nõrgenemise. Levinud on arvamus, et e-kirjade, e-vestluste ja videokonverentsidega võib asendada kokkusaamised ja ühised arutelud. Tegelikult nõuab tänapäevane ülitihe info-maailm just uusi otsesuhtlemise viise ning suhtlemisoskuste pidevat lihvi, sest e-keskkond on vaid üks inimese leiutatatud tööriist, ega asenda sotsiaalset lävimist.\nMe komistame suhtlemispuudele igal sammul: poes ja teeninduses, ametiasustustes ja kohalikus omavalitsuses, meditsiinisfääris ja haridussüsteemis, oma eraelus ja perekonnaski. Töökeskkonnas oleme suure osa oma elust ning kui seal valitsevad inimeste vahel pinged, kui ettevõtte või asutuse juht on võtnud „suure juhi ja õpetaja“ rolli ning on kõigis küsimustes isetark, siis ei ole ülejäänud töötajate eneseväärikusele enam ruumi ning loomingulisus kuhtub. Suhtlemispuudest tekivad arusaamatused, neist omakorda tülid ja konfliktid, mis nõuavad lahendamist. Kui seda ei tehta, halveneb olukord veelgi, tekib ülemäärane stress ja frustratsioon, pettumus elust ning lõpuks depressioon, raske haigus, mille ravimine on väga aeganõudev ja kulukas.\nAvalikkusele tuntud ja riiklikult toetatud elukestva õppe kavadele tuleb anda sügavam sisu, mitte piirduda ainult tehniliste teadmiste täiendamisega, vaid liita sellele tingimata ka sotsiaalsete oskuste pakett. IT-alane elukestev õpe on muutunud paratamatuks, sest see maailm muutub pidevalt ning õppimata jätmisel võime jääda elule lihtsalt jalgu. Samuti peame loomulikuks oma erialast täiendamist, kui tahame jõuda edasi ja olla tunnustatud spetsialist.\nKuid suhtlemist õpime vähe, ja kui, siis enamasti mõne kursuse lisana .Vaid kaugelenägevamad ettevõtete juhid tellivad kvalifitseeritud treeneritelt ja koolitajatelt eraldi meeskonnatöö kursusi. Õnnelikud on need inimesed, kellel on koduses kasvatuses pööratud heale suhtlemis-ja eneseväljednamisoskusele suurt tähelepanu, samuti need, kellel on olnud lasteaias ja koolis entusiastlik õpetaja, kes aitas mõista, miks on vaja olla viisakas ja teisi inimesi toetav.\nKui mõned aastakümned tagasi võis piirduda sellega, et laps sai kodust ja koolist kaasa head suhtlemistavad, siis tänapäeval sellest ei piisa, sest kõik muud elu- ja töökeskkonna komponendid muutuvad kiiresti ja nõuavad enda pidevat täiendamist.\nVajame süsteemset elukestvat suhtlemisõpet kõigile inimestele! Alustada tuleb vanemate sünnituskoolitusest, sest laps peab sündima keskkonda, kus ta tunneb end turvalisena, hästi hoituna ja väärtuslikuna. Põhikoolide programmides peab olema empaatiavõime ja koostööoskuste arendamine ning suhtlemisoskuste harjutamine integreeritud kohustusliku osana kõigisse õppeainetesse. Kindlasti aitavad nende võimete arengule kaasa näiteks ka muusika- ja kunstitunnid, kui neid juhendavad innukad ja loomingulised õpetajad, kes oskavad lisaks aine andmisele kujundada ka lapse hingeelu, või kehalise kasvatuse tunnid, mis võimaldavad arendada meeskondlikkust. Kunsti- ja muusikaõpetus koos kehalise kasvatuse ja suhtlemisõpetusega peaks hõlmama vähemalt kolmandiku kooliprogrammi mahust, sest need aitavad kujundada vajalikke isikuomadusi, olla avatud ja julge suhtleja, õpetavad ära tundma oma võimalused ning vajadusel neid endale ka ise looma. Esteetika, eetika ja sotsiaalne võimekus peavad olema aukohal ka gümnaasiumides ja kutsekoolides. Need oskused peaksid olema osa lakmustestiks kõrgkooli pürgijale. Kõrgharidusega inimesed taotlevad reeglina kõrgendatud vastutusega töökohti või loovad ettevõtjatena ise töökohti, mis eeldab nende eriti head suhtlemisvõimet, inimeste vajaduste ja võimekuse pidevat arvestamist, organiseerimisoskust ja laiema silmapiiri nägemist.\nÄrikoolides peaks suhtlemisoskuste ja läbirääkimiste õppimine olema üks põhiaineid. Eesti ettevõtjate hulgas on neid, kes andekate lõpp-tarbijatega suhtlejatena ja sotsiaalsete oskuste hindajatena on tõstnud oma ettevõtte rahvusvahelise konkurentsivõime tippu, makstes oma töömeesetele vähemalt 2000 eurost kuupalka (näiteks Palmse Mehaanikakoda OÜ omanik Anti Puusepp). Kahjuks on Eestis palju rohkem selliseid ettevõtteid, kus küll rabeletakse meeletult, kuid viletsus on pidevalt ukse taga. Omanikud ja juhid muretsevad kehva kasumi ja tumeda tuleviku pärast, töötajad on aga väsinud madalast palgast ja oma tegelike võimete ja huvide mittearvestamisest. Juhid ei suhtle ega jaga plaane oma töökaaslastega, nii ei saa teised anda vajalikku tagasisidet ega jagada omi ideid. Liiga tihti kohtame ettevõtjaid, kes ei taha midagi teada lõpp-tarbijatest, turu-uuringutest ega kaasaegsest turundusest, vaid kes ootavad järjekordset alltöövõtu pakkujat, sest nii tundub lihtsam. Suhtlemine ja oma inimeste kuulamine, väärtuspakkumise sõnastamine ja oma tarbijate tundmaõppimine – need sotsiaalsed tegevused tunduvad väga paljudele ebameeldiva, keerulise ja liiga kuluka tööna, mida püütakse vältida.\nOn selge, et sotsiaalsete oskuste arendamine vajab pidevat ja süsteemset riigiabi. Esiteks tuleb avalik sektor muuta ettevõtjatele kompetentselt abistavaks ja toetavaks keskkonnaks. Teiseks on vaja suunata riigiabi ettevõtete sotsiaalse ressursi arendamisse, mis tähendab meeskonnatöö väärtustamist ja tootmise korralduse ja turunduse orienteeritust lõpptarbijate huvidele. Kolmandaks tuleb luua elukestva suhtlemisõppe programm, milles osalemine peaks kujunema kõigile juhtidele ja ettevõtjatele samasuguseks harjumuseks ning vajaduseks nagu IT- ja teiste tehnoloogiliste uuenduste täiendusõpe.\nRiiklik haridussüsteem tuleb aga sõna otseses mõttes pöörata näoga inimese poole, et õpetada inimesi üksteist kuulama ja mõistma ning kõrgelt hindama ühiseid väärtusi, kogukondade ja ühiskonna sidusust. Kõrgkoolid, EAS ja Töötukassa peavad korraldama suhtlemisvõime arendamiseks ja heal tasemel hoidmiseks kõigile elanikkonna rühmadele elukestva õppe. Suhtlemisoskust pole vaja vaid tootlikkuse tõstmiseks ja ametkondade inimsõbralikuks tööks, vaid sellest hakkab aina rohkem sõltuma ühiskonna siseturvalisus ja riiklik julgeolek.\nEDGAR SAVISAAR 70: Kolm tahku mitmepalgelisest juubilarist 85\nUrmas Reinsalu: Isegi kui praegu pakutakse hea hinnaga lennupileteid, ei ole kindel, et need lennud toimuvad 4\nUkraina töölised Eesti kohta: hinnad on sarnased, aga teie juures teenib kolm korda rohkem 140


auto24.ee - Foorum » Ostuabi » naisterahvas auto otsingul\nAvaleht » Foorum » Ostuabi » naisterahvas auto otsingul\nTEEMA: NAISTERAHVAS AUTO OTSINGUL\nnaisterahvas auto otsingul\nSee on kindlasti siin aegumatu teema :)\nAga ehk on siin asjalikke mehi ja häid soovitusi?\nKeskmise suurusega auto, ökonoomne, automaat, bensiin( ilmselt)...kuni 11000 tuhat võiks maksta.\nSõidan aastas umbes 10-15 tuhat km.\nTänan juba ette ära asjalike kommentaaride eest!\nIse olen siin juba täiesti segaduses ja nõutu :(\nMuudetud 22.8.18 19:58\nRe: naisterahvas auto otsingul\ns/032017/LM2_16.02.17EE.pdf ja lausa tutikas, koos kõikide garantiidega, mis sa hing veel tahta oskad\nKas 11 000 tuleb tagataskust või aitab ka pank?\nKui endal nii palju ei ole, siis pole mõtet mingit summat eesmärgiks võtta, vaid kuumakset ikka vaadata. Iseenesest, kui suuri nõudmisi ei ole, kõlbab Dacia väga hästi. Ainult lahti saamisega hiljem on raskusi, järjekorda ukse taga just ei ole.\nmiks peab alati daciast lahti saama, miks ei võiks temaga sõita 10a? mõttetu hala teemal, et auto peab hinda hoidma ja järelturul tahetav. nii need audi ja volksurondid seal järelturul sadade kaupa uut omanikku ootavadki.\nja veel- kas mõni kasutatud auto pakub neid tingimusi: Garantii 5 aastat / 100\n000 km läbisõidupiiranguga, kehtib kõikides Euroopa Liidu riikides. Garantii ajal tasuta üleeuroopaline autoabi „Renault Assistance“\nisegi mõned kallimad margid ei paku üle 2a garantiid.\nIn vaja kolida, enam ei sõits. Mida iganes. Daciat järelturul sul ei otsita. Ei räägigig järelturust. Seda ei ole.\nJa usu mind uue kallima margi ostja Dacia taga ei nuta.\nAutol pole häda midagi. Punktist A punkti B. Kõik\njust täpselt- punktist a punkti b ja seda peabki auto tegema, mitte poe parklas või maja ees silma paistma. et aga eestlane on auto ori, siis daciat põlataksegi- dacia ei paku kadedusemotsiooni kõrvaltvaatajatele, ta ei tõsta omanikku pjedestaalil kõrgemale, ta lihtsalt sõidab sinna, kuhu vaja.\nMe ei ela maailmas, kus igaüks peab sellega rahulduma. Kui sinul vaja autot ainult selle jaoks OK, siis ehk on inimesi, kes tahab enamat.\nTundsin möödunud aastal huvi, Dacia puhul on teatud mudelid, mis hoiavad hinda ja ka järelturul ületab nõudmine pakkumist, kauaks miski müüki ei jää. Aga need on vaid teatud mudeliversioonid, mis ei puuduta enamust Daciaid ja üleüldse kui seada autot ostes eesmärgiks nõudlus järelturul, on see auto ikkagi "halli massi" nõudmistele vastav, mitte enda jaoks see, mis meeldib. Dacia on lõpuks ometi oluliselt kvaliteeti suutnud parandada, igati asjalik soovitus siin teemas.\nTere! Eelistus ATM+bens viitab valikule ainult kulgeda p.A-p.B, ei vajata J-käru ja ka raskeid+palju asju-inimesi ei veeta. Omal on V70 d ja otsene nõue suksule oligi-on J-käru+inimesed+palju pagasit, tõsi on ka see, et aja arenedes, antud nõudlus muutub +-. Siit soovitus, mõelge hoolikalt, milleks tahate oma tulevast sõpra kasutada-paluda. Isiklikult ei poolda PR.,IT., Hiina ja mõningaid Saksa eksemplare- toodangut aga..., see minu isiklik sümpaatia-antipaatia. Kuid Dacia---võib olla täiesti sobiv suksu aga..., millised on Teie vajadused-soovid. Tunnistan, et olen tihti DAC. vastu mingit sümpaatiat tundnud, kas sellest ka midagi enamat sünnib...ei tea, sest vajadused ju muutuvad. Järelturg?, vastupidavus?, rem. kättesaadavus-kvaliteet jne?. Usun, et kohusetundliku suksu hoolduse korral pole ka soovitatud liikuriga probleeme kuid... usalda aga kontrolli-kahtle teeninduse-teenindajate korralikuses-korrektsuses, see on igivana-lõputu teema! Jutt sai pikk aga... edu!\ntoinoo - proovi järgmine post teha ainult lühenditest, usu saab palju informatiivsem!\ntoinoo, palun õpi kirjutama! Eriti puudutab lühendeid, need peaksid olema ikka sellised, mis tavakäibes aktsepteeritud, mitte kirjutamise hetkel sinu peas sündinud....\nMuudetud 23.8.18 10:50\nIS250, selle raha eest saab facelifti, kestab, probleemid puuduvad\nSuts soovitust kallim aga garantiiga masin - http://www.auto24.ee/used/2750110\nNatukene jääb arusaamatuks mis on IS250 ?\nMa ei ole jah paraku meesterahvas, kes autodest väga midagi jagab.\nPangaga asju ei aja...kes eelnevalt küsis.\nIlmselt käin ja proovin seda Daciat.\nKuigi mulle tundus, et need Datciad on kõik manuaal käigukastiga.\nHuviatv, et Opelit pole ennem keegi pakkunud, tekib küsimus, et miks?\nVälimus on ju kena.\nMa ei tahaks autot küll ainult välimuse järgi osta aga silmale võiks ka ilus vaadata olla.\nPeogeot oli eelmine auto ja mõtlesin, et prooviks nüüd midagi muud.\nMul kaasa ja ka mõni lähematest naisterahvastest sõidavad Mazdadega, 2l bensiinimootor ja automaatkast.\nKui kunagi sai Opelit pakutud, siis tõmmati nina vingu, see ju oopel, kes sellega sõidab.\nDacia Logan on automaat olemas. Uut Opelit selle raha eest ei saa automaatkastiga.\nHäämeelega soovitaks aga mitte selle mootoriga. 1.4 palju parem.\nvastuseks Eha66-le (registreerimata)\nVäikese läbisõiduga korralikke masinaid on selle hinna eest saadaval mitmeid.\nEi maksa seda varustust nüüd üle tähtsustada, eriti järelturule mõeldes, seal krimpsutavad nina rohkem 5. ringi "preemium" roigast võimalikult odavalt ostvad inimesed, kes tahab lihtsat pereautot, vaatab hinda, seisukorda ja paari-kolme elementaarset lisa nagu jahutatav salong ja püsikiirushoidja.\nVäga õige, iste mugav, töötav konditsioneer, normaalne raadio, mõnele ka püsikiiruse hoidja ja ülejäänu juba lihtsalt tore kui olemas. Automaatkast ka muidugi tänapäeval.\nAstra on väga hea valik, kui kauaks teda ka on; ei tea varsti tuleb tast ka Peugeot. Astra kohta leiad väga palju arvustusi ja kirjandust valdavalt positiivsed. Automaat on parem valik, kui manuaal. Kui viitsimist on siis all on link aastaauto valimisest.\nKasutatud autot ostes on sellest vähe abi kui ta uuena on aasta auto tiitli võitnud - tänaseks võb tast ainult "opel" järel olla :-) (teatavasti saab igast autost ükskord opel - nali!)\nDecra näitab erinevate mudelite rikkekindlust sõltuvalt läbisõidust ja mudelist jne., kasutatud auto otsimisel võiks olla huvitav vaadata.\nhttps://www.used-car-report.com/en/ Astrat siia otse linkida mul ei õnnestunud, aga nende arvates on tegu keskmisest natuke parema autoga omas klassis, pea-aegu sama hea kui Civic.\nTänane seis:253 000 km kellal, veeremikus vahetati 120 000 km stabika kont ja rohkem midagi seni vahetatud ei ole, autot hooldatakse Vikingis. Aasta auto tiitel ei näita midagi TM testid ka ei näita, läbimüük Euroopas ka ei näita, jälle tullakse siin tarka panema. Kuidas Hondadel TM testis läheb (eriti talvetestis), rääkimist ei kannata. Saame ükskord eurooplaseks, niigi nuumame ennast nende rahaga, veits austust võiks ka olla. Auto on ostetud Eestist uuena ja väga kõrge varustusega.\nNoo ku valida, et kas Civic või Astra, siis kõik mu tuttavad, kes neid proovinud, on jäänud kindlalt Astra poolle. Siiviku ainus eelis on töökindlus ja sedagi teatud tingimustel.\nIS250 on Lexus, Toyota lux bränd\n1. http://www.auto24.ee/used/2871660 Üliväike läbisõit, 6k automaat, ökonoomne turbokas, hooldada soodne, varustust jagub.\n2. http://www.auto24.ee/used/2640616 viisaka välimuse ja varusrusega, väike läbisõit, linnas ok, maanteel uimane.\n3.http://www.auto24.ee/used/2704557 odav osta, pidada võiks ka olla soodne. Samas kokkuhoidu tunda iga nurga pealt.\n4. http://www.auto24.ee/used/2869643 i30ga vennad. Olen ise näinud paari roostetsmas tiiva ja stange vahelt.\n5. http://www.auto24.ee/used/2881274 mõnele meeldib\n6. http://www.auto24.ee/used/2786772 paras säästutoode aga põhja alt Astra\n7. http://www.auto24.ee/used/2911582 kui ufo civic ei meeldi\nValikut jätkub igale maitsele aga keegi ei saa sinu eest otsustada ning exeli tabelisse emotsiooni võrdluseks lisada ei saa.\nAstrate puhul kuulen pidevalt siit ja sealt, et nende kvaliteet on kohutavalt ebastabiilne. Ühed sõidavad autoga eriliste muredeta sinna 300tkm lähedale, teistel on 100tkm juurde jõudes vahetatud ära peaaegu kõik peale auto kere. Mu abikaasa tööautoks sattus just see viimane variant, mis 100tkm juures sai turuväärtusest kallima remondikalkulatsiooni, ehk siis sisuliselt kanti maha. Oli küll kõige lihtlabasem 1.4L kepikastiga bensukas, hoiti õrnalt nagu oma last ja midagi lootusetut seal ju polnudki teha, lihtsalt kõik kokku summa tuli hirmus. Naise sugulasele sattus sarnane universaal, uue auto esimesele õlivahetusele järgnes remont remondi järel, kuni inimesel paari aastaga mõõt täis sai. Kuna sealsamas teistel kestavad ilusti, peab sellele mingi loogiline seletus olema, erinevad koostamistehased vms. Kui nüüd midagi postiviiset tasakaalustuseks öelda, siis minu arvates on sellel omas klassis täiesti korralikud maanteesõiduomadused. Rool on küll ülevõimendatud, aga käitumine libedal jms on igati eeskujulik. Muudes tingimustes mu kiidusõnad lõpevad, aga ju ma olengi harjunud pigem oluliselt paremat juhitavust pakkuvate autodega. Kasvõi siinpakutud IS250, mis käitub luksbrändi vääriliselt igas olukorras, kui omanik taipab ignoreerida tehasepoolset rehvimõõdusoovitust ja sinna veidi arukamas mõõdus rehvid alla ostab. Eriti talveks:)\nKärssa jutus on tõde sees.Olen enda nahal kogenud.Minu puhul on seos kahe uue opeliga, mis on tehase tellimusega, mitte laoautod.Mõlemal on olnud probleem värvikvaliteediga.Värvi all on mullid.Praegu hoian silma peal, et tükki lahti ei lööks.Üks lärakas on keset kapotti, mille avastasin kohe pärast ostmist.Samas tuttavate opelitel pole sellist asja näinud.\nAstra kvaliteedi kõikumine võib olla sellest, et neid koostatakse päris mitmes tehases.\nKui tahta "head Opelit", siis tuleks osta Vauxhall :-)\nKüll kõik Opeli eksperdid :D\nVauxhalli saad koos parempoolse tooliga.\nEuroopa Astrad peaks tulema ainult kas Gliwice'st või Ellesmere Port'ist, teised tehased Astraid ei tooda.\nto maaks, internet arvab kah nii, aga seda alates 2015 mudelist (Astra K?)\nKasutatud sõidukid Dacia Logan


