ELF lükkab hoo sisse loodussõbraliku metsanduse projektile — Eestimaa Looduse Fond\nELF lükkab hoo sisse loodussõbraliku metsanduse projektile 25.04.2018\nMets on varandus. Meie metsad on koduks tuhandetele liikidele ning aitavad leevendada kliimamuutusi. Metsad on mõnusaks korilus- ja puhkepaigaks. Ühtlasi on metsadel kandev roll meie kultuuriloos - eestlane nimetab end tihtilugu just metsarahvaks. Mets ning sellest saadav puit on riigile ja inimestele oluline tuluallikas. Kuidas aga arvestada kõigi nende väärtustega ja hüvedega, mida mets meile pakub?\nEestimaa Looduse Fond viib Ülemiste keskuse toel ellu tuleviku metsanduse projekti, mille eesmärk on juurutada laiemalt loodussõbralikke metsamajandamise võtteid. Just nõnda, et arvestaks paremini erinevate metsas leiduvate väärtuste ja hüvedega.\nKolmeaastase projekti raames uuritakse erinevaid loodussõbralikke metsamajandamise praktikaid Eestis, korraldatakse metsaomanikele õppepäevi, tutvustatakse demometsa ja õpperada ning palju muud.\nÜlemiste keskus toetab projekti kolme aasta jooksul 75 000 euroga. Ettevõte otsustas panustada just püsimetsa loodussõbralikku majandamisesse, kuna see haakub Ülemiste keskuse ühe põhiväärtusega – väärtustada ja hoida Eesti keskkonda ja loodust.\nUuri lähemalt projekti kohta: http://elfond.ee/teoksil#/projektid/tuleviku-metsandus


on hea põhjus, miks nägite ainult kahte seksi ja linnafilmi\nOn hea põhjus, miks nägite ainult kahte seksi- ja linnafilmi\nMillal Seks ja linn lõppes 2004. aastal, arvasid mõned meist, et me ei ela kunagi ilma oma iganädalase Carrie, Charlotte, Miranda ja Samantha annuseta. Siis tuli põnev uudis, et aSATCfilm oli töös. Aastal 2008 tutvustati fännidele värskendust meie lemmik New Yorgi daamide elude kohta (via IMDb ). Kahjuks ei teeninud film suurepäraseid ülevaateid Mädanenud tomatid ainult andes sellele 49 protsenti tomatomeetril (via New York Post ).\n2010. aastal oli armastatud frantsiisil võimalus end teise järjega lunastada. KahjuksSeks ja linn 2nimetati piiriäärseks rassistlikuks teiste vääriliste ja meelitavate mõistete, nagu näiteks rünnak hea maitse vastu ( Eestkostja ja New York Post ). Kui te pole seda filmi näinud, viib süžee põhimõtteliselt neli daami New Yorgist Abu Dhabisse - ja ütleme nii, et ühe liinilaevaga on halvem, kui te ette kujutate. Kui öelda, kui halvasti see film vastu võeti, Mädanenud tomatid andis Carrie ja tema sõbrad seekord tomatomeetril 16 protsenti. Oeh.\nNaiste jaoks võis olla kolmas kolmas film välja panna, arvestades kahe esimese kohutavat vastuvõttu. Kuid isegi kui publik andeks andis Sarah Jessica Parker , Kristin Davis , Cynthia Nixon ja Kim Cattralli häbiväärse jätkamise eest nii paljude poolt armastatud sarjast, oli näitlejate pinge teise filmi juhtumiseks lihtsalt liiga suur.\nKim Cattrall on pikka aega olnud Sarah Jessica Parkeriga vastuolus\nIsegi kui järgmist filmi on raske ette kujutada, postitage seeSATC 2katastroof, ütles Parker 2017. aastal sellise projekti kohta: 'Olen pettunud. Meil oli see ilus, naljakas, südantlõhestav, rõõmus ja väga meeldiv stsenaarium '(via New York Post ). Kuid Samanthat kehastaval Cattrallil ei olnud ilmselt huvi filmi teha, allikas ütles, et isegi esimene film oli tema jaoks venitus: 'Kim ei taha. . . filmi tegema. Ta tunneb, et Sarah Jessica Parker on teda kuue aasta jooksul kohutavalt kohelnud. '\nVeel 2008. aastal, kui esimeneSATCilmus film, ütles Cattrall oma suhete kohta kaaslastega: 'Kas me oleme parimad sõbrad? Ei. Me oleme professionaalsed näitlejannad. Meil on omaette elu '(via Ta ). Okei, piisavalt aus. Kuid selgub, et asjad olid palju hullemad, kui see kommentaar lubas, väites, et tüdrukute keskmine käitumine muudab asjad Cattralli jaoks väljakannatamatuks. Lisage sellele veel kuulujutt, et staarile ei makstud hüvitist nii palju, kui ta sooviks, ja noh, kolmas film ei tulnud kõne allagi.\nMõelge, et 2021. aastal on mõra nii lai, et sarja taaselustamine kutsus ülesJa niisamatöötab HBO Maxis - ja Cattrall pole selle osa .\nWayne Gretzky tütar Paulina kasvas uimastama\nEhkki selles nimekirjas olevad nimed võivad hipsterite seas purustavalt lahedad olla, peavad kõik asjad lõppema. Need hipsterite nimed kõlavad ilmselt kümne aasta pärast naeruväärselt, kuid pole mingit põhjust, miks me neist praegu rõõmu tunda ei saaks!


Rollid: likvideerija, asutaja\nPJR METSAHALDUSE AS: Tudulugu 17.09.2020\nHarjumaa kandi aadressiga ettevõte, PJR METSAHALDUSE AS registreeriti 19 aastat tagasi, veel kantpeade ja hundiseaduste aegu. See äsjasündinud ettevõte ei teinud aga kõssugi ning magab tänase päevani magusat und riiulis.Üldse on selliseid "okasroosikesi" Eestis täna 75 412 tk (see on tervelt 25.6% kõigist registrisse kantud ettevõtetest). Kogu sektoris laiemalt on unelejaid 14 799 tk ehk 32.9% sektori ettevõtetest. Ehk siis norin on kõrvulukustav. Sektori siseselt on samas EMTAK...\nTahad nädalavahetusel kokteili teha? Baarmenid avaldavad levinud vead, mida tasuks kokteili tegemisel vältida 23.05.2020\nMõnel nädalavahetusel tahaks meisterdada köögis midagi head ja vahelduseks meeldib inimestele teha kokteile (muidugi juhul, kui oled täisealine). Baarmenid avaldavad kõige levinumad vead, mida tasub kokteili tehes vältida, et sa saaksid nautida ikka suurepärast tulemust....\nTartlane punus rahvusvahelise maksupettuse võrgustiku 07.01.2015\nPJR METSAHALDUSE AS: Tudulugu 17.09.2020 Harjumaa kandi aadressiga ettevõte, PJR METSAHALDUSE AS registreeriti 19 aastat tagasi, veel kantpeade ja hundiseaduste aegu. See äsjasündinud ettevõte ei teinud aga kõssugi ning magab tänase päevani magusat und riiulis.Üldse on selliseid "okasroosikesi" Eestis täna 75 412 tk (see on tervelt 25.6% kõigist registrisse kantud ettevõtetest). Kogu sektoris laiemalt on unelejaid 14 799 tk ehk 32.9% sektori ettevõtetest. Ehk siis norin on kõrvulukustav. Sektori siseselt on samas EMTAK...\nTahad nädalavahetusel kokteili teha? Baarmenid avaldavad levinud vead, mida tasuks kokteili tegemisel vältida 23.05.2020 Mõnel nädalavahetusel tahaks meisterdada köögis midagi head ja vahelduseks meeldib inimestele teha kokteile (muidugi juhul, kui oled täisealine). Baarmenid avaldavad kõige levinumad vead, mida tasub kokteili tehes vältida, et sa saaksid nautida ikka suurepärast tulemust....\nTartlane punus rahvusvahelise maksupettuse võrgustiku 07.01.2015 ...\nE-mail *** @mjr.ee\nE-mail *** @pjr.ee\nPJR METSAHALDUSE AS Likvideerija -10 punkti


Hääle ja mäletamise vahel — Sirp\nHääle ja mäletamise vahel\nVärvikad tegelased ja võimas kirg, ränki takistusi ületav elujõud ja seebiooperlik süžee on koondatud üheks kirevaks tervikuks, kuid sedapuhku raugemalt, tasasemalt, vaagivamalt.Mängufilm „Murtud embused” („Los abrazos rotos”, Hispaania 2009, 127 min), režissöör ja stsenarist Pedro Almodóvar. Operaator Rodrigo Prieto. Osades Penélope Cruz, Luís Homar, Blanca Portillo, José Luis Gómez, Tamar Novas, Rubén Ochandiano. Produtsendid Augustín Almodóvar ja Esther Garcia. Esilinastus Eestis kinos Sõprus 23. X. Pedro Almodóvari „Murtud embused” on rahulikum ja ka mõtlikum film kui enamik selle režissööri varasemaid töid. Käekiri on ikka seesama, kõik on ikka äratuntavalt almodóvarlik: värvikad tegelased ja võimas kirg, elujõud, mis ületab ränki takistusi, ja süžee, mis meenutab oma keerdkäikudega seebioopereid. Kõik see on koondunud üheks kirevaks tervikuks, kuid sedapuhku raugemalt, tasasemalt, vaagivamalt.\n„Murtud embuste” kuus peategelast on kõik n-ö mitmekordse põhjaga tegelased, kes kõik elavad rohkemal või vähemal määral topeltelu. Filmirežissöör Mateo Blanco kannab kunstnikunime Harry Cane. Läbielatud avarii järel, milles ta kaotab ühekorraga armastatu Magdalena ja oma silmanägemise, kaotab ta ka justnagu enese pärisnime. Mateo Blanco, kes oli nägija, kaob. Jääbki vaid pime Harry Cane. Harry armastatu Magdalena on sunnitud selleks, et tasuda maovähki põdeva isa haiglakulusid, töötama vahel ka prostituudina, kandes sel puhul nime Severine. Prostituudina ristub Magdalena tee ka tema ametliku tööandja, vanema ärimehe Ernesto Marteliga. Magdalenast saab Ernesto kireobjekt ja kooselupartner, kui aga Magdalena Harry uue filmi proovivõtetele läheb, on armukolmnurk sündinud. Magdalena ja Harry vahel areneb salasuhe, Magdalenagi ei saa pikka aega avalikult elada elu, mida ta tahaks. Ernesto Martel on lämmatavas kires siplev ärimees.\nOlles segi Magdalena järele, laseb ta salamisi oma pojal käsikaameraga Magdalena järel nuhkida ja tema tegemisi filmida. Ernesto Marteli poeg, kes mõnda aega on ametlikult heteromees, on tegelikult gei, hiljem, kui ta otsib üles Harry Cane’i, varjab ta end kunstnikunime Ray X taha. Harry filmitiimi kuuluv Judit kasvatab Harry last Diegot, ilma et kumbki neist oma sugulusest teaks. Juditi on salaja reetnud Ernesto käsul ka Harry ning maksnud nõnda kätte nii mehele kui iseendale. Topeltpõhjaga tegelased jaotuvad filmis ka kõik kui Ernesto Marteli ohvrid, kelle identiteet on ühtlasi antud kõige üheplaanilisemana. Samas aga näib filmis nii poeetilises, kujundlikus plaanis kui ka süžeeliselt tegeldavat just küsimusega: kas on, ja kui, siis mis on tõeliselt? Kui kõik tegelased on topeldatud ja nende minevik on kirev sasipundar, siis jälgi ajama hakates moodustab miski loolise pidevuse, samamoodi tuleb aga sündinud lugu ka mõtestada. Võiks meenutada kahte „Murtud embuste” episoodi. Pime Harry Cane tahaks kirjutada stsenaariumi Henry Milleri pojast, kes sündis puudega ning keda isa avalikult ei tunnistanud. Stsenaarium peaks aga olema just headusest, sellest, kuidas puudega poeg on ikkagi oma isa üle uhke. Ray X, kes Harry Cane’i jutule tuleb, tahab aga teha filmi just kättemaksuks oma isale.\nKunst ja tõelisus, killud ja tervik\nSeebiooperite üks peamisi võtteid on paljastada tegelastevahelistes suhetes just seda, mis on tegelikult. Ikka ja jälle selgub seebiooperites, et kellegi onu on tegelikult hoopis iseenda tädi ning tegelane, kes viiekümnendas seerias traagiliselt hukkus, kopsib kaheksakümnendas seerias jälle rõõmsalt ukse taga. Seebiooperites ehitatakse just säärast võimatut ja vulgaarselt „tegelikkust”, mille avanemine peaks vaatajale mõjuma üllatavana. Samas ongi seebiooperis loodud tervik pigem näiline, eesmärgipäraselt luuakse siin pigem mitmekordsete uute staatuste jada. Ikka ja jälle avanevad pea peale keeratud suhteplaanid, mis märgivad uut (taas justkui lõpplikku ja samas kaheldavat) status quo’d. Ei tea kust saabuvad uued tegelased ja samamoodi nad ka kaovad, vajutades nõnda süžee arengusse pigem juhuse loogikast tingitud jälgi. Kui seebiooperite avanev „tegelikkus” areneb tasapinnaliselt ja illusoorse tervikuna, siis toimib ka kunstiline tekst, mida iseloomustab mitmete erinevate tasandite lõikumine, alati kui ühtse terviku loomise katse, kus ka lõpetamatus on ikka eesmärgi teenistuses.\nKunstiline tekst ei saa tervikuta, ka hoogsaim sürrealist loob ikka tervikut. Ilmselt on tervik ja üldistusvõimalus omavahel lihtsalt lähedalt seotud. Almodóvari uue filmi loos toimib tegelaste mineviku mõtestamine ühtlasi terviku loomise ja otsimisena, loodavat tervikut saab aga mõista vaid tinglike ja poeetiliste realiteetide kaudu. Elu ja kunst on selles filmis säärases vahekorras, et tõelus jääb otsekui nende vahele. Sõlmides lahti (seebiooperlike sündmustega) mineviku sasipundart, jutustab pime Harry Cane oma pojale Diegole lugu, mis on läbi põimitud filmitegemisest. Mineviku killud asetuvad oma kohale ning jutustamise lõpuks on taastunud Harry identiteet: ta on jälle ka Mateo Blanco. Identiteedi taastumine toimib siin kui olnu „uuesti läbivaatamine”, mis toob kaasa loolise pidevuse. Filmi lõpus aset leidev süžeeline pööre, kui Harry hakkab pimedana ümber monteerima oma viimast filmi „Naised kohvritega” (selle samuti enne „läbi vaadanud”), mõjub paralleelina tema enda mineviku avamisele. Nii filmist kui Harry elust saab uus tervik. Nii nagu film ümber monteeritakse, saab justkui ümber monteeritud ka Harry minevik. (Kujundina rõhutab seda näiteks Diego püüd kokku panna vanu, puruksrebitud Harry fotosid otsekui puslet.) Almodóvar tegeleb siin jutustamisega (narratiiv moodustub mineviku kildudest ja aktuaalses ajas toimuvatest pööretest) ning loos endas varjamatu ja varjatuga.\nVarjatud tegelikkus on elulised saladused, varjamatu tegelikkus on aga ühest küljest jäädvustatud filmilindil ja seda nii banaalses kui ka poeetilises võtmes, ühelt poolt Magdalenat jälgivas nuhikaameras, teiselt poolt Magdalena mängitud filmirollis, mis osutub ümbermonteerituna säravaks. Sellega seoses meenub ühelt teatriõppejõult kuuldud mõte, et keha ei saa valetada. Sõnadega saab valetada ja ära petta lihtsalt, keha aga ongi me oma isiklik loodus ning ta ei oska valetada. Almodóvari „Murtud embustes” on film justkui sellises positsioonis, mis valetada ei saa. (Aga film, nagu me teame, on illusioon.) Filmile jäädvustub midagi, mida ei saa peita (saab vaid peita filmi ennast, saab midagi näitamata jätta, või siis näidata hoopis teistsugust jäädvustust), ja just sellest varjamatusest saab kinni hakata. Nõnda ei ole „Murtud embustes” tõelisus, mida otsitakse, lihtsalt eluliste saladuste ilmsiks tulek, vaid pigem säärane õhuline varjamatus, mis jääb elu ja poeetilise reaalsuse vahele.\nAlmodóvar on muidugi teatraalne. Filmis võib tihti näha toaseintel rippuvaid maale, mis kujutavad revolvreid. Tinglikud (maalitud) püstolid on seinal ning see, mis süžeeliselt n-ö paugub, lähtubki just tinglikust (Harry viimase filmiga seonduvast). Ernesto Martel ja Harry Cane moodustavad opositsiooni, mida tinglikult ka tähistatakse kui pimeda ja kurdi vastandust. Ernesto laseb oma pojal filmikaameraga kõikjal Magdalenat jälitada, et aga ülesvõtetel ei ole heli, peab ta materjali vaadates kasutama professionaalse huultelt lugeja abi. Ernesto vajab oma naisest arusaamiseks otsekui tõlki. Ernesto kurtus on antud kujundlikult ja on sellisena justnagu tegelik. Harry Cane aga, jäänud reaalselt pimedaks, on sellisena aga rohkemgi nägija kui teised tema ümber. Pime Harry hakkab oma viimast filmi ümber monteerima. Harry Cane’is antud sisemises opositsioonis – pime ja ometi justnagu nägija – võiks põigata korraks ajalukku ja meenutada, kuidas muistsed kreeka laulikud vaatasid päikesesse selleks, et pimedaks jääda. Laulik oli pime, kuid just pimedana nägi ta rohkem kui nägijad tema ümber. Laulik oli pime ümbritseva näivuse suhtes ja nägi nõnda seda, mida muusa talle dikteeris. Ka Oidipuse loos kohtame säärast motiivi: Oidipus torkab välja enda silmad, kuna mõistab, et nägijana ta ei näinud, pimedaks jäänuna näeb ta tegelikkust, mis oli tema ees varjatud. Almodóvari filmis jääb Harry Cane pimedaks, kuid see ei sega teda filmi ümber monteerimast.\nKuid filmikeel on ju visuaalia – kuidas saab siis pime pilti kokku panna? Harry Cane aga näeb, kuna kuuleb näitlejate häälest, kas mäng on orgaaniline, ning ta mäletab. Need on reaalsed põhjendused. Harry on professionaal. Kuid ikkagi tundub, et Almodóvari „Murtud embustes” on rõhk just varjamatusel ja sedapidi tõelusel, mida silmaga päriselt näha ei saagi. Ühes filmi stseenis kompab pime Harry kätega ekraani, ekraanil on aga stoppkaader tema ja Magdalenaga otse enne avariid. Kombates ei saa Harry mingit informatsiooni, tema sõrmede all on vaid lame ekraanipind. Kuid ilmselt kompab ta justnagu midagi muud, mingit tõelisust (mida ta ise ei mäletagi), mida reaalselt kombata ei saagi. „Murtud embused” lõpeb Harry Cane’i sõnadega: „Film tuleb lõpetada, kas või pimesi”. Ja seejuures jäävad õhku veel nii mõnedki süžeeliinid.


„Pealtnägija“: kelmid petsid alaealiselt tüdrukult ja tema isalt kodu ja raha välja | Õhtuleht\nKaader saatest: Viktor ja Elis.Foto: Kaader / ETV „Pealtnägija“\nTänase „Pealtnägija“ oli tavalisest saatest mõnevõrra erinev. Avaloo üks peategelasi, endine jalgpallur, praegune vandeadvokaat ja Jalgpalli Liidu juhatuse liige Daniil Savitski tegi Harju maakohtule avalduse, et täna eetrisse minev „Pealtnägija“ lugu rikub tema head mainet ja tekitab talle ulatusliku kahju. Kohus ei nõustunud ja lugu, milles räägitakse kaitsetute inimeste petmisest, oli eetris.\nElisi elu pole olnud kerge - noores eas on ta ilma jäänud nii vanematest kui kodust. 18aastane Elis ja tema tädi Julia usuvad, et kelmid petsid noore neiu isalt ja Julia vennalt välja mehele kuulunud korteri ja hulga raha.\nFOTOD | Eluheidikuid tüssanud vandeadvokaat võib pääseda kohtus vaid ehmatuse ja kopsaka rahanõudega (35)\n29. jaanuar 2018, 15:38\nJalgpalliliit Savitskile esitatud süüdistusest: see on tema isiklik asi (2)\n6. detsember 2017, 21:27\nKohtutäiturite kukrud tühjenevad (9)\nSkeemide keskmes on kohtutäiturite oksjonid, kus haamri alla läheb kinnisvara, mis tihti on kaasomandis ja üsna kehvas seisus. 2015. aastal läks ühel oksjonil müüki osa 3toalisest korterist Lasnamäel. Seal elasid Viktor ja tema tütar Elis. Viktori elu oli pärast kalli abikaasa surma allamäge läinud ja korteril oli tohutu kommunaalvõlg. Kolmveerand korterist oli Viktori, üks neljandik Elisi omandis. Viktori osa läks enampakkumisele, selle uueks omanikuks sai oksjoni järel ettevõte Delta Property OÜ. Selle omanikud on Daniil Savitski ja Stanislav Borodin. Delta Property maksis Viktorile 27 000 eurot, kui võlg maha arvata, jäi Viktorile 24 000.\nJärgmisel päeval on ettevõte Viktori ukse taga ettepanekuga: kas mees ostaks korteri tagasi, müüks ka tütre osa või jääks korterisse üürnikuna elama. Mõne päeva pärast ongi lepingule alla kirjutatud. Mees teeb 20 000-eurose ettemakse ja jääb korterit lepingu järgi kaheksaks aastaks üürima. Ehk sisuliselt maksis ta suure osa oksjonilt teenitud raha ettevõttele tagasi.\nHannes Kelt Põhja prefektuurist selgitab, et petturid leidsid just Viktori-suguseid ohvreid, kel puudusid juriidilised teadmised või olid tõsises rahahädas.\nVähe sellest, õde Julia väidab, et Viktorit suisa ähvardati - lepingule alla ei kirjuta, anname meile kuuluva korteriosa üürile narkaritele ja kodututele.\nKuu aega hiljem Viktor suri. Ta peksti tänaval läbi ja paar päeva hiljem leidis Elis isa korteripõrandalt surnuna. Perekond ei julge spekuleerida, kes peksmise taga võis olla, kuid Julia imestab, et Viktor oli selle ühe kuuga juba nii nõrgaks jäänud, et tundub uskumatu, et inimvarest mees veel kellegagi rusikakangelast mängida oleks tahtnud.\nSiis vaid 16aastasele Elisile hakkasid tulema pealekäivad kõned ja sõnumid korteri ostmiseks, hiljem lihtsalt nõue korteri võti firma kätte saada. Lõpuks ei pidanud neiu vastu ja kolis tädi juurde. 20 000eurosest ettemaksust, mille isa maksis, pole noor pärija seni sentigi näinud. Seega sai Delta Property kolmetoalise korter omanikuks kokkuvõttes vaid 7000 euroga.\nIgor räägib „Pealtnägijale“ enda juhtumist. Üks kuuendik tema korterist, mis kuulus tema rahahädas vennale, ostis Delta Property. „Ühel päeval on mingi vend ukse taga, et tema on kuuendiku omanik. No tere tulemast!“ turtsub Igor pahaselt. Temaga võeti ette samuti üsna karmid mõjutusvahendid, sest mees keeldus enda korteriosa tühise hinna eest müümast või venna osa välja ostmast. Tema sõnul ähvardati tedagi ebameeldivate kaasüürilistega, samuti suisa vägivallaga. „Kes mulle vastu on vaielnud, see on surnud otse ukselävel või lõpetanud enesetapuga,“ kirjeldab Igor ähvardusi. Igor ei löönud kartma ja tegi politseile avalduse. Kõik ohvrid aga nii julged ja asjalikud ei ole...\nKelmusekahtlustusega võeti vaid mõni päev tagasi kinni nii Savitski kui Borodin. Kriminaalloos on käsil mitu juhtumit. Üks suur küsimus on veel see, et ühel Delta Propertyle kuuluval kinnisvarapinnal toimub aktiivne seksiäri. Enese kehaga võib igaüks muidugi seaduse järgi ise teha, mida tahab, kuid kas ka siin on äkki mängus Delta Property käsi? See on veel uurimisel.\n!!! 3. november 2017, 14:41\nKa 3. november 2017, 07:11\nmeil oli Lasnamäel korter isa nimel, kuid mina maksin kõik arved. Teadsin, et korter on minu. Kuid siis hakati nõudma, et isa loobuks korterist. Teda ...


Esialgsed kahtlused on kinnitatud - Altoni järelsaade | FN roog - kulisside taga, toidutrendid ja parimad retseptid - Fn-Tassi\nEsialgsed kahtlused on kinnitatud - Altoni järelsaade - Jaanuar 2022\nLõikus-kurgu järelsaade 304 05:57\nAlton Brown ja Simon Majumdar arutlevad konkurentide ees seisnud sabotaažide üle, kui nad valmistasid risottot, Ruubeni võileibu ja küpsetasid Alaskat.\nKuna Lõikaja köök kohtunikke seotakse köögist kokkade kokkamise ajal, neil pole privileege iga vooru vältel toimuvale kurjale sabotaažile. See tähendab, et kui nad esimest korda enda ees olevale nõudele pilku heidavad, pole neil muud teavet kui selle esitamise viis; siis, kui nad on seda maitsnud, saavad nad loomulikult selle maitset ja tekstuuri arvesse võtta.\nTänaõhtune kohtunik, Simon Majumdar , selgitas, mis tunne see on, kui ta läheneb köögile ja näeb võistlejate taldrikuid esimest korda. 'Mõnikord trepist alla tulles,' ütles ta Alton Brown peremehe oma Järelsaade , 'kunija vaatate nõusid, kui need on maha pandud, ja lähete: 'Ah, ma arvan, et ma tean, kuidas see läheb.' Ja ma eksin sageli, sest need maitsevad suurepäraselt. ' Selgub aga, et Simoni halvimad kahtlused said kinnitust tänaõhtuse vooru 2 Ruubeni võileiva väljakutse osas.\nseafilee beebi seljaribide retsept\nSelle vooru jaoks oli üks kokk sunnitud matzo-pallisupist matzokuule koristama, et seda Ruubenis leiva asemel kasutada. Alton paljastas, et 'peakokk Sammy andis selle Michaelile, kes lõpuks serveeris teile viilutatud matzokuulidele võileiba.' Simon vastas: 'Sel hetkel, kui nägin kahte nägusat võileiba ja seda , Ma teadsin.' Ta lisas: 'See oleks pidanud maitsma nagu teemantidega köidetud jõulud, et ta oleks võitnud, ja seda ta ei teinud.'\nKlõpsake ülaltoodud video esitusnuppu et näha peakokk Michaeli Ruubenit lähedalt ning kuulda Altonist ja Simonist rohkem.\nHäälestage täiesti uuele osale Lõikaja köök pühapäeval kell 10 | 9c.\nkas saate mandlijahuga praadida\nminnesota osariigi laadatoit pulga peal\nkui kaua pärast keetmist ribisid grillida\nkuidas küpsetada maisitortiljaid ahjus\nkuidas valmistate krevette alfredot


MICHELIN BRAKE @ Kaitse24.ee e-pood\nEsileht » Jalanõud » Saapad » MICHELIN BRAKE\nSuurused: 39. 40, 41, 42, 43, 44\nMaterjal: Nubuknahk, RubXpro, Poromax, polükarbonaat, Q-Flex, PU, nitriil.\nTugevad küljed: Hingavad ja veekindlad, metallivabad.\nMultifunktsionaalne MICHELIN välistald on vastupidav, libisemiskindel, elastne, paindlik, mugav ja kantav iga ilmaga.\nKasutusalad: Kaitsejalanõud professionaalseks kasutamiseks. Tööjalatsid üldiseks kasutamiseks, sise- ja välitingimustes. Kantakse mitmesuguste üldtööde tegemisel ehitusel, tööstuses, autoremonditöökodades, põllumajanduses, kaubanduses, teeninduses, kodumajanduses ja vabal ajal.\nHRO - kuuma pinnaga kokkupuutele vastupidav välistald (kuni 300ºC)


Püsivara Pühapäev: Panasonic Lumix DC-GH5 tarkvarauuendus toob põhjalikud uuendused - Photopointi ajaveeb\nAutor: Oskari Värä 08.10.2017 12:49 Kommentaarid :\nPanasonic teatab, et on välja andnud tarkvarauuenduse enda hübriidkaamerate lipulaevale Panasonic Lumix DC-GH5. Tarkvaraversioon Ver 2.0 on väga põhjalik uuendus, mis parandab palju vigu, täiustab kaamera tööd ning toob uusi funktsioone. Igal juhul on Panasonic kuulanud kasutajate tagasisidet ja tegutsenud vastavalt sellele. Kõik põhilised funktsioonid, mis Panasonic lubas, et tarkvarauuendus toob, ka tulid:\nAutofookuse tööd on parendatud eriti 24p videorežiimis ning pildistades madala kontrastsusega subjekte\nPärast uuendust saab pildistada otse arvutisse läbi USB-kaabli ning tasuta tarkvara. Tarkvara nimi on Lumix Tether, mille saab alla laadida siit.\nKäes filmitud video sujuvamaks saamiseks on lisatud uus stabilisaatorirežiim\n6K ning 4K Photo režiime on parendatud ning tehtud kiiremaks\nParandatud on ka viga, mille käigus ei pruukinud valge tasakaalu seadistus salvestuda kui seadistada seda käsitsi muutes Kelvini väärtust.\nÄra tasub ka mainida, et nii All-I 4K / FullHD video kui ka 6K ning 4K fotorežiimis tasuks kasutada V60 või V90 tähistusega mälukaarte. Tavaliste U3 kaartide puhul võib andmeedastuskiirus liiga väikeseks jääda.\nOn ka mitmeid väiksemaid muudatusi ning vigade parandusi, ning uuenduste täielikku nimekirja näeb siit.\nPanasonic Lumix DC-GH5 tarkvarauuenduse saab alla laadida siit\nSildid: 4K video, Anamorfne video, Foto, GH5, Hübriidkaamerad, Panasonic, Panasonic GH5, Panasonic hübriidkaamera, Panasonic Lumix, Panasonic Lumix GH seeria, Püsivara Pühapäev, tarkvarauuendus, Video


Kalasabapalm (125 cm) | Tõeliselt elutruud kunsttaimed | Green4Ever\nKindel on see, et kvaliteedi ja tõetruu välimuse osas me juba järeleandmisi ei tee. Kas ka sulle tooks rõõmu üks pilkupüüdev sisustuselement, mis püsiks ilma vaevata sama kaunina aastaid? Kalasabapalm (125 cm)on sobivaks kandidaadiks!\nSoovid leida efektse sisekujunduselemendi, mis saaks rohkelt tähelepanu ning vastaks ühtlasi ka kõigile sinu nõudmistele? Kalasabapalm (125 cm) oleks niisugusel juhul see taim, mille omalt poolt välja pakume.\nSee 130 cm kõrgune tõetruu kunstpuu näeb välja kui päris ning oleks imetoredaks täienduseks igasse koju, kontorisse, hotelli ja restorani. Green4Ever'i kunstpuud on unikaalsed ning paistavad silma, samuti on need vastupidavad – tänu valmistamisprotsessis kasutatud väärt materjalidele püsivad tooted sama kaunina aastaid. Nimetatud taim ei nõua sinult edaspidi mingit erilist hoolt, tööd ega vaeva, küll aga annab kohest silmailu.\nMiks mitte rõõmustada ühe toreda taimega hoopis lähedasi, sõpru või kolleege! Kalasabapalm on üks isemoodi tegelane. Meie e-poest leiad veel teisigi sama taimegrupi esindajaid – viska ka neile pilk peale.


Õunu pane lauale jaokaupa - Kodu - Tarbija\nÕunu pane lauale jaokaupa\n25. oktoober 2012, 23:32\nKuna õunad ei talu sooja ja minetavad nii seistes oma hea maitse, siis tasub neid toas vaagnale panna vaid nii palju, kui on kavas ära süüa.\n«Kui soovite söögiks head õuna, siis hoidke neid külmkapis ja pange lauale nii palju, kui samal päeval ära sööte,» soovitab Ille Kasvand Halika õunakasvatustalust. Tema sõnul on vaid mõned üksikud sordid, mis taluvad soojas ruumis seismist ega kaota nii oma head värsket maitset.\n«Mõni sort, mis korjates on liiga kõva ja hapu, läheb kolm päeva laual hoides imeheaks ja suussulavaks, aga enamikku ammu korjatud õunu tuleks ikkagi hoida jahedas,» rääkis naine. Vaagnale võib paariks päevaks panna punaseid õunu, samas kuldrenetti ja «Eva kulda» nii hoida ei tasu.\nJust seetõttu ei soovita õunakasvataja inimestel kasti kaupa õunu osta. Enamikes kodudes ei ole õunte jaoks sobilikke säilitustingimusi. «Ostke paari kilo kaupa korraga, hoidke õunu jahedas ning kui nad otsa saavad, siis tulge uuesti,» soovitab ta.


Vabariigi valitsuse 20.12.2007 määrusega nr 251 „Aadressiandmete süsteem” on sätestatud reeglid, mis tagavad aadressiobjektide ühese identifitseerimise kogu riigis. Vallavalitsuse esmane ülesanne on kohanimede, sealhulgas aadressikohtade korrastamine vastavalt eelpoolnimetatud määruses toodud reeglitele.\nKäesoleva aadressikorrastuse eesmärgiks on kohanime vajavate aadressikohtade (liikluspinnad, milleks on teed ja tänavad)väljaselgitamine , nende kehtestamine ja kandmine ametlikku kohanimeregistrisse. Kohanimede korrastamise raames on vallavalitsus ettevalmistanud eelnõu volikogule liikluspindade kehtestamiseks Puhja ja Ulila alevikus ning Rämsi küla tiheasustusega ala piirkonnas.\nSamuti on täiendatud Puhja valla kohalike teede nimekirja ja muudetud valla teederegistrisse kantud valla teede nimesid. Muudetud on selliselt, et senise pika nimetuse asemel -kust-kuhu-, on määratud nimi seda kohta iseloomustava või mingi ajaloolise objekti järgi (näiteks Rämsi-Tiidriku-Vilka tee nimeks Tiidriku tee, Vihavu -Saare-Kaugesaare tee nimeks Saare tee jne).\n*Tiheasustusega alade liikluspindade paiknemise plaaniga saate tutvuda eelnõu lisas ja vallamajas infostendil 31. augustist kuni 15. septembrini k.a. ;\n* Puhja valla kohalike teede nimekirja täiendamine ja teedele uute nimede määramise eelnõu lisa plaaniga saate tutvuda ainult vallamajas infostendil selle suuremõõtmelisuse pärast.\nPuhja valla Puhja aleviku liikluspindadele nimede määramine lisa 1. asukoha skeem\nPuhja valla Ulila aleviku liikluspindadele nimede määramine lisa 1. asukoha skeem\nPuhja valla Rämsi küla liikluspindadele nimede määramine lisa 1. asukoha skeem\nPuhja valla kohalike teede nimekirja täiendamine ja teedele uute nimede määramine\nOotame teie arvamusi ja ettepanekuid 15. septembrini k.a. teede ja liikluspindade nimede sobivuse või ka muutmise kohta.\nArvamused ja ettepanekud saata paberkandjal Puhja Vallavalitsusele või meili-aadressile eda@puhja.ee.\nEda Vihand, maanõunik


Merineitsi 2018 -- Raamatukoi raamatupood\nRootsi keelest tõlkinud Maiu Elken\nÜks mees jääb Fjällbackas jäljetult kadunuks. Ehkki Patrik Hedström ja tema kolleegid Tanumshede politseijaoskonnast teevad kõik, et ta üles leida, ei tea keegi, kas ta on elus või surnud.\nNeli kuud hiljem leitakse ta siiski üles – kuid mõrvatuna, jäässe külmunult. Juhtum läheb veelgi keerulisemaks, kui selgub, et üks mehe tuttavaist, kirjanik Christian Thydell, on enam kui aasta vältel saanud anonüümseid ähvarduskirju.\nOma romaani «Merineitsi» esitluspeol saab Christian veel ühe sõnumi. Ta variseb kokku ja näitab kirju Erica Falckile, kes on talle käsikirja juures abiks olnud. Ehkki Christian üritab olukorda leevendada ja keeldub politseisse pöördumast, võtab Erica ühe kirja salaja kaasa ja näitab seda Patrikule. Patrik aimab ohtu – ta näeb, et keegi vihkab Christianit sügavalt, ja see keegi tundub olevat haiget saanud, keerulise mõttemaailmaga inimene, kes ei kõhkleks oma ähvardusi teoks tegemast. Politsei mõistab peagi, et kirjade ja mõrva vahel on seos ning jäljed viivad neid ajas tagasi…\n«Merineitsi» on kuues raamat Camilla Läckbergi menukast sarjast, mis räägib Patrik Hedströmist ja Erica Falckist, kes elavad Fjällbackas. Sarja raamatuid on avaldatud 18 riigis ja müüdud kokku üle kahe miljoni eksemplari.


Tootmise ostmise eesmärgid - 2020\nTeie tootmisprotsess sõltub nii toorainetest kui ka tarnetest. Väikestes ettevõtetes võib teie vajadus hoida kulusid madalamana alati tundunud olevat sõjas teie vajadusega toota parimat kvaliteeti. Saate neid vajadusi tasakaalustada, luues oma ostu eest vastutava isiku eesmärgid. Eesmärkide seadmine võimaldab teil mõelda oma ettevõtte vajadustele, jälgides kulutusi.\nOstmine peab vastama ettevõtte strateegiale. Näiteks olete otsustanud, et turundusosakond peab uurima uut piirkonda ja pakkuma konkreetseid tooteid selle piirkonna klientidele. Teie ostujuht peab suurendama tooraineid ja tarneid, mis on vajalikud selle konkreetse toote valmistamiseks. Samamoodi, kui otsustate toote järk-järgult kaotada, peab teie ostja järk-järgult vähendama selle toote materjalide ja tarvikute tellimusi. Väikeses ettevõttes võivad sellised muudatused moodustada suure osa teie üldistest turundusstrateegiatest. See tähendab, et igaüks, kes teie ostu teeb, võib suurel määral muuta seda, mida kulutate ja kui hästi olete keskendunud. Kui teie ettevõte on nii väike, et ostu eest vastutaval isikul on muid kohustusi ja ostate osalise tööajaga, siis veenduge, et ta mõistab, kui oluline on ostu muutmine strateegia vastavusse viimiseks.\nVananenud varu asendamine\nOstmise eest vastutav isik peab pidevalt jälgima varude kadu, mis on tingitud kahjustustest, riknemisest või aegunud omadustest. Materjalid, mis lähevad teie toodangusse, peavad olema piisavalt kvaliteetsed, et pakkuda teile valmistoodet, mis on defektideta ja vastab kehtivatele standarditele. Ostuhaldur seab eesmärgiks varude ülevaatamise ja täiustuste järgimise, et veenduda, et kasutate parimaid kättesaadavaid materjale. Väikeettevõtete jaoks võib selline tähelepanu kvaliteedile anda teile konkurentsieelise suuremate ettevõtete ees, kes võivad varude ajakohastamise aeglustada.\nTeie ostuesindaja võib seada eesmärgi tagada põhilepingud tarnijatega. Need kokkulepped tagavad tavapäraste tellimuste edastamise ilma ümberkorraldamiseta. Põhikokkuleppe sõlmimine võib vabastada ostjalt tähelepanu vähem rutiinsetele küsimustele ja tagada, et teile antakse alati minimaalne vajalik kogus materjale. See võib olla otsustava tähtsusega, kui teie ost on määratud osalise tööajaga töötajale. Põhileping aitab töötajatel seda protsessi juhtida. Teie ostja peaks seadma ka eesmärgi perioodiliselt läbi vaadata põhilepingud, et tagada nende vastavus teie praegustele vajadustele ja pakkuda parimaid hindu.\nVäärtus vs. maksumus\nOstmise eesmärk ei ole alati leida madalaimat võimalikku hinda. Ostja peab väärtust jälgima. See tähendab materjalide ja varustuse hindamist vastavalt sellele, kui palju on tegelikult kasulik. Madalate hindade maksmine väljaminevate tarnete eest ei ole raha säästmise viis. Ostuagent peab analüüsima, kui palju te kulutate ja kui palju kasumit ostate oma ostudest, et veenduda, et ostate hea hinna. Lisaks võite maksta lisatasu materjalide eest, mis on paremad ja pakuvad teile paremat toodet, mida saate selle müümisel rohkem tasuda. See tähelepanu väärtusele võib anda väikeettevõttele eelise suurettevõtete ees, kes võivad keskenduda rohkem kulude vähendamisele.


Esimesed sammud programmeerimises. Sissejuhatav õppimisüritus : Koolielu\nToimumise aeg: 22. oktoober – 25. november 2012\nRegistreerumine: 4. oktoober – 18. oktoober 2012, grupi täituvuseni\nÕppimisüritusel osalejad saavad ülevaate baasoskustest, mis aitavad lastel jõuda programmeerimiseni. Tutvutakse hiire-, klaviatuuri-, loogika- ja mõtlemismängudega. See on ettevalmistav õppimisüritus, mille abil luuakse õpilaste valmisolek programmeerimisega tegelemiseks. Antakse ka esmased teadmised programmeerimisega seotud mõistetest ja programmidest.\nJuhendada õpetajaid programmeerimise õpetamise jaoks vajalike üldoskuste andmisel: hiiretöö, klaviatuuri kasutamine, internetis liikumine\nAnda ülevaade mängudest, mis aitavad lastel arvutikasutamise baasoskusi arendada\nPakkuda valik mängudest, mida saab kasutada loogika ja süsteemse mõtlemise arendamiseks 1. kooliastmes eeltööna programmeerimisele\nAnda esmane ülevaade programmeerimisest ja sellega seotud olulisematest mõistetest\nToetada õpetajaid, et nad julgeksid ja oskaksid õpilasi programmeerimisega tegelema suunata\nG-Compris, veebipõhised hiire- ja klaviatuurimängud, mõtlemis- ja loogikamängud, programmeerimisega seotud mängud\nI nädal: tutvumine, hiire- ja klaviatuurimängud, GCompris\nII nädal: loogika- ja mõtlemismängud veebis\nIII nädal: mis on programmeerimine- ülevaade programmeerimisega seotud mõistetest; kergemad programmeerimise juurde juhatavad mängud\nIV nädal: veidi keerulisemad programmeerimise juurde juhatavad mängud, kokkuvõtted\nKoolitajad: Kristi Rahn; Kristi Saarpuu\ne-mail: kristi.rahn@gag.ee; kristi.saarpuu@gag.ee


2020. aasta loomariigis: kangelased, ohvrid, heategijad, kurioosumid - Lemmikloom\nLaagna tee avarii ohver koer Arina sai haiglast kojuFoto: Jaanus Lensment\nImeliselt tervenenud avariiohvrist koer Arina, monumendiks saanud rändur Žorik, loomakaitsjate ühisalgatus, rebase hukkamine haamrilöögiga, rohkelt elusid nõudnud maastikupõlengud Austraalias, viirusekandjatest loomad farmides ja loomaaedades - need märksõnad iseloomustavad aastat 2020 loomariigis.\nAasta algas ehmatava teatega Harku järve äärest leitud koerte katku kandvast rebasest, kes tuli hukata. Koroonaviirust ei osanud Eestis siis veel keegi karta, kuid koeri ründas juba siis eluohtlik tõbi, millesse haigestunud loomi tuvastatud veel aasta lõpuski. Delfi Lemmikloom kirjutas ka linnarebastest, kes on tulnud, et jääda ning inimestel tuleb ühiseluga harjuda.\nKoerte katku haigestunud rebane\tFoto: Eesti Metsloomaühing\nPPA teenistuskoerad on tänavu leidnud poolsada otsitavat inimest (3) 22.10.2020\nLõuna prefektuuri teenistuskoer Ärni avas aasta tõelise kangelasena, leides Võrumaa metsast üles seal ekselnud 92-aastase vanaproua, kes oli meeleheites juukseidpidi põõsasse takerdunud. PPA-ga liitus sel aastal mitu ärksat neljajalgset ja särasilmset teenistujat, teenekamatel tuli aga viimaks pensionile siirduda.\nJanek ja Kersti Nüüd koos oma teenistuskoertega - vasakult vaadates Otto 2 (Ott), Felix, Ärnest (Ärni) ja Aron\tArgo Ingver\nMöödunud aastavahetusel lahvatanud Austraalia maastikupõlengutes kaotasid elu miljardid loomad, seal hulgas haruldased isendid, kelle säilimine sattus ohtu. Seda suurem oli rõõm, kui aasta teisel poolel leiti mõni erakordne isend, näiteks pügmee-karihiir, kasvõi ainsa säilinuna oma liigist ning koaaladelgi sündisid taas pojad.\nKes on süüdi maailmas lahvatanud koroonapandeemias: nahkhiired või pangoliinid? Inimkond vaatas veebruaris ja märtsis küsiva, teinekord ka süüdistava pilguga loomade poole. Mõistagi ei saa süüdistada loomi, vaid nendega kaubitsevaid kahejalgseid ning Aasia loomaturud ei lõpetanud haruldaste loomadega kaubitsemist ka siis, kui haigus juba kogu maailmas möllas. Üleilmne haigestumine tõi elusloomaturud ja nendega seotud eetika aga fookusesse. Aasta teisel poolel selgus, et karusloomafarmides elavad mingid on suutnud ka inimesi nakata, mitmetes riikides hukati neid seetõttu miljoneid. Et ka kaslased võivad olla viirusekandjad ning haigestudagi, selgus Bronxi ja Barcelona loomaaedade lõvide näitel.\nKoroonapandeemia muutis lemmikloomadega käitumist mitmel moel: lauslukustamise perioodil hakati soetama hulgaliselt koeri, et leiduks ettekääne nendega jalutamiseks, teisalt jäid kaasneva majanduskriisiga seoses paljud loomad kodututeks. Kanaari saarte piirkonda kuuluval Lanzarotel püüdis politsei kinni mehe, kes oli rihma otsa köitnud kana ning väitis, et jalutab oma lemmikloomaga. Kasvas ka lemmikloomade renditeenus, et neid jalutamiseks välja üürida.\nKevad ja suvi tõid kaasa mitmed ühiskonda raputanud loomapiinamise juhtumid: rusikaga pekstud ja aknast välja visatud kass, kelle väärkohtlemisest peremees videosid tegi, püünistesse püütud kass Vasalemma lähistel, siil, keda Paide poistekamp jalgpallina kasutas, Hiiumaal vallaametniku poolt haamriga maha löödud noor rebane, siil, keda korteripeol narriti kurgiviilude okastesse toppimisega... Need on üksnes mõned näited inimeste julmast käitumisest, mis viisid loomakaitseorganisatsioonid selleni, et koostati rahvaalgatus #aitab. Mida Riigikogu allkirjade peale hakkab, näitab järgmine aasta.\nKärdla rahvale armsaks saanud rebane\tFacebook\nJuunis Laagna teel inimohvritega lõppenud liiklusõnnetuses rängalt viga saanud koer Arina sidus ühiskonna üksmeelseks. Algselt eutaneerimisele minema pidanud koera seljaoperatsiooniks annetati niivõrd suur summa, et jätkus teistelegi abivajajatele. Arina taastus vigastusest hämmastava kiirusega ja liigutas tuhandete inimeste südameid rahvusest ja emakeelest hoolimata.\nLõppevasse aastasse mahtus suuri tegusid tegema veel teinegi neljajalgne integreerija: Kalamaja legendiks kujunenud hulkurkoer Žorik, kes vaatamata kõrgele eale mitmel korral oma päästjad üle trikitas ega kuidagi ka hoiukodus püsida tahtnud. Oktoobris sai Žorik omale ausamba - kuju Arsenali keskuse ette, mälestamaks kõiki loomi, kes inimese süül koduta on jäänud. Žoriku lugu ületas isegi rahvusvahelisi piire: temast kirjutati mitmes suures USA ja Briti ajalehes. Tahtmatult jõudis koer lõimimise kõrvalt teda ümbritsevat kogukonda ka lõhestada: koera kuulsusest kannustatuna on teda omaks tahtnud mitmed kahejalgsed ja vaidlus, kellele eluaeg vagabundina elanud loom ikkagi kuulub, kestab edasi.\nŽorik\tHeiki Valner\nTallinna loomaaed oli sunnitud kevadel küll väravad sulgema, kuid seda rahulikumas õhkkonnas tulid ilmale kevadised loomalapsed, keda varasuvel esmakordselt näha sai. Lisandus ka uusi kangelasi, näiteks jääkaru Rasputin, kes kolis Tallinna Venemaalt ja peab tõsisemat plaani emase jääkaru Friidaga. Seevastu Tallinnast Itaaliasse sugu jätkama saadetud tiiger Pootsman saigi sealses loomaaias kolme kutsika isaks. Kõige tuntumaks loomaaia asukaks kerkis aga šimpans Betty, kelle talitajalt pihta pandud harjaga koristamise video levis üle maailma.\nŠimpans Betty Inari Leiman/Tallinna Loomaaed\nAasta lõpul tuli ilmsiks, et Tori hobusetallis käib loomi seksuaalselt kuritarvitamas mees, keda on raske takistada. Eesti loomakaitseseadus ei näe siiani ette karistust loomavägistamise eest. Riigikogu Maaelukomisjonis kerkis hiljuti küsimus, kuidas tõestada, et loom akti inimesega hoopis ei naudi?\nLoomakaitseühingute vabatahtlikel jätkus tegemisi kogu aasta vältel: abi on tänavu vajanud tänavale visatud kassipojad, õnnetustesse sattunud siilid, kakud ja rebased ning koerte rünnakute ohvriks langenud hülgepojad.\nStaarkoer number üks: Tallinnas monumendina talletatud Žorik jõudis rahvusvahelisse...\nSeks inimesega pakub loomale hoopis mõnu? Puurikanad elavad õnnelikult? Loomakaitsjad...


Oma +1 mehega voodis?\nKats 08. jaanuar 2007, kl 16.38\nTahaksin ka proovida. Ei julge ainult oma mehele vastavat ettepanekut teha. Äkki rikun suhted ära.\nVõi on selline fantaasia üldiselt meestele vastuvõetav?\n... 08. jaanuar 2007, kl 16.43\nIssand...mingi epideemia on lahti v? Selliseid teemasid juba kümmekond vähemalt viimase paari-kolme päeva jooksul postitatud!\nka mees 08. jaanuar 2007, kl 17.15\noleneb olukorrast. Kui selline mõte välja käia seksi ajal, siis ehk mees ei kohkugi nii väga. Aga üldiselt on abikaasad väga armukadedad. Enne olakse valmis võõrastega gruppi tegema kui oma kaasaga. Miks? Ei mina tea.\njuha 08. jaanuar 2007, kl 17.53\nkuias armukadedad, enamasti ei ole naised sellega nõus.\nmehed ikka oleks nõus, aga jah, siis see teine mees peaks ka oma naist kaasama, saaks erinevad asjad ära proovitud:-)\nkepp 08. jaanuar 2007, kl 17.54\nvõin selle sulle korraldada, nii et su mees ei teagi.\nprivaatselt kahe mehega, mis arvad?\nmees 08. jaanuar 2007, kl 18.49\nuuri mehelt ääri-veeri tema suhtumist sellistesse asjadesse ja alles siis, kui suhe positiivne, tule pakkumisega välja\noi sa @!#$ 08. jaanuar 2007, kl 18.52\nOlen meesterahvas ja ei saa üldse aru paaridest kes jagavad teineteist veel mõne inimesega. Lihtsalt üle mõistuse tropid!!!!!! Ole üksi ja kepi palju tahad.. või sa ehk ei armastagi oma meest ning oled vaid ni*ku eesmärgil temaga?\nkarjane 08. jaanuar 2007, kl 19.25\nminu muska pole nõus mitte mingi valemiga olema koos voodis veel mõne mehega tema jaoks on seks tugevalt seotud tunnetega ja käib paari vahel.\nmiku. 08. jaanuar 2007, kl 20.32\nMa lausa naudin kui keegi mu naist paneb,eriti kui on minu varustusest üle.Ülivinge on vaadata kui mingi jäme ja pikk talle tuppe surutakse.\npanija 08. jaanuar 2007, kl 23.04\nKujutan, kui õnnelik su mees on, kui sa minu riista otsas karjud. Ta saab kindlasti orgasmi koos minuga.\nn 09. jaanuar 2007, kl 14.45\nkats, kui vana oled?\nSeda peaks üritama saunatamisega koos ja ega meestele pea ütlema, et selline plaan on, lihtsalt ajada nad kiima ja eks siis näi, kas võtavad vedu.\nsiilipoiss 10. jaanuar 2007, kl 00.09\niga roju oma koju! Nahuj käib üks litsitamine siin igalpool!?\nMina küll oma naisega sellist asja ei lubaks teha,armastan ka veel toda,kuidas saaks lasta teisel taha keerata?? Krt arulagedad olete! Ennem olen parem ise teistest ilma kui lasen üldse oma naist teistel panna!\nelina 10. jaanuar 2007, kl 15.05\nnoh ma ei tea olen suht tolerantne inimene ja olen ka unistanud vahest kolmekesi olemisest. aga ma ei kujutaks ette et võtan oma mehe ja siis veel kellegi. pigem ikka oleksin võhivõõrastega. lihtsalt ma ei suudaks vaadata kuidas minu mees teise naisega kepib. ja ma ei tahaks ka oma mehele tekitada armukadedust olles tema nähes teise mehega. usun et armastus tuleb ikka eksperimentidest ja niisama seksist lahus hoida. see ei lõpe hästi. kui paaril on lapsed, siis on asi eriti ebardlik.\nmulle tundub et lapsed ja armastus ja kodu on pühad ja neid ei rüvetata. aga se eon ainult minu arvamus ja ei pruugi olla õige.\nilus 11. jaanuar 2007, kl 00.04\nElina, aga võhivõõrastega käib küll!?\nkatsetaja 13. jaanuar 2007, kl 19.25\nVäga huvitav situatsioon, kui oma mees saab teada, et salaja võhivõõrastega kepid.\n1. Lahutab ära\n2. Annab peksa\n3. Tapab maha Sinu üksi või koos lastega nagu hiljuti Tallinnas.\nSoovitan panna salaja võhivõõrastega ja uskuda, et midagi välja ei tule. Põnev.\nÕnne valem 18. september 2019, kl 22.41\nValemiga õnn = 18. september 2019, kl 22.46\n= ΑbsoluutsеIt kõikidele nοrmaalsetele inimestele tеadaοlevalt οn igasugune рeеsеks äärmiselt іIge, räраne ja tervіseοhtlik perνerssus, mіllega tegelevad ehk vaid üksikud, erіlіselt νäärаkаd pеrνаrіd ja seda eі saa muuta mitte mingіsuguste tοlеrаstіde muΙіn, olgu nad siis kаsνõі tеаdlаsed.:-)\nMjaN 19. september 2019, kl 09.46\nMeie oleme koos õnnelikult elanud 10 aastat, meil on 8 aastane tütar keda me väga armastame.\nEsitades üksteisele küsimuse - Mis asi on armastus? Ei oska kumbki meist sellele küsimusele vastata.\nSiit me oleme jõudnud järeldusele, et armastus = vastastikuse rahuldusega(nii majapidamises, koos olemises kui ka seksis). See tähendab, et nii kaua kui kõik osapooled on rahuldatud on inimesed õnnelikud ja "armastavad" üksteist.\nSiit ka järeldus, et kui kaob seksuaalne rahuldus, siis algavad probleemid, tülid ja lahutused.\nMe oleme väga vabameelsed oma seksuaalelus ning pidevalt teeme midagi uut ja põnevat - seks looduses poolavalikus kohas(kus võivad mööduda inimesed ja autod), uued poosid erinevates maja kohtades(köögis, esikus, laua peal, laka peal, õues), oleme soetanud naisele vibraatori ja dildo, et seksi ajal saaks nende abiga kuidagi vürtsitada meie vahekorda. Me mõlemad jõuame alati orgasmini.\nNüüd on tekkinud idee, kuid mis ei ole veel ellu viidud - seksida koos mõne teise paariga(ei ole lihtsalt veel leidnud kellega). Kui miskit pakub huvi, siis tuleb see kindlasti ka ära proovida.\nMina, kui mees, arvan, et kui mu naine sooviks proovida seksi kahe või enama mehega, siis mul ei oleks midagi selle vastu, ainult see kolmas mees peaks olema võõras, et meil oleks ainult seks ja ei midagi enamat. Juhul kui asi tundub kõigile osapooltele huvitav, siis võiks sellest saada ka pikaajalisem sõprus.\nKats - ära karda, paku mehele selline variant välja. Kui ta aga kardab, siis võtke alustuseks dildo. Katseta oma fantaasiad oma mehe ja dildoga. Olen veendunud, et mehele meeldib see.\nMehed 19. september 2019, kl 18.05\nTõelise õnne valem 19. september 2019, kl 18.17\nTõeliselt õnnelik valem 19. september 2019, kl 18.34\nFilosoofia ei ole matemaatika 20. september 2019, kl 20.50\nFilosoofia on kuivikute rida, matemaatikud teavad et 8====D + (o) = (O)\nFilosoofiata tõde 20. september 2019, kl 21.13\nJa sulle meeldib, kui imetakse? 21. september 2019, kl 00.59\nNoh, siis peab meeldima ka 8====D + (o) = (O)\nEi meeldi, kui sodomiit imeb, ... 21. september 2019, kl 11.56\nDeep anal sex and rough pussy fingering... 02. november 2019, kl 23.18\nJärgmisele 02. november 2019, kl 23.24\nEelmisele 02. november 2019, kl 23.28\nProovi uuestu, рііdrike. ΑbsoluutsеIt kõikidele nοrmaalsetele inimestele tеadaοlevalt οn igasugune рeеsеks äärmiselt іIge, räраne ja tervіseοhtlik perνerssus, mіllega tegelevad ehk vaid üksikud, erіlіselt νäärаkаd pеrνаrіd ja seda eі saa muuta mitte mingіsuguste tοlеrаstіde muΙіn, olgu nad siis kаsνõі tеаdlаsed.:-)\nJärgmisele 02. november 2019, kl 23.42


Elu Soomes – meissä on sisua » 10=100\nPostitatud 1 mai, 2018 Kommentaarid(0)\nEks see on kõigile teada tuntud arusaam, et rahal on erinev väärtus sõltuvalt asukohast, keskkonnast ja kasutajast. Taskust tulev kilin on ühele joogiautomaadist saadava lääge joogi jaoks mõeldud „kopikad”, mõni teine saab sellega enda kõhu terveks päevaks täis ja mitte McDonaldsit külastades, vaid täitsa tervislikke valikuid tehes. Jätan sellest peatükist välja ekstreemsused nagu kuskil Aafrika riigis saadav 5 dollariline kuupalk või 1000 dollarit maksvat chihuahuat Hollywoody bulevardil oma 4000 dollarilises kotikeses pardimaksaga söötva naise, sest kontrast on minu inimlikku ebaõiglust tajuva mõistuse jaoks liiga suur. Aga kui arusaam raha väärtuse erinevuses tuli minu enda perekonnas välja, siis jäi see ikka painama kül.\nPikk jutt lühidalt. Käisin oma tädiga Eestis e-sigaretipoes, et ta saaks endale osta juurde minu näpunäidete järgi tossutamiseks mõeldud vedelikku. Olles soovitanud talle sobivat toodet, mille hind oli natukene üle 10 euro, kaevas ta käekotist välja rahakoti ning lõi letile kümneka samal ajal poolmuigega kommenteerides, et sinna tema kogu nädala söögiraha lähebki aga tal ükskõik, kuna talle on hakanud uskumatult meeldima tema uus e-sigaret. Ja see pani mind mõtlemas. Mitte kohe. Aga mida aeg edasi läks, seda enam on see teema hakanud mind just nimelt lausa vaevama.\nMuremõtte idu sai pigem alguse minu tädi poolmuigest, mitte mu enda mõttetööst. See nurjatud poolmuie, koos kommentaariga, oli kui nähtus, kus inimene peab millestki väärtuslikust loobuma ilma,et ta midagi vastu saaks. See nurjatud poolmuie oli kui nähtus, kus pead tänavalt leitud miljonivõiduga lotopileti tagastama õigele omanikule. Valus on lausa sellist head teha, kas pole? Pähe jäid keerlema mõtted, et kas mu tädil on tõesti majanduslikult nii raske olukord või et kas tõesti tänapäeva Eestis saab 10 euroga nädalas hakkama. Samas jäi hinge kripeldama, et miks ma ei oleks võinud talle ise seda osta kuigi ma tean, et mu tädi on raha vastuvõtmise suhtes uhke inimene ja niisamas „almust” (tema sõnad) ei võta.\nOlgu siis nii. Kui ta seda vedelikku tahtis nii väga, siis kes olen mina kritiserimaks üldse midagi. Las ta popsutab mõnuks. Ise otsustab. Aga kui ma jäin vaimselt ikkagi konfliktsesse olukorda, kus ma ei suutnud enam enda jaoks välja mõtelda, et kas 10 eurot on palju või vähe.\nMnjahh….. Lihtne öelda - kellele palju, kellele vähe. Aga samas siin Soomes elades on 10 euroga ka võimalik poes toiduaineid osta mitte võib olla kogu nädalaks aga 3-4 päeva venitab välja küll. Ja siis jäin ma tuikuma sellise mõtte otsa, et kes olen üldse mina määratlemaks raha väärtust. Loomulikult saan ma seda teha aga ainult enda künka otsast. Nii. Olgu. Aga kes ütles, et minu küngas on see õige koht vaatlemaks, kuidas inimesed kasutavad 10 eurot. Ma ei ole nii sõltumatu erinevalt võib olla Amazoni omanikust, kelle netoväärtus ületab Eesti riigieelarvet peaaegu 14 kordselt. Aga see läheb juba super filosoofiaks, kus ma võin lõpmatu arvu küngaste pealt leida lõpmatu arvu väärtusi mitte ühelegi küsimusele vastust saamata.\nEnnem tagasistulemist Soome käisin kiirelt läbi toidupoest. Et ikka kõik „eluks vajaliku” saaks Eestist kaasa võtta mitte nii väga odavamate hindade, vaid pigem maitsete pärast. Kes teab, see usub mind, aga välismaal elades ja ainult harva Eesti käies talletuvad teatud maitsed nagu kohuke, piim, tume leib ja lastevorst kuskile sügavasse ajusoppi, mida ihu ja hingega igtatsema jääd. Ostukorvi arve oli mõistlikult alla 100 euro ja see ei sisaldanud mitte midagi tavapäratut. Umbes täpselt nädala jagu nosimist. Just. See kuradi nädal. See sama pagana nädal, mille pärast mu tädi loobus oma kümnest eurost ja mis minu mõttelõnga spiraalselt hetkelisse kaosesse kukutas. See sama nädal, mis mind korraks kurvaks tegi, sest olen majanduslikult meeldivas olukorras ja äkki peaksin ma oma tädi rohkem aitama. Kurvaks ka seepärast, et miks mu oma perekonnaliige üldse peab endale e-sigareti vedelikke sellise kommentaariga ostma.\nEga ma mingit mõistlikku vastust oma küsimustele selle lühikese aruteluga ei saagi. Võib olla tekitan iseendale poleemikat juurde. Teadmatus on ju õnnistus. Äkki ma ei tahagi teada kui palju mu tädi kulutab nädalas toidu peale. Või äkki ikka tahan. Sest siis oleks mul konkreetne põhjus teda aidata. Igatahes libisesin ma 10 eurosesse probleemi äärmise kergusega (no ma ei saa seda enam peast välja) võttes arvesse mis sellele tõuke andis. Ja see õnnetu nädal meenub mulle arvatavasti nüüd iga kord kui ma traditsioonilisel kombel Tallinna linna piiril paiknevasse Selverisse oma 100 eurot laiaks lööma lähen.\nNo ei. Ma ei ole raiskaja.


Juhtkiri: laenuraha ahvatleb - Tänane leht\n28.05.2019. Tallinn. 100€ ja 200€ rahatähtede tutvustus Eesti Panga muuseumis. FOTO: EERO VABAMÄGI/POSTIMEES FOTO: Eero Vabamaegi/postimees FOTO: Eero Vabamaegi/Postimees\nKõik riigid seisavad silmitsi sama murega: mida toob uus aasta, kui maailmas on nii palju ebaselgust? Kuhu tüürib meie ühendust Brexit, mis mõju on USA-Hiina kaubandustülil eksportivatele majandustele ja kas näiteks rünnak Saudi Araabia naftataristu vastu oli üksnes ühekordne jõuvõte?\nEnnustada on raske, kuid just prognoosidele üks riigieelarve toetub. Kui eilses lehes tõime lugejani teateid eelarveläbirääkimistelt Rootsis, siis täna on kord põhjanaabrite käes. Ehkki mõlema riigi eesotsas on sotsiaaldemokraadid, pole nende tuleva aasta plaanid kuigi sarnased. Põhjuseks küll mitte maailmavaatelised erinevused, vaid lihtne parlamentaarne tõsiasi: Rootsit juhib vähemusvalitsus ja Soomet mitte.\nSestap ootavad rootslasi parempoolsete nõudmisel maksulangetused, samal ajal kui Soome on plaaninud riigi kulutusi tõsta. Seda nii maksutõusu kui ka laenuraha abil. Ei saa jätta mainimata, et soomlased on teinud seejuures omamoodi rekordi.\nNimelt maksavad investorid hiljuti emiteeritud viieaastastele võlakirjadele (ja ka kõigile teistele võlakirjadele) peale, ja korralikult. Iga laenatud miljoni eest saab Soome veel 7000 eurot kauba peale. Seega Soome võlakoormus küll suureneb, ent selle teenindamine muutub üha odavamaks.\nEesti kulutusteks laenu ei võtnud. Lükkasime need hoopis edasi – vähemalt ülejärgmisesse aastasse. Nagu kirjutasime eile, annab selleks muuhulgas võimaluse võte, kus eurorahaga kaasnev omaosalus saab eelarves mõneks ajaks rohelise rea, kuniks kaugemas tulevikus ka kulutused järgnevad.\nVahest olulisem osa on aga peaminister Jüri Ratase lubadus alustada nn maksudebatti ehk vaadata üle, kas seni kivisse raiutud eelarvega – mida õigupoolest ongi võimalik üksnes peenhäälestada – võiks tulevastel aastatel vabamalt ringi käia. Sellel on oma plussid ja miinused, kuid kindlasti tasub siinkohal vaadata Rootsi ja Soome poole ning mõelda, millised on meie prioriteedid ja kuidas me neid saavutame.\nKõik riigid seisavad silmitsi sama murega: mida toob uus aasta, kui maailmas on nii palju ebaselgust?\nRahandusminister Martin Helme on lubanud vastutsüklilist poliitikat. See tähendab, et ajal, mil majandus hakkab jahtuma, teeb riik suuri investeeringuid näiteks maanteede ehitamisse. On selge, et laenurahata neid kulutusi ei tee, mistõttu on küsimus, mis viisil see raha leitakse. Kas õige oleks avaliku ja erasektori koostöö ehk nn PPP? Või peaksime mõtlema trükisooja odava raha rakendamisele? Muidugi on see eelkõige poliitilise valiku koht.\nAga mitte ainult. Teated mujalt Euroopast tuleviku suhtes suureks optimismiks lootust ei anna. Saksamaal ennustab tööstustoodangu vähenemine majandusele jahtumisperioodi. Ja näiteks Itaalia pole oma struktuursetest muredest lahti saanudki.\nMaailmas on vähe riike, kes on Eestist vähem võlgu. Seni on see olnud auasi, kuid kas ka praegu? Maailmas, kus laenamise eest makstakse sõna otseses mõttes peale, ei saa olla kindel, kas sel loogikal on veel samasugust kaalu. Eelmise kriisi ajal ei olnud Eestil valikut – keegi ei laenanudki meile. Praegu aga on meil võimalus end tulevikuks ette valmistada. Selle üle tuleb vähemalt arutledagi – rahulikult ja asjatundlikult.


Elegantne laps: head viisid loomulikult - lapsed - 2021\nPõhiline - lapsed - Elegantne laps: head viisid loomulikult\nMitte sellepärast, et nad on lühikesed ja noored, nad peavad olema vähem elegantsed. Elegantsus algab kõige algtasemel väga noortelt ja seisneb lihtsalt teadvuses, kohusetundlikult; sel viisil ilmnevad loomulikult head viisid.\nTänapäeval on tark olla lihtne. Lapsel on vähe kasu, kui ta suudab juua viie tee teed ilma väikese sõrme tõsta, kui nad ei tööta enne käitumisrežiime, mis põhinevad sellistel väärtustel nagu austus, teenuse vaim, delikatess või kohutav.\nKogu elegantsuse aluseks on lapse sissetungimine, kui tähtis on võtta teisi arvesse ja püüda muuta nende elu meeldivamaks, kasvatades kõiki tehinguga seotud omadusi. Laps võib ka - ja peaks - meelitama, pimestama ja olema võluv, sest inimese mainet hakatakse lapsena nikerdama. Head tavad on lapse parim kõnekaart ja muidugi ütleb ta palju oma vanemate kohta.\nMe kõik oleme teiste laste lapsi väga kriitilised, meil on kotkad, et avastada defekte ja rohelisi teisi lapsi, teadmata ehk, et meie väike inimene ei näita teise kodu hea hariduse tavasid ja standardeid.\nKlassi kaotamine selliselt, et ei ole tatt, ei söö oma käega laua all, ei räägi suuga täis, ärge katkestage ... (ka haritav, kuid me kõik oleme kindlaks teinud), mida me peaksime töötama lastega, et nad ei käituks nagu kaffirs, kui nad ei ole meie kontrolliva silma käeulatuses? Nende kasuks kuuluvad nad palju enesekindlamasse põlvkonda, mis kohtleb vanemaid inimesi loomulikumalt kui 30 aastat tagasi ja see võib olla väga positiivne.\nHäired, kuidas teada saada, kuidas lapsi kodust lahkuda\nNeed on võimalikud vead teada saada, kuidas olla, kui meie lapsed kodust lahkuvad, näiteks kui nad lähevad sõbra koju ja milline on nende päritolu:\nJuhtum: sinu poja sõber, kes sind ei tervita või hüvasti jätab, näeb tavaliselt teistmoodi või äkki ühendab endaga, kui ta näeb sind tänaval.\nTõenäoline põhjus: see on okei, see võib olla häbelik, kuid olge ettevaatlik lapse eest, kes kodus ei ütle magamaminekut õhtul, ega hea hommik, kui ta üles tõuseb; kui naabrid teda tervitavad, on see nagu kurt; Ta lahkub maja hüvasti jätmata ja kui ta pärast kooli uksele siseneb, selle asemel, et öelda: "Tere, mu kallis ema", ütleb ta: "Ma tahan Nocilla võileiva".\nJuhtum: väike tähelepanelik laps. Teil on harva märku teiste vajadustest, võite pea peale tõmmata 5 purki tomatit, mida väikelapse sõrme ei liiguta.\nTõenäoline põhjus: tüdrukud on üldiselt rohkem valmis. Aquilino Polaino ütleb, et me oleme emad, kes peavad õpetama pojale tähelepanelikku, nii et me juba teame, kui ta ukse ees vargsi läheb, haarake teda kõrva äärde ja kui me läheme kottide tippu, ütlevad: " EXAM! " väga tugev Kui te ei mõista otseselt neid kotte, mis kaaluvad rohkem.\nJuhtum: külaliste laps, kes sööb teise maja ja jätab plaadi lauale, oodates butlerit selle eemaldamiseks.\nTõenäoline põhjus: ta on noor härrasmees, ta ei anna kodus veega kinni.\nRäägi kindla kinnisvaraga\nJuhtum: laps, kes vannub sõprade vanematega rääkides, nagu oleks see maailma kõige akadeemilisem asi\nTõenäoline põhjus: meie rahu jaoks ei ole ekspertide õpetajate sõnul kõik lapse vandumine; Murettekitav on see, et laps ei tea, kuidas eristada, kus nad saavad öelda ja kuhu nad ei saa. See tähendab, et lapsel peab olema mitu kirjet ja nad teavad, kus neid rakendada. Loogiliselt vanemate ees ei ole võimalik vanduda ega külastada tädi Paca maja, kes on ka Marchioness.\nKohta vanemaid inimesi austusega\nJuhtum: 2. primaarse sõbra sõber, kes kohtleb sind ülemäärase usaldusega, mõnikord isegi kägistab tema ebakindluse tõttu.\nTõenäoline põhjus: selgelt laps, kes on oma vanemate kolleeg, nii et kolleeg, et nad räägivad kolleegidena ja ütlevad vastastikku.\nTea, kuidas vestelda\nJuhtum: poiss, kes on röövitud marsi, ei vaata oma nägu, kui ta räägib sinuga ja elab Andromeda galaktikas.\nTõenäoline põhjus: vanemad ei vaata teda silma ega kuula teda, kui ta natuke lugu räägib, või nad kuulavad neid, kui nad ütlevad "aha, aha *", samas kui nad kirjutavad BlackBerry'd omaks.\nJuhtum: ei ole juba see, mis ütleb, et maagilised sõnad, mis on fenomenaalsed, annavad löögi ja isegi tundub, et last nimetatakse Lopezi asemel Fauntleroyks; Ma mõtlen lapsele, kes talle kingituse andmisel ei avane seda kohe, vaid jätab selle pargile, eriti kui see näeb välja nagu raamat või ei ütle vastuvõtvale emale, et karvastatud läätsed olid maitsvad või et see on autentne Rõõm veeta pärastlõunal oma 70 ruutmeetrise korteriga.\nTõenäoline põhjus: laps, kellel on kõike, kes on esimene, kes näeb filmi esietendust ja millel on kauplemiskaartide kogudes suurim tacos. Kuulub "Hiina põlvkonda", nad ei osta teda mitte sellepärast, et ta vajab seda, või tema sünnipäeva, vaid kuna see on odav. See ei väärtusta elu väikseid naudinguid.\nJuhtum: poiss, kes teistesse majadesse sisenedes jõuab abielupaiga 0`4 sg. Tõenäoliselt võtab ta temaga paar asja ja hoiab kana enne maja lahkumist kätt, kui ta neid ei saa.\nTõenäoline põhjus: see on selgelt laps, kellel ei ole piiranguid, kõik on lubatud ja kõik tema soove rahuldatakse. Selle isendi ema armastab teiste laste lastele jagada, tingimusel, et see on muidugi tema cherubiga. Seda tüüpi ema paigutatakse tavaliselt pargi seina valvuri ette, kes kiigub, sest laps on ihaldanud. Ta teeskleb, et räägib oma pojaga eraviisiliselt, kuid tegelikkuses tõstab ta decibelide taset insinatsiooni ajal: "Pedrito, sa pead olema kannatlik, nüüd laps on, kui sa lähete välja, kuid nüüd on ta vähe jäänud ära minema, oodake oma kommuuni, sest laps on helde ja kui ta ei pääse, siis ma pean ta maha võtma.\nOle rõõmsameelne ja konformistlik\nCase: Kutsutud laps, keda vastuvõttev isa ütles innukalt, - kui see oleks viimane uudis - "Me läheme jalutama!", Selle asemel, et hüpata ja hüüata "Suurepärane idee, hr López", arvab ta, et parem me jääme kodus või hüüame otse "Jooooo, milline rull".\nTõenäoline põhjus: kas marsi mängib nii palju või kas ta näeb televisiooni nii palju, et tema kujutlusvõime on kuivanud ja et ta ei tea, kuidas midagi muud meelitada?\nJuhtum: teine laps, keda sa tahad kägistada, kui vaatad tähe tassi, kus olete olnud ettevaatlik alates eelmisest päevast, justkui öeldes: "Mis kurat see on?"\nTõenäoline põhjus: selgelt vastandub lapsele, kes on harjunud kõike kõike süüa, et isegi lindude suhtes on kinnitussõnad, mis hiljem tõestasid, et nad teavad, kuidas on välk.\nMarina Echánove. Stilist ja kirjanik. Raamatu autor Sinu stiil Elegantsuse, naiselikkuse ja eristuse võtmed, Toimetus Palabra


Sordikaitse | Maaeluministeerium\nAvaleht Eesmärgid, tegevused Taimekasvatus Sordikaitse\nIgaüks, kes ostab kindlat sorti taime, tahab olla kindel, et saadud taim on just sellest sordist ja selliste omadustega, nagu ta ostu tehes eeldas.\nSeetõttu peab iga turustatav taimesort olema omanäoline, omaduste poolest teistest sortidest erinev ning selgelt eristatava nimega. Lisaks ei tohi sordi omadused muutuda — need peavad jääma aastate jooksul samasuguseks.\nNäiteks valides poes kartulisordi Laura, teab ostja, et see on punasekooreline, tumekollase sisuga mittelagunev kartul. Järgmisel aastal sama sorti kartulit ostes ei või ostja saada hoopis kollasekoorelist ja murenevat kartulit. Sellest tulenevalt on sortidele seatud eristatavuse, ühtlikkuse, püsivuse ja sordinime nõuded.\nSortide eristatavuse, ühtlikkuse ja püsivuse tagamiseks ning turustamise lubamise aluseks kasutatakse sordilehte.\nTäpsemalt on sortidele esitatavad nõuded toodud taimede paljundamise ja sordikaitse seaduses.\nTaimede paljundamise ja sordikaitse seadus »\nEristatavus – sort peab selgelt erinema teistest sama liigi sortidest.\nÜhtlikkus – sama sordi taimed peavad olema ühesuguste omadustega.\nPüsivus – taime paljundamisel peavad selle sordiomadused jääma samaks.\nSordinimi – igal sordil peab olema oma nimi, mis peab erinema teiste sortide nimedest.\nSelleks et veenduda, kas sort on eristatav, ühtlik ja püsiv, viiakse läbi põldkatsed ning näiteks teravilja, rapsi ja rüpsi ning söödakultuuridest heintaimede korral ka majandusviljelusväärtuse katsed.\nKatsed edukalt läbinud sordid võetakse Eesti sordilehte.\nSamamoodi toimitakse ka teistes Euroopa Liidu liikmesriikides ning kõikide liikmesriikide sordilehtedest kokku moodustatakse Euroopa Liidu sordileht.\nEuroopa Liidu liikmesriikides tohib turustada vaid EL sordilehte võetud sorte. Sordi kandmine EL sordilehte kujutab endast seega luba sordi turustamiseks.\nSorte võetakse sordilehte sordi omaniku, esindaja või säilitaja taotluse alusel. Taotluse leiate määruse "Sordi registreerimiseks esitatava taotluse vorm, taotlusel esitatavad andmed, taotlusele lisatavate dokumentide loetelu ja sordi registreerimise taotlemise kord" lisast.\nSorti hoitakse sordilehes 10 kalendriaastat, misjärel tuleb vajadusel uuesti taotleda sordi kandmist sordilehte.\nTaotlusi taimesordi kandmiseks Eesti sordilehte võtab vastu Põllumajandusamet.\nPõldkatseid ning majandusviljelusväärtuse katseid viib Eestis läbi Põllumajandusuuringute Keskus.\nEuroopa Liidu sordileht »\nPõllumajandusamet: Sordid »\nSordi registreerimiseks esitatava taotluse vorm, taotlusel esitatavad andmed, taotlusele lisatavate dokumentide loetelu ja sordi registreerimise taotlemise kord »\nViimati uuendatud: 29. juuli 2014


Põletatud kalorid kasutades Schwinn Airdyne'i 💉 Tervis, Ilu, Toitumise ... 2019\nPõhiline » Kaalukaotus » Põletatud kalorid kasutades Schwinn Airdyne'i\nJõusaalis või kodus on teil palju kardiovaskulaarseid treeninguid. Schwinn Airdyne Exercise Bikei leiate mõnest spordikeskusest või ostetud kasutamiseks kodus. Mitte ainult ei pedaali nagu ükski teine treeningratas, vaid käepidemed liiguvad samuti, andes teile ülemise keha treeningu. Kasutades seda õigesti, saate kogu keha treeningu ja põletada suure hulga kaloreid Schwinn Airdyne'is.\nKõik kasutused põlevad kaloreid. Niipea, kui hakkate liikuma hakkama, vajab teie keha rohkem energiat ja põleb kaloreid selle loomiseks. Harjutusrattad on väikese mõjuga, kuid see ei tähenda, et see peaks olema lihtne. Tegelikult võib jõuline jalgrattaga sõita Harvardi tervise väljaannete andmetel umbes 155-naelise inimesega 30-minutist põletada umbes 391 kalorit 30 minutiga. Võite ka hinnata, kui palju te põletad minuti jooksul. Kerge kuni väga raske jalgrattasõit võib põletada 12 kuni 21 kalorit kilogrammi kehamassi kohta minutis. Oma kaalu kindlaksmääramiseks kilogrammides jagage oma kaalu pounds 2,2 võrra. Kasutage oma käte ja jalgade vajtimist, et oma südame löögisagedust maksimaalse kalorivaese põlema.\nSchwinn Airdyne'i jalgrattaga põletatud kalorite kohta pole ainuüksi hinnanguid saadaval. Kui soovite aktiivsuse hindamise graafikute täpsemat mõõtmist, kandke südame löögisageduse monitori, mis jälgib teie treeningu ajal põletatud kaloreid.\nKuidas kaotada talje rasva


Kunagi enam korraldab organisatsioon, miks ja kuidas\nVeel. Kannatanud. Perekonnad.\nIga päev kajastatakse uudistes mitmesuguste põhjuste tõttu surevate igas vanuses poegade ja tütarde surma. Ja katvus jätkub. Eelmisel nädalal tabas mind, nagu paljusid teisi, uudis, et Jeremy Richman, Sydney Aiello ja Calvin Desir on surnud.\nMa tean, et nende perede, nagu minu enda ja paljude teiste elud jagunevad igavesti kahte kategooriasse:\nElu enne ja pärast elu.\nKuid kõige enam olen ma ühemõtteliselt teada saanud, et Ameerika Ühendriikide leinavate perede abistamiseks võiks - ja peakski rohkem ära tegema.\nKõrvaltvaatamine pole enam valik.\nMinu enda elu algas pärast tütre surma 2010. aastal. Ja aja jooksul, kui vaatasin uudiseid, mis kirjeldasid veel ühe lapse surma - alates Sandy Hooki veresaunast ja Aurora teatri tulistamisest kuni Trayvon Martini ja Hadiya Pendletoni surmani -, oli mul südamevalu, ebaõigluse, ja elukestvad väljakutsed, millega need pered silmitsi seisavad. Mind tabas veendumus, et pean midagi tegema - isegi kui ma veel ei teadnud, mis see olla võib.\nOtsustasin lahkuda ainsast karjäärist, mida ma kunagi teadsin, ja hakkasin sukelduma teadusesse, mis ümbritseb lapse kaotamise tagajärgi ja mahajäetute lugusid.\nKõigist elualadest pärit ameeriklased jagasid minuga armulikult ja kannatlikult, kuidas nende elu muutis üks elu kõige traagilisemaid kogemusi. Mul on olnud au õppida peredelt, meditsiiniteenuste pakkujatelt, õiguskaitseasutuste liikmetelt, terapeutidelt, teadlastelt, tööandjatelt ja veel paljudelt teistelt.\nJa nüüd on aeg asuda pingilt maha, et jagada oma õpitut ja algatada riiklik vestlus lapse surmast, selle tagajärgedest, et saaksime selle küsimusega tegeleda:\nTeadlikkuse tõstmiseks, rahastamise soodustamiseks ja muutuste edendamiseks asutasin Evermore'i - mittetulundusühingu, mis tunnistab, et kui laps sureb, võib järgmine juhtuda kõik.\nIsiklikud lood, faktiline analüüs\nKasutame seda platvormi oma kampaania osana, et häbimärgistada probleeme, millega vanemad silmitsi seisavad, ja nõustada praktikuid, tööandjaid ja teisi selles, mida leinavad pered vajavad (ja ei vaja).\nEvermoreil on ainulaadne perspektiiv pakkuda oma rahvale, kogukondadele ja peredele. Me ei saa mitte ainult jagada üksikuid anekdoote, vaid ka pakkuda faktide analüüsi