maatõugu lehm | Hingamisstuudio\nSildiarhiiv: maatõugu lehm\nEesti maatõugu loomad on loodud Eesti inimeste toetamiseks\n25. apr. 2012 admin\nKõrvuti põllumajanduses massiliselt peetavate, tihti sissetoodud tõugudega on olemas Eesti põlised loomatõud, mis on eriti hästi kohanenud siinsete kliima- ja looduslike oludega ja sobivad Eesti inimesega.\nEesti hobune on hea iseloomuga, sõbralik, kiinduv ja tundlik, seejuures elutingimuste suhtes leplik. Ideaalne hobuteraapiaks. Nendega võiks rohkem kokkupuudet otsida, olge rõõmsad, kui teie lapsed ratsutamas käivad. Kui hobuse soetamine plaanis on, valige ikka Eesti hobune. Eesti maatõugu veised on kindlameelsed, kokkuhoidvad ja üksteise eest seisvad, vähenõudlikud elutingimuste suhtes. Nende piimal on eriti suur valgu-, rasva- ja suhkrusisaldus, kusjuures need on ideaalses vahekorras. See piim sobib kõigist piimatoodetest kõige paremini inimtoiduks. Kui teil on võimalik valida, missuguse lehma piima toiduks tarvitda, tarvitage maatõugu lehma piima ja levitage seda teistele ka :). Eesti maatõugu lambad on pikasarvelised, iidsed, mõningate metslamba tunnustega, vähenõudlikud. Nad sobivad väga hästi maastikuhoolduseks. Nende villa on kõikides valge, musta, pruuni ja halli toonides, vill on siidise kiuga ja ei torgi. Kui teete käsitööd, ärge valige lihtsalt Eestis tehtud villast lõnga, vaid Eesti maalamba lõnga, näiteks siit:\nJa nüüd põhjalikumalt:\nElurikkuse säilitamisel põllumajanduses pööratakse erilist tähelepanu vanadele sortidele ja tõugudele kui hoidmist ja kaitset vajavale väärtuslikule genofondile. Vanad sordid ja tõud on kohanenud hästi kohalike looduslike tingimustega ning hinnatud ka tänapäevases sordiaretuses. Samuti on vanad sordid ja tõud meie esivanemate pikaaegsete kaasteelistena tähtsal kohal meie kultuuripärandis.\nEesti põlised tõud on kujunenud kohalike loodustingimuste ja inimtegvuse pikaajalisel koosmõjul. Vanad tõud on tavaliselt uutest vastupidavamad ja haiguskindlamad, kuid sageli vähem tootlikud. Madal toodangutase on tihti määrav, miks isendite arvukus on väike, sest valdavalt intensiivtootmise tingimustes on iga investeeritud ühik oluline ja peab väljenduma toodangumahus. Kuid on ka häid praktikaid, mis näitavad, et ka tavatootmise tingimustes on võimalik ohustatud tõuge pidada.\nMaaelu Arengukava (MAK) viimase, 2011. aasta aruande kohaselt on Eestis ohustatud tõugude isendiline arvukus võrreldes varasema perioodiga suurenenud või püsinud stabiilne.\nEesti põlised, tänaseni säilinud loomatõud on Eesti hobune, Eesti maatõugu veis ja Eesti maalammas. Suhteliselt pikk ajalugu on ka Tori hobusel, Eesti raskeveohobusel ja Eesti vutil, mida loetakse samuti ohustatud sortide hulka. Kuid eelpoolnimetatud kolm on iidse põlvenemisega tõud, mis sajandite jooksul Eesti oludega ja inimesega kohanenud.\nEesti hobune on iidse põlvnemisega tõug, mille päritolu kohta puuduvad täpsed andmed. Ta kuulub põhja-metsahobuste rühma. Kohalikud söötmis- ja pidamistingimused ning karm looduslik valik muutsid eesti hobuse kasvult väikeseks, vastupidavaks ja vähenõudlikuks.\nVanimad kirjalikud andmed eesti hobuse kohta pärinevad XI sajandist. Tõule omast värvust eesti hobusel ei ole ja nii leidub neid üsna laias värvigammas. Aborigeense tunnusena on eesti hobusel tume vööt seljal ja laudjal. Eesti hobune on hea iseloomuga, elurõõmus ja elav, kuid siiski piisavalt rahulik, et teda kasutada hobuturismis.\nEesti hobune paistab silma vähenõudlikkuse ja hea söödakasutuse poolest ning võib talve väljas veeta. Tänapäeval on eesti hobune universaalne väikehobune, keda saab kasutada laste ratsahobusena ja pere- ning turismihobusena.\nEesti hobuse säilitamist ja aretamist korraldab Eesti Hobusekasvatajate Selts, kes peab ka tõuraamatut ja viib läbi jõudluskontrolli. Seltsi tegevust toetab 2000. aastal asutatud Eesti Hobuse Kaitse Ühing, kes korraldab teabeüritusi ja annab välja ajakirja Oma Hobu.\nMuhu vallas Hellamaa külas asub Tihuse turismi- ja hobusekasvatustalu, kus peetakse Eesti suurimat 300-pealist eesti hobuste karja. Talu karjamaad asuvad saare rannaaladel, mida hobused koos herefordi tõugu veistega n-ö majandavad. Tulemuseks on suurepäraselt hooldatud maastikud.\nTihuse talu on tuntud nii muhulaste seas kui mujal Eestis, aga ka väljaspool Eestit. Talul on väärikas ja pikk ajalugu, mis ulatub 18. sajandisse. Talu peremees Martin Kivisoo on suurte teadmiste ja hea suhtlemisoskusega värvikas inimene, kes jätkab eesti hobuseid kasvatades oma esivanemate tööd. Eesti hobust iseloomustab Martin Kivisoo kui väga tundlikku looma, kes otsib inimesega kontakti.\nKunagi oli hobune inimese lahutamatu kaaslane talutöödes ja igapäevases elus. Tänapäeval on hobuse roll ühiskonnas ja inimese kaaslasena teisenenud. Tihusel on väga hästi läbi mõeldud, kuidas inimesi ja hobuseid taas lähendada. Ratsaspordihuvilised saavad talus tegeleda rakendispordiga ja ratsutamisega. Välja on töötatud kalessisõidu marsruudid mööda kaunist Muhu saart. Ratsutamishuvilistele pakutakse erinevaid ratsamarsruute. Rajatud on muinaskultuuri õpperada, kuna Muhu saarel on 82 eelkristliku kultuuriga seonduvat paika. Martin Kivisoo sõnul on Tihusel võimalik tunnetada mineviku väge, et tänapäevasel muutunud sümbolitega maastikul toime tulla. Eesti hobune aitab seejuures hoida sidet eelnevate põlvkondadega.\nEesti maakarja ainulaadsus seisneb selles, et ta on aretatud meie kohalikust põlistõust ja tal on läbi aegade säilinud rida tõuomaseid tunnuseid nagu näiteks valkjaspunane värvus, nudipäisus ning piima kõrge rasva-, valgu- ja suhkrusisaldus. Maakarja võib pidada eesti rahva kultuuripärandiks, kuid eesti maakarja arvukus on ohtlikult väike.\nMaakarja sihipärase aretustööga alustati 1910. aastal, kui tõuaretuses võeti kasutusele läänesoome tõugu pullid. Enne seda peeti väga väikese piimajõudlusega aborigeenseid veiseid peamiselt sõnniku saamise eesmärgil. Aborigeenseid veiseid iseloomustas nende väike kasv: turjakõrgus 109–113 cm (keskmiselt 111,5 cm) ja kehamass 200–300 kg.\n1914. aastal hakati maatõugu loomi karjapidamise arendamiseks kandma tõuraamatusse. Tõuveiste registreereerimise eesmärk oli paremate suguloomade valik ja nende põlvnemise, jõudlusvõime ning muude omaduste kohta andmeid koguda.\nEesti aborigeensed veised olid väikest kasvu, väikese kehamassiga, vähe arenenud lihastikuga, madalajalgsed ning mitmevärvilised. Jõudluskontrolli andmetel oli Eestis 1920.–1921. aastal 233 eesti maatõugu lehma (keskmine piimatoodang 1619 kg/a).\n1920. aastal asutatud Eesti Maakarja Kasvatajate Selts seadis eesti maatõugu veiste aretuse eesmärgiks aretada olemasolevast mitmesuguse välimikuga kohalikust veisest kohalikele oludele vastav tugeva kehaehitusega vastupidav isend. Soov oli parandada loomade toodanguvõimet, kuid sooviti säilitada tõule omast kõrget piimarasvasisaldust. Tõuaretuses pöörati tähelepanu loomade nudipealisusele ja värvusele, mis pidi jääma valkjaspunane. Korraldati karjade uurimist ja jätkati tõumaterjali ostmist Soomest. Kohalikku aborigeenset veisekarja parandati intensiivselt eri veisetõugudega. Aretustöö tulemusena suurenesid maakarja veiste põhilised kehamõõdud ning loomad muutusid suuremaks ja tugevemaks.\nAretusloomade sihipärase valiku ning läänesoome tõu pikaajalise kasutamise tulemusena on endisest kohalikust aborigeensest veisest tänapäevaks välja kujunenud eesti maatõuna tuntud valkjaspunane (esineb ka teisi värvuseid) nudipäine veis, kelle kehamass on 430–480 kg. Parenenud on piimaand ja piimale on iseloomulik suur valgu-, rasva- ja suhkrusisaldus. Piima laapumisomadused on head.\nMaaveiste kasvatus tootmistingimustes ei ole tänapäeval väga levinud. Maatõugu veiseid peetakse suurkarjas pigem missioonitundest, jätkamaks eelkäijate pikaajalist tööd. Hea näide maaveiste pidamisest kõrvuti kaasaegsete tõugudega on Tulundusühistu Mereranna Põllumajandusühistu (PÜ) tegevus. Saaremaal Kaarma vallas tegutseval tootjal on sel alal pikaajalised kogemused. Maaveised on olnud karja hulgas juba ühistu eelkäija Kaarma kolhoosi aegadest.\nMereranna PÜ karjas on kolme tõugu veiseid: punased (684 isendit), holsteini tõugu (40) ja maaveised (36). Ühistu juhatuse esimehe Urmas Lehtsalu sõnul on maatõugu veised üldkarja hulgas väga tublid loomad. Nad on iseloomult kindlad, veidi isepäised, kokkuhoidlikud ja üksteise eest seisvad.\nViimaste aastate tootmisnäitajad kinnitavad, et ka tootlikkuselt ei jää maaveised teistest tõugudest palju maha. 2010. aasta näitajate põhjal s 31 maakarja lehma keskmiselt 6477 kg piima, milles oli 4,41% rasva ja 3,38% valku. 2011. aastal pälvis Mereranna PÜ tehtud töö eest parima maakarja kasvataja rändhõbekarika.\nSaaremaal Kaarma vallas kasvab kange saare naise Liia Sooääre käe all Uustla maaveiste kari. Talupidaja Liia Sooäär alustas 1990. aasta alguses mahetalupidamisega. Tollal maheviljelust Eestis veel eriti ei praktiseeritud. Juurutati külvikord, talutööde arenedes spetsialiseeruti kindla liigi kasvatamisele. Veendumus hakata tegelema maakarjaga tuli pärast tõsist kaalumist ning 1989. aastal taastatud Eesti Maakarja Kasvatajate Seltsist saadud teavet, et otsitakse maaveiste kui hävimisohus oleva tõuga tegeleda soovijaid. Liia Sooäär ostis esialgu kaks maaveise mullikat ning soetas hiljem loomi juurde. Kari suurenes ka tänu koostööle Saaremaa tapamajaga sinna viidud väljapraagitud loomade arvelt. Kehvemate lehmade paaritamisel heade pullidega on võimalik saada parem järgmine põlvkond. Koostöös tapamajaga säästeti 15 looma.\nPraegu on Uustla karjas üle 20 valdavalt helebeeži looma, kelle aastane piimaand on 5872 kg lehma kohta. Parimalt loomalt on saadud toodangut isegi 7000 kg aastas, mis on selle tõu kohta märkimisväärne.\n1995. aastal ehitati majapidamise juurde 35-kohaline vabalaut, mis võimaldab loomade vabapidamist. Selle karja loomi on korduvalt pärjatud erinevate auhindadega. Karja kuulsaim lehm Ürdi on tunnistatud neljal korral maakonna ilusaimaks vissiks. 2010. aastal omistati Liia Sooäärele parima maakarjakasvataja rändhõbekarikas.\nPraegu müüakse piima nii piimakombinaadile kui koduküla talupoodi. Kohalikus talupoes valmistatakse sellest mahevõid ja koorejäätist. Maaveiste piimas on väga hea rasva, valgu- ja piimasuhkru vahekord, mis on sobilik just juustu tootmiseks.Võrdluseks: tavaliselt saab 10 kilost piimast keskmiselt 1 kg juustu, maakraja puhul saab samast piimakogusest keskmiselt 1,3 kg juustu.\nLiia Sooääre jaoks on maakarja pidamine elutöö ja missioon. Suurt kasumit ta sellega ei taotle, kuid maaveiste kui ohustatud tõu mahepidamine kosutab hinge ja annab elule mõtte.\nEestis on lammas elanud vähemalt 4500 aastat ning on siin üks vanimaid kariloomi. Maalammas on levinud üle kogu Eesti, kuid on paremini säilinud saartel ja rannikul. Eesti maalambad on kogu Euroopas väga erilised, kuna nad on kultuurtõugudest geneetiliselt kaugemad, seega põlisemad kui muud põhjala piirkonna maalambad.\nMaalambad on aastatuhandeid kohastunud kohalike oludega, nad taluvad hästi siinset kliimat, liigniiskust ja külma, kasutavad optimaalselt ära looduses leiduva toidu, poegivad probleemideta, oskavad kaitsta oma järglasi ja annavad suurepärast villa. Iseloomult on maalambad leplikud, vastupidavad ja stressikindlad ning vähenõudlikud söötmis- ja pidamistingimuste suhtes. Nad sobivad igasugusele karjamaale ja on head maastikuhooldajad.\nMaalammas on väikest kasvu, lühikese kolmnurgakujulise sabaga, kitsa villata pea ning peenikeste paljaste jalgadega. Aborigeensetest tunnustest on tal säilinud sarved, tilbad kaelal, lühike saba, kahekihiline villak (alus- ja pealisvill), suur viljakus, poegimispesa tegemine ja tugev emainstinkt. Värvuselt võivad maalambad olla valged, mustad, pruunid, hallid või kirjud. Üldse valitseb nende välimuses suur mitmekesisus. Maalamba villa kiul on kõrge kvaliteet ja ilusad värvitoonid. Maalamba villast tooted ei torgi.\nMaalammas on majanduslikult universaalne ja kasulik loom, kuna kõik tema saadused on võrdselt hästi kasutatavad. Käsitööliste hulgas on maalammas hinnatud kui kvaliteetse valge ja värvilise villa andja. Ka maalamba karusnahk on kõrge kvaliteediga. Maalamba liha on maitsev ja leiab kasutamist restoranides. Maalammas on asendamatu maastikuhooldajana poollooduslikel kooslustel, kus kultuurtõud vastu ei pea.\nMõned aastad tagasi Eestis läbi viidud maalammaste geneetika- ja päritolu-uuringud tõestasid, et maalamba seis ei ole veel lootusetu. Maalammaste genotüüp eristus kultuurtõugudest ning geneetiliste rühmade suur arv viitas küllaltki suurele geneetilisele mitmekesisusele. Eristus neli suuremat geneetilist rühma, mida nimetatakse lammaste päritolu järgi: kihnu (suurim rühm), hiiu, saare ja ruhnu maalambad.\nPõlistõuge saab kasutada kultuurtõugude aretamisel ja tõuparandamisel kui geneetilisi variante, mis on antud keskkonnatingimustes paremini kohastunud. Eesti maalammast ei ole aretatud ega parendatud. Seega on maalamba säilinud populatsioonide baasil võimalik aretada kohalikke vastupidavaid ja haiguskindlaid loomi nii maastikuhoolduseks, villaloomadeks kui lihaloomadeks.\nTänapäeval ei ole maalammas tõuna tunnustatud ning seega tema kasvatamise eest ohustatud tõu toetust ei saa, kuid kindlasti väärib ta säilitamist kui kohalikku päritolu geneetiline ressurss. Maalamba arvukus Eestis on pidavalt vähenenud, tema hoidmine ja säilitamine püsib vaid väheste entusiastide õlul. Suuremad maalammaste populatsioonid on Kihnu ja Ruhnu saarel, väiksemad karjad on Saaremaal, Hiiumaal ja Lõuna-Eestis. Eesti maalamba säilimiseks on ellu kutsutud Eesti Maalamba Säilitus- ja Aretusselts.\nMaalammast kaitstes austame oma esivanemate pärandit, hoiame elus rahvuslikku kultuuri ja käsitööd ning säilitame pärandkooslusi. Praegu on veel võimalik päästa meie põlistõug väljasuremisest, kuid seni säilinud kohaliku maalamba geneetilise ressursi säilitamine vajaks toetust.\nAnneli Ärmpalu-Idvand säilitab Manilaiu rannaniidul kihnu liini maalambaid karjatades elurikkust. Lambad hoiavad korras alasid, mis hoolduseta kinni kasvaksid. Selle tagajärjel kaoksid paljude liikide kasvukohad ning lindude ja putukate elupaigad. Kihnu liini maalammas on Eestis juba võrdlemisi arvukas, hästi hoitud ja kindla välimikuga. 2007. aastst tegutseb MTÜ Kihnu Maalambakasvatajate Selts. Vt Lambawärk.\nTaavi ja Imbi Jäetma kasvatavad Lahemaa rahvuspargi lääneserval Kuusalu vallas Uuri külas Pärlijõe kaldal Sae talus maalambaid. Põhikarja on kogutud Eesti äärealadel ja saartel säilinud maalambaid Kihnust, Ruhnust, Lõuna- ja Lääne- Eestist, Saare- ja Hiiumaalt. Maalammas on mitmevärvilise ning -kihilise villaga usin muru- ja võsalõikur. Tema villast on perenaine kedranud käsitsi kaheksat eri värvi ning paljudes pooltoonides lõnga. Kõik villatoonid on algupärased, ühtegi lõnga pole värvitud. Maalamba villast tehtud lõng on pehme ega torgi.\nMTÜ MuhuMaaLammas kasvatab maalambaid Muhu saarel. Õrna pinnase ja viletsa rohukasvuga alvarite hooldamiseks sobivad väikesed vastupidavad maalambad kõige paremini. MTÜ on võtnud oma südameasjaks aidata maalamba aretuskarjade abil kaasa Muhu kinnikasvavate loopealsete ja suurte arude säilimisele, väärtustades visa maalammast tema põlises maastikus. Kõik karja lambad on geneetiliste uuringute põhjal maalammaste järeltulijad. Loomad on usinad muru- ja võsaniitjad, nende vill on väärtuslik ja liha hõrk. Väikese ja aeglase kasvu tõttu ei paku nad huvi suurtootmises, kuid oma visaduse ja vähenõudlikkuse tõttu sobivad hästi maastikuhoolduseks, eelistades saare pehmes kliimas ka talvel pigem väljas olla.\nÜlaltoodud katkendid on võetud Merrit Shanskiy ja Kadri Kase kirjutatud projekti REVERSE käsiraamatust. Kaldkirjas tekstiosade sisu pärineb autorite personaalintervjuudest loomakasvatajatega.\neesti hobunemaalammasmaatõugu lehmmaatõugu loomadpõlised tõud


Proovisoit - Civic Type-R: sõit maailma kiireima esiveolisega, vol. 1 - What Car?\nCivic Type-R: sõit maailma kiireima esiveolisega, vol. 1\nPoolteist aastat hoitud saladus\n310 hj, hind alates 34 500 eurost\nNürburgringil maailma kiireim esiveoline\nGenfi autonäitus tõi lõpuks ometi selguse majja küsimuses, mis mind painas juba poolteist aastat: kui palju on ikkagi uuel Honda Civic Type R-l hobujõude? Ah, et miks see küsimus pidi mind üldse huvitama?\n2013. aasta sügisel toimus Tokyos Jaapani suurim autonäitus. Nagu neid seal ikka iga paari aasta tagant korraldatakse. Selle raames õnnestus külastada ka Honda testikeskust, kus oli proovimiseks välja pandud igasugu erinevaid mudeleid.\nTeiste seas Fit (meie mõistes Jazz, toosama, mis meil tänavu sügisel müügile jõuab), N-Box (kandiline mahtauto, mis meile kunagi ei jõua), suurem mahtauto Odyssey (samuti vaid kohalikule turule mõeldud), Accord (mitte see, mida meil müüakse, vaid uuem, kuid mis samuti siia ei jõua), uus 1,5-liitrine bensiinimootor (mis jõuab meile sel sügisel koos HR-V-ga), uus Honda topeltsiduriga käigukast (mis tänavu veel meile ei jõua, kuid tulevikus kindlasti) jne.\nEhk valdavalt autod, millega meil erilist pistmist ei ole. Kuid oli üks auto, mille ümber Euroopa autoajakirjanikud tiirlesid nagu herilased ümber lahtise siidripurgi. See oli uus Honda Civic Type-R!\nVälimuselt küll veel päris lõpuni viimistlemata, kuid tehniliselt juba üsna see, millisena ta müügile jõuab. Jaapani kombe kohaselt toimusid testisõidud sekunditäpsusega: ajakirjanikud jagati gruppidesse, igaühel oli kindlal kellaajal, kindlad ringid, kindla autoga, kuid loomulikult ootasid kõik vaid seda üht, sõiduproovi uue Type R-ga.\nSee ei ole 290 hj!\nMingeid tehnilisi andmeid meile uue Type R-i kohta toona ei avaldatud. Või noh, midagi ikka aga neid kõige olulisemaid, mitu hobujõudu, milline on kiirendus, tippkiirus jne, sellest mitte sõnagi. Võimsuse kohta saime teada, et see on “üle 290 hj“. Kui palju „üle“? 1, 5,10 hj?\nSõnastasime koos teiste Euroopa ajakirjanikega selle uudise toona väljendiga „ca 300 hj“. Sest vähemaga me lihtsalt ei leppinud.\nOlime ju kõik sõitnud varasemalt paljude erinevate autodega, nii esi-, taga- kui nelikveolistega, mille võimsused on olnud seinast-seina. Samuti võimsate esiveolistega, millel hobujõude kaugelt teisel pool 250 hj piiri. Ehk mingi arusaam sellest, kuidas käitub üks väga võimas esiveoline auto, oli kõikidel kuklas olemas\nCivic Type R-iga sai igaüks sõita neli ringi mööda ovaali. Mis tegevuse kui sellisena on muidugi suhteliselt igav. Välja arvatud kiirendushetk ja 200 km/h tagasipööre ovaali kõige „ülemisel“ rajal, kus tunned end kui India tünnissõitja, küljeaken vastu maad suunatud.\nKuid just kiirendus oli see, millest sai alguse minu poolteist aastat kestnud painaja: esimese käiguga lõi pööretepiiraja põhja kohe, kui gaasi jõulisemalt vajutasin, teisega üsna samamoodi, kolmandaga kah ratas ringi, alles neljanda ja viiendaga sain tunda pisut pikemat „selg istmes“ tunnet, kuid mitte kauaks, sest juba oli 200 km/h ees ja kuna jaapanlased on väga hoolitsev rahvas, siis igaks juhuks, et keegi viga ei saaks, oli kiirus nendel autodel piiratud 200 km/h.\nAga mis on 200 km/h klassikalisel ovaalrajal? Sellise autoga „suts“ ja valmis! Lõbustasin end siis sirgetel raja veerde tõmbamise ja uuesti üles kiirendamisega ning iga korraga sai aina selgemaks, et selle auto kapoti all ei ole 290 hj! Ei ole see ka 295! See on vähemalt 300, kuid pigem veel rohkem. Aga kui palju? Õhtul hotellis õlleklaasi taga jätkus sel teemal Euroopa kolleegidega juttu igatahes kauemaks.\nLoomulikult jäi see küsimus mind painama. Liiati olen ilmselt kuni tänase päevani ainus eestlane, kes üldse on selle autoga sõita saanud ning sõbrad-tuttavad aina pärivad: nooh, mis ja kuidas? Aga no vat ei tea!\nKa Honda maaletoojad-edasimüüjad ei osanud sellele vastata, sest ka nemad ei teadnud, milline see number täpselt on.\nJa ei teadnudki, kuni selle aasta 3. märtsini, kella 11.07-ni, mil Genfi autonäitusel toimunud Honda pressikonverentsil öeldi lõpuks ometi välja kogu tõde: 310 hj! Lisaks tõdemus, et Nürburgringil sõideti selle autoga välja aeg 7 minutit ja 50 sekundit.\nEsimese hooga mittemidagiütlev number, kuid teadjad oskavalt sealt välja lugeda nii mõndagi. Täpselt sama aja on seal välja sõitnud näiteks Lamborghini Murcielago 2002. aastal, Porsche 911 Carrera S 2008. aastal ja BMW M3 CSL 2003. aastal. See on esiveoliste seas absoluutne rekord, mis seni oli möödunud aastast Renault Megane RS 275 Trophy-R-i käes. Tema aeg oli 7 minutit ja 54, 36 sekundit. Ehk Type-R ületas senise rekordi enam kui 4 sekundiga!\nUus Civic Type R jõuab Eestis müügile selle aasta augustis. Tema hind saab olema alates 34 500 eurost. Mittejust ülemäära odav, kuid siiski vaid üsna tühine osa temaga võrdseid ringiaegu teinud autode hindadest.\nJuuni keskel ootab Slovakia Ringil ees testisõit Type R lõpliku euroversiooniga (alumisel pildil). Saab näha, kas miskit on vahepeal ka sisuliselt muutunud? See selgub aga juba kiireima esiveolise proovisõidu vol. 2-s veidi enam kui kuu aja pärast!\nMeeldis: kiirendus, juhitavus, lühidalt kõik\nEi meeldinud: ehk leiab midagi sellist Slovakia Ringil?\nTõnu Tramm, Tokyo-Tallinn


Kuidas kaaluda diabeet - Diagnostika 2020\nSee artikkel on mõeldud neile, kes ei pea muretsema liigse kaalu pärast. Te võite olla üllatunud, kuid on diabeetikuid, kes soovivad paremaks muutuda iga hinna eest. Kuna nende mass on tavalisest madalam. Mõnikord me mõistame ettevaatusabinõusid järgides õigeid numbreid. Niisiis, kuidas sa saad mõne kilo ja vältida suhkru kõrge taseme?\nTähelepanu: kui teil on suhkurtõbi ja te ei saa kaalust alla võtta või vastupidi, ei saa kaalust alla võtta, siis kontrollige seda esialgu või see ei ole põhjustatud kõrge veresuhkru tasemest.\nKontrollimatu hüperglükeemia võib põhjustada kehakaalu langust ja panna keha ohtlikusse seisundisse. Kui kaalulangus või võimetus seda saavutada on ootamatult tekkinud, võtke kohe ühendust oma arstiga. On võimalik, et teie ravi tuleb reguleerida paremaks glükeemiliseks kontrolliks.\nKui suhkrusisaldus on normaalne, kasutage mõningaid näpunäiteid, mis aitavad teil kehakaalu, ilma et see kahjustaks teie tervist:\n1. söö kolm korda päevas.\nTihti juhtub, et inimesed, kes tahavad kaalust alla võtta, lihtsalt unustavad piisavalt süüa. Aktiivne töö, palju muret või elementaarset ajapuudust. Seega, kui soovite kaalust suurendada, peate suurendama tarbitud kalorite arvu. Üks söögikordade vahele jättes kaotate 400-500 kalorit päevas. Kui see juhtub süstemaatiliselt, siis püsiv kehakaalu langus ei saa teid vältida.\nSamuti juhtub, et "hommikul ei lähe kõri alla midagi." See juhtub. Me kõik oleme erinevad. Proovige leida tooteid, mida saate hommikusöögi asemel kasutada. Näiteks, piimakokk, tükk kalkunist või väike juustu võileib (kõva nisu valmistatud leibest).\nSuupisted ja väikesed eined kogu päeva jooksul aitavad teil jõuda soovitud arvule kaloreid. Sama meetodit saavad kasutada ka need, kes seda väga kiiresti söövad. Teie plaan võib näida välja selline:\n8:00 - väike hommikusöök\n10.00 - planeeritud suupiste\n15:00 - teine plaaniline suupiste\n20:00 - viimane suupiste\nSuupiste kujul vali õiged toidud, mis toovad kaloreid, kuid ei kahjusta ülemääraseid süsivesikuid. Näiteks õun, pähklid, linnuliha tükk, juust, teravilja krakkijad.\n3. Kasutage terveid rasvu.\nHea rasva hulka kuuluvad monoküllastumata ja polüküllastumata rasvad, mis sobivad südame tervisele. Need on kõrge kalorsusega rasvad, mis aitavad teil kaalust suurendada. Kust leiad tervete rasvade: oliiviõli ja rapsiseemneõli, avokaado, mandlid, pähklid, päevalilleseemned ja kõrvits, samuti pähklite õlid.\n4. sööge tasakaalustatud\nVeenduge, et sööte erinevatest toidugruppidest pärit toitu. See on vajalik õigete kalorikoguste söömiseks ja toitainete õige tasakaalu säilitamiseks. Näiteks kui sa sõidid midagi piimatööstust, tuleb kindlasti kombineerida see terve teravilja saadusega (rannakarbid, popkorn) või taimset päritolu toode. Kui sa sööd õun, ära unusta süüa juustu viilu. Teil peaks olema õige valkude, rasvade ja süsivesikute segu.\nKuidas kaaluda 1. ja 2. tüüpi diabeedihaigusi


Tallinna Botaanikaaed kutsub 13. detsembril sünnipäevale (2015-12-05 03:56:39)\nTallinna Botaanikaaed tähistab sel aastal viiekümne neljandat sünnipäeva ning kutsub kõiki taimesõpru üheskoos tähistama. Tegevust jagub pühapäevalnii väikestele kui suurtele. Giidi juhtimisel toimuvad tasuta ekskursioonid troopika ja subtroopika kasvuhoonetes, mikroskoopidega saab uurida põnevat taimemaailma ja osaleda piparkookide kaunistamise töötoas. Sissepääs külalistele on sel päeval poole soodsam.\n„Kas on võimalik ühte päeva mahutada talvekrõbedad glasuurised piparkoogid ning ahvatlev troopika? On, kui tulete kolmandal advendil meile külla. Tallinna Botaanikaaed on saanud aastakese väärikamaks ning sel päeval ootame kõiki palmide alla jalutama. Lapsed saavad kätt harjutada piparkookide kaunistamisel“ räägib direktor Karmen Kähr. „Arvestades saabunud talve ja pimedust, on vaimu turgutamiseks botaanikaaia troopiline õhkkond täpselt see, mida kaasmaalane vajab,“ kutsub Kähr kõiki külla.\nPühapäeval kell 12.00–14.00 saab mikroskoopidega uurida põnevat taimemaailma, kaunistada piparkooke, lisaks toimuvad ekskursioonid troopika ja subtroopika kasvuhoonetes. Eestikeelsed ekskursioonid algavad kell 12.00, 13.30 ning venekeelsed ekskursioonid kell 12.00 ja 14.00. Tulge veetke perega tore sünnipäev botaanikaaia troopilises meeleolus!\nRohkem teavet Tallinna Botaanikaaia kodulehelt www.botaanikaaed.ee uudiste rubriigist.


April | 2008 | i'm gonna live forever...\nstockholm kallar… April 29, 2008\nhejsan, ma lähen nüüd rootsi. kõigepealt issi juurde kala ja kartuliputru sööma ning hommikul turu kaudu väljamaale laevaga. reserveerisin endale isegi kajuti, saan lebotada, kui vaja. õhtul tuleb mulle sõbranje laevale vastu ja me läheme võlbriöö lõkkeid vaatama. soomes on vappu, mitte volbriöö, aga rootsis on lõkked küll. vaatan, kas nõidu paistab ka…\nlisaks on mul oht ühesse mehesse ära armuda. või siis vastavalt jubedalt pettuda. noh, eks ma annan teada, kuda läks…\nYael Naim “Paris”\nYael Naim “New Soul”\ni can see clearly now… April 27, 2008\nPosted by annushka in annushka imedemaal, elus ja terve, kohtumised, meestest.\nmul on nüüd siis uued silmad. operatsioon oli valutu aga vastik. õnneks anti enne rahustav tablett, ma läksin täitsa purjus peaga opitoolile. pärast lõikust on küll kogu aeg selline tunne, et läätsed on liiga kaua silmas olnud, tahaks juba ära võtta. aga pole midagi võtta. tilgutan siis tilkusid ja hoian silmi kinni. ma olen ju harjunud silmi tohutult koormama, nüüd ei oskagi elada. peaks kogu aeg silmi puhkama. opipäeva õhtul meile tuli poolakas külla, istusime üsna mitu tundi lasnamäel köögilaua taga. ma hoidsin vahepeal silmi kinni, no ei jaksanud neid inimesi enam vaadata. juttu rääkida jaksasin küll. poolakas on muhe mees. ahjaa, asjadest, ma täitsin su palve ning küsisin ebamugavaid küsimusi külas olles, just nimelt poolaka käest. ning hellu toa ajasin ka sassi. nii et olen ideaalne külaline.\nreedel shoppasin tallinnas. ma iialgi ei shoppa tallinnas. aga näe, nüüd oli veel vaim peal teisipäevast, leidsin kahed kingad ja sametjaki. üsna mõistliku hinna eest, ma poleks muidu ju ostnudki. jalutasin ka vanalinnas, istusin üksi kohvikus ja imesin endasse vanalinna, vildakate kohvikulaudade ja päikesepaisteliste seinte hõngu. tallinn on armas linn, kogu oma musta- ja lasnamägedega. ma ei saa aru inimestest, kes tallinnat ei seedi. no võibolla tööõhkkond on närviline, aga see võib ükskõik mis linnas närviline olla, kui on piisavalt nõmedaid inimesi koos. aga linn, eriti suvel, on imeline. pirita ja nõmme ja pelgulinn ja kadriorg ja vanalinn ja kalamaja ja kopli… ma ainult kondaks neis paigus.\nõhtul käisime helluga linna peal litutamas. noh, peaaegu. mulle meeldis, et ei pidanud meikima ennast. sest ei tohtinud. muidu ma ju ikka võõpan näo üle, kui lõbutsema minek. ja pärast öösel surmväsinult kraabi seda võõpa siis maha… poolakal oli nimi von krahli uksel mingis nimekirjas, me oleks temaga sisse saanud. aga tal oli juhuslikult just sel õhtul vaja oma sõbraga südamest südamesse rääkida, ning me ootasime keskustelu lõppu nimeta baaris. või oli see nimega…? ma ajan nad alati sassi. noh, ühes neist, eksole. drink oli jäle magus ja muusika oli ka nigel alguses. lisaks ruum sisaldas maksimummäära paksude kõhtudega purjus inglise mehi. tantsupõrandal avastasime, et noori kenasid purjus poisse oli ka. trügisime imepisikesele tantsupõrandale ja saime täitsa nautida. üks hispaanlase moodi noormees oskas ennast ilusasti liigutada, ma siis vahtisin teda oma uute silmadega. kahjuks ta palju ei tantsinud, eelistas hoopis baarileti taga hängida.\nkui me juba jakid selga tõmbasime ja ukse poole liikuma hakkasime, hüppas ligi üks veel mitte nii väga purjus inglise mees, kes hakkas peaaegu mõistlikku juttu ajama. rääkis meile augu pähe, et me laseksime tal endale dringid osta. tellisime vett ja saime tekiilat. no õnneks vett toodi ikka ka. tekiilat mulle meeldib juua, soola ja sidruniga on huvitav ja maitsev. no mis sa veel viinalt tahad. üldjuhul ma alkot eriti ei tarbi, sest väkk on ju. ning mulle apasaluutselt ei meeldi tantsida uimase peaga, mul hakkab kohe igav. ma pean saama ikka ennast väljendada tantsupõrandal. sattusime inglise rugbymeeskonna laudkonda ja kuulasime siis nende heietusi. mina vestlesin jõugu juhiga, kel lausa oma lennuk olevat ja kodus kohvilauaks klaasplaadiga kaetud vana kirikukell. äge. kihvtid prillid olid tal ka ning punane habe. mehed rääkisid, et neil oli soovitatud just sellesse baari tulla, sest siin piisavat, kui näitsikule paar drinki osta, siis ta tuleb juba ükskõik kuhu kaasa. hmh, kahju nendest meestest, sest meie puhul panid nad nüüd küll puusse. kuigi me neid väga ei lüpsnud ning lahkusime suhteliselt vara, ehk õnnestus neil veel asjalikke naisi ka leida…\nlaupäeval käisin esimest korda kumus. kena koht on, ainult et mõnes saalis oli umbne õhk. vaatasin ainult 3. ja 4. korruse näitusi, ei hakkanud ahnitsema esimesel korral. eks ma lähe kunagi jälle, siis saab ka muid saale vaadata. konrad mägi meeldis mulle väga. imeline atmosfäär on tema maalides, kõle ja õdus üheaegselt. eriti tema portreed mõjusid mulle. peale silmailu läksin kadrioru kohvikusse kooki sööma. päikesepaistelise laupäeva puhul oli tohutult rahvast liikvel ja vaesed piigad kohvikuleti taga olid omadega täitsa sees. aga kohvi ja õuna-martsipanikoogi ma lõpuks kätte sain. ilus istumine oli, rahvasuminat oli kena jälgida. ja piigade sebimist. ostsin kaasa kohviku leiba, kõrvitsaseemnetega. hirmhea, koju tulles panime emme ja sõbrannadega kõik nahka.\nigati tore reis oli. jälle. eestis on lust käia, hing hõiskab sees. ja tallinn on nii ilus. ja seal elavad mõned ütlemata armsad inimesed. roosamanna…\nheldimusepisarad. peaaegu… April 23, 2008\nma luurasin orkutis ringi ning tuvastasin oma armsa venna kommentaari lapsepõlvesõbrale. täiesti korrektses eesti keeles kirjutatud!!! kui nummi. ma muidugi oma peas kujutasin vennaraasu aktsenti ette, nii et tekst tundus kuidagi vigane. lugesin mitu korda üle ja tõdesin, et kõik on õigesti. uskumatu! sest olgem ausad, tema eesti keel longab ikka väga. omavahel suhtleme me soome keeles, mõni eesti lause eksib sekka, kui ma vastavalt meelestatud olen. või kui me juhtume koos eestis olema. aga seda ei tule kuigi tihti ette. mu vend on täitsa soomlane. aga nää, sai ikka eestikeelse kommentaariga maha orkutis. polegi nii väga kasutu see portaal…\nnaerata ometi… April 22, 2008\ninimesed naeratavad siin totakalt, nagu nad oleks õnnelikud või midagi. kõik inimesed. ma vist peaks ka oma totakat naeratust natuke harjutama…\niir ütles nii hispaanlaste kohta. oh, kuidas ma sooviks ka sellises kohas elada, kus inimesed naeratavad. ma mõnikord naeratan suvalistele möödujatele, aga tihti nad teevad ülbe näo kaitseks ette. siis mul hakkab kurb, et mu hea soov hirmuga eemale löödi. eriti hallidel päevadel on lihtsam olla naeratamata…\nitäinen tavarataivas… April 22, 2008\nPosted by annushka in asjadest, elus ja terve.\nhõõh, ma käisin täna shoppamas. veetsin idakeskuses v i i s tundi. abbi. tagasi koju tulin pungis kottidega. õnneks emme oli kaasas, üksi poleks ma kas ellu jäänud või siis mission would be uncompleted. no näituseks päikeseprillide ostmine kestis tervenisti tund aega. kõigepealt instrumentaariumis oli tööl keegi provva, kes klienditeenindust pole kunagi õppinud. seal ma veetsin ilmatuma aja ega leidnud midagi sobivat. aa, need prillid, mis sobisid, maksid 200 eurot. ei, aitäh. järgmises poes oli väga efektiivne teenindaja, kes mulle lõpuks ka sobivad prillid leidis. mitte küll sellised, nagu ma olin endale ette kujutanud, kuid kuna selliseid mõistliku hinnaga ei tehta, siis käivad nood kah. maksid “ainult” 70, hoidsin kokku 130 raha nigu lupsti.\npäeva parim saak tuli UFFist, seal on tihti minu meelest liiga kallid riided, aga täna oli minu õnnepäev. vähe rahvast ning just sellised kaltsud, mis mind huvitasid. skoor: 2 teksad, 2 sametpüksid (ma olen terve talve sametpükse mööda poode taga ajanud, njetu, pole moes), punane seelik, nahkvöö, surnupealuudega kaelarätik, üks nööpidega pluus (nööbid on nii targasti ette õmmeldud, et rindade vahele ei jäägi auku, millest kõik inimesed mu tissihoidjat imetleda võiksid) ja tööpüksid suveks.\nühest teisest poest sain veel hunniku sokke (no neid ma kaltsukast ei osta, eks) ja ilusa piduseeliku. kuigi polnud plaanis H&M külastada, hüppasin ka sealt “korraks” läbi ja leidsin hello kitty pusa (ma üldjuhul ei kanna mingeid märke ega logosid oma riietel, aga see pusa on nii armas), trennipüksid ja ujumistrikoo, mis on tagant bikiinid. geniaalne! veel mõned asjad oleks vaja osta, siis on minu selle aasta osturalli jälle tehtud. ma nimelt kevadeti ostan terveks aastaks riided ära, siis on pärast hooleta.\njärgmine projekt riietega seoses oleks garderoobi revideerimine ning vanade asjade likvideerimine. ma olen kohutav hamster ning hoian aastaid asju alles, isegi kui ma neid enam ei kasuta. eelmisel aastal kolides tuli õnneks paljust loobuda, ning tundub, et sel kevadel on taas aeg üks posu raamatuid ja riideid kaltsukasse tarida, teistele leidmisrõõmuks…\nneljapäeval on ees reis eestimale. ostsin piletid lindalinele, loodan, et ilm tuleb kena. sügisel juhtus päris mitu korda, et ei saanudki üle mere, sest linda ei sõitnudki ja teistele laevadele polnud ruumi. aga nüüd oleks ikka hädasti vaja õigeks ajaks jõuda, ma lasen ühel inimesel oma silmi rebida. nad lubasid pärast kinni liimida, õigemini, silm pidi õiged osad ise kinni liimima. no eks me näe, ütles pime…\nkevad on väsinud… April 21, 2008\ntäitsa väss on. eriti ei viitsiks midagi teha. kui lugeda siin hüperaktiivsete pereemade blogisid, siis tekib tahtmine lihtsalt tekk üle pea tõmmata. sest noh, mul küll eriti energiat pole, et asjalik olla. viu-viu-viu, eksole. oh kui raske mu elu on. tuleb arveid maksta ja õppida ja pesu pesta ja koristada ja magada. milline koormus…\nlugesin vahelduse mõttes harry potteri seitsmenda osa neljandat korda läbi. see on minu põgenemisviis. lugeda pottereid, kui ei viitsi oma elu elada. probleeme tekitab see, et seda raamatut kahe päevaga loetud ei saa, sest vahepeal lihtsalt p e a b magama ja väljas käima ja inimestega suhtlema. ja siis on hunnik kohustusi töölaual ja ajusoppides. seal nad kummitavad ja tuletavad ennast meelde, kui ma silmad krõllis kell kolm öösel kangekaelselt oma elu eest põgenen. ega see põgenemine ei aita ju, sest raamat saab läbi aga kohustused ootavad ikka. et ma härjal sarvist haaraks. ma joon nüüd kohmi ja kogun blogides tarmu…\nah, tegelikult olen ma peris õnnelik. sest kõik on väga super-puper. töö on suveks olemas, ülikooliga on lootust ühele poole saada, sõbrad on nummid (laupäeval tantsisime türklasest aliga tund aega jutti nagu hullud royal onnelas, kus olin muideks esimest korda elus. tantsupõrandal oli miskipärast palju ruumi, tegime piruette ja metsikuid hüppeid ning jooksime lihtsalt ringiratast. vat see on õige disko!), jumalaga on suhted täitsa sõbralikud, üks mees hullumajast saadab armsaid sõnumeid ning kõigele lisaks on ees mõnusad reisid eestisse ja rootsimaale ja ahvenamaale ning kui hästi läeb, siis ka inglismaale. aga sellest kirjutan hiljem, kui asi selgem ja kindlam. elu on lill. jostain syystä väsyttää vaan…\ntänä jouluna… April 21, 2008\n“…kirves ja perhe, lumihanki, poliisi ja viimeinen erhe”\n– eppu normaali\n“tänä jouluna mä en ainakaan aja perhettä hankeen. ensinnäkään mä en oo naimisissa eikä mulla oo kirvestä eikä jouluna oo ikinä lunta.”\n-mauno ahonen, kummeli\net siis selline elu siin soomemaal…\nsurmaeelne tants… April 17, 2008\nDil Se “Satrangi Re”\nenne kui ennast tapma hakatakse, tehakse selline kena tantsu- ja lauluhetk. ikkagi bollywood. manisha koirala on huvitav näitleja, oskab mängida nii seksikat tsikki kui müstilist terroristi. many-colored soul indeed…\nsõnad leidsin siit:\nIt cannot be started on a whim, and cannot be extinguished if you try\nyou of the many colors, of the many-colored soul


Villa Les Villas de l'Etang Canet-en-Roussillon Prantsusmaa - Hotellide suurimad allahindlused\n-, La Figarasse, Canet-en-Roussillon, Prantsusmaa, 66140 - Vaata kaardil\nRohkem majutuskohast Villa Les Villas de l'Etang\nKülastades linna Perpignan, tunnete end nagu kodus hotellis Holiday home De l'Etang Canet, mis pakub kvaliteetset majutust ja suurepäraseid teenuseid. Siit võivad külalised nautida lihtsat ligipääsu kõigele, mida pulbitseval linnal pakkuda on. See modernne hotell on linna popimate vaatamisväärsuste, nagu Campo Santo, Cathédrale St-Jean, Palais des Rois de Majorque, läheduses.\nKasuta ületamatute teenuste ja mugavuste küllust selles Perpignan hotellis. Hotelli parimate omaduste hulka kuuluvad: parkla.\nHotelli majutusteenused on hoolikalt valitud, et saavutada kõrgeima astme mugavust ja heaolu. Mõnest toast võivad külalised leida erabassein, konditsioneer, rõdu/terrass, teler, satelliit/kaabel TV. Pealegi, hotelli vaba aja veetmise info tagab, et Sul siinviibimise ajal ettevõtmistest puudu ei tuleks. Holiday home De l'Etang Canet on Sinu sihtkoht Perpignan kvaliteetse majutuse otsinguil.\nPalun pange tähele, et kogu broneeringu summa tuleb tasuda enne saabumist. Interhome saadab teile kinnituskirjas makse tegemiseks vajalikud andmed. Pärast makse laekumist saadab majutusasutus teile e-kirja koos majutusasutuse üksikasjadega, sealhulgas aadressi ja võtmete asukohaga. Saabumisel tuleb ootamatute kulude katteks tasuda 800 EUR tagatist. See tagatis on täielikult tagastatav väljaregistreerimisel pärast majutusruumide ülevaatamist. Palume majutusasutusele Villa Les Villas de l'Etang oma eeldatav saabumisaeg ette teatada. Saad oma saabumise aja kirjutada broneeringu tegemisel erisoovide väljale või võtta majutusasutusega otse ühendust, kasutades selleks oma broneeringu kinnituses olevaid kontaktandmeid.


Turvaliselt jääl « Hiiu Leht\n28.jaanuar, 2014 Juhtkiri\nEks Hiiumaa lapsed ole ikka aega-ajalt “täied saanud” st mõnda Kärdla ojasse sisse sulpsanud ja kummikud-saapad vett täis tõmmanud.\nNeljapäeval juhtunu, kus koolilapsed jooksid otse üle Nuutri jõe ja koolitüdruk üht jalga pidi jäässe vajus, oli natuke tõsisem – läbi jää vajunud tüdruk ei suutnud jalga jääaugust ise välja tõmmata. Hea, et olid tublid kaaslased, kes kohe appi ruttasid ja klassiõe välja aitasid.\nEilsest on Mängude maja juures valmis liuväli ja loodame, et nüüd lähevad kõik lapsed pigem sinna. Igaks juhuks võiks lapsevanemad lapsi siiski hoiatada, et lumekatte all olev jää ei pruugi turvaliselt tugev olla ning märkamata võivad jääda nõrgad kohad ja jääaugud. Kuigi tänavu on sileda ja tugeva jää tekkeks olnud väga soodsad ilmad, on nüüd veetase langenud ja jää alt tühi – seegi võib põhjustada jää purunemist.\nTore, et Hiiumaa päästjad rajavad liuväljasid asfaldiplatsidele – siis ei pea lapsed ohtlikule jõejääle uisutama minema.\nKiiduväärt on ka Kaia Põtteri algatus – läksid perele liuvälja tegema ja kuna ilusat jääd oli nii palju, lükkasid lahti platsi kõigile soovijaile.\nHead ja turvalist libisemist turvalisel jääl!


Teisipäeval, 25. septembril kella 10.00 – 14.00 peetakse Jõgeva maavalitsuse IV korruse saalis Jõgeva maakonna sotsiaal- ja lastekaitsetöötajate ümarlauda, kus osalevad haridus- ja sotsiaalosakonna juhataja Monika Aasa, juhataja asetäitja Aime Meltsas ning peaspetsialist Maiu Veltbach. Kell 12.00 osalevad maavanem Viktor Svjatõšev ning arengu- ja planeeringuosakonna juhataja kt Mart Tooming ning nõunik Vahur Kukk ettevõtluspäeval Jõgeva kultuurikeskuses. Kolmapäeval, 26. septembril kell 11.00 osalevad maavanem Viktor Svjatõšev, haridus- ja sotsiaalosakonna juhataja Monika Aasa, juhataja asetäitja Aime Meltsas ja arengu- ja planeeringuosakonna nõunik Vahur Kukk rahvusvahelisel eakate päeva tähistamisel Mustvee Kultuurikeskuses. Neljapäeval, 27. septembril kell 9.00 viibib haridus- ja sotsiaalosakonna peaspetsialist Maiu Veltbach “Otsi Otti” juhendajate koolitusel Kirnal. Kell 12.00 läheb haridus- ja sotsiaalosakonna juhataja asetäitja Aime Meltsas Siimusti lastekodus Metsatareke atesteerimiskomisjoni koosolekule. Reedel, 28. septembril kell 13.00 osaleb maavanem Viktor Svjatõšev “Avatud külaväravad” projekti lõpetamisüritusel Sadala rahvamajas. 25. septembrist 4. oktoobrini teostatakse riikliku järelevalvet Puurmani lasteaias Siilipesa.\nTeisipäeval, 25. septembril kell 13.00 algab kultuurikeskuses piirkonna ettevõtjate ümarlaud. Kell 13.00 algab E-klassi jalgpallivõistlus linna staadionil. Kell 17.00 antakse Piiri pargis start pargijooksu kolmandale etapile. Neljapäeval, 27. septembril kell 15.00 algab linnavalitsuse istung. Reedel, 28. septembril on Jõgeva gümnaasiumis mihklipäeva laat. Laupäeval, 29. septembril kell 10.00 algab kahepäevane saalihokiturniir Jõgeva Karikas. Kell 10.00 algavad spordihoones Virtus maakonna kabe meistrivõistlused. Kell 11.00-15.00 algab Betti Alveri muuseumis füsioterapeut Martin Tohti koolitus. Kell 12.00 algab linna staadionil D-klassi poiste jalgpallimatš. Pühapäeval, 30. septembril kell 9.00 jätkub spordihoones Virtus saalihokiturniir Jõgeva Karikas. Kell 14.00 linastub kultuurikeskuse kinos animafilm “Vaprake”.\nTeisipäeval, 25. septembril peetakse orienteerumispäevakut Kuremaa terviseradadel. Kolmapäeval, 26. septembril kell 15.00 algab valla laste seeriajooksu IV etapp Laiusel. Neljapäeval, 27. septembril algusega kell 14.00 peetakse volikogu hariduskomisjoni koosolekut. Reedel, 28. septembril peetakse Siimusti lasteaed-algkoolis mihklilaata. Lasteaias “Karukell” on mihklipäeva näitus “Sügis purgis”. Laupäeval, 29. septembril kell 11.00-16.00 viiakse projekti “Terves kehas terve vaim” raames Betti Alveri muuseumis läbi koolitus teemal “Erinevad liikumis-, mediteerimis- ja enesetervendamise tehnikad tervisliku seisundi saavutamiseks”. Pühapäeval, 30. septembril kell 12.00 antakse Jõgeva alevikus start V mihklipäeva viie silla jooksule.\nKolmapäeval, 26. septembril 11.00-14.00 tähistatakse Mustvee kultuurikeskuses eakate päeva. Reedel, 28. septembril kell 19.00 annab Eesti rahvusmeeskoor kultuurikeskuses kontserdi. Pühapäeval, 30. septembril linastub kultuurikeskuses film “Belka ja Strelka”. Esmaspäeval, 1. oktoobril kell 18.00 tähistatakse kultuurikeskuses muusikapäeva.\nPühapäeval, 30. septembril kell 12.00-18.00 alustab Vägari külakeskuses tegevust kirikinda kudumise töötuba.\nPala kultuurimajas on 24. septembrist näha Enn Soopalu maalinäitus “Värvide mäng”. Kolmapäeval, 26. septembril kell 15.00 algab Pala raamatukogus kohtumine kirjaniku ja kunstniku Marje Ernitsaga.\nTeisipäeval, 25. septembril kell 13.00 kogunevad sel hooajal esimest korda “Tõrukese” lasteaeda beebikooli lapsed. 24.- 26. septembrini on avatud seenenäitus Põltsamaa ühisgümnaasiumi Veski tänava koolimajas. KIKi projekti raames on kolmapäeval, 26. septembril kell 11.00 “Mari” lasteaias beebikooli esimene kokkusaamine. Kell 18.30 algab kultuurikeskuses Vana Tantsu Klubi kokkusaamine. Neljapäeval, 27. septembril kell 11.00 algab linnavalitsuse istung. Kell 16.30-18.00 peetakse “Tõrukese” lasteaias heategevuslikku mihklilaata. Reedel, 28. septembril kell 10.00 algab Lillemetsa pargis “Estonia” huku 18. aastapäeva mälestushetk. Kell 14.00 algab kultuurikeskuses eakate päevale pühendatud pärastlõuna. Kell 16.45 algab “Mari” lasteaias mihklilaat.\nEsmaspäevast reedeni on Lustivere lasteaias sügisnädal. Kolmapäeval, 26. septembril kell 15.00 peetakse Lustivere põhikoolis õpilasesinduse koosolekut. Kolmapäeval ja neljapäeval viiakse Lustivere põhikoolis ja Esku-Kamari algkoolis läbi loenguid suitsetamise kahjulikkusest. Adavere põhikoli lapsed käivad õppepäevadel Endla looduskaitsealal ja Loopres. Reedel, 28. septembril on Adavere lasteaias leivapäev ja Esku-Kamari koolis peetakse mihklipäeva laata.\nReedel, 28. septembril algusega kell 19 mängib Tabivere Harrastusteater Tabivere rahvamajas Kadri Pettai näidendit “Elu läheb edasi”. Pilet maksab 3 eurot.\nPühapäeval, 30. septembril toimub 5. Saadjärve Sügisjooks.\nKolmapäeval, 26. septembril on Torma rahvamajas taaskasutuspäev. Laupäeval, 29. septembril kell 10.00 algab spordihoone juures Torma valla tervisepäev.


Preservatiivide partei kuvandist lähenevate valimiste eel | | Virgo Kruve blogi\n28. september 2010 Virgo Kruve\t0 Comments\nPriimägi võttis ette Reformierakonna ja Keskerakonna kuvandi enne valimisi. Tõi võrdluse Toompea ja all-linna vastandumisest. Samuti oli tal üsna huvitav järeldus sellest, et “kõige edukam on Reformierakonna positiivne kuvand, mis toodab ja toidab ka Keskerakonna postitiivset kuvandit. Kuid mitte vastupidi!” Kui tuua sisse poliitilise perekonna teema, siis need kaks parteid on liberaalse maailmavaate lapsed, üks neist on paipoiss Andrus ja teine on paha Edgar (keda keegi liivakasti ei võta).\nLisasin sellele olukorrale ka oma arvamuse\nReformierakond on parim valik lühikese mäluga valijatele. Ma olen ise ka mõelnud, kuidas nende imago on Kallase järel muutunud. Preservatiivide partei hakkas ühtäkki rääkima emapalgast (mis oli tookordsete Mõõdukate idee) ja nüüd kulubki 2367 miljonit (2,36 miljardit) sellele ehk märgatavalt rohkem kui kõigiks muudeks peretoetusteks (1600 miljonit). Sisuliselt nad tegid 180 kraadise pöörde: preservatiiv takistas edukal inimesel lapsega seotud vaesusriski langemist. Majanduskriisist hoolimata on nüüd vanemahüvitise ülempiiri isegi tõstetud. Minu meelest on lapse vajadused ühesugused, sõltumatud tema vanemate töökohast või palgast, kuid see ongi poliitilise mimikri musternäide, sest ka väikse palgaga inimesed hääletavad selle erakonna poolt. Mõni loodab neilt äkki isegi koolitoitu lapsele.\nNad lubasid 1999. keskmiseks palgaks 9000 krooni ja see saavutati 2003. aasta asemel hoopis 2006. sügisel (eksimus 50 protsenti). Siis nad lubasid 2003. aastal, et tulumaks 26 pealt 20 peale, kuid 2007. oli see endiselt 22 protsenti (eksimus 33 %). Selle järel käisid välja 2007. loosungi, et tulumaks 22 protsendi pealt 18 protsendile ja pensionid kahekordseks ning 15 aastaga viie rikkama hulka. Praeguseks on sellest saavutatud: tulumaksu langus 1 protsent ehk tulumaks 21 % (eksimus 75 %), pensionid on kasvanud umbes 30 % ja mitmetes näitajates oleme Euroopa viie viimase seas (SKP, tööstustoodang, ehitus, töötus).\nMa ootan huviga, milliste loosungitega tullakse seekord välja, et taas peita potjomkini fassaadi taha eelmiste lubaduste rohkem kui poolik täitmine. Muidugi öeldakse nüüd, et keegi ei näinud majanduskriisi ette või see on kuidagi meist sõltumatu. Hoiatused olid olemas aga need kraaksuti pessimistideks. Omaette huvitav fenomen on muidugi Ansip, kes sai headel aegadel olla majandusminister Edgariga koos valitsuses ja selle järel tegi 180 kraadi pöörde vastandumisele.\nMina andsin viimati hääle tookordse valitsuse jätkamiseks aga Ansip lõhkus mingil põhjusel senise koostöö ja tulemust näeme kõik: majanduskriisi Euroopa sügavaimal tasemel.\nKui rääkida IRL-i kuvandist noorte seas, siis neil on rohkem kui 400 liiget võetud erakonda praegust erakonnaseadust rikkudes ehk siis vanuses 12 kuni 17 aastat. Pikemalt: http://www.minut.ee/article.pl?sid=10/09/22/1452253&mode=nested\n← 17 õpetajat teenib rohkem kui Suurbritannia peaminister\nKüsimus soolisest võrdõiguslikkusest →


Windows 10 silmajälgimine ja privaatsus\nKui teie seadmes või süsteemis on silmajälgur, saate opsüsteemis Windows 10 arvutit juhtida ainult silmade abil, nautida veelgi kaasahaaravamat mängimist, abistada lugemisraskustega isikuid ja teha veel palju muud. Mõni rakendus ja teenus taotleb silmajälgurile juurdepääsuluba ning Windowsi sätetes saate hallata seda, millised rakendused silmajälgurile juurde pääsevad.\nMicrosoft soovib teid nendest uutest silmajälgimisvõimalustest teavitada, et saaksite otsustada, kas need on teie jaoks Windowsi seadme kasutamisel õige valik. Sellel lehel kirjeldatakse teile saadaolevaid silmajälguri sätteid ja nende toimimist.\nRakenduste silmajälgurile juurdepääsu haldamine\nEsimesel korral, kui rakendus vajab juurdepääsu silmajälgurile, taotleb rakendus teie luba. Kui annate rakenduse jaoks loa, kuid muudate hiljem meelt, saate selle rakenduse juurdepääsu oma silma haldurile lülitada sätete > privaatsust > silma halduri kaudu ja jaotises Valige rakendused, millel on juurdepääs teie silma jälgijale, lülitage rakendused ja teenused sisse või välja.\nMärkus.: Mõni rakendus ei pruugi töötada nagu ette nähtud, kui blokeerite oma seadmes selle juurdepääsu silmajälgurile.\nSaate ka kõigi rakenduste jaoks silma jälgimise välja lülitada, minnes sätete > privaatsust > silma tracker ja lülitades sisse lasta rakendustel kasutada silma tracker . Off\nErandid silmajälguri privaatsussätetes\nKui rakendus kasutab silma haldurile teenust, mis erineb Windowsi pakutavast teenusest, ei ole see loendis Vali rakendused, millele pääseb juurde silma haldurile , ja see ei mõjuta võimalust lasta rakendustel kasutada minu silma Trackeri sätteid. Sellise rakenduse lubamiseks või keelamiseks muutke rakendusesiseseid sätteid või silmajälguri sätteid.


Haapsalus toimub naabrivalve sektorite ümarlaud\nTäna, 26.veebruaril, kell 17.30 toimub Haapsalu politseiosakonnas naabrivalve sektorite esindajate kohtumine. Kohtumise eesmärgiks on arutada sektorite tegevusi, ette tulnud probleeme ja leida koha peal ka võimalikke lahendusi. Koosolekul osalevad ka politsei ning linnavalitsuse esindajad. Lisaks oleme ümarlauale kutsunud ka MTÜ Ohvriabi esindaja, kes tutvustab ohvriabi eesmärke ja tegevusi.\nKoosolekul arutame ka, kui tihti võiks sarnaseid üritusi korraldada, kas naabrivalve sektorite liikmed oleksid huvitatud mõnest koolitusest ja kuidas Eesti Naabrivalve ühing saab sektorite tegevust toetada ja aktiviseerida.


Horoskoop 2019 – Skorpion – Vestlused inglitega\n(Sünniaeg 23.10 – 22.11)\nInglite sõnumid 2019. aastaks – kõigile Skorpionitele\nMÄRKSÕNA – Puhkamine toob vastused\nInglite taro kaart – Kümnes õhukaart\n2018. aastal oli Skorpionitel intensiivses fookuses töövaldkond. Inglid rääkisid siis, et teile sajab lausa mitmeid pakkumisi lauale ja nad rõhutasid, et see tuleb kõik ootamatult. Nad õpetasid teid ka valima seda varianti, mis hingeliselt meeldiv oleks ehk nad suunasid teid valiku tegemisel vaatlema ka muud kui materiaalset külge.\nNäib, et 2019. aasta alguseks on Skorpionid juba üle töötanud. Tundub lausa, et te võtsite eelmise aasta pakkumistest vastu mitu varianti, mitte ainult ühe. Ja see ülekoormus ongi teid nüüd ära kurnanud.\nNeed, kel pole laual mitut tööd korraga, tunduvad olevat lihtsalt mitmete asjaajamistega ajalises kitsikuses ja see on teid stressi viinud.\nIgal juhul näivad kõik Skorpionid justkui meeleheitlikult otsivat lahendusi. Lahendusi ajakasutuse osas, laual olevate projektide jaotuse osas ja ka kõige muu osas.\nÜkskõik, mis pidi teil need asjalood maises plaanis on, teile öeldakse ühtmoodi – nüüd on vaja aeg maha võtta.\nInglid ütlevad, et praegu on puhkamine teie jaoks ainus viis lahenduste ja vastusteni jõudmiseks. Te olete oma süsteemi ülekoormuseni viinud ja seetõttu ei paista ka häid lahendusi enam kuskilt. Need lahendused aga hakkavad uuesti ilmuma kui annate oma füüsilisele ja vaimsele kehale puhkust. Puhkus taastab nii keha kui vaimu. Ja just taastumine ongi see, mida teil on nüüd vaja.\nTundub, et inglitel polegi tõepoolest Skorpionitele midagi muud öelda. Seega järeldame sellest, et teil on tõesti juba hädasti puhkust vaja. Ükskõik kui palju teil neid ülesandeid ka käes poleks, pange need nüüd kõik kõrvale ja korraldage endale üks korralik lõõgastav puhkus.\nSkorpionitele saadetakse 2019. aasta tarbeks viis energeetilise silla viidet:\n2017 III kvartal (ehk ajaperiood juulist septembrini)\nNädala nr 4 horoskoop, aastast 2017\nNädala nr 42 horoskoop, aastast 2018\nNeile, kes töötavad kaasa 2018 ja 2019 a. (esimese poolaasta) horoskoobiraamatuga, toovad inglid lisasildadena välja 2018 maikuu kinnisvara juhised ja 2019 juunikuu finants & karjääri juhised.\nSkorpioni tähemärgi jaoks iseloomustab aasta 2019 energiat muusikamaailmast lugu – “Eagles – Hotel California”\nHoroskoop 2019, skorpion, vähk skorpion kalad, veemärgid


Pesumasina programm erimaterjalidele | Siemens Home Appliances\nAlati hea varustus – Siemensi spordiprogrammidega\nMeie õpetussõnad pesupesemiseks\nSiemensi funktsionaalsete õueriiete pesemise tsükkel aitab õrnal materjalil pikalt oma head omadused säilitada. Õige tehnikaga saab funktsionaalseid rõivaid pesta ja samal ajal nende veekindlust taastada. Niimoodi värskendataksegi vetthülgavaid rõivaid ilma nende hingavust vähendamata. Niimoodi kestab isegi palju kasutatud varustus veel pikka aega. Programmide super15 ja super40 abil saad oma puhast pesu veelgi kiiremini nautida.\nMägironimine või triatlon? Lohesurf või golf?\nSind maksimaalselt kannustav tegevus värskes õhus sõltub sinu isiklikest eelistustest, vormist ja oskustest. Igaks tegevuseks peab aga olema sobiv varustus. See ei või sind alt vedada. Kui viibid palju väljas, tead, et kõrgtehnoloogilised materjalid suudavad teha peaaegu kõike. Vee- ja tuulekindlad ning hingavad kiud on sporditööstuse üle võtnud. Nii et see, kuidas oma õueriideid pesed, on saamas järjest tähtsamaks. Tutvu Siemensi praktiliste spordi- ja õueriiete pesemise programmidega, mis säilitavad funktsionaalsete kangaste tõhususe.\nTäiuslik õueriiete puhastus – õueriiete tsükkel.\nSinu riiete tänapäevased mikrokiud, hingavad ja veekindlad membraanid ja tundlikud õmblused vajavad erihooldust. Õueriiete tsükkel kaitseb funktsionaalseid riideid pesemise ajal. Purjetamisjakid, jooksutopid ja lumelauapüksid säilitavad oma hingavuse.\nFunktsionaalsete riiete eest tuleb ka kuivatamisel spetsiaalselt hoolt kanda. Eriti suurt ohtu kujutavad kõrged temperatuurid teibitud õmblustele. Seetõttu kuivatab meie õueriiete kuivatustsükkel ühtlaselt madalal temperatuuril.\nKaitseb pesemise ajal kvaliteetseid funktsionaalseid riideid – õueriiete impregneerimise programm.\nÕueriiete impregneerimise programm kaitseb pesemise ajal kvaliteetseid funktsionaalseid riideid. Selle vahendi, sobiva temperatuuri ja spetsiaalse trumliliikumise abil uuendab programm sinu riiete veekindlust. Kui oma veekindlaid riideid selle programmiga pesed, säilitavad need oma hingavuse.\nTänu uuenduslikule plekieemaldussüsteemile ei pea sa enam plekkide pärast muretsema.\nTeab, kuidas plekke eemaldada: maailma esimene plekieemaldussüsteem. Ükski spordiala pole teisega täpselt samasugune, ja sama kehtib ka rõivahoolduse kohta. Higiplekid, muruplekid jalgpallisärgil või muda pärast vihma käes rattaga sõitmist – uuenduslik plekieemaldussüsteem kohtleb igat plekki nii nagu vaja. Nii et Siemens eemaldab 16 kõige kangekaelsemat plekki mängleva kergusega.\nPlekieemaldussüsteem töötab ka eriprogrammidega. Saad 16 plekieemaldusvalikut kasutada kõigi tava- ja eriprogrammidega (välja arvatud super15 ja vill/käsipesu).\nstainRemoval funktsiooniga seadmete juurde\nSportlikud tulemused – tänu super15 ja super40 programmidele\nPeseb, keerutab ja loputab kõigest 15 minutiga: super15. super15 programm peseb kergelt määrdunud riided puhtaks vaid uskumatu 15 minutiga. Täienda põhipesu, loputuse ja tsentrifuugimisega. Programm sobib kõigile, kes tahavad oma riided kiiresti puhtaks saada.\nPärast pesu pesemist super15 programmiga võid selle vaid 40 minutiga kuivaks saada – optimeeritud temperatuurikõvera ja erilise jahutusfaasiga super40 programmi abil.\nPese ja tee veekindlaks samaaegselt ja vaid 4 sammu abil\nSiemensi pesumasina spordiprogrammiga saad oma õue- ja eriotstarbelisi riideid ohutult ja lihtsalt pesta ja nende veekindlust taastada. Jälgi lihtsalt järgmist nelja sammu, et kaitsta oma riideid tuule ja ilmastikuolude eest.\n2. Lisa pesuainet ja veekindlust tõstvat vahendit:kasuta õrna vedelat pesuainet põhipesuaine sahtlis II. Siis lisa pesupehmendaja sahtlisse tootja soovitatud kogus veekindlust taastavat vahendit. Nt Nikwaxi TX.Direct® Wash-In.\n3. Seadista pesuprogramm ja käivita see: vali spetsiaalne õueriiete veekindluse taastamise programm. Spetsiaalselt sellistele riietele mõeldud programmi käivitamiseks vajuta nuppu Start. Pesemisele järgneb automaatselt veekindlust taastav programm.\n4. Lõpp: programmi lõpus võta funktsionaalsed riided pesumasinast välja. Siemensi pesumasin-kuivati õueriiete kuivatamise programm kuivatab sinu riideid eriti õrnalt.\nIdeaalne lahendus iga ilma korral – funktsionaalsed riided.\nÕues tegutsemisel on vaja, et su riietel oleks mitmed omadused, nagu hingavus ja vastupidavus ning tuule- ja veekindlus. Tagamaks, et sinu kvaliteetsed õueriided teenivad sind kaua, pead säilitama nende veekindluse ja taastama selle kohe, kui vesi enam riiete pinnale tilkadena püsima ei jää. Et GORE-TEX® materjalist õueriided kaitseks sind nagu teine nahk, on nende pealiskihi (1) ja sisevoodri (3) vahel membraankiht (2), milles on üle 1,5 miljardi väikese poori ruutsentimeetri kohta. Need poorid on veetilgast umbes 20 000 korda väiksemad, aga veeauru molekulist 700 korda suuremad. See membraan ja sulatatud õmblused teevad funktsionaalsed riided väljastpoolt täiesti veekindlaks, aga seespool säilib hingavus.\nSünteetika ja mikrokiud\nPese 30 ºC juures\nTsentrifuugi madalal temperatuuril (õrn programm)\nSünteetilised materjalid imavad vähem vett sisse ja seega jääb kiu sisse vähem mustust kui looduslikule kiule. Selle tõttu on neid väga lihtne hooldada. Väldi aga sünteetilise materjali pesemist temperatuuril üle 40 °C ja ära kasuta tsentrifuugi kiiremaid seadeid, muidu võib kangas oma kuju kaotada. Sünteetikale ideaalselt sobiv programm: Siemensi super15 programm – neile, kes tahavad pesu kiirelt puhtaks saada.\nPraeguse aja mikrokiudu hooldatakse põhimõtteliselt samamoodi nagu igasugust sünteetikat. Soovitame pesupehmendajat mitte kasutada, sest see sulgeb kiududevahelised peenikesed vahed ja kiud ei saa enam niiskust imada.\nSoe, pehme ja vetthülgav – fliis on tõeliselt universaalne kangas isegi aasta kõige külmemal ajal. Ja seda on ka väga lihtne hooldada. Võid fliisriideid pesta pesumasinas 30–40 kraadi juures ja piisab vaid 15 minutist, kui kasutada Siemensi super15 programmi kergelt määrdunud riietele. Madalatel pööretel tsentrifuugimisest piisab, et säilitada fliismaterjali pehme pealispind.\nErinevalt teistest funktsionaalsetest kangastest soovitatakse fliisi pesemisel igal viiendal korral veidi pesupehmendajat kasutada. See taastab materjali pehmuse.\nPese 40 ºC juures (õrnpesu)\nLeia õige edasimüüja – enda lähedalt!\nFunktsioon „Leia edasimüüja“ aitab sul kergesti leida sobiva Siemensi toodete edasimüüja. Lihtsalt sisesta aadress ja vajuta „Leia edasimüüja“. Otsinguvalikute all saad tulemusi filtreerida.


Millal puhastada akvaariumi filtrit? • Akvaristika\nAkvaariumi filtrit võiks puhastada nii vähe kui võimalik ja nii palju kui vajalik. Filtris elab suur hulk häid baktereid, kes töötlevaid jääkaineid ümber. Et nende tööd võimalikult vähe häirida, peaks filtrit puhastama ainult siis, kui filtrist tuleva veevoolu tugevus on märgatavalt langenud. Kui veevoolu tugevuse järgi pead filtrit puhastama iga nädal või lausa mitu korda nädalas, on see märk sellest, et antud seade on sinu akvaariumile nõrk või lihtsalt vanaks jäänud ning võimsust kaotanud. Ilmselgelt ei ole 4 või lausa 10 aastat vana filter enam sama võimas kui uus. Tavaliselt lükatakse uue filtri ostu seni edasi, kuni vana läheb lihtsalt katki ja ei tööta enam.\nFiltri läbitöötamise võime võiks olla umbes 10x tunnis. See tähendab, et vesi võiks tunnis filtrist läbi käia 10 korda. Näiteks kui sul on 60-liitrine akvaarium, siis lihtne arvutus näitab 60 liitrit *10 korda tunnis = 600 liitrit tunnis ehk filtrikarbi peal võiks olla number 600l/h või number mis jääb selle lähedale. Läbitöötamise võime on tootja poolt mõõdetud tühja filtriga ehk filtrisisu ei ole filtris. Nii kui panna svamm või vatt filtrisse, siis lisab see takistust ning läbitöötamise võime ei ole enam nii suur. Sellepärast ongi soovitatav kaladega akvaariumis filtri läbitöötamise võime 10x tunnis. Kui sul on ainult taimed, siis ehk tõesti võib jälgida filtrikarbil olevat soovituslikku akvaariumi suurust, aga nii kui paned sinna mõne elusolendi elama, jääb filter nõrgaks ning peaksid uue ostma. Akvaariumi ei ole võimalik ülefiltreerida, aga on võimalik alafiltreerida, mis on palju hullem.\nAlafiltreerimine pluss ülerahvastatus võrduvad probleemid akvaariumis.\nFilter võib vajada ka puhastust, kui vesi on muutunud hägusemaks. Vees hõljuvad peened osakesed, taimekõdu, juurikast tekkinud puru jne. Siinkohal on mõeldud, et hägu on püsiv ja ei ole tekkinud sellest, et näiteks põhjakoristaja otsustas akvaariumis ringi tuuseldada (kaka ja muud jäägid lendavad kui ta akvaariumis ringi ujub) või kalad kujundavad taimi ümber. Ka peale söötmist võib vesi muutuda ajutiselt hägusemaks, kuid see peaks taastuma. Kui nii ei ole, siis kas olete kalu üle toitnud või tõesti vajab filter puhastamist.\nFiltrit ei soovita puhastada samal päeval veevahetusega. Põhjus selleks on väga lihtne. Juhul kui veevahetuse ja hoolduse käigus saab heade bakterite koloonia kahjustada, siis ei pruugi akvaarium sellega kohe toime tulla ning võib tekkida lausa restardi oht. Kui aga teed need erinevatel päevadel ja millegi pärast peaks saama koloonia kahjustatud, siis on suurem tõenäosus, et akvaarium saab sellega ise hakkama ning ei teki probleeme ning restardi ohtu.\nEsmalt võta filter vooluvõrgust välja. Kui oled karbi pealt juhendit lugenud, siis tead ka, et veest väljaspool ei tohi sisefilter töötada ja see teeb jubedat lärmi. Võta pange või kaussi akvaariumist vett, et filtrisisu seal loputada. Peensuseni puhtaks teha ei tohi, sest nii on jällegi oht heade bakterite kahjustamisele. Kindlasti ei tohi filtrisisu pesta kraani all, sest esiteks kraanist tulev liiga külm/kuum vesi tapab head bakterid, teiseks kraani all võid pesta filtrikäsna liiga puhtaks ehk tulemuseks on bakterite hävimine ning akvaariumi restart.\nKui filtri korpuse peal on vetikat, siis puhasta see nuustiku pehme poolega ära. Pööra tähelepanu ka filtri sees olevale imprellerile ja muudele osadele, sest sinna pessa ja vahele koguneb mustus, mis takistab vee liikumist. Pane filter kokku tagasi ning akvaariumisse. Akvaariumist võetud vesi asenda uue puhta veega (soovitatavalt seisnud veega).\nVälisfiltri puhul tuleks toimida samamoodi, aga kõiki kihte kohe kindlasti ei või asendada uuega. Kui on filtrisvamm, siis loputa see kausis oleva akvaariumiveega. Kui kasutad filtrivatti, siis eemalda osa mustast filtrivatist ning asenda see uuega. Jällegi peab osa vana välisfiltri sisust jääma alles, sest muidu tekib restardioht.\nKui on kahtlus või kardad, et puhastamise käigus sai bakterikoloonia kahjustada, siis võib lisada filtrisse bakterikultuure, mis aitab tasakaalu taastada. Easy Life EasyStart, Sera (Bio) Nitrivec, Seachem Stability, Dennerle Bacto Elixier, Tetra Bactozym – need on järeleproovitud ja töötavad ilusti, kui koloonia on saanud pisut kahjustada. Kui akvaariumis on ikkagi tekkinud täielik restart ehk tuleb täiesti otsast alustada, siis soovitan teha valiku kolme esimese seast. Muidugi turul on ka teisi tooteid, aga kõiki ei ole ma ise isiklikult kasutanud ning pole ka head tagasisidet lugenud. Lõppude lõpuks on see igaühe enda otsustada, millist toodet julgeb usaldada.\nTags: akvaariumi filter, bakterikoloonia, filter, restart


Töötus ja alkoholism - Saarte Hääl\nTöötus ja alkoholism (5)\nAlkoholism ja töötus on omavahel tihedalt seotud: alkoholisõltuvus raskendab töölesaamist ja töötamist ning tööpuudus võib viia alkoholi kuritarvitamiseni ja sealt edasi alkoholisõltuvuseni.\nAlkoholisõltuvusega töötajad on tööandjate jaoks väga tundlik teema, sest sellise töötaja peale ei saa kunagi kindel olla, et ta ettenähtud ajal tööle jõuab ning et tema tervislik seisund võimaldab tal töötada efektiivselt ja riskideta.\nTäiskasvanute koolitajana ja töötutele mõeldud mitmesuguste projektide juhtimise kaudu oleme kokku puutunud alkoholisõltlastega, kes enamasti püüavad oma sõltuvust varjata, kuid neil on raske pikema aja jooksul järgida õppe- või töödistsipliini, kinni pidada kokkulepetest ja lubadustest. Olen kohanud vaid kaht meest, kes projekti tulles on avalikult tunnistanud oma alkoholisõltuvust ja nemad on sellest tänu tugevale motivatsioonile ka vabanenud.\nPalgatoetus tööandjat ei motiveeri\nTööandja motiveerimiseks on meil projektide kaudu olnud võimalus maksta talle palgatoetust, kuid enamasti pole projektis planeeritud raha piisav motivaator alkoholisõltlase palkamiseks tähtajatu töölepingu alusel. Seega napib inimestel, kes on oma kogukonnas pälvinud alkoholisõltlase maine, võimalusi ametlikult tööle saada.\nSee ei tähenda aga kaugeltki, et nad vastavalt oma võimalustele ei töötaks, kuna on üsna palju ettevõtteid, kes maksavad töötasu mitteametlikult. Sel juhul puuduvad töövõtjatel aga igasugused garantiid ja nad sõltuvad täielikult tööandjatest nii töötasu kui ka -tingimuste osas. Kas meil on õigus neid hukka mõista? Kõige tähtsam on ju ikkagi ellu jääda.\nSiinkohal võin tuua näiteid eri riikide praktikast, kus ka sellised inimesed tööd leiavad, kuid tööandja riske hajutab riik, st riik toetab maksusoodustustega neid ettevõtteid, kes võtavad tööle väiksema konkurentsivõimega inimesi. Seejuures on väga tähtis pidev juhendamine ja nõustamine ning need juhendajad, nõustajad ja ettevõtjad on ette valmistatud tööks riskirühmadega. Selliseid ettevõtteid nimetatakse sotsiaalettevõteteks ja nende loomine eeldab muudatusi seadusandluses. Eestis ei ole sotsiaalettevõtlust seni prioriteetseks suunaks tunnistatud ja pole teada, kas seda juhtub ka Euroopa Liidu uuel eelarveperioodil. See pärsib aga kõigi riskirühmade töölerakendamist.\nParaku kerkib alati küsimus alkoholisõltuvust mõjutavatest teguritest: kas süüdi on geenid või keskkond? Põhjalikud teaduslikud uurimused on näidanud, et nõrga tahtejõuga inimesed kalduvad sõltuvustesse ja neil on raske kiusatustega võidelda, eriti siis, kui kiusatused (alkohol kauplustes, restoranides, kasiinod jne) neile igal sammul ette satuvad. Seega on teaduslikult tõestatud, et kui kiusatusi on vähem, juuakse ka mõneti vähem.\nKahjuks ei ole viimasel sajal aastal tahtejõule ning selle kujunemisele ja kasvatamisele erilist tähelepanu pööratud. Seevastu on ilmunud palju uusi kiusatusi (televiisor, internet, hasartmängud) ja mida enam me nendega võitlema peame, seda enam kaotame energiat.\nSamas ei satu siiski kõik “viinakuradi” ja teiste kiusatuste küüsi nii, et kaoks vastutustunne oma perekonna, ettevõtte ja riigi ees. Konkreetsete juhtumite analüüs ja uuringud on kinnitanud, et valdav osa sõltuvustest on seotud isa puudumisega perekonnas – kui ema ei teata lapsele, kes on tema isa, ei võimalda kontakti isaga, isa viibib lapse arengu olulistel etappidel temast eemal või on isa suguvõsa süsteemist mingitel põhjustel välja arvatud.\nPerekonnad on muutunud nõrgaks\nVaadeldes Eesti riigi ajaloolist tausta võib öelda, et meie perekonnad on mitmetel põhjustel (sõjad, küüditamine, põgenemine ja tööleasumine välismaale, poliitiline keskkond jne) muutunud nõrgaks. Muidugi ei tähenda see, et meil ei oleks võimalik midagi muuta, kuid inimesed pole lihtsalt teadlikud suguvõsa ja perekonna sidemete ja suhete mõjust inimese elule. On väga oluline, et inimesed teadvustaksid perekonna ja suguvõsa rolli ning oskaksid teha õigeid valikuid. See eeldab aga muudatusi koolide õppekavades ja täiskasvanute enamat koolitamist sel alal.\nKui inimesel puuduvad elus eesmärgid (ja nii on see 80 protsendil inimestest), on alkohol kui relv või ressurss, et saada üle negatiivsetest tunnetest – hirmust, kurbusest, vihast, pettumusest jne.\nNaiste jaoks on olnud ajalooliselt tähtis perekonna sisekeskkonna loomine – laste eest hoolitsemine, kodu korrashoid jne – ning tööpuudus pole nende jaoks nii traumeeriv, sest nad saavad eluks vajalikke hormoone laste ja kodu eest hoolitsemisel.\nKuna mehe jaoks on aga tähtis töö, võim, positsioon, siis ei võimalda töökoha kaotus mehel täita ajaloolisest tööjaotusest tulenevat mehe rolli – hoolitseda pere väliskeskkonna eest (raha, elukoht, pere kaitsmine hädaohtude eest). Kaua tööta olnul tekib stress kui pingeseisund ning organismis hakkavad ellujäämise eest hoolitsema adrenaliin ja kortisool. Paraku ei saa meie organism sellise pideva hormoonide vooga hakkama, need hormoonid hakkavad kahjustama seedeelundkonda ja immuunsüsteemi, inimestel on vähe energiat ja nad on sageli haiged.\nOlukorda saab muuta, kuid sageli puuduvad inimestel selleks vajalikud vahendid, st teadmised ja oskused, ning nad ei teadvusta nende elu jaoks oluliste tegurite rolli.\nSaaremaa Õppekeskuse juhataja, psühholoog\nLisatud: 01.12.2012 / 12:16\ntegelt kärakamehed on tublid ja targad,vahest tulevad kerged pausid sisse,andekaid töömehi ses vallas oi kui palju,kui hommikul veel kerge doping anda annab paremat töölist otsida,vaadake,alkoholi aktsiis on suur ja riigile kõva ja suur tuluallikas,pappi tuleb,joodiku raha on hea,ex aga joodik ise paha,vajab ravi lõhkikukutud peaga või ärajoonud sisikonna pärast,oi kui suur kulu riigile…..mõelge ja võtke sellepeale 1 naps,kallid kaasmaalased!!!!!\nSEE ON JU ...\nLisatud: 01.12.2012 / 13:42\nVANA TEADA-TUNTUD KINNINE RING MIS VEAB SIND IKKA ALLAPOOLE JA ALLAPOOLE!\nOled mures, et tööd pole – mure pärast hakkad jooma – joomise pärast ei taheta sind tööle võtta – uuesti mures, et tööd pole – jood veelgi rohkem, sest mure on nüüd suurem – kuna oled oma välimusegi maha joonud, ei taheta su poole vaadatagi, rääkimata töö pakkumisest – su murekoorem aina kasvab, sest pole ju raha, mille eest kärakat osta, oled “sunnitud” vargile minema – sellist aga ei võeta hoopiski kuhugi ametisse – … …\nLisatud: 02.12.2012 / 10:04\nImelik on asja juures see, et kustkohast tuleb suure murega ja ilma tööta see raha, mis kõrist alla lastakse. Poe ees ma ikka vahel imestan selle üle. Ja kui viimased sendid, selle asemel et näiteks mõni väärt tööriist osta, vedelaks tehakse, siis see ei näita murelikkust vaid ehtsat saamatust.\nLisatud: 02.12.2012 / 11:37\nEi, ei, see pole saamatus! Saamatu inimene on tavaliselt lauskaine, ta lihtsalt ei oska (ei suuda) näiteks ühte taburettigi valmis klopsida, rääkimata mingist tõsisemast tööst.\nSellist olukorda, milleni töökaotus ühe ontliku inimese viinud on, nimetatakse SÕLTUVUSEKS. Sõltuvus tööta olekust – lõpuks ei viitsigi enam tööd teha, pole enam tööharjumust! Sõltuvus alkoholist – see on nii tugev, et ei tahetagi enam mõelda näiteks leivale või lähedastele – silme ees seisab vaid pudelite rivi! Ja olgu kui raskelt või kergelt saadud sendid, need korjatakse kokku ja antakse heal meelel poemüüjale – JANU KUSTUTAMISEKS!\nLisatud: 02.12.2012 / 15:37\nPidasin silmas saamatust oma elu juhtimisel. Poodi pudeli järgi oskab iga loll minna, aga selleks et oma allesjäänud raha najal peale töökaotust uuesti üles töötada, peab omama ettenägemisvõimet ja sirget meelt, sest ega siis töökaotanu ei muutu automaatselt poevalvuriks, see on ikkagi valikute küsimus.


Michelle Pfeiffer wiki, afäär, abielus, lesbi vanuse, pikkuse, näitleja, - Biograafia\nMichelle Pfeifferi elulugu\nMichelle Pfeifferi faktid\n29. aprill , 1958\nSuhete lühike statistika Michelle Pfeifferilt\nMis on Michelle Pfeifferi perekonnaseis? (abielus, vallaline, suhtes või lahutus):\nKui palju lapsi on Michelle Pfeifferil? (nimi):\nKas Michelle Pfeifferil on mingeid suhteid?:\n4 Suhe 2 Abielu 2 last\nAmeerika näitleja ja laulja, kes on rohkem tuntud kui menukate filmide näitleja nagu Batman Returns, Wold ja What Lies Beneath. Ta on koduperenaise Donna Pfeifferi ja kütte- ja kliimaseadmete töövõtja Richard Pfeifferi tütar. 1976. aastal lõpetas ta Fountain Valley keskkooli. Ta osales The Beverly Hills Playhouse'is, kus õppis näitlemist. Alguses töötas ta rõivakaupluses. Hiljem 1980. aastal debüteeris ta filmitööstuses filmi The Hollywood Knights kaudu. Kuid alles pärast seda, kui ta mängis filmis Scarface (1983), pälvis ta tohutu meedia ja avalikkuse tähelepanu. Siiani on ta kolm korda kandideerinud Oscari auhinna eest esinemiste eest populaarsetes filmides nagu Love Field, Dangerous Liaisons ja The Fabulous Baker Boys.\nMichelle Pfeiffer sündis 29. aprillil 1958 Californias Santa Anas Richard Pfeiffer , kliimaseadmete töövõtja ja Naine (neiuna Taverna), koduperenaine. Ta on tema vanemate teine laps. Ta on ameeriklane ja kuulub segarahvusesse.\nTa kasvatati koos kolme õe-vennaga; vanem vend, Rick ja kaks nooremat õde, Dedee Pfeiffer , tele- ja filminäitleja ning Lori Pfeiffer Midway Citys.\nPfeiffer lõpetas 1976. aastal Fountain Valley keskkooli. Hiljem liitus ta Golden West College'iga, kus ta oli Alpha Delta Pi korporatsiooni liige. Ta töötas ka Vons'i supermarketis väljaregistreeriva tüdrukuna.\n1978. aastal võitis ta Miss Orange'i maakonna iludusvõistluse ja osaleb samal aastal Miss Californias, kus ta lõpetas 6. positsiooniga. Pärast seda hakkas ta proovima seriaale ja filme.\nMichelle Pfeiffer alustas oma näitlejakarjääri väiksemate rollidega sellistes komöödiates Fantaasia saar , Delta maja ja B.A.D. Kassid, jälle armumine , Hollywoodi ööd ja paljud teised.\n1982. aastal sai ta oma esimese suurema pausi Ameerika muusikalifilmis Määrige 2 kus ta kujutab Stephanie Zinone'i rolli. Hiljem valati ta sisse Armistumine mis aitab tal avalikkuse tähelepanu võita.\nHiljem esines Pfeiffer mitmes filmis, sealhulgas Ladyhawke , Eastwicki nõiad , Abielus Mobiga , ohtlikud lingid , Muinasjutulised pagaripoisid , Venemaa maja , Frankie ja Johnny , Batman naaseb , Süütuse ajastu , Tumedad varjud , Meiesuguseid ja paljud teised.\n1990. aastal võitis ta kaks auhinda kahe erineva filmi eest, talle omistati BAFTA auhind ohtlike sidemete eest ja Kuldgloobuse auhind vapustavate pagaripoiste eest. Sama ilmus ta ajakirja People Magazine ’50 maailma kõige kaunima inimese nimekirja esimeses väljaandes.\nPfeiffer sai filmi eest kategoorias „Parim naisnäitleja“ Berliini hõbeauhinna Armastuse väli .\nOma isiklikust elust rääkides on ta abielus oma poiss-sõbra David E. Kelleyga, kes on telekirjanik ja produtsent. Tegelikult läksid nad pimedale kohtingule, kus ta viis ta nimega filmi vaatama Bram Stokeri Dracula ja nad armuvad koheselt üksteisesse ja lõpuks abiellusid ka.\nPaari vanemad, üks poeg, John Henry ja üks adopteeritud tütar, Claudia Rose . Enne temaga abiellumist oli ta abielus ka P-ga eter Horton Santa Monicas. Tema sõnul oli nende pühendumus tööle tema esimese abielu ebaõnnestumise põhjus.\nTa oli romantiliselt seotud ka näitleja-produtsendiga, Fisher Stevens pärast tema esimese abielu ebaõnnestumist, kuid ka see suhe ei saanud kaua kesta ja nad läksid kolme aasta pärast lahku.\nTa on vegan ja rühmituse Humane Society toetaja, mille eesmärk on peatada inimeste ja loomade kannatused.\nMichelle Pfeiffer on üks Hollywoodi A-nimekirjast pärit näitlejannadest, kes töötas üle 40 filmi ja oli tuntud ka kui üks enim makstud näitlejaid. Tema hinnanguline netoväärtus on 80 miljonit dollarit.\n1987. aastal oli tema film Eastwicki nõiad teenis siseriiklikult üle 63,7 miljoni dollari, mis võrdub 2016. aastal 144,4 miljoni dollariga. Ta kujutab oma tegelaskuju Kassinaine filmis Batman Returns (1992), mis suudab kassas koguda üle 266 miljoni dollari.\nPfeiffer on andnud kassas palju hitte, sealhulgas Süütuse ajastu (131 miljonit dollarit), Mis peitub allpool (291 miljonit dollarit), Ma olen Sam (97,8 miljonit dollarit), Juukselakk (118,9 miljonit dollarit), Tähetolm (202,5 miljonit dollarit), vanaaasta õhtu (142 miljonit dollarit), Tumedad varjud (245,5 miljonit dollarit).\nTal on BC rannikualal luksusvara, mis maksis umbes 28,8 miljonit dollarit. Lisaks on tal palju kalleid autosid ja vidinaid.\nEsimene afäär John Malkovichiga\nNende afäär algas filmi 'Ohtlikud kontaktid' võtteplatsil. Kuna ta oli sel ajal abielus, öeldakse, et see suhe oli tema lahutuse põhjuseks oma naisega.\nTeine suhe Val Kilmeriga\nTa on endine näitleja. Paar oli romantiliselt seotud paar kuud ja hiljem nende romantiline suhe hääbus nende tiheda ajagraafiku tõttu.\nKolmas afäär Michael Keatoniga\nTa on Ameerika näitleja ja lavastaja. Nad käisid üksteisega väga kiiresti. Nende suhe ei pälvinud meedias suurt tähelepanu.\nNeljas suhe Fisher Stevensiga\nEsmakordselt kohtusid nad siis, kui ta esines New Yorgi Shakespeare'i festivali lavastuses. Nad käisid umbes kolm aastat.\nEsimene abielu koos Peter Horton\nAbielu kuupäev:5. september 1981 Abielus\nTa on Ameerika näitleja. Esimest korda kohtusid nad näitlejate tunnis 80ndate alguses. Nende abielutseremoonia toimus Santa Monicas. Lahkumise põhjusena tuuakse välja nende pühendumus tööle.\nTeine abielu David E. Kelleyga\nAbielu kuupäev:13. oktoober 1993 Abielus\nProfessionaalselt on ta telekirjanik ja produtsent. Nad armuvad pärast pimedale kohtingule minekut. Koos on paar õnnistatud ühe poja ja ühe adopteeritud tütrega.\nIsa: Michelle Pfeiffer Sünnikuupäev: 1993\nTa lapsendas ta enne, kui plaanis Davidiga abielluda.\nIsa: David E. Kelley Sünnikuupäev: 1994\nTa on tema teisest abielust ainus poeg. Ta on nime saanud Taaveti isa järgi.\nthomas modly netoväärtus


Märt Belkin • 16. mai 2018 kell 5:56\nMarek Jürgenson raamatuesitlusel. Foto: Scanpix/Postimees/Mihkel Maripuu\nHaabersti linnaosa vanem Marek Jürgenson ütles pressiteate vahendusel, et Haabersti turvaline linnaosa.\n"Soovime linnaosa turvalisust ja korda veelgi tugevdada ning seetõttu teeme sel suvel linnaosas esimest korda koostööd ka turvafirmaga," ütles ta.\nHaaberstit hakkab turvama Margus Laasi ja Marko Koka turvafirma K Security, mille ülesanne on 15. maist 15. septembrini teha linnaosas igapäevaselt patrullautoga ringsõite, et ennetada kuritegevust ja tagada linnaosa elanikele suurem turvatunne.\nIga päev kontrollitakse spordi- ja mänguväljakuid, rulaparki, tiigi ja poodide ümbrust ning muid avalikke kohti, mis on korrarikkumistega varem silma paistnud. Seaduserikkujat nähes palutakse tegevus lõpetada ning vajadusel kutsutakse appi politsei, kiirabi või päästeamet.\nHaabersti linnavalitsuse avalike suhete osakonnast öeldi Äripäevale, et kogu perioodi jooksul osutatud teenus läheb maksma 2500 eurot, millele lisandub käibemaks.


Oh. Jah. Muidugi.: Uni - tarviline vara\nKuidagi ei saa öelda, et ma oleksin tööga ülekoormatud. Niiviisi suuremas plaanis vaadates. Aga töö on jaotunud ebaühtlaselt, nii et viimased 4 päeva olen rabelnud rohkem, kui muidu, neljast kaks ööd olen töö juures olnud ja päevad ka kiired (matkajuhtimised, vibulaskmised...). Kurtsin siin kaastöötajale väsimust, et vähemalt üle ühe öö tahaks ikka korralikult magada... Selle peale tema kostis: "Sa ju noor inimene, küll sa jaksad. Kui mina noor olin, sai bändiga ikka mängimas käidud, sealt hommikul otse tööle, polnud häda midagi! Nüüd ma olen vana, enam ei jõua nii...".\nMa ei tea, kas viga on minus, aga ma tõesti olen peale kehvasti puhatud ööd uimane (paar tundi üks silm ja kõrv lahti tukkumist ei ole korralik puhkus!) ja tunnen ennast halvasti... Pole ma ka nooremast peast hull pidudeskäija olnud, kes hommikuni üleval ja järgmisel päeval ka tegus. Hetkel ei meenu ühtki hommikuni kestnud pidu... Ma vist ei ole noor olnudki...\nSain eile peale pikka päeva (ja peaaegu magamata ööd) kella 21-ks koju, kukkusin jalapealt voodisse, ajasin 11 tunni pärast ennast üles, et jälle siia ööpäevaks tööle tulla... Issand, kuidas tahaks hoopis kodus olla, tasapisi toimetada, lõunal väike uinak teha! Mul ei ole siin täna peaaegu mitte midagi teha, aga magama minna ka ei saa, sest keegi lihtsalt peab letis olema ja ma olen majas üksi tööl! Ja õue ei saa ka minna! Ja siin sees on külmem, kui õues!!!\nNii, nüüd ma olen haliseda saanud, kohe parem hakkas :)\nJa homme lõunaks registreerus grupp vibutajaid, ma saan jälle kodust korra läbi joosta ja jälle siia tagasi! Ma tõesti juba elan siin...\nEi, ma ei vihka oma tööd. Tegelikult mulle inimesed meeldivad, ausalt. Ja see koht siin meeldib ka. Aga ikka tahaks vahel omas voodis magada... Ma ei tea enam, mida lapsed kodus teevad, kuidas koolitöödega hakkama saavad... Lähen üle mitme päeva lahtiste silmadega valgel ajal koju ja ei jõua ära imestada, mis kõik on kui kõrgeks kasvanud (muru, sõnajalad maja taga, umbrohi peenral, prügi ja tolm toanurkades, mustapesuhunnik...). Väga kummaline tunne on. Nagu oleks pikal reisil olnud. Astun väravast sisse ja imestan, kas ma elan siin?\nTänaseks olla jälle maailmalõppu lubatud. Noh, minu maailm algab ja lõpebki igal sekundi murdosal ikka ja jälle. Kummalisel kombel on selles teatav seaduspärasus, tekib justkui järjepidevuse tunne. Nagu vaataks üksikutest kaadritest koosnevat filmi, mis jookseb 24 (25?) kaadrit sekundis ja paistab vägagi sujuv ja ühes tükis olevat. Huvitav, kas minu elul on ka 25. kaader ja mis sellel küll olla võib? Vahel on mul tunne, et hoopis 1 kaader on nähtav ja ülejäänud 24 salastatud...\nMaailmalõpp muidugi saabus, vähemalt mõnedele. Tapsin tohutu hulga sääski, kes lahtisest uksest siia leti taha minuni jõudsid. Sääselaipade kokkupühkimiseks on kobedamat pürsti vaja. Ega maailmalõpp pole naljaasi.\nKusjuures ma ei saa midagi teha, aga mind kohutavalt vihastavad inimesed, kes kasutavad lausungeid: mis sul viga! sa oled ju noor! vaat kus mina omal ajal! jne\nInimesed võiksid ometi ükskord aru saada, et mina pole sina, sina pole tema ja et kõik on ERINEVAD. Igal omad võimed ja omad vajadused ja kõigil on õigus oma vajadustest märku anda. Ma kehtestaks trahvi siukestele ütlejatele, riigikassasse voolaks raha suisa ojadena!\n22. mai 2011 12:09\nTeil kõigil on paraq õigus.\nJep! Mina ka tahan öösiti magada. Nii oli 15 a. tagasi ja nii on ka praegu. Pole ka mina siis vist noor olnud! :) Muide, imelikumaid asju, mis sellega seoses mulle on öeldud, oli et "kas sa monteerid videoid päeval? Seda tehakse ju öösiti!".\n27. mai 2011 21:06


Postimees TV: Cavaliersi mängult on kett totaalselt maas - Postimees TV - videod, saated, ülekanded\nPostimees TV: Cavaliersi mängult on kett totaalselt maas\nViljar Voog 20. november 2018 7:35\nMöödunud ööl kaotasid korvpalliliigas NBA taas Atlanta Hawks ja Phoenix Suns. Senise hooaja peale kolm võitu saanud tiimid saavad aga olla õndsad teadmises, et nad ei ole liiga halvim sats. See au kuulub mullusele hõbedameeskonnale Cleveland Cavaliersile.\nKahe hooaja vahel LeBron Jamesi kaotanud Cavaliers on superstaari lahkumisega minetanud ka igasuguse mängutaseme. Kahe võidu kõrvale saadi 13 kaotus, kui Detroit Pistons oli neist parem 113:102. Sealjuures on skoor Cavaliersi osas veel helde, sest Pistons võttis viimasel veerandil käigu välja ja lubas külalistel selle 13 punktiga võita.\nÕhtu resultatiivseima individuaalse soorituse eest hoolitses Charlotte Hornetsi mängumees Kemba Walker, kelle viie resultatiivse söödu ja nelja lauapalli kõrvale kanti statistikasse ka 43 punkti. Hornetsi kaheksas võit tuli 117:112 üheksa võidu peal oleva Boston Celticsi arvelt. Walkerist sai esimene mees üle 11 hooaja, kes suutnud pärast 60-punktilist mängu järgmises matšis visata 40 silma. Hooajal 2006-07 sai sellega hakkama Must Mamba ehk Kobe Bryant isiklikult.\nLiigatabeli tipus olevatest tiimidest sai 12. võitud Milwaukee Bucks, kes alistas 104:98 samuti hooaega kenasti alustanud Denver Nuggetsi. Iga kommentaatori hirm Giannis Antetokounmpo panustas võitu 29 punkti ja 12 lauapalliga. Kolmikduublist jäid teda lahutama neli resultatiivset söötu.\nNew Orleans Pelicans – San Antonio Spurs 140:126\nMilwaukee Bucks – Denver Nuggets 104:98\nMemphis Grizzlies – Dallas Mavericks 98:88\nAtlanta Hawks – Los Angeles Clippers 119:127\nPhiladelphia 76ers – Phoenix Suns 119:114\nIndiana Pacers – Utah Jazz 121:94\nDetroit Pistons – Cleveland Cavaliers 113:102\nCharlotte Hornets – Boston Celtics 117:112\nSacramento Kings - Oklahoma City Thunder 117:113


Vaatlus 10. mai 2018\nPutukate ja teiste väikeste olenditega rääkimine pole nõiakunst, vaid märkamise küsimus.\nNatuke räsitud lapsuliblikas. Foto: Viio Aitsam\n“Ärarääkimise” otsene mõju on see, et enamik tigudest, kelle tõstan kopsikusse või pihku, ei tõmbu oma kotta, nagu tavaliselt tehakse, kui ohtu tajutakse. Tigu pigem ajab oma tundlad, mille otsas tillukesed silmad, õieli, ja jälgib, kuhu ta läbi õhu mu sõrmede vahel “lendab”.\nÜks värskemaid ärarääkimisi pildistamiseks käis liblikaga, kevadvaksikuga, kes lipsas vaateväljast kiiresti läbi – oli vaid võimalik tuvastada, et koerliblikas või päevapaabusilm ta kindlasti ei ole.\n1. KÜSITLUS | Milliseid putukaid sa hea meelega veenaks oma aiast lahkuma?\n2. Appi, ämblikud tungivad tuppa!\n5. Eestis on olemas terve issanda loomaaed


Kasulikku Archives - Ajud ja Käed Lahendused Kasulikku Archives - Ajud ja Käed Lahendused\nUue töötajaga töösuhtes kokkuleppimine\nUue töötajaga töösuhtes kokkuleppimine ning temaga töösuhte alustamine on üks kriitilisema tähtsusega lõike töötaja värbamisel, millele, mulle tundub, pööratakse liiga vähe tähelepanu. …\nPõhilised vead töökuulutustes\nKäesolevas postituses käsitlen põhilisi puudusi ja vajakajäämisi töökuulutustes. Töökuulutustes, mis määravad selle kui paljudele täitmist vajav töökoht huvi pakub, ehk mõju kandideerijate …\nMillises olukorras kasutada grupivestlust?\nÜheks soovituseks on teha seda siis kui kandideerijaid on palju.Leian, et see ei tohi olla grupivestluse kasutamise esmane kriteerium, ehkki kandidaatide paljusus …\nVärbamine süveneva tööjõu defitsiidi tingimustes\nJuhul, kui jätkub senine majanduskasv jätkuvad ja süvenevad tööjõuturul järgmised tendentsid: teravneb konkurents vajalike oskuste ja teadmistega tööjõule; väheneb töövõtjate tööpakkumistele reageerimise …\nTuginedes oma kogemusele nii värbajana kui ka töövõtjana-kandidaadina avaldan mõned soovitused suurendamaks oma šansse kandideeritavale töökohale valituks osutumisel. Nii mõnigi soovitus võib …\nPealkirjale lühidalt vastates palju erinevad faktoreid alates isikuomadustest ning võimetest lõpetades spetsiifiliste teadmiste ja oskustega. Praktika näitab, et tööga hakkamasaamist ning töösuhte …\nTänases tööturu olukorras, kus töötuse määr on viimase 20 aasta madalaim, jäädes alla 5% on töötajate värbamine muutunud ühe suuremaks väljakutseks ning …\n*Antud mõiste alla kuuluvad ka müügitööga tegelevad naissoo esindajad. Olles aastaid aktiivse müügitööga erinevate teenuste müügil, intensiivsuse ja eduga tegelenud, tundund huvi …\nSeekord tööpakkumise järgmisest paarist olulisest lõigust: nõudmistest kandidaadile ja ettevõtte poolt pakutavast. Nõudmised kandidaadile ehk valikukriteeriumid See on rubriik, kus nii mõnedki …\nKäesolevas kirjutises käsitlen põhjalikumalt klassikalise struktureeritud-liigendatud ülesehitusega tööpakkumisi, nende eri osasid ehk rubriike ning levinud taunitavaid praktikaid. Ühtlasi üritan nõu anda ämbrikolistamise …\nEhkki sellest, kuidas koostada (müüvat, atraktiivset, löövat jne.) tööpakkumist, on üksjagu kirjutatud, otsustasin selles teemas oma hinnangul üsna pika-ajalist kogemust omavana ning …


tummisem sidur - Honda Club of Estonia\nPostitusPostitas oismets » 25 Aug 2016 17:14\nseoses mootori remodiga sai vaadatud ,et ka sidur on ära lõppemas ning vaatasin siis netist selliseid nö racing sidureid.siit siis küsimus ,et kas sellel 3/4 jne labaga (mitte ümmargune ketas) on mingi jume ka või on pointless asi ?\nRe: tummisem sidur\nPostitusPostitas oismets » 25 Aug 2016 17:17\nhttp://www.ebay.com/itm/XTD-HD-CLUTCH-1 ... kd&vxp=mtr\nvanematele asjatundjatele ka vaatamiseks ,et kas sellist komplekti oleks mõtet tellida?\nhttp://www.ebay.com/itm/QSC-Stage-3-Rac ... od&vxp=mtr\nLiitunud: 11 Veebr 2009 18:00\nVõta ühendust ccve´ga\nPostitusPostitas ccve » 25 Aug 2016 22:37\nLabadega ketas pointless pole, muidu vähe kõvemad pillid seda ju ei kasutaks. Eks ta tänavasõidus ebamugavamaks muutub. Kui huvi vähe parem ning rohkem kannatav komplekt alla panna siis võta ühendust, leiame tasukohase lahenduse.\nPostitusPostitas Lauri_s » 25 Aug 2016 23:03\nMina panin endale 6labalise ACT siduri http://hondatuning.ee/et/mootoriosad/si ... ndale.html 350Nm kannatab ning põhiline erinevus eelmisega on see, et haakumine on üpris järsk. Kuna mul ka kerge (3,9kg) hooratas, siis teinekord kohalt minnes õnnestub välja suretada, sest sidur haagib äkiliselt. Samas tänavarehviga käib nüüd ka 2-3ndale vahetades ratas ringi. Tänavasõidu suurim erinevus on see, et tavalise kettaga sai tõusul seistes siduriga end paigal hoida, kuid nüüd tuleb kässarit kasutada, sest sidurit libistadest hakkab see üsna kiiresti imelikku häält tegema.. Ma olen just tegemas sidurite tellimust seega kui tahad korralikku asja, siis võta ühendust lauri@hondatuning.ee või pm.\nPostitusPostitas oismets » 25 Aug 2016 23:30\nTänud info eest kirjutan teile!


Kuidas https://laendle.info/smsmoney/ kiiresti laenu saada – Centro Educativo Miraflores\n20 Agosto, 2021, By admin\nKas https://laendle.info/smsmoney/ otsite võimalust kiiresti krediiti koguda? Kui sa meetodid. Ja enne mõne finantsasutuse valimist mõelge tarkvara oskusele ja ka raha saamiseks kuluvatele tundidele. Kõrgeimatel finantsasutustel on kindlasti kalduvus taotleda veebis alates min’s ja algatada tasu oma suurendada ühest kuni 3 tööstusliku aja. Sellegipoolest, kui olukord vajab pikemat aega, peaksite kontrollima lisaks kohalikule filiaalile või võib-olla töötlema tavalise panga kaudu.\nKeeldumise vältimiseks saatke edenemise teade. Teie pankur peaks kontrollima teie raskelt teenitud raha ja alustama tööle asumist ning teie krediiti. Nad soovivad liiga palju kontaktpabereid allika kasutamise kohta. Kui värbamist pole ja selle sissetulekuid ei ole, võiksite seda teha, kui soovite laenata lähedastelt liikmetelt või proovida kaarti mängida. Lisaks võimendusele saate isegi mõista ‘žetoonide’ piiranguid. Peate sisestama tavalise panga, mis pakub teie kiirema kontrollifraasi.\nKiire sularahasoovi korral võimaldab Energy Resource Economic seda. Bensiini Global Financial sisaldab sularahakrediiti veebis. Need on mõeldud neile, kellel on igasugune vellikatsioon. Sularaha ettemakse laene saab kasutada tasude, professionaalsete ravikulude ja muude ootamatute kulude katmiseks. Mida saab teha Interneti-katkestuse saamiseks. Teil on vaja lihtsalt otsedeposiidi ajal kaupmehekontot, telefoni ja dollarite ajal iga kuu vähemalt 1000 dollarit. Need, kellel on vähem kui täiuslik krediit, peaksid kaaluma mõnda muud valikut, kuid mitte kasutama heal järjel või programmeeritud postituse pealkirja krediite.\nLihtne paranemine leiab lähedastest. Ilmselt on seda tüüpi avansidel madalamad tasud ja võrreldes vanamoodsate krediitidega, võib see siiski kuluda mõnel tootmiskorral, mida rahastatakse sissemaksega.Need, kes saavad kiiresti hoogu, peaksid mõtlema tugeva ellujäänud stipendiumi loomisele, mida saab kasutada olukorra parandamiseks. Rahasumma võib isegi olla suur, kui keegi peaks kunagi täiendavat ettemakset saama. Treening . turvaline kapital on kiirelt alati sisse seada ja hankida tavapärane pank.\nKuigi kiire täiustamine on kasulikud, peab see sageli olema lahtiütlemine. Sealhulgas kulub finantseerimisega tegelemiseks tavaliselt veidi aega või hea kalendrikuu, olenevalt pangast.Muud asjad võivad põhjustada finantslaenu andmisel lihtsalt eitavalt, kui soovite tehnikat. Samuti võib paljudel pangaasutustel olla nende loomise vanus ja kulud. Kuid lihtne tõuge võib aidata kohe mainida intensiivset hinda.\nTeine viis raha saamiseks ja keskmisest madalama krediidi saamiseks on abikaasa kaudu rahalised vahendid. Teie leibkonna dollarite rahastamine on palju vähem ametlik, võrreldes üksikisikult kollektiivpanga kaudu tasu võtmisega. Sellegipoolest on kallite inimeste kaudu dollarite taotlemisega seotud palju probleeme. Kui teil ei õnnestu oma laenatud raha välja maksta, hindab kevadine joh people, rikkudes perekonnaliikmetes igasuguse side ja selle foto. Olenemata sellest, kas olete mures selle pärast, kui kiiresti keegi edusammud ära tasub, võite küsida oma abikaasat, kui soovite midagi kallimaks muuta.\nAn informed Cellular Gambling enterprises And you where’s the gold may Software For real Currency Online casino games


Kui palju peaks vett jooma, et kaal langema panna. | MinuAeg\nEt vesi on elu allikaks, seda teavad kõik aga et see on ka tõhus vahend kaalu kaotamiseks teatakse vähe.\nEnamik meist joovad vett ainult siis, kui nad tunnevad selle jaoks vajadust. Tegelikult peaks aga jooma rohkem.\nVesi, elu allikas.\nInimese organism koosneb 60% veest. Ja vastupidi levinud uskumusele ei ole vesi ainult vajalik selleks, et janu kustutada. Vesi on hindamatu väärtusega. Vesi on tõeline nooruseallikas, mida me kahjuks ei mõista.\nInimesed on nagu taimed, mida rohkem nad vett joovad, seda paremini nad end tunnevad.\nVesi paneb organismi korralikult tööle ja on peamiseks energiaallikaks, meie rakkudel on vett vaja.\nVesi kaitseb meie DNA-d, parandab immuunsussüsteemi, kiirendab vitamiinide ja mineraalide imendumist, ennetab selja- ja liigesevalu, väljutab mürkaineid ja toksiine, võitleb konstipatsiooni vastu, ennetab südameveresoonkonnahaigusi, muudab naha siledamaks ja ilusamaks, jume värskemaks ja säravamaks, ennetab leukeemiat, vähendab stressi ja väsimust, ennetab neuroloogilisi haigusi jne. Ja samuti, vesi on tõhus abivahend kaalulangetamise juures.\nVee joomine vähendab näksimise soovi.\nVesi on suurepärane vahend neile, kes soovivad kaalu kaotada. Uuringu järgi selgus, et need, kes joovad kaks klaasi vett pool tundi enne söömist suudavad kaotada kaalu kergemini ja kiiremini.\nVee joomine aitab organismil väljutada mürke ja jääkaineid.\nVesi niisutab organismi ja tagab maksa hea funktsioneerimise. Maks teeb kahjutuks mürkaineid ja eemaldab jääkained.\nVee joomine võitleb vedelikupeetuse vastu.\nVee joomine vähendab vedelikupeetust. Kui inimene piisavalt vett ei joo, hakkab organism automaatselt vett koguma säästmise eesmärgil ja soodustab vedelikupeetust ning kaalu tõusu.\nVee joomist ei tohi ära segada nälja tundega.\nVedelikupuudust segatakse tihti ära näljatundega. Vee joomine kiirendab ainevahetust ja võitleb näljatunde vastu, mis on tegelikult vedelikupuudus.\nKui palju peaks kaalu langetamise eesmärgil vett jooma?\nArstid soovitavad normaalkaalus inimestel juua keskmiselt 1,5l vett. Vee vajadus organismis sõltub aga inimesest.\n60 kg inimene peaks jooma 2 l päevas\n65 kg – 2,1 l\n70 kg – 2,3 l\n75 kg – 2,5 l\n80 kg – 2,6l\n85 kg – 2,8l\n90 kg – 3l\n95 kg 3,2l\n100 kg – 3,3l\n105 kg – 3,4l\n110 kg – 3,6l\n115 kg – 3,7l\nKindlasti ei tohiks juua ettenähtud kogust ühekorraga, ideaalsem on jaotada see terve päeva peale ära.\nSoovitatav on juua kaks klaasi vett enne igat einet, see vähendab liigsöömise riski.\nVõtke harjumuseks juua vett hommikul ärgates, soovitatavalt leiget .\nEelmine Puhasta oma maksa ja kaota kaalu 72 tunni jooksul tänu sellele imejoogile\nJärgmine Kas sa teadsid, et su nägu peegeldab su tervist?


Jaapani üleujutuste arv on tõusnud 18-ni - Maa - 2019\nJaapani üleujutuste arv on tõusnud 18-ni\nZeitgeist Addendum (Juuni 2019).\nAmetnikud ütlesid pühapäeval, et surmajuhtumid löövad sujuvaid vihmasid ja üleujutused Jaapani lõunas tõusid 18-ni, kuna päästemeeskonnad jätkasid ellujääjate otsimist.\nKyushu - Jaapani nelja peamise saare lõunapoolseimad saared - on jäänud laastatud pärast ülelaadetuid jõgesid ja sellel nädalal teed, majad ja koolid maha põlenud jõed.\nTuhanded inimesed on evakueeritud koolide spordisaalides ja avalikes hoonetes asuvates manööverdamisruumides, kuid paljud neist jäävad jõuetuks, kui hädaabiteenused võitlevad paksude muda ja vihmaga, et püüda neid jõuda.\nAvaliku ringhäälinguorganisatsiooni NHK teatas pühapäevani üle 500 inimese, kerkisid kokku sillad ja vallutatud maapinnad järsude mäelaiuste korral, mis pidurdasid päästetööd.\nValitsus tegi oma "kõik", et taastada need puudu või laineline, Chief Cabinet Secretary Yoshihide Suga ütles haruldase nädalavahetuse pressikonverentsil.\nFukuoka ja Oita prefektuuride ametnikud ütlesid, et 18 inimest olid surnult kinni peetud, kuid 27 olid puudu või ei saanud neid jõuda.\nSuga ütles, et viis inimest on kriitilises olukorras, kuid valitsus püüab veel kindlaks teha, kas nende vigastused olid tõsise ilmastiku tagajärjel.\nTelevisioonimaterjalid näitasid manööverdatud helikopteriga varustatud helikoptereid - nad ei suutnud lendu läbi suruda, samal ajal kui inimesed palvetasid oma pereliikmete turvalisuse eest.\nKolmapäeval kell 12 tundi kubises Kyushu vihmasaagist üle 50 cm (20 tolli), kutsudes Jaapani meteoroloogiaagentuuri hoiatama võimalikest märkimisväärsetest kahjudest.\nPiirkonnad on pidevalt jätkunud, sest viimase 72-tunnise ajavahemiku jooksul on Fukuoka registreeritud kuni 22 sentimeetrit.\nJaapani ilmateade pühapäeval hoiatas jõgede ja lagede jätkumist Põhja-Kyushus.