PEAMINISTER: Võrdsem, ühtsem ja tugevam ühiskond kasvab kiiremini - Poliitika\n"Oleme oma töös lähtunud põhiliselt soovist ja eesmärgist muuta Eesti ühiskonda õiglasemaks," ütles peaminister Jüri Ratas, kes tõi valitsuse aasta suurimate saavutustena välja maksureformi, mis jätab 80 protsendile eestimaalastest kuus 64 eurot rohkem kätte, tervishoiu- ja kaitsekulutuste suurendamist ning peretoetuste kasvu ning vanemapuhkuse ja -hüvitise süsteemi lihtsamaks ja paindlikumaks muutmise.\nPEAMINISTER: Võrdsem, ühtsem ja tugevam ühiskond kasvab kiiremini\nPeaminister Jüri Ratas tegi tänasel valitsuse pressikonverentsil kokkuvõtte valitsuse tegevusest. "Oleme oma töös lähtunud põhiliselt soovist ja eesmärgist muuta Eesti ühiskonda õiglasemaks," ütles ta. "Võrdsem ühiskond on ühtsem, ühtsem ühiskond on tugev ja tugevam ühiskond kasvab kiiremini."\nRatas märkis, et valitsuse tegevusprogrammis olnud 249 ülesandest on praeguse seisuga täidetud 207, valitsuse viimaseks istungiks 28. detsembril peaks täidetud saama aga 216 ehk 87 protsenti.\nValitsuse tähtsamate otsustena tõi peaminister välja lasterikaste perede toetuste kasvu, vanemapuhkuse ja -hüvitise süsteemi lihtsamaks ja paindlikumaks muutmise, ujumisõpetuse toetamise ja ka ebavõrduse vähendamise läbi maksureformi. "See on sajandi kõige olulisem maksureform. 80 protsenti töötajateat võida igakuiselt juba järgmisel aastal 64 eurot," rääkis ta. "See pole küll Eesti leibkondadele midagi väga suurt, kuid kindlasti tõstab see inimeste sotsiaalkindlust ja turvatunnet."\nRatas märkis ära ka haigekassale lisarahastuse ja arstiabi kättesaadavuse suurendamise ja emakakaela vähi ennetamise toetamise.\n"Valitsuse jaoks on oluline olnud ka kaitse- ja julgeoleku teemad. Kaitsesse panustatav 524 miljonit on suurim eelarvemaht kaitsevaldkonnas Eesti ajaloos," kinnitas peaminister, kes tõi välja ka palgatõusud kaitse- ja politseivaldkondades.\nRiik tõstab uuest aastast ka töötasu alammäära, mis jõuab jaanuaris 500 euroni, olles seega esmakordselt ka täiesti maksuvaba.\nRatase sõnul võib uhkust tunda ka selle üle, et praeguse seisuga ei ole Eesti ühtegi ülevõtmata eurodirektiivi.


POWER 10 FORMULA VE NUTRITION MIST\nUued saabujad (71)\nEgg sari (10)\nDinoplatz / Artclass (20)\nEsileht » It'S SKIN Power 10 elujõudu andev E-vitamiini sprei\nIt'S SKIN Power 10 elujõudu andev E-vitamiini sprei\nNäosprei ühendab seerumi intensiivse toime ja mugava kasutamise. Sprei on nahka rahustav ja lõõgastav ning lisab hetkega värskust.\nEssentsi baasil näosprei sisaldab E-vitamiini, rohelist teed ja roosiõieõli, mis lisab nahale elujõudu ning aeglustab vananemisprotsesse. Aitab kaasa rakkude uuenemisele, muutes naha elastseks. Kaitseb nahka väliskeskkonna negatiivsete mõjutuste eest. Vähendab ebaühtlast nahatooni ja taastab noorusliku sära. Korrapärane naha niisutamine tagab särava nahatooni ning ennetab naha enneaegse vananemise.\nSprei tagab kauakestva niisutuse. Normaliseerib pH-taseme, toimib rahustava toonikuna. Sprei on nagu kerge udu, toodet on väga mugav kasutada ka meigitud nahal.\nSobib kuivale ja toonust vajavale nahale.\nToime: lisab elujõudu, toonust, niisutab ja taastab noorusliku nahatooni.\nEi sisalda patabeene. Dermatoloogiliselt testitud.\nHydrolyzed Sodium Hyaluronate- hüaluroonhape on naha loomulikku koostisesse kuuluv hape, mis muudab selle siledaks ja kortsuvabaks. Lisaks kaitseb hüaluroonhape nahka vabade radikaalide kahjustava toime eest ning stimuleerib naha uuenemisprotsesse. Vananedes väheneb hüaluroonhappe hulk nahas, hakkavad tekkima kortsud, nahk muutub kuivemaks ning kaotab oma noorusliku toonuse ja elastsuse. Hüaluroonhape vähendab niiskuse aurustumist nahas, aitab kaasa kollageeni ja elastiini sünteesile ning kaitseb nahka UV-kiirguse eest.\nSelaginella Tamariscina Extract- kadakas tugevdab ja stimuleerib vereringet. On puhastav ja antiseptiline, tselluliidivastase toimega. Kosmeetikas kasutatakse akne, psoriaasi, ekseemide ja muude nahapõletike raviks. E-vitamiin pidurdab naha vananemist, tagades kõrge niiskusesisalduse, elastsuse ja rakkude uuenemise. Kaitseb nahka keskkonnasaaste eest.\nRosa Centifolia Flower Water- roosivesi on antiseptilise toimega pehmendav ja rahustav vesi, mis sobib hästi kuivale ja ketendavale nahale. Taastab naha loomuliku pH-taseme.\nVaniljeekstrakt on magus, pehme, soe ja rahustav looduslik lõhnaaine.\nCamellia Sinensis Leaf Extract- roheline tee on tuntud antibakteriaalse ja antioksüdatiivse toime poolest.\nAqua, Butylene Glycol, Alcohol Denat., Glycerin, Caprylic/Capric Triglyceride, Peg-40 Hydrogenated Castor Oil, Ppg-26-Buteth-26, Sorbitan Oleate, Propanediol, Hydroxyethyl Acrylate/Sodium Acryloyldimethyl Taurate Copolymer, Caprylyl Glycol, Ethylhexylglycerin, Parfum, Citral, Hydroxyisohexyl 3-Cyclohexene Carboxaldehyde, Butylphenyl Methylpropional, Limonene, Eugenol, Geraniol, Citronellol, Hexyl Cinnamal, Camellia Japonica Seed Oil, Centella Asiatica Extract, Disodium Edta, Juniperus Chinensis Xylem Extract, Rosa Canina Fruit Oil, Rosa Centifolia Flower Water, Saussurea Involucrata Extract, Selaginella Tamariscina Extract, Tocopheryl Acetate, Vanilla Planifolia Fruit Extract, Parfum, Glyceryl Caprylate, 1,2-Hexanediol, Soluble Proteoglycan, Polyglutamic Acid, Hydrolyzed Sodium Hyaluronate, Beta-Glucan\nIt'S SKIN Power 10 niisutav valge lumeseene sprei\nTootekood: 12256\t, Laoseis: Laos\nIt'S SKIN Power 10 nahka kirgastav C-vitamiini sprei\nTootekood: 12257\t, Laoseis: Tellimisel


Tervist siberi seedermännist - Maaleht\nAsendamatute rasvhapete otsinguil on terviseteadlikud tarbijad jõudnud ka hinnalise seedriseemneõlini.\nSeedripähkel küpseb pikka aega, valmides teisel aastal pärast õitsemist. repro\nMeie esivanemad sõid eriti talvel ikka kartulit ja pekist liha. Tänapäeva dieedihulluses on peened preilid laskunud teise äärmusse: ei igasugusele rasvale! Toitumisteadlasi teeb see murelikuks, sest just taimsed rasvad on väärtuslik ehitusmaterjal meie keharakkudele ja kudedele.


Pantone 2020. aasta moodsaim värv - Confetissimo - naisteblogi\nPantone sõnul on moodsaim 2020. aasta värv\nPantone Värvide Instituut, olles korraliku intriigina välja kuulutanud, teatas hilisõhtul aastavärviks 2020. Sellest sai klassikaline sinine. Nii lihtne. Ilma ühegi poeetilise nime ja keeruka varjundita.\nÜhesõnaga - elagu lihtsus ja rahulikkus.\nKlassikaline sinineinspireerib Pantoni ekspertide sõnul rahulikkus ja enesekindlus, rõhutab meie soovi usaldusväärse ja stabiilse aluse järele ajal, mil oleme sisenemas uude ajastusse.\nPantone Instituut valis 2020. aasta põhivärvi, justkui vastupidiselt nii kiiresti arenevatele tehnoloogiatele, mis on juba ees inimese võimuses nendega sammu pidada. Lõppude lõpuks on Classic Blue puhas ja tõeline. Sellel puudub kunstlikkus ja agressiivsus, see tõotab suhelda ja kaitsta.\nKlassikaline sinine - elegantne oma lihtsuses. See varju on ajatu ja moetu. See sümboliseerib õhtut taevast ja paneb mõtlema. See loob hinges rahu ja rahulikkuse tunde, pakkudes „turvalist varjupaika”, kus pole kohta ärevuseks ja askeldamiseks. See aitab keskenduda ja näha peamist, mis aitab meil oma seisukohti ümber mõelda ja uusi prioriteete seada.\nKlassikaline sinine riietuses ja kosmeetikas\nNoh, 2020. aasta põhivärv on juba nimetatud. Vaatame, kuidas see näeb välja praeguse hooaja kollektsioonides ja järgmise kevad-suve 2020 hooaja kollektsioonides.\nTadashi Shoji sügis-talv 2019-2020\nNaeem Khan, Elie Saab sügis-talv 2019-2020\nAlberta Ferretti kevad-suvi 2020\nGiorgio Armani, Naeem Khani kevad-suvi 2020\nRachel Zoe, Tadashi Shoji kevad-suvi 2020\nLõuna-Korea kaubamärk VDL, tuntud jumestustootja, teeb taas koostööd Pantone'iga, et esitleda 2020. aasta kollektsiooni uut VDL + Pantone Color, "Classic Blue". See eksklusiivne, uuenduslik kollektsioon on mõeldud naisele, kes järgib oma kõige pöörasemaid unistusi ja soove.\nValikus oli viimistleja, 2 praimerit (kiirgav ja niisutav), padi, 2 dekoratiivset meigipaletti, mis sisaldasid lauvärvi, põsepuna ja kontuurimispulbrit, kahevärvilist silmapliiatsipliiatsit (5 sorti) ja huulepliiatsit (3 tüüpi). .\nSoovitatav lugeda: Millised värvid on riietes kombineeritud: värvilaager, petatükk kombineeritult\nNoh, võite katsetama hakata! Sinine värv meikides, maniküüris ja moes värvimismeetodites on sel aastal ülerahvastatud!\nCappuccino soe ja hele värv on rahulik helepruun varjund, millel on kerge hallitus.\nKuidas oma värvitüüpi määrata?\nIga naine maailmas on individuaalne, kuid siiski ühendab neid 4 tüüpi värvitüüpi välimus,\nÜhevärviline riietuses - mis see on, millega on kombineeritud ja kes sobib\nÜhevärviline riietus on huvitav valik ja äratab kindlasti tähelepanu. Paljude jaoks see mõiste\nPistaatsia värv on trendikas varjund naiste rõivastuses ja aksessuaarides\nPistaatsia värv on rohelise värvipaletiga erinevaid toone. See värv on ere\nAqua värv - mis see on, millega on kombineeritud ja kuidas seda kanda\nKaasaegses naistemoes on kõige populaarsemad värvid looduslikud toonid. Kuid disainerid on seda üha enam\nMarsala salapärane värv - kuidas ja millega kombineerida ning 51 fotot\nVärvipaletti uuendatakse igal aastal, hooajal. Kuid on olemas selliseid tegelikke värve, mis on moes aastast


Eestist lääne pool laiub enamiku eestlaste jaoks avastamata ja tundmatu imedemaa Euroopa Liit. See vabatahtlike riikide ühendus oma seninägematu bürokraatia ja hästitasustatud ametkonnaga kätkeb endas tuhandeid võimalusi elujärje edendamiseks mitte ainult liikmesriikidele, vaid ka Ida-Euroopale. Samal ajal kui iirlasest kitsekasvataja pangakontole laekub Brüsselist kiviaedade parandamiseks sadu naelsterlingeid, saab poola kooperaator abiprogrammi korras pulgakommide valmistamiseks samas väärtuses zlotte. Kõik asjaosalised on õnnelikud, sest kitsekasvatajal pole kunagi olnud kiviaedu, poolakas pole iial teinud pulgakomme, aga euroametnikud on teinud oma töö ja täitnud missiooni liidu ees.\nSelline nägemus EList on kahtlemata ühekülgne, kuid iseloomustab igati eestlaste arusaamu Euroopa asjadest. Ta toob päevavalgele fakti, et vaatamata ridamisi ametisse nimetatud euroministritele ning igasugustele abiprogrammidele pole riik suutnud oma kodanikele selgeks teha, mida EL endast õieti kujutab ja miks meil nii kangesti on vaja sellega liituda. Pigem on poliitikud ja valitsusametnikud EList maalinud laialivalguva kujuga monstrumi, millega on vajaduse korral hea oma saamatust ja ebakompetentsust argumenteerida. Väidet «Aga Euroopas ju on!» kohtab avalikes sõnavõttudes ja kirjatükkides üha sagedamini. Nutikamad tegelased on rakendanud ELi oma karjääriredeli külge, sest Brüsseli pirukad on magusamad ja tagavad rahulikuma vanaduspõlve kui need, mida osatakse küpsetada Maarjamaal.\nTiit Vähi järjekordses valit-suses euroministri koha saanud arenguparteilane Andra Veidemann on lubanud lõpetada siiani kestnud hämamise Euroopa Liidu ümber ja valla päästa suure propagandakampaania ELi ideede propageerimiseks Eestis. Kõik ametis olnud euroministrid, nii Endel Lippmaa kui Riivo Sinijärv, on ka eelnevalt midagi kokku lubanud, kuid nende töö tulemuslikkusest on väga raske rääkida. Kuigi esimene pani märgi maha Euroopa Liitu astumise tingimusi käsitleva valge raamatuga ja teine väitega, et eurominister on igas ministeeriumis tegija, puudub siiani tõsiseltvõetav analüüs, mis loetleks üles ELiga liitumisega kaasnevad plussid ja miinused.\nToimetuse arvates võiks Andra Veidemann uues ametis vähemalt nii palju eelkäijatest erineda, et uurib välja ja teadvustab kohalikele ettevõtjatele EList raha saamise võimalusi. Kuni Eesti pole veel ELi liige, tuleks Brüsseli bürokraatidelt üritada maksimaalselt igasuguseid abirahasid välja pigistada. Olgu tegemist kasvõi eurostandardile vastavate banaanide jaoks nagide tootmise käivitamisega või keskkonnaminister Villu Reiljani hiljutise ideega Eesti loodust ürgveistega ilmestada.\nSiis on ehk lootust, et kui kunagi peaks läbi viidama referendum ELiga liitumise küsimuses, jääb jah-sõna peale nende kodanike ei'le, kes täna ei suuda kuidagi aru saada, miks ühest liidust kiiresti lahkudes ennast kohe teisele maha müüakse.


Saaremaa lehelapsed on ühed tragimad terves Eestis\nLEHEMÜÜGIMEESKOND: Victoria, Kevin, Alo, Marc, Roosi, Maria Vera, Karl-Hendrik, Sandra, Kaspar ja Kaspar olid neljapäeval tööl viimast päeva.\nSelle kolme kuu jooksul on tublisti tööd tehtud, sest ega muidu pole Saaremaa lehelapsed üle-eestilises arvestuses nii mõnelegi teisele linnale ära teinud. Kõige rohkem Maalehti müüs noortest saarlastest sel suvel Victoria Mürk, kelle jaoks oli lõppev suvi lehelapsena teine.\n“Oma tubli tulemusega tegi ta vabariigis isegi teistele silmad ette,” ütles lehelaste tööd saarel koordineerinud Piret Kaasik. Lehti tuli Victoria müüma Kärla vallast ning samasugust tööd tegid ka tema vend ja onupoeg.\nVictoria ema lisas, et eelmisel suvel ei läinud nad postkontorisse sugugi eesmärgiga tüdruk lehti müüma panna. Mindi sellepärast, et poeg oli lehelapsetööst huvitatud. “Lehtede väljajagaja ütles aga kohe, et tüdruku paneme Maalehti müüma, ja nii neist mõlemast lehelapsed saidki,” meenutas ta.\nMarc Tiirik ja Kevin Tiirik, Victoria vennas ja onupoeg tunnistasid, et saarlased ostavad millegipärast Maalehte rohkem kui Ekspressi, ning kõige raskem on Marci sõnul lehe müümise juures see, kuidas valida, kellele lehte pakkuda.\n“Keeruline on, kui joodikud, kes ei tundu üldse eemalt joodikud, hakkavad lihtsalt sõimama,” rääkis poiss. Samuti kipuvad mõned inimesed tänaval lehelastele kummalisi asju nähvama. Üks näiteks turtsunud vastuseks: “Ma ei oskagi lugeda!”\nPiret Kaasiku sõnul käis Saaremaa erinevaist paigust Kuressaares lehelapseks sel suvel ühtekokku 16 last vanuses 8–13. Kusjuures kõige vahvamalt oskas Kaasiku sõnul lehti müüa noorim, 8-aastane Roosi Pšenitšnaja.\nEesti Ajalehed AS-i müügijuhi Sten-Olof Abrami sõnul oli Kuressaarde lehelapsi kerge leida. “Kuulutasime nii Saarte Hääles kui ka oma lehtedes ja lapsi registreerus 15–20. Tublimad üksteist pidasid lõpuni vastu,” ütles Abram.\nMaalehte on Saaremaal sel aastal müüdud 160 eksemplari rohkem kui mullu ning selle poolest on Kuressaare lehelaste töö linnade pingereas 5. kohal. Eesti Ekspressi on lapsed Kuressaares aga nii edukalt müünud, et linnade pingereas ollakse 4. kohal. Ka üldarvestuses on saarlased 4. kohal.\nSaarte Häälelgi oli sel suvel kaks tragi lehelast – Lukrezia Kajak ja Linell Linkmann. Nende töösuvi lõppes selleks korraks aga juba kaks nädalat tagasi.\nLisatud: 27.08.2011 / 16:21\nOlen täpselt samal arvamusel- laps lehte müümas on möödamineja tunnetega manipuleerimine, olen ise samuti mõnikord nende käest lehe ostnud, sest lapsest on kahju.\nLisatud: 27.08.2011 / 16:26\nArengumaades tänapäeval näeb lapsi rasketes pöllutöödes, tehastes valmistamas riideid ja mänguasju arenenud riikide lastele ja nende vanematele.\nMäletan veel oma kohustuslikke kartulikorjamisaegu kooli ajalt. Oli külm, tuuline, viha sadas. Me pidime olema kogu päeva niimoodi tööl pöllul. See oli meile koolilastele väga raske aeg.\nSamuti suve kohustulikud töötunnid, mis tehti ilma rahata, ei teinud head meelt ega tahtmist. Se oli vastumeelne kohustus. Ka raha eest lapsena mind ei huvitanud umbrohu välja vedamine kuskil kolhoosi pöllul.\nLisatud: 27.08.2011 / 18:08\nhuvitav teada, mis ametit sa Jaana praegusel ajal pead – ilmselt istuv ja filosofeeriv. Jõudu igal juhul, aga jäta oma arvamus enda omaks, propagandat teha pole tarvis.\nLisatud: 27.08.2011 / 19:15\nTore oleks kui küll oleks nii ülbe ei oleks ja samas savi vöiks voolida! Ja millega külluslik oleks ise tegeleb et seda uurida?\nLisatud: 27.08.2011 / 20:47\nLaste töö ja töö tegemine on maailmas keelatud……Samuti suve kohustulikud töötunnid, mis tehti ilma rahata, ei teinud\nhead meelt ega tahtmist. Se oli vastumeelne kohustus. Ka raha eest\nlapsena mind ei huvitanud umbrohu välja vedamine kuskil kolhoosi\npöllul…..kuule savi-oled vist EESTI riigi laps-kolhoosis maksti ka lastele palka-ära rohkem kommi\nLisatud: 27.08.2011 / 22:10\nVõi maksti kolhoosis palka kohustuslike töötundide eest?! Ega ikka ei makstud küll! Sügisel käisid kõik koolid kolhoosides veel ka kartuleid võtmas, samuti tasuta! Mäletan väga hästi seda aega ja laste “töökasvatust” Mis puutub praegustesse ajalehepoistesse-tüdrukutesse, siis on neid ju vaid käputäis ja nad saavad selle töö eest naeruväärelt vähe sente!\nLisatud: 27.08.2011 / 22:38\nhuvitav komm-oled vist selleaegne laps-mis kohustuslikud töötunnid-kas lapsed olid kohustatud mingeid töötunde tegema või?kes käis tööl,sai palka-muidugi ei olnud see võrndne tavalise põllutöölise palgaga,kuna tavaliselt need tava põllutöölised pidid laste töö üle kontlrollima ja vajadusel veel üle rohima.ja selle sügisese kartulivõtu eest andis kohalik kolhoos tavaliselt koolile tasuta kartuli kogu kooliaastaks.ja praegused ajalehemüüad-tahad neist rokenfelleried kasvatada -peavadki aru saama,et raha ei kasva puu otsas-tuleb tööd teha,et seda saada\nLisatud: 27.08.2011 / 13:54\nLaste töö ja töö tegemine on maailmas keelatud. 15-aastane vöib alustada töö tegemise vanemate loal. Selles lehemüügis liigutakse nii öelda lubatud ja ei-lubatud töö piiridel. Tallinnas näeb juba alla 10-aastasi lapsi üksinda liikumas tänavatel suured lehe müügikotid ölgadel. See, kes lapse tänavale saadab lehti müüma, on lapse isa vöi ema, kes loodab selle kaudu saada majanduslikku kasumit omale ja oma perele. Kui lapsi on müümas lehti vöi midagi muud tänaval, siis sellega tahetakse luua mööda minejates kaastunnet nii öelda “kerjavale lapsele”, kes on vaestust tulnud tänavale müüma. Ja loodetakse, et kaastundest kukuvad lastele need sendid ja eurod. Ega küsimuses ole möödamineja vajadus osta see lehti vöi möni muu asi. ûtleksin lühidalt, et see on “laste müümine” tänaval a la Eesti.(:\nLisatud: 27.08.2011 / 15:19\npalun sul tungivalt mõelda töökasvatusele ja tule korraks maa peale tagasi – keegi ei kerja, vaid lapsed teenivad endale taskuraha. Kunagi olid kapsa- ja peedipõllud, kus meie põlvkond suvel taskuraha sai ja kartulikoristusaegu oli väga hea saada tasu – ENDA TEHTUD TÖÖ EEST. Sina vist ei tea, mida tähendab ise raha teenida või lastele töö tegemise õpetamine.\nLisatud: 28.08.2011 / 10:48\nOlen siiralt hämmeldunudmõningate kommentaaride üle! Mis õigusega kommenteerivad töötegemise üle need, kes ei tea sellest midagi. Hakkasin juba 10- aastaselt kolhoosis tööl käima- lehmakarjas, heinatööl- kordagi ei ole palk saamata jäänud. Kooliaegse kartulikorjamise ja metsaistutamise rahade eest käisime ekskursioonidelja pidasime koolilõpupeo ära. Või olete selle ära unustanud? Minu meelest on tore kui lastele leitakse jõukohast tööd- nad ei pea oma suvepäevi mittemidagi tegemise peale ära raiskama ja vähemalt ühe päeva nädalas ei ole neil taskuraha vaja.\nLisatud: 29.08.2011 / 19:35\nküll sina oled alles üks “tark” inimene! kui see Jaana olekski töötu kodukana, siis vaevalt ta lehemüüjaks tahaks minna, sest teatavasti kodukanad on kõige paremini teenivate meeste abikaasad. Loed ehk tema kommentaari uuesti läbi ja saad aru, millest jutt ja kui sa teist korda lugedes ei saa aru, eks siis loe kolmas kord ja hästi aeglaselt.\nLisatud: 29.08.2011 / 15:33\njaana on ilmselt töötu kodukana kes istub kodus ja siin ei ole tegemist sellega, et jaana laste heaolu pärast muretseb, pigem häirib teda fakt, et tema kes on aastaid töötu olnud ei leia tööd ja siis tulevad mingid tatid ja saavad tööd. jaana tahaks isegi lehelaps olla kui vaid vanuse kriteeriumisse veel mahuks. jaana kle ära rohkem peale võta ja kui uuesti tööintervjuule lähed siis mine kaine peaga.


Vooremaa Jõgevatreff algab ülehomme\nJõgevatreff algab ülehomme\nMotolaager, kuhu on oodata kuni kaht tuhandet motomatkajat umbes kümnest riigist, avatakse neljapäeva keskpäeval ja tegutseb pühapäeva keskpäevani. Kogu selle aja on Kuremaa aleviku süda nii sõidukitele kui ka jalakäijatele liikluseks suletud. Ümbersõiduvõimalused on aga viitadega tähistatud, nii et ära eksida keegi ei tohiks.\nNagu ikka, kuuluvad motolaagri programmi lõbusad võistlused ja õhtused tantsupeod. Võistlustest saab olema kõige põnevam vesijalgpall, mida mängitakse 7×14 m mõõtmelises basseinis. Tantsuks mängib neljapäeva õhtul The Pickups, reede õhtul Freddy T. & The Broken Legs ja laupäeva õhtul Skriimsilm. Reedel tehakse ka väljasõite Eestimaa kaunitesse paikadesse.\nLaupäeval hakkab motomatkajate kolonn Kuremaalt Jõgeva poole liikuma kell 11.45. Linna jõutakse eeldatavalt keskpäevaks. Viaduktilt alla tulles ei suundu kolonn linna otse, vaid Õuna küla kaudu, nii et uhkeid tsikleid ja nahkrõivais motomatkajaid saab vaatama tulla Suure tänava mistahes punkti.\nMuusikud ja kaskadöörid\nKesklinnas algab motopidu tegelikult juba kell 11, mil linnavalitsuse ette püstitataval välilaval hakkab mängima ansambel Kolumbus Kris. Hiljem esinevad veel ansambel Speed Free ja soome motokaskadöör Sami Mäkinen ja mitmekordne Põhjamaade meister traielis Joachim Hindren. Speed Free asendab Norra ansamblit Finnero, kes algselt Jõgevatrefile pidi tulema, ent ühe liikme haigestumise tõttu plaanist loobuma pidi.\nMõistagi saab motopeol uudistada ka motomatkajate tsikleid, mis sinnasamasse kesklinna pargitakse. Saab aga ka osta ehedat ja kena Jõgevamaa käsitööd: nii motomatkajate kui ka teiste motopiduliste rõõmuks on nimelt selleks päevaks Jõgevale kutsutud kohalikud käsitöömeistrid. Nii et kui piletit motopeole lunastada pole vaja, siis rahakott tasuks ikkagi kaasa võtta.\nJoachim Hindreni tarvis hakatakse Jõgeva Majandusühistu kaubahalli juurde traielirada ehitama juba reedel. Laupäeval suletakse aga Suur tänav Hansapanga kontorist kuni Kesk tänavani juba kell 7 hommikul ja suletuks jääb see kella 17ni. Samuti suletakse liikluseks majandusühistu kaubahalli ja Kesk-Eesti Ärikeskuse esised tänavalõigud.\n“Vabandame autojuhtide ees, kes oma tavamarsruute muutma ja autot mujal parkima peavad,” ütles Jõgevatrefi peakorraldaja, motoklubi Jõgeva MC president Igot Ellisson. “Samas tunnustame linnavalitsust tänuväärse algatuse ? Ag kaubamaja ja Tarve poe esise kõnnitee just motoparaadi ajaks üleskündmise eest. See paik peaks nüüd meeldima meie enduromeestele: nemad on harjunud rohkem maastikul madistama ega talugi hästi asfalti.”\nIgor Ellisson avaldas lootust, et kaskadööride show ajal allub linnarahvas päevajuht Leino Eineri korraldustele ja hoidub turvaaiaga piiratud trikiplatsist ohutusse kaugusse. Samuti loodab Jõgeva MC president, et kutsumata külalised üle turvaaia Kuremaa motolaagrisse trügima ei hakka. Paraku on sellega igal aastal pisut probleeme olnud. Motomatkajate ja nende vara turvalisuse huvides tuleb korraldajatel siiski “omad” “võõrastest” lahus hoida,\n“Üle aia trügijate jaoks oleme varunud viisteist kilo kõveraid naelu ja mõned haamrid,” ütles Igor Ellisson. “Nii et kelle kinni nabime, selle paneme karistuseks naelu sirgeks taguma.”\nMõned tantsuhimulised Jõgevamaa neiud on laupäeva õhtuks siiski motolaagrisse oodatud.\n“Kes suudab Jõgeva motoparaadi ajal mõne motomehega sõbraks saada ja endale tsikli tagaistmel koha välja kaubelda, see saab motolaagri väravas endale sajakroonise pileti lunastada ja õhtusele peole tulla,” ütles Igor Ellisson. “Bussi või autoga tulijate kohta eelöeldu ei kehti.”\nJõgevamaa noored rollerisõitjad ? nii poisid kui ka tüdrukud ? saavad aga soovi korral osaleda motoparaadil: nemad kui tulevased potentsiaalsed motomatkajad pannakse sõitma motokolonni etteotsa. Kaassõitjaid neil, tõsi küll, kaasa võtta pole lubatud.\n“Kõik, kes asjast huvitatud, olgu reede õhtul kell 18 Jõgeva kaubahalli parklas kohal, siis räägime asjad läbi,” ütles Igor Ellisson.


Karastusjookide tootjad annavad õlleliidule vastulöögi - Tarbija\n20. oktoober 2015, 22:23\n«Kaljaturu toimimise üle kaeblevad ainult alkoholitootjad, kes soovivad turgu ümber korraldada nii, et edaspidi domineeriks vaid õllesarnastesse pudelitesse villitud ning nende põhitootekategooriaid – alkoholi – toetavad kaljad,» seisab kirjas. Karastusjookide tootjade liidu arvamuse kohaselt on õlleliit mitmete tingimuste ja faktide vastu kaljaturu reguleerimises eksinud.\nNäiteks on õlleliit andnud teada soovist hakata kalja määratlema sellisena, nagu selle tootmine toimis Nõukogude Eestis, karastusjookide tootjad aga väidavad, et kalja puhul on tegu hoopis antiikajast, mitte Nõukogude Liidust pärit joogiga. Esimesed kalja-taolised joogid olid kirjeldatud Egiptuses juba 3. sajandil enne m.a., tänase Venemaa aladel asuti kalja tootma ja tarbima 1000 aastat tagasi. Nõukaaegseid kaljajooke valmistati aga kääritamise teel ning pärmi kasutamise abil valmistatud kalja alkohoolisisaldus võis ulatuda 2,6 protsendini, seega ei soovi õlletootjad taastada algupärast kalja, vaid pelgalt sellist jooki, mis oleks kääritatud ja alkoholiga.\nÕlleliit vihjas oma kirjas maaeluministeeriumile, et alkoholiga ning kääritatud rukkilinnastest kali sisaldab palju B-vitamiine ning on võrreldes teiste kaljadega kasulikum, mis on aga karastusjookide tootjate sõnul väär väide. Terviseameti Tartu labori analüüs näitab, et kääritatud kalja B-rühma vitamiinide sisaldus on minimaalne, moodustades 1-7 protsenti võrdluskogusest.\nÕlletootjate taotlus vabastada alkoholiga kaljad on küünilisuse tipp. Õllesarnastes pakendites alkoholiga kali, mida tohib müüa ka alaealistele ning mis oleks vabastatud aktsiisikohustusest, on vastuolus Eesti rahvatervisepoliitikaga. Õlletootjad tahavad lõpetada toimiva konkurentsituru, heites kõrvale tarbijate eelistused, alkoholiseerides alaealistele ja noortele suunatud joogikategooria ja müüa seda muidu alkoholitootmist saatva aktsiisimaksu tasumise kohustuseta.\nÕlletootjad eksitavad avalikkust, kui väidavad, et mistahes jooki võib nimetada kaljaks. Tegelikult on kaljatootmises olemas Eestis toimiv iseregulatsioon, mis tõendanud oma toimivust joogiturul ja iseäranis kalja segmendis.


Relatiivsusteooria – Vikipeedia\nRelatiivsusteooria on põhiliselt Albert Einsteini loodud füüsikateooria, mis revideerib Newtoni mehaanikat ja Maxwelli elektrodünaamikat, rajades ühtlasi neid ühendava, seesmiste vastuoludeta teooria. Ta tegeleb ruumi ja aja ehitusega ja gravitatsiooni olemusega, revideerides klassikalise füüsika arusaamu.\nRelatiivsusteooria koosneb erirelatiivsusteooriast (avaldatud 1905) ja erirelatiivsusteooriat üldistavast, gravitatsiooni olemust kirjeldavast üldrelatiivsusteooriast (lõpetatud 1916), mis taandab gravitatsiooni aegruumi kõverusele, mida põhjustab muu hulgas mass. Erirelatiivsusteooria kirjeldab muu hulgas ruumi ja aja käitumist üksteise suhtes liikuvate vaatlejate seisukohast ning sellega seotud nähtusi. Aeg ja ruum osutuvad suhtelisteks: kestus ja vahemaa võivad olla eri vaatlejate jaoks erinevad. Aeg ja ruum saavad mõistetavaks ühtse aegruumi raames. Üldrelatiivsusteooria taandab gravitatsiooni aegruumi kõveruse, mida osalt põhjustavad massid.\nSõna "relativistlik" tähendab tavaliselt, et kiirus ei ole võrreldes valguse kiirusega tühine; piiriks võetakse sageli 10%. Relativistlikel kiirustel on üha tähtsamad erirelatiivsusteooria efektid, kõrvalekaldeid klassikalisest mehaanikast ei saa siis enam arvestamata jätta.\n1 Üldarusaadav lühikokkuvõte relatiivsusteooria sisust\n2 Relatiivsusteooria tähtsus\n3.2 Ruumi ja aja relatiivsus\n3.3 Valguse kiirus kui piirkiirus\n3.4 Ruumi ja aja ühendamine aegruumiks\n3.5 Massi ja energia ekvivalentsus\n3.6 Magnetväljad relatiivsusteoorias\n4.1 Gravitatsioon ja ruumi kõverus\n4.2 Üldrelatiivsusteooria matemaatiline struktuur\n4.3 Kellad gravitatsiooniväljas\n4.5 Mustad augud\nÜldarusaadav lühikokkuvõte relatiivsusteooria sisust[muuda | muuda lähteteksti]\nKui 30 km/h sõitvas rongis veereb rongi liikumise suunas pall, mille kiirus vaguni põranda suhtes on 20 km/h, siis raudtee kõrval seisva vaatleja suhtes näib pall liikuvat 20+30 km/h. Kui aga rongi asemel oleks peaaegu valguse kiirusel liikuv kosmoselaev ja palli asemel valguskiir, siis kosmoselaevast väljaspool oleva vaatleja jaoks kiiruste liitumist ei toimu. Valguse kiirus on võrdne kõigi vaatlejate suhtes, sõltumata nende liikumisest valguse allika suhtes – see on Einsteini erirelatiivsusteooria esimene postulaat.\nTeise postulaadi kohaselt kehtivad kõigile ühtlaselt liikuvatele vaatlejatele samad füüsikaseadused.\nMõlemad postulaadid saavad olla tõesed ainult siis, kui universaalset aega ja ruumi ei eksisteeri, vaid kestus ja vahemaa muutuvad sõltuvalt vaadeldava süsteemi kiirusest vaatleja taustsüsteemi suhtes. Kiiresti liikuva objekti aeg aeglustub ja liikumissuunalised mõõtmed vähenevad.\nValguse kiirusest palju väiksemate kiiruste puhul on need erinevused väga väiksed, seepärast on teooria igapäevakogemuse pinnalt raskesti mõistetav. Erinevusi on aga katseliselt kinnitatud, näiteks lennutades ülitäpseid kelli kiiretes lennukites.\nKiiruse suurenedes suureneb ka keha mass, mis kiiruse lähenedes valguse kiirusele läheneb lõpmatusele. Seepärast saab valguse kiirus olla vaid objektidel, mille seisumass on null.\nErirelatiivsusteooria sidus suhtelise aja ja ruumi neljamõõtmeliseks aegruumiks. Üldrelatiivsusteooria lisas aegruumile kõveruse, milleks on gravitatsioon. Mass kõverdab ruumi ja valguskiir järgib seda kõverust. Selle teooria järgi on inertsiaalne ja gravitatsiooniline mass ekvivalentsed ning pole võimalik kindlaks teha, kas keha asub kiirendusega liikuvas taustsüsteemis või gravitatsiooniväljas. Relatiivsusteooriast järeldub ka aine ja energia ekvivalentsus ning kuulus valem E=mc².\nRelatiivsusteooria tuletab meile meelde, et kaugeid objekte ei näe me kunagi sellistena, nagu nad on praegusel hetkel, sest mistahes informatsioonil kulub meieni jõudmiseks aega. Ei ole mingit võimalust kindlaks teha, kas kauged sündmused toimuvad samaaegselt või isegi millises järjekorras nad toimuvad. Ei ole olemas absoluutset paigalseisu ega absoluutset liikumist. Üksteise suhtes liikuvatel vaatlejatel on erinev omaaeg.\nErirelatiivsusteooria järgi ei ole olemas eelistatud taustsüsteeme – nimelt võib iga vaatleja lugeda ennast paigalseisvaks ja teisi enda suhtes liikuvaks. Siit tuleneb nn kaksikute paradoks – kujutleme kaksikuid, kellest üks lahkub valguse kiirusele lähedasel kiirusel kosmoselennule ja teine jääb koju. Kui kosmonaudist kaksik Maale naaseb, on tema jaoks kulunud vähem aega ning ta on jäänud nooremaks kui kodune kaksik. Näib, et tegu on paradoksiga, sest kummalgi oleks nagu õigus oletada, et just tema seisis paigal ja teine liikus temast eemale ja vastupidi. Sellele paradoksile on antud erinevaid seletusi, mis valgustavad sama reaalsust eri vaatenurgast, olles ainult näiliselt omavahel vastuolus. Kõige lihtsama seletuse kohaselt on võrdväärsed ainult inertsiaalsed taustsüsteemid; kosmosekaksik pidi aga oma raketti pidurdama ja seega asus ta mitteinertsiaalses taustsüsteemis. Ja kiirendus, erinevalt kiirusest, pole suhteline, vaid absoluutne.\nRelatiivsusteoorias kasutatakse Hermann Minkowski poolt välja pakutud ja Albert Einsteini poolt kasutusele võetud neljamõõtmelise aegruumi mõistet. Neljamõõtmelise aegruumi elemendiks on sündmus, millel on ühe ajakoordinaadiga määratud aeg ja kolme ruumikoordinaadiga määratud koht. Joonistel kujutatakse lihtsuse mõttes sageli vaid üht ruumikoordinaati. Neljamõõtmeline aegruumiline intervall sündmuste vahel jääb kõigis taustsüsteemides samaks; valguse kiirusest saab aja- ja ruumiühikute vastastikuse teisendamise abivahend.\nErirelatiivsusteooria sidus suhtelise aja ja ruumi neljamõõtmeliseks aegruumiks. Üldrelatiivsusteooria lisas aegruumile kõveruse, milleks on gravitatsioon. Selle teooria järgi on inertsiaalne ja gravitatsiooniline mass ekvivalentsed, samuti pole võimalik kindlaks teha, kas keha asub kiirendusega liikuvas taustsüsteemis või gravitatsiooniväljas. Mass kõverdab ruumi ja valguskiir järgib seda kõverust; vabalt langevad objektid liiguvad mööda kõvera ruumi geodeetilisi jooni. Gravitatsioon mõjutab lisaks ruumile ka aega, võimaldades järjekordse lahenduse kaksikute paradoksile: gravitatsioonilise "lohu" põhjas käivad kellad aeglasemalt kui "kõrgemal" olevad. Kõvera aegruumi kirjeldamiseks ei sobinud enam Eukleidese geomeetria ja Einstein võttis abiks Bernhard Riemanni loodu.\nÜlimassiivsed objektid võivad enda ümber ruumi kõverdada nii palju, et kõverusse sattunud valguskiir (ega ka miski muu) sealt enam välja ei pääse. Neid ruumiauke nimetatakse mustadeks aukudeks; üldrelatiivsusteooria põhjal ennustati nende olemasolu ja astronoomid on seda hiljem vaatlustega kinnitanud. Teiseks omapäraseks relatiivsusteooriast teoreetiliselt tuletatavaks nähtuseks on ussiaugud ehk otseteed kõvera ruumi kaugete piirkondade vahel. Need on ainet andnud arvukatele ulmekirjanikele. Samuti tulenes üldrelatiivsusteooriast asjaolu, et ajal pidi olema alghetk – nn Suur Pauk. Einstein ise püüdis sellest järeldusest mööda pääseda nn kosmoloogilise konstandi sissetoomisega. Hilisemad füüsikud ja kosmoloogid on loonud erinevaid teooriaid ja mudeleid nii aja alguse kirjeldamiseks kui relatiivsusteooria ja kvantteooria ühendamiseks.\nEinstein ei väitnud, et "kõik asjad on suhtelised", nagu paljud füüsikat igapäevaellu mugandavad – ta väitis, et suhtelised on (muuhulgas) järgmised asjad:\nVaatleja asukohast sõltub, kas kaks sündmust kahes punktis toimuvad üheaegselt või toimub üks neist varem või toimub teine varem\nVaatleja asukohast sõltub objekti mass, suurus, kuju ja kiirus\nValguse jaoks ei möödu hetkegi ühest punktist teise jõudmiseks. Kell käib mäetipus (maa massikeskmest kaugemal) teise kiirusega, kui orus (kontrollitud täpsete kelladega).\nAlbert Einsteini relatiivsusteooria võrrandid on edasiarendus Maxwelli võrranditest, mis on viidud kokku relatiivsusteooria lähtekontseptsiooniga.\nSamuti väitis ta, et kiiruste kokkuliitmiseks ei sobi matemaatika liitmistehe, vaid lisades objektile, mis vaatleja suhtes liigub valguse kiirusele lähedasel kiirusel, veel sama palju kiirust, liigub see objekt vaatleja suhtes endiselt valguse kiirusele lähedasel kiirusel (kahe objekti kiirus üksteise suhtes on alati väiksem, kui valguse kiirus, kui ei ole tegu olematu seisumassiga osakesega, mille kiirus suvalise objekti suhtes on valguse kiirus).\nRelatiivsusteooria tähtsus[muuda | muuda lähteteksti]\nRelatiivsusteooria on revolutsiooniliselt muutnud arusaama ruumist ja ajast ning on avastanud loodusest seoseid, mida ei saa näitlikult kujutada. Vastavaid protsesse ja omadusi saab siiski matemaatiliselt täpselt kirjeldada ning katsed on neid kinnitanud.\nRelatiivsusteooria on üks kahest füüsika teoreetilisest alussambast. Selle ühendamine kvantteooriaga, mis on teine alussammas, ei ole seni täielikult õnnestunud ning on üks teoreetilise füüsika suurimaid probleeme. Mõlemad teooriad sisaldavad oma eelkäijat Newtoni mehaanikat piirjuhuna vastavalt vastavusprintsiibile.\nTänapäeva füüsika standardmudel põhineb erirelatiivsusteooria ja kvantteooria ühitamisel relativistlikus väljade kvantteoorias. Kvantteooriat, mis võtab arvesse ka üldrelatiivsusteooriat, nimetatakse kvantgravitatsiooniks.\nErirelatiivsusteooria[muuda | muuda lähteteksti]\nPikemalt artiklis Erirelatiivsusteooria\nRelatiivsusprintsiip[muuda | muuda lähteteksti]\nJärgmist kaht väidet võib võtta relatiivsusteooria aksioomidena, millest kõik ülejäänu saab tuletada.\nKui eri vaatlejad mõõdavad valguskiire levimise kiirust oma asukoha suhtes, jõuavad nad olenemata oma liikumisolekust ühe ja sama tulemuseni. See on valguse kiiruse konstantsuse printsiip.\nFüüsikaseadustel on kõigi konstantse kiirusega (ilma kiirenduseta) liikuvate vaatlejate jaoks üks ja seesama kuju. Seda asjaolu nimetatakse relatiivsusprintsiibiks. Sellel juhul öeldakse, et vaatlejad asuvad inertsiaalsüsteemides.\nRelatiivsusprintsiibis ei ole iseenesest midagi erilist, sest see kehtib ka Newtoni mehaanikas. Sellest järeldub vahetult, et pole mingit võimalust teha kindlaks vaatleja absoluutset kiirust ruumis ning defineerida absoluutselt paigalseisvat taustsüsteemi. Niisugune liikumatu süsteem peaks millegi poolest kõigist teistest erinema ja see oleks vastuolus relatiivsusprintsiibiga, mille kohaselt füüsikaseadustel on kõigis taustsüsteemides üks ja seesama kuju. Aga enne relatiivsusteooriat põhines elektrodünaamika eeldusel, et elektromagnetlainete kandja on eeter. Kui eeter täidaks tardunud moodustisena ruumi, siis ta määratleks taustsüsteemi, milles oleks füüsikaseadustel vastuolus relatiivsusprintsiibiga eriti lihtne kuju ja mis oleks pealegi ainus taustsüsteem, kus valguse kiirus on konstantne. Siiski nurjusid kõik katsed eetri olemasolu tõestada, nagu näiteks kuulus Michelsoni-Morley eksperiment (1887).\nEinsteinil, kes loobus tavapärastest ettekujutustest ruumi ja aja kohta ning hülgas eetrihüpoteesi, õnnestus lahendada näiline vastuolu relatiivsusprintsiibi ja elektrodünaamikast järelduva valguse kiiruse konstantsuse printsiibi vahel. Polnud juhus, et just elektrodünaamikaga seotud katsed ja kaalutlused viisid relatiivsusteooria sünnini. Nii oli Einsteini 1905. aasta artiklil, mis pani aluse erirelatiivsusteooriale, tähelepandamatu pealkiri "Zur Elektrodynamik bewegter Körper" ("Liikuvate kehade elektrodünaamikast").\nRuumi ja aja relatiivsus[muuda | muuda lähteteksti]\nRuumi- ja ajamäärangud ei ole relatiivsusteoorias üldkehtivad korrastruktuurid, vaid kahe sündmuse vaheline ruumiline ja ajaline kaugus on eri liikumisolekutega vaatlejate jaoks erinev. See kehtib ka sündmuste üheaegsuse kohta (üheaegsuse relatiivsus). Liikuvad objektid osutuvad võrreldes paigalseisvatega liikumissuunas lühenenuks (pikkuse kontraktsioon) ja liikuvad kellad aeglustunuks (aja dilatatsioon). Et aga iga ühtlaselt liikuv vaatleja võib võtta end paigalseisvana, siis on need vaatlused vastastikused, st kumbki kahest suhteliselt liikuvast vaatlejast näeb teise vaatleja kella aeglasemalt käivat ja tema meetrietalone liikumissuunas lühenenuna. Küsimus, kumb kirjeldab olukorda õigesti, ei ole seejuures põhimõtteliselt vastatav ning on seetõttu mõttetu.\nPikkuse kontraktsiooni ja aja dilatatsiooni saab suhteliselt näitlikult kujutada Minkowski diagrammi ja kaksikute paradoksi abil. Matemaatiliselt saadakse need Lorentzi teisendusest, mis kirjeldab seost ruumi- ja ajakoordinaatide vahel. Seda koordinaatide teisendust saab otseselt tuletada kahest ülaltoodud aksioomist ja eeldusest, et tegu on lineaarkujutusega.\nKõik need nähtused ilmnevad alles valguse kiirusega võrreldavate kiiruste juures, mistõttu neid igapäevaelus ei täheldata.\nValguse kiirus kui piirkiirus[muuda | muuda lähteteksti]\nÜkski objekt ega ükski informatsioon ei saa liikuda kiiremini valguse kiirusest vaakumis. Kui materiaalse objekti kiirus läheneb valguse kiirusele, siis kasvab edasiseks kiirendamiseks vajalik energiakulu piiramatult, sest valguse kiirusele lähenemisel kasvab kineetiline energia üha järsemalt. Valguse kiiruseni jõudmiseks oleks tarvis lõpmatu palju energiat.\nSee asjaolu järeldub ruumi ja aja ehitusest ega ole objekti omadus (näiteks lihtsalt ebatäiusliku kosmoselaeva puudus). Kui objekt saaks liikuda ülevalguskiirusega A-st B-sse, leiduks alati vaatlejaid, kes tajuksid liikumist B-st A-sse, jällegi ilma et oleks mõtet küsida, kes kirjeldab olukorda õigesti. Siis oleks rikutud põhjuslikkuse printsiip, sest ei saa enam määratleda põhjuse ja tagajärje järgnevust. Niisugune objekt liiguks iga vaatleja jaoks ülevalguskiirusega.\nRuumi ja aja ühendamine aegruumiks[muuda | muuda lähteteksti]\nPikemalt artiklis Aegruum\nRuum ja aeg on relatiivsusteooria põhivõrrandites suuresti formaalselt samaväärsed ning seetõttu saab need ühendada neljamõõtmeliseks aegruumiks. See, et ruum ja aeg nähtuvad erinevalt, tuleb inimese tajust. Matemaatiliselt taandub erinevus sellele, et kauguse määramisel ruumikoordinaatide vahede ruudud liidetakse, ajakoordinaadi vahede ruut lahutatakse (eukleidilises ruumis ainult liidetakse). Tavaliste kolmemõõtmelise ruumi vektorite asemel on nelivektorid.\nAegruumis on pikkuste ja ajavahemike relatiivsuse tõttu iga vaatleja jaoks ainult kolm selgelt eristatavat piirkonda:\nTulevikukoonuses paiknevad kõik punktid, milleni vaatleja saab jõuda maksimaalselt valguse kiirusega või kuhu ta saab saata valgussignaali.\nMinevikukoonus hõlmab kõik punktid, millest signaal saab maksimaalselt valguse kiirusega vaatlejani jõuda.\nKõiki ülejäänud punkte nimetatakse vaatlejast ruumisarnaselt eraldatuks. Selles piirkonnas ei saa tulevikku ja minevikku määratleda.\nMassi ja energia ekvivalentsus[muuda | muuda lähteteksti]\nPikemalt artiklis Massi ja energia ekvivalentsus\nSüsteemile massiga m saab ka liikumatus olekus omistada energia E, nimelt\nE = mc²,\nkus c on valguse kiirus. See on üks kuulsamaid füüsikavalemeid. Sageli väidetakse eksitavalt, et see tegigi võimalikuks aatomipommi leiutamise, ent aatomipommi tööpõhimõtet ei saa selle valemiga seletada. Siiski arvutas Lise Meitner, juba 1939. aastal, peagi pärast tuumalõhustumise avastamist selle valemi ning aatomite masside põhjal, mis olid juba teada, välja, et vabaneb tohutu energia. See massi vähenemine (massidefekt) leiab aset ka juba keemiliste reaktsioonide puhul, ent erinevalt tuumareaktsioonidest ei olnud see tollaste mõõtmismeetoditega tuvastatav.\nMagnetväljad relatiivsusteoorias[muuda | muuda lähteteksti]\nMagnetiliste jõudude olemasolu on relatiivsusteooriaga lahutamatult seotud. Elektriliste jõudude Coulombi seaduse isoleeritud olemasolu ei oleks ruumi ja aja ehitusega ühitatav. Nii ei näe vaatleja, kes seisab staatiliste elektrilaengute süsteemi suhtes paigal, magnetvälja, erinevalt vaatlejast, kes selle süsteemi suhtes liigub. Kui teisendada paigalseisva vaatleja vaatlused Lorentzi teisendusega liikuva vaatleja vaatlusteks, siis selgub, et liikuv vaatleja tajub elektrijõu kõrval veel magnetilist jõudu. Nii et magnetvälja olemasolu selles näites taandub ruumi ja aja ehitusele. Sellest vaatekohast tundub ka magnetväljade Biot'-Savarti seaduse võrreldes Coulombi seadusega keeruline ja esmapilgul väheusutav ehitus vähem imekspandav. Relatiivsusteooria valemites saab elektri- ja magnetväljast üks üksus, mille võtab kokku neljamõõtmeline elektromagnetiline väljatugevustensor, samamoodi nagu ajast ja ruumist saab neljamõõtmeline aegruum.\nÜldrelatiivsusteooria[muuda | muuda lähteteksti]\nPikemalt artiklis Üldrelatiivsusteooria\nGravitatsioon ja ruumi kõverus[muuda | muuda lähteteksti]\nÜldrelatiivsusteooria taandab gravitatsiooni geomeetrilisele nähtusele kõveras aegruumis, väites, et:\nEnergia kõverdab aegruumi enda ümber.\nEse, mida mõjutavad ainult gravitatsioonijõud, liigub kahe punkti vahel aegruumis alati mööda geodeetilist joont.\nKui juba erirelatiivsusteooria neljamõõtmeline aegruum ei ole näitlikult kujutatav, siis seda enam kehtib see lisaks neljamõõtmelise kõvera aegruumi kohta. Näitlikustamiseks võib siiski kasutada olukordi väiksema mõõtmega ruumides. Nii vastab kahemõõtmelise kõvera maastiku korral geodeetiline joon trajektoorile, mille läbiks otsesuunas fikseeritud rooliga sõiduk. Kui kaks niisugust sõidukit stardiksid kera ekvaatoril paralleelselt, siis nad kohtuksid põhjapoolusel. Vaatleja, kes ei märkaks Maa kerakujulisust, järeldaks sellest sõidukite vahelise külgetõmbejõu. Tegu on aga puhtgeomeetrilise nähtusega. Gravitatsioonijõude nimetatakse seetõttu üldrelatiivsusteoorias mõnikord ka näivateks jõududeks.\nEt geodeetilist joont mööda kulgev trajektoor läbi aegruumi sõltub aegruumi geomeetriast, mitte langeva keha massist ega muudest omadustest, langevad kõik kehad gravitatsiooniväljas ühe ja sama kiirusega, nagu tegi kindlaks juba Galilei. Seda asjaolu kirjeldab Newtoni mehaanikas ekvivalentsusprintsiip, mis on aluseks ka üldrelatiivsusteooriale.\nÜldrelatiivsusteooria matemaatiline struktuur[muuda | muuda lähteteksti]\nKui erirelatiivsusteooria mitmed aspektid on lihtsaimas formuleeringus ka väheste matemaatikateadmistega jälgitavad, siis üldrelatiivsusteooria matemaatika on tunduvalt keerulisem. Kõverat aegruumi kirjeldatakse diferentsiaalgeomeetria abil, mis vahetab välja meile tuttava lameda ruumi eukleidilise geomeetria.\nKõveruse näitlikustamiseks paigutatakse enamasti kõver objekt kõrgemamõõtmelisse ruumi. Näiteks kujutatakse kahemõõtmelist kerapinda tavaliselt ette kolmemõõtmelises ruumis. Kõverust saab siiski kirjeldada ilma niisuguse kõrgemamõõtmelise ruumi abita, nagu üldrelatiivsusteoorias ka tehakse. Näiteks on kõverust võimalik kirjeldada selle kaudu, et kolmnurkade sisenurkade summa ei ole enam 180°.\nKõveruse tekkimist kirjeldatakse Einsteini väljavõrranditega. Need on kümnekomponendilise tensorvälja diferentsiaalvõrrandid, mis on analüütiliselt (st valemitena) lahendatavad ainult erijuhtudel. Keeruliste süsteemide puhul kasutatakse seetõttu tavaliselt lähendusi.\nKellad gravitatsiooniväljas[muuda | muuda lähteteksti]\nÜldrelatiivsusteoorias ei sõltu kellade käik ainult nende suhtelisest kiirusest, vaid ka nende kohast gravitatsiooniväljas. Mäe otsas käib kell kiiremini kui orus. See efekt on Maa gravitatsiooniväljas küll väike, GPS-is aga tehakse kohamääramise vigade vältimiseks vastav raadiosignaalide sageduse korrektuur.\nKosmoloogia[muuda | muuda lähteteksti]\nKui erirelatiivsusteooria kehtib masside juuresolekul ainult aegruumi osades, mis on nii väikesed, et kõverust võib ignoreerida, siis üldrelatiivsusteoorial seda kitsendust ei ole. Seetõttu saab teda rakendada ka Universumile tervikuna ning tal on keskne koht kosmoloogias. Nii kirjeldatakse Universumi paisumist, mida astronoomid vaatlevad, Einsteini väljavõrrandite Friedmanni lahenditega koos kosmoloogilise konstandiga. Nende järgi algas see paisumine Suure Pauguga, mis uusimate uurimuste järgi toimus 13,7 miljardit aastat tagasi. Seda võib pidada ka ruumi ja aja alguseks, mil kogu Universum oli kontsentreeritud Plancki pikkuse läbimõõduga ruumialale.\nMustad augud[muuda | muuda lähteteksti]\nÜldrelatiivsusteooria ennustab musti auke. Neil objektidel on nii tugev gravitatsioon, et nad võivad sisse püüda isegi valgust, nii et see ei saa enam välja. Einstein selle mõttega ei leppinud ning ta arvas, et peab olema mehhanism, mis niisugustel objektidel ei luba tekkida. Tänapäeva vaatlused lubavad aga arvata, et niisugused mustad augud on Universumis tõesti olemas, nimelt väga massiivsete tähtede arengu lõppstaadiumina ja peaaegu kõikide galaktikate keskmes.\nGravitatsioonilained[muuda | muuda lähteteksti]\nÜldrelatiivsusteooria lubab gravitatsioonilainete, valguse kiirusega levivate lokaalsete aegruumi deformatsioonide olemasolu. Need peaksid tekkima masside kiirenemisel. Need deformatsioonid on aga nii väikesed, et nende olemasolu vaadeldi otseselt alles 2015. aastal. Võrdlemisi lähedase supernoova 1987A plahvatus aastal 1987 pidi tekitama gravitatsioonilaineid, mis oleksid olnud tõestatavad. Kuid see sajandi šanss magati maha, sest otsustavatel sekunditel olid kõik maailma gravitatsioonilainete detektorid tõrke tõttu hooldustöödeks välja lülitatud.\nPulsaritega kaksiktähtede vaatluste põhjal leidis gravitatsioonilainete olemasolu kaudset tõestust. Russell Hulse ja Joseph Taylor said 1993 selle eest Nobeli füüsikaauhinna.\n11. veebruaril 2016 teatasid LIGO teadlased esimesest edukast gravitatsioonilainete otsesest mõõtmisest septembris 2015; lained tekkisid kahe musta augu kokkupõrkel. Seda peetakse astronoomia ajaloo verstapostiks. Aastal 2017 said Rainer Weiss, Barry Barish ja Kip Thorne selle eest Nobeli füüsikaauhinna.\n↑ Lise Meitner, Otto Robert Frisch. Disintegration of Uranium by Neutrons: a New Type of Nuclear Reaction. – Nature, 143, 1939, lk 239–240.\nPildid, videod ja helifailid Commonsis: Relatiivsusteooria\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Relatiivsusteooria&oldid=5510186"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 19:21, 18. detsember 2019.


Aafrika rahvaste karikavõistlused jalgpallis – Vikipeedia\nAafrika rahvaste karikavõistlused jalgpallis (prantsuse Coupe d'Afrique des nations; lühend CAN; inglise African Nations Cup; lühend ANC) on Aafrika mandri 24 parema jalgpallikoondise vaheline jalgpalliturniir.\nVõistlused toimusid esimest korda aastal 1957, osalejamaid oli tollal 3. Alates 1968. aastast peetakse võistlusi iga kahe aasta tagant. Alates 1996. aastast pääses finaalturniirile 16 riiki, alates 2019. aastast pääseb finaalturniirile 24 riiki.\nEnim võite, seitse, on Egiptuse jalgpallikoondisel. Egiptus on kõige rohkem turniire ka korraldanud.\nEsimesed karikavõistlused peeti 1957. aasta veebruaris Sudaani pealinnas Hartumis. Osales üksnes kolm meeskonda: Sudaan, Egiptus ja Etioopia. Neljas osalema pidanud riik Lõuna-Aafrika Vabariik diskvalifitseeriti apartheidipoliitika pärast. Peeti kaks mängu. Poolfinaalis alistas Egiptus Sudaani tulemusega 2:1 ja jõudis sellega finaali Etioopia vastu, kellele märgiti tabelisse võit 2:0 diskvalifitseeritud LAV-i vastu. Finaali võitis Egiptus tulemusega 4:0. Kaks aastat hiljem Kairos peetud turniiril osalesid needsamad kolm võistkonda ning võitis taas Egiptus.\nKolmas turniir peeti 1962. aastal Addis Ababas. See oli esimene kord, kui nelja finaalturniirile pääseja selgitamiseks peeti valikmänge. Finaalturniirile pääsesid lisaks korraldajamaale Etioopiale ja tiitlikaitsja Egiptusele valikmängude kaudu Nigeeria ja Tuneesia. Turniiri võitis Etioopia.\nAastatel 1963 ja 1965 võitis Aafrika karikavõistlused Ghana. 1968. aastal suurendati finaalturniirile pääsejate arv 8 võistkonnani. Samast aastat kehtib kord, et võistlusi peetakse iga kahe aasta järel.\nEdukamad riigid[muuda | muuda lähteteksti]\nEgiptus – 7 võitu (1957, 1959, 1986, 1998, 2006, 2008, 2010)\nKamerun – 5 võitu (1984, 1988, 2000, 2002, 2017)\nGhana – 4 võitu (1963, 1965, 1978, 1982)\nNigeeria – 3 võitu (1980, 1994, 2013)\nElevandiluurannik – 2 võitu (1992, 2015)\nAlžeeria – 2 võit (1990, 2019)\nKongo DV – 2 võit (1968, 1974)\nSambia – 1 võit (2012)\nTuneesia – 1 võit (2004)\nSudaan – 1 võit (1970)\nSenegal – 1 võit (2022)\nMaroko – 1 võit (1976)\nEtioopia – 1 võitu (1962)\nLõuna-Aafrika Vabariik – 1 võit (1996)\nKongo Vabariik – 1 võit (1972)\n2012. aasta Aafrika rahvaste karikavõistlused jalgpallis\n2015. aasta Aafrika rahvaste karikavõistlused jalgpallis\n2017. aasta Aafrika rahvaste karikavõistlused jalgpallis\n2022. aasta Aafrika rahvaste karikavõistlused jalgpallis\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Aafrika_rahvaste_karikavõistlused_jalgpallis&oldid=6045854"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 23:25, 7. veebruar 2022.


Mis värk see Must reede on\n15:27 24. Märts 2019\nTäna on Must reede\n12:31 23.11.2018 lühendatud link\nIga aasta esimesel reedel pärast ameeriklaste tänupüha (tavaliselt novembri viimasel neljapäeval) läheb lahti kuulus Must reede (Black Friday) – päev, mis sugugi ei vasta oma süngele nimetusele.\nTALLINN, 23. november — Sputnik. On ju Must reede üks aasta kõige eredamaid ja unustamatumaid päevi, suurte allahingluste ja tühjendusmüükide päev, mis on pidupäevaks kõigile šopahoolikutele ja suurepäraseks lahenduseks neile, kes tahavad raha kokku hoida. Just Mustast reedest algab lääneriikides tavapärane jõuluhooaja müügibuum, mil saab väga soodsa hinnaga soetada kõige erinevamaid kaupu, kuna allahindluste ulatus kõiguvad olenevalt kaubagruppidest 30-st kuni 90%-ni.\nSelle ohjeldamatu ostemise traditsioon tekkis Ameerika Ühendriikides juba 19. sajandil, kui suurimad kaubandusvõrgud hakkasid korraldama suurejoonelisi jõulueelseid müügikampaaniaid, innustades tarbijaid ostudele uskumatult suurte allahindlustega, boonustega, eriliste kingitustega jne. Termin "Must reede" ise aga tekkis alles 1966. aastal Philadelphias.\nÜle maailma läks liikvele Must reede>>\nVäikepoed on Eestis välja suremas\nSelle nimetuse päritolu kohta on kaks üldlevinud versiooni. Ühe kohaselt nimetati päev sedasi tohutute liiklusummikute tõttu, mis tänupüha järgsel päeval teedel-tänavatel tekkisid. Teise kohaselt tulenes Musta reede nimetus tolle päeva raamatupidamisaruannetest. Kahjumid pandi kirja punase tindiga, kasumid aga mustaga – ning kuna tulu oli tol päeval tohutu, oli ka must värv aruannetes valdavaks.\nNii või teisiti, antud suurejooneliste suurmüükide tava kujunes sedavõrd edukaks, et levis kiiresti ka teistesse riikidesse. Just sellel päeval haaravad sajad miljonid inimesed üle kogu maailma riiulitelt kõige aegunumaidki kaupu, tuues müüjatele kuujagu kasumeid.\nTänapäeval on Must reede menukas rahvusvaheline trend. Aga just Ameerikas oodatakse seda päeva erilise kärsitusega.\nMust reede — poodlejate pidupäev>>\n© Фото : Dinara Nikiforova\nStatistika kohaselt võib ameeriklaste perekond säästa Mustal reedel mõnisada kuni tuhat dollarit. Ja igal aastal jätavad nad kauplustesse oma 60 miljardit dollarit, mis on võrreldav mõne väiksema riigi aastaeelarvega.\nEuroopas on Must reede vaoshoitum ja õilsama ilmega. Paljudes Euroopa riikides on allahindluste aususmäär jaekauplustes riigi kontrolli all, kuid ka veebipoodides ei jääda oma lihast-luust ametivendadele alla. Ja viimasel ajal sooritabki aina enam eurooplasi neil päevil oste ilma kodust lahkumata.\nMust reede, šopahoolik, poodleja


Kas AstraZeneca vaktsiini peatamine ohustab majanduse taastumist?\nKas AstraZeneca vaktsiiniga seotud probleemid ohustavad majanduse taastumist?\nMärts 16, 2021 18:17\nAstraZeneca Covid-19 vaktsiin seisab silmitsi mitmete probleemidega, sest algusest peale on see olnud seotud vaidlustega mitte ainult selle tootmise ja levitamise osas, vaid ka selle immuunsuse tõhususe ja võimalike kõrvaltoimete osas.\nMõni nädal tagasi lahvatasid probleemid Euroopa Liidu ja Ühendkuningriigi vahel, mis tuginesid süüdistustele, mille kohaselt rikub farmaatsiaettevõtte lepingu tingimusi. Nimelt on lubatud vaktsiinidest tarnitud vaid 10%.\nNüüd tekkis uus probleem seoses vaktsineerimisprotsessi peatamisega mitme riigi poolt pärast seda, kui mõnel inimesel on pärast vaktsiini saamist olnud tervisega probleeme.\nAustria, Taani, Itaalia, Norra, Island, Eesti, Läti, Leedu, Luksemburg, Rumeenia, Hispaania ja Saksamaa on kõik teatanud, et peatavad vaktsineerimisprotsessi senikauaks, kuni probleemide asjaolusid on täpsemalt uuritud.\nSee uus tagasilöök ei ohusta mitte ainult selle ettevõtte mainet, vaid võib ohustada ka kauaoodatud majanduste taastumist, mis võib suveperioodist sõltuvat turismivaldkonda taaskord kahjustada. Sel põhjusel otsib Euroopa Liit uusi alternatiive, mis võiksid viia Venemaa vaktsiini heakskiiduni.\nNendest probleemidest hoolimata näib, et turgudel on endiselt optimismi, sest tänased värsked ZEW´i usalduse andmed Saksamaal andsid märku oodatust parematest tulemustest.\nTehniliselt öeldes on AstraZeneca trend negatiivne isegi pärast seda, et ettevõte on ühe kauaoodatuima vaktsiini vähestest levitavatest ettevõtetest. Igal juhul on vaatamata halbadele uudistele Suurbritannia kauplemissesioonil AstraZeneca hind positiivne. Ettevõtte aktsia hind on täna tõusnud üle 3%, kusjuures kauplemissessiooni eelne kauplemine oli positiivne ka Ameerika Ühendriikides.\nPraegust pikemaajalist langustrendi kinnitas libisevate keskmiste kolmekordne ristumine, nii et senikaua, kuni hind ei suuda ületada oma 200-perioodi libisevat keskmist, ei saa me eeldada, et see suudab rünnata oma kauplemiskanali ülemist riba.\nAllikas: Admiral Markets MetaTrader 5. AstraZeneca päevagraafik. Andmevahemik: 21. detsembrist 2019 kuni 15. märtsini 2021. Valmistatud 16. märtsil 2021 kell 13.05. Kesk-Euroopa aja järgi. Pange tähele: Varasemad tulemused ei ole usaldusväärsed tulevaste tulemuste või tulevase tulemuslikkuse näitajatena.\nLondoni börsil viimase viie aasta jooksul toimunud hindade areng:


Andropausi märgid võivad meestel ilmneda juba 30. eluaastate lõpul - Tervisenõu - Tervis\nAndropausi märgid võivad meestel ilmneda juba 30. eluaastate lõpul\n18. jaanuar 2018, 20:53\nÜheks varase andropausi riskiteguriks on pidev stress ja ülekoormus.\nAndropaus ehk meeste üleminekuiga, mis on võrreldav naise üleminekuea menopausiga, algab meestel sageli varjatult.\nMeessuguhormoonide tase langeb juba alates mehe 30. eluaastatest. Tervel mehel langeb meessuguhormoonide tase keskmiselt 1 protsent aastas. Languse kiirus ja selle mõju tervisele sõltub pärilikkusest, mehe üldisest terviseseisundist, suguelundeid kahjustavatest haigustest ja olulisel määral ka eluviisist, kirjutab meestearst Margus Punab portaalis Kliinik.\nEsimesed andropausile viitavad märgid võivad meestel ilmneda juba 30. eluaastate lõpul. Tüüpilised vaevused kujunevad tavaliselt välja siiski alles 50. ja 65. eluaasta vahel. Paljudel meestel säilib aga meessuguhormoonide vajalik tase kõrge eani, nii et andropausi klassikalises mõistes ei kujunegi.\nAjutised hormoonitaseme langused on enamasti seotud pikaajalise vaimse ja füüsilise ülekoormusega, aga ka raskete üldhaigustega. Andropaus ehk meeste üleminekuiga on meessuguhormoonide taseme langusest tingitud mehe elujõu vähenemine ja tervise halvenemine. Termin andropaus on võrreldav naise üleminekuea kohta käiva terminiga menopaus. Andropaus algab sageli varjatult.\nAndropausi riskiteguriteks on keskmisest väiksem munandimaht, munandit kahjustavad haigused (põletikud, munandiveenide varikooslaienemus, munandi laskumishäired), ülekaalulisus, kroonilised neeru- ja maksahaigused, pidev stress ja ülekoormus, pikaajaline suitsetamine ja alkoholism.\nAndropausi iseloomulikud tunnused\nluu tiheduse vähenemine (osteopeenia) ja luuaine vähenemine (osteoporoos)\nlihasejõu ja lihasmassi vähenemine.\nTee Andropausi testi portaalis Kliinik.\nTüüpiliste vaevuste kõrval võib meessuguhormoonide madal tase mõjutada enamiku elundite talitlust. Mitu uuringut on näidanud, et testosterooni madal tase on oluliseks südame isheemiatõve ja südamelihase infarkti riskiteguriks.\nAndropaus on ravitav\nMeessuguhormoonide vaegust saab korrigeerida hormoonasendusraviga. Väga tähtis on andropausi riskitegurid õigel ajal välja selgitada. Paljudel juhtudel piisab hormonaalse tasakaalu parandamiseks mõõdukast eluviisi muutmisest ja riskiteguritest hoidumisest. Kindlasti aitab kaasa ka teiste haiguste asjatundlik ja õigeaegne ravi.\nSilmaarst annab nõu, kuidas hoiduda arvutiga töötades nägemise hägustumisest ja peavaludest Loe artiklit\nSünteetilised kangad suurendavad vähi riski Loe artiklit\nNeed toidud mõjutavad inimese bioloogilist vanust (1) Loe artiklit\nTervisenõu: mis on ateroom ehk rasunäärme ummistus? (1) Loe artiklit\nÜllatav faktor, mis vähendab luutihedust Loe artiklit


FinCENi reeglid Bitcoin makseprotsessorid, vahetused on rahaülekandjad | EE.concellodemelon.org\nFinancial Crimes Enforcement Network (FinCEN) on välja uue juhiseid vabadusekaotuse Bitcoin vahetuste ja makse töötlejatele, mille kohaselt on sellised ettevõtted võib pidada raha teenuste ettevõtete Ameerika Ühendriikide õiguse alusel.\nIn vastust twin esitatud kirjadele lõpus 2013, peatoimetaja USA rahapesu ja terrorismi rahastamise regulaator selgitas, et Bitcoin vahetus võib olla raha saatjad, isegi kui nad ainult müüjate ja ostjate oma platvormi. Lisaks tähed näitavad see on tõsi, isegi kui vahetuste käituma nagu traditsiooniline väärtpaberite või kaupade vahetus, kus ei ole raha kantakse ettevõtte vahelist tahes osapool.\nKuigi esimese tänase emiteerimise võidi ootavad nende pärast ruumi, seda üllatavam uuendatud on ehk, et selliseid juhiseid võiks rakendada Bitcoin processorsas samuti vahetust.\nLeid on tähelepanuväärne, kuna suurettevõtted sektoris nagu BitPay on näidatud varem, et nende teenused on exemptfrom FinCEN juhtimisel, kuna need aitavad ostude vahel tarbijate ja kaupmeeste, vastu ainult ja rahaliste vahendite ülekandmiseks vajaduse müügi.\nKuid Pillsburyle Winthrop Shaw Pittman advokaat Marco Santoritold CoinDesk et FinCEN uusim juhised tähendab, et kehtib vaid juhul, kui mõlemad pooled tehingu on pangasaladuse seadus (BSA) reguleeritud asutused, nagu see on krediitkaardi töötlejatele, mis raha üle kanda vahel kliendi ja kaupmehe pangad.\n"Mis kõige makse töötlejatele teha täna on lihtsalt aktsepteerida inimeste Bitcoin, kus iganes need bitcoins võib olla võimalik oma rahakoti tarkvara [.] Ja aktsepteerida need mündid ja saata neid kaupmehe kasutada mis tahes tarkvara nad võiks töötab. Mis see on ütlus on, et kui sa oled kaupmehe makse töötleja ja sa teed, et sa ei ole vabastatud reeglite tegelikult oled raha teenuste äri. "\nAndrew Ittleman, vandeadvokaat Fuerst Ittleman David & Joseph, PL, rõhutas samuti mõju otsuseid, mis viitab sellele, et nad võib-olla on murettekitav märk, kuidas tööstus saab käsitleda asutuse poolt tervikuna.\n"Tuginedes oma lugemisel nende dokumentide, ma ei ole kindel, kas seal on piir laius [MSB] määratluse," ütles ta. "Mulle tundub, et vastavalt FinCEN iga ettevõte on tegemist Bitcoin on raha saatja ja ma ei tea, kas ma oleks võinud öelda, et enne, enne kui ma lugeda tasumise töötleja teadmiseks."\nKui kaks tähte, FinCEN poliitika allosakonna asedirektor Jamal El-Hindi visandab valitsuse argumendid, miks nimetu ettevõtete küsimuse kuuluvad raha saatja definitsiooni. Selle tulemusena ettevõtted USA, et hõlbustada selliste Bitcoin tehingute võib peavad järgima täiendavaid ja vastavus standarditele.\nFinCEN ütles CoinDesk et küsimused on mõeldud ametliku arvamuse ettevõtted küsimuse siiski, ja et see ei pruugi kehtida laiemalt.\n"Soovitame ettevõtetel küsida meiega otse, kui nad ei ole kindel oma staatust raha saatjad ja teha kindlaks, kas nad peavad olema registreeritud FinCEN," pressiesindaja ütles. "Sõltuvalt konkreetseid asjaolusid kirjeldatud meile, pakume ametlik arvamus. Need otsused ei ole mõeldud, et anda märku suundumusi või tuleb tõlgendada nii, mõnede laia kuulutamisest tööstuse jaoks."\nCoinDesk on jõudnud liikmed tööstuse Bitcoin töötlemise sektoris edasiseks kommentaari.\nInside Spark: Circlei uus Bitcoin-powered Smart lepinguline platvorm\nVisa: Bitcoinil on maksete tulevik


Anatoli Šmigun: Kristinale esitatud dopingusüüdistus on WADA kättemaks Andrus Veerpalu kohtuasja eest - Eesti Päevaleht\nAnatoli Šmiguni näos ei peegeldunud eilsel päikesepaistelisel päeval suurt muret. Seda võinuks eeldada pärast Kristina Šmigun-Vähile teist korda esitatud dopingukahtlustust. Olümpiamängude murdmaasuusakeskuses Laura oma abikaasa Ruti vennapoja Aivar Rehemaa soojendussõitu jälginud treener tervitas Eesti Päevalehe ja Delfi reporterit sõbralikult kättpidi ja võttis kõige tulisema päevateema ise üles. Hakatuseks rääkis ta trükimusta mittekannatava anekdoodi. Naeris ja oli heas tujus.\n„Kaksteist aastat tagasi rikuti Kristinal olümpia, pärast öeldi: „Sorry, sorry.” Pange tähele – see on kaheteistaastane tsükkel,” meenutas Anatoli Šmigun enne 2002. aasta Salt Lake City olümpiat tema tütre pihta suunatud dopingusüüdistust. See osutus alusetuks, ent muserdas favoriidiseisusesse tõusnud sportlase hinge ega lubanud täispingega olümpiaks valmistuda. Parimaks jäi kaheksas koht.


Kuidas lisada leheküljenumbreid wordis eenboekskast.nl\nKuidas saab Wordis lisada leheküljenumbreid nii, et hakkaksid number 5 ja alates 5ndast leheküljest? Tänan abi eest ;) Vasta Tsiteeri . www 17. aprill 2008, kl 12.22: insert page number > format > start at - siia nr millest alustaks. aga see peab olema dokumendi esimene lehekülg. leheküljed enne seda tuleb välja printida eraldi ilma\nWordis lisada pealdised. 11 4. Valige mõni loendis Kasuta silti olev silt. 5. Kui loend ei paku õiget silti, klõpsake käsku Uus silt, trükkige uus silt boksi Silt ja seejärel klõpsake nuppu OK. 6. Valige muud soovitud suvandid. 7. Klõpsake nuppu OK. 8. Lisage oma dokumenti objekt.\nArvutid » Tarkvara | Kuidas.ee - Tarkuseraamat internetis!\nKui on tarvis lisada mitu autorit, siis on seda kõige mugavam teha dialoogiaknas, mis avaneb Author välja kõrval oleval Edit nupul klõpsamisel! Selles aknas saab kirja panna autori perekonnanime (Last), eesnime (First) ja ka keskmise nime (Middle) ning siis ta lisada (Add). Akna allservas on näha juba olemasolevate autorite\nLinkide loomine – Voog. Mitmekeelsed, hea disainiga kuidas lisada leheküljenumbreid wordis\nPäistesse ja jalustesse saab lisada teksti ja pilte (nt leheküljenumbreid, kuupäeva, ettevõtte logo, dokumendi tiitli, faili nime, autori nime), mis prinditakse dokumendi iga lehekülje üla- või alaserva. 3.1 Päiste või jaluste muutmine Päise või jaluse muutmisel muudetakse automaatselt sama päist või jalust\nSisukord - lin2.tlu.ee kuidas lisada leheküljenumbreid wordis\nKuidas saan lisada menüüsse nupu mis suunab mõnele kindlale veebiaadressile? Kui lisad menüüsse uut lehte, saad selle määrata lingiks. Seejärel sisesta veebilehe nimi ning selle aadress, kinnita see ning oledki menüüsse lisanud nupu mis suunab lingile.\nSisukorra tegemine Word-is Kui Te soovite, et Word genereeriks automaatselt Teie asemel sisukorra, siis tuleb teha järgmised sammud: Näidata ära, milliseid pealkirju või teisi teksti osasid Te soovite sisukorda saada.\nWordis lehekülgede nummerdamine kuidas lisada leheküljenumbreid wordis\nauanumbe 1 avanumber 2 Tauanumbel 3 Text Number of Page Quick Bottom]fFag Current Position Lehcküljen mb Lehe veerised Praegune asukoht


VKV eelvõistluse tulemused | Miina Härma Gümnaasium\nVKV eelvõistluse tulemused\nmatemaatika saavutus Uuendatud 14.12.2020\n1. novembril toimunud Viie Kooli Võistluse eelvõistlusel saavutasid meie kooli õpilased matemaatikas häid tulemusi. Kokku osales võistlusel 300 õpilast. Meeskondliku 1. koha sai 8. klass, 1.–2. kohta jagas 9. klass; 2. koha sai 6. klass, 3. koha 10. klass, 3.–4. kohta jagas 7. klass, 4. koha sai 11. klass. Õpilastest olid edukamad: Uku Andreas Reigo (11DP), 2. koht; Erik Julius Lindgren (8.b), 2. koht; Karina Saealle (8.a), 3. koht; Jekaterina Lissovskaja (10.b), 3. koht; Jaagup Konksi (9.b), 3. koht; Linda Maria Pool (7.b), 4. koht; Miia Helen Merilo (8.b), 4. koht; Laur Saks (9.a), 5. koht; Gloria Raudjärv (6.b), 5. koht. Õpilasi juhendasid kooli kõik matemaatikaõpetajad. Aitäh!


Šokeeriv lugu: 10-kuune laps sai Soome lasteaias korduvalt pureda - eestinen\nŠokeeriv lugu: 10-kuune laps sai Soome lasteaias korduvalt pureda\nJyväskylä ema pani sotsiaalmeediasse üles šokeerivad pildid oma 10-kuusest lapsest, keda oli lastaias teisipäeval korduvalt hammustanud veidi vanem laps.\nHammustuse jälgi näidati ka arstile, kes oli öelnud, et sellist asja tuleb ette haruharva.\nEma kirjutab sotsiaalmeedias, et usaldus lasteaia suhtes kukkus kolinal kokku ning nüüd valdavad teda ainult muremõtted. Ta sai keset tööpäeva lasteaiast kõne, et teine laps on tema 10 kuu vanust tüdrukut hammustanud. Jälgede jälgi on hammustatud näkku vähemalt neli korda, kaks korda selga ja korra jalgadest ning pepust.\nLasteaia töötaja oli tema enda jutu järgi korraks eemale läinud, umbes 3 meetri kaugusel lapsest ja sel ajal oli teine, jälgede järgi otsustades 2-aastane laps löönud oma hambad väiksema lapse keha sisse. See seletus tundub veidi kummaline. Emal on pea täis küsimusi. Kuidas sai teine laps nii tugevalt hammustada, kui lasteaia töötaja oli sealsamas kõrval? Miks keegi last puremise eest ära ei päästnud? Kas lapsed olid ilma valveta? Kas töötajaid oli liiga vähe kohal laste arvu arvestades? Kas lasteaia töötajad pole olnud laste juures? Kas töötajad on liiga üle koormatud? Kuidas on võimalik, et last ei suudetud päästa minuteid kestnud hammustamise käest? Milline laps hammustab teist nii palju kordi? Kas hammustav laps sobib lasteaeda? Kas see on üksikjuhtum või jäämäe veepealne osa? Kuidas saab enam üldse usaldada last lasteaeda? Kas lapsed ikka saavad paljureklaamitud kvaliteetset lasteaiateenust või on tegelikkus midagi muud?\nLapsevanem lisab, et saatis järelpärimise ka lasteaiale. Lapsega käis ta arsti juures ja ta on saanud kriisiabi lasteaia juhatajana töötanud õe käest, pereliikmetelt ja sõpradelt. Mitte keegi ei saa aru, kuidas on selline asi võimalik. Kõik muretsevad lasteaiateenuse kvaliteedi pärast.\nSüda on löödud seoses meedias avaldatud lugudega puudujääkidest vanurite hoolduses, märgib murest murtud ema. Värskete kogemuste valguses võib sama öelda ka ühiskonna kõige väiksemate kohta. Piltidel on laps pärast lasteaiast tulekut. Kui selline asi oleks juhtunud kodus, edastataks selle kohta viivitamatult teade lastekaitsele. Kas see tähendab, et on põhjust muretseda lasteaiateenuse kvaliteedi pärast?\nTäna, kolmapäeval ema last lasteaeda ei viinud ja töötab kodus. Ta usaldas oma lapsekese teiste hoolde ja see usaldus on nüüd kadunud.\n(Külastatud 4,880 korda, 1 külastust täna)\n24. jaanuar 2022, 15:44


Muuseumid pakuvad menukatel näitustel tasuta virtuaaltuure. Vaata, milliseid külastada saab - Eesti Päevaleht\nMuuseumid pakuvad menukatel näitustel tasuta virtuaaltuure. Vaata, milliseid külastada saab\nSuur Egiptuse näitus Kumus lõpeb virtuaalse kuraatoriekskursiooniga\nPandeemia tõttu suletud näitusesaalid avavad end kunstisõpradele virtuaalselt. Näha saab Kumu kunstimuuseumi näitust „Egiptuse hiilgus. Niiluse oru kunst“, Tartu Kunstimuuseum on valmis saanud Tiit Pääsukese näituse „Nostalgiata“ videotuuri. Virtuaalseid näitusetuure on aga veel.\nNäitus "Egiptuse hiilgus" pidulik avamine Kumus\nKumu kunstimuuseumi rekordeid löönud (50 763 külastajat) näituse „Egiptuse hiilgus. Niiluse oru kunst“ lõpetab veebiekskursioon kaaskuraator Jaanika Andersoniga. Esmaspäevast algab näituse mahavõtmine ja esemed sõidutatakse tagasi Torinosse. Näitusel on nimelt eksponeeritud tuhandete aastate vanused esemed ühest maailma olulisemast Vana-Egiptuse kollektsioonist ‒ Itaalias Torinos asuvast Museo Egiziost.\nNäituse Eesti-poolse kaaskuraatori veebiekskursioon on jälgitav pühapäeval, 21. märtsil algusega kell 19 Kumu Facebookis, Kumu kodulehel ja Eesti Kunstimuuseumi Youtube’i kanalil. Seejärel jääb video lehtedele üles ka järelvaatamiseks.\nKa mitmetest teisitest Kumu kunstimuuseumi näitustest on võimalik virtuaalselt osa saada. Neid näeb siit. Muu hulgas on valikus on näituse "Ado. Vabbe. Wunderbar" kuraatorituur Mary-Ann Talvistuga.\nIgal teisipäeval ja reedel toob Kumu publikuni ühe klipi uuelt püsinäituselt „Identiteedimaastikud. Eesti kunst 1700–1945“.\nVanematest näitustest saab osa võtta kuraator Anders Härmi videotuurist näitusel „Ando Keskküla. Tehnodeelia ja tegelikkus“. Veebituurist saab osa siit.\nNäituse „Eneseloomine. Emantsipeeruv naine Eesti ja Soome kunstis“ veebituuri leiab siit.\nTartu Kunstimuuseum on aga valmis saanud Tiit Pääsukese näituse „Nostalgiata“ videotuuri, kus maalikunstnik ise ligi 50 minuti jooksul tutvustab oma loomingut ja räägib põnevaid lugusid. Vaegkuuljatele mõeldes on tuuril eestikeelsed subtiitrid, muukeelsete tarbeks inglisekeelsed.\nLäbi kahe korruse saab tutvuda Eesti ühe parima koloristi loominguga 1960ndatest tänaseni. Pääsuke kannab oma kunstis edasi klassikalise maali traditsioone kaasaegses võtmes, ületades aegu ja trende. Näitust saab näha siin:\nNäitusega saate tutvuda põhjalikumalt Tarmusi kodulehel.\nNäituse "Antiigi kestev kuma" videotuur Kadrioru muuseumi skulptuurikogusse koos kuraator Tiina-Mall Kreemiga. Osa saab näitusest siit.\n"Ringkäik Kadrioru lossis". Video: Eva Sepping, kõneleb: Kerttu Männiste. Osa saab siit:\nNiguliste muuseumi näituse „Neitsi Maarja. Naine, ema, kuninganna“ videotuuri saab vaadata kuraator Merike Kurisoo juhtimisel. Näitus räägib loo kristliku maailma kõige tuntuma naise elust, esitades seda läbi kesk- ja varauusaegsete kunstiteoste.\nMikkeli muuseumi näituse „Isiklik sajand. Mart Lepa kunstikogu“ tuuri leiab siit.\nAdamson-Ericu muuseumi näituse "Adamson-Eric. Autoportree II (Autoportree silmusega)“ leiab siit.\nERM-is on nähtavad veebituurid näitusel "Uurali Kaja".Üheksa haaravat videolugu, mida ilmestab hulk erilisi esemeid püsinäituselt “Kohtumised”, leiab ERMi näituste lehelt. E-ajarännakuid kiviajast kuni taasiseseisvumiseni juhivad ERMi giidid ja muuseumiõpetajad. Veebituurid toetavad ajaloo põhikooli- ja gümnaasiumi õppekava ja on lisatud ka lehele e-koolikott.ee.\nNeid näeb siit.


Inimkaubandusekspert hoiatab: ära anna kerjavale inimesele raha, sest tõenäoliselt tema seda endale ei saa - DELFI Naistekas\n"Inimkaubanduse alla kuuluvad kõik juhtumid, milles ohvril endal puudub kontroll ja valikuvabadus ning keegi teine asjapool läbi manipulatsiooni ja vägivalla sunnib ohvrit mingit oma eesmärki täitma. Näiteks enda keha või narkootikume müüma, kerjama, varastama jne. Tõusev trend on sundida ohvreid enda nimel raha laenama," selgitas Eesti Justiitsministeeriumi Karistusõiguse ja menetluse talituse nõunik Anu Leps Eesti Sotsiaaltöö Üliõpilaste Seltsi konverentsil.\nKui täiskasvanutega toime pandud inimkaubanduse juhtumeid avastatakse aastas kümmekond, siis alaealisi puudutavaid oli 2016. aastal 59 ja 2017. aastal 67. Leps hoiatab, et see on vaid jäämäe tipp ja tohutul hulgal kuritegusid jääb avastamata. „Eestis registreeritakse aastas umbes 400 seksuaalkuritegu, nendest 80% moodustab alla 10-aastaste kuritarvitamine nende endi kodudes nende endi isade, onude, vanaisade poolt.” Nähtuse mõttes räägime siinkohal suuremast pildist. Alaealiste kuritarvitamise puhul ei ole rakendatud sunnimeetmeid, vaid on täiskasvanu kokkulepe alaealisega. Leps kutsub üles, et kahtluse korral tuleks alati teada anda, sest näiteks paljud alaealiste kupeldamisjuhtumid toimuvad päise päeva ajal hotellides, ilma et keegi oleks midagi küsinud.\nKui krimisarjades tegeleb inimkaubandusega organiseeritud kuritegevus, siis ka Eestis on olemas kuritegelikud grupid, kes tegelevad salatubaka, alkoholi ja inimeste vahendamisega ning kõigi eelpoolnimetatute üle piiride toimetamisega. Mida aga enamus meist ei teadvusta, on see, et suurem osa inimkaubanduse ohvreid satub ohvriks läbi lähedase inimese tegevuse.\nAnu Leps ütles kokkuvõtvalt, et tema ei anna kunagi kerjavale inimesele raha. „Ma viin ta poodi ja ostan vajaduse korral süüa või muud vajalikku, aga ma ei anna raha. Suure tõenäosusega on selle taga organiseeritud struktuur ja kerjav inimene ise seda raha omale ei saa.” Inimlikust seisukohast on esmane instinkt teisi aidata, aga me peame endalt küsima, kas see inimene tõepoolest saab abi või aitame me sellega hoopis kurjategijaid, selgitas Leps.\nEestlased on kõvad nõuandjad, aga keegi pole nõus päriselt appi tulema!\nInimkaubanduse ohvrite nõustaja: igal ehitusplatsil Tartus on vähemalt üks illegaalne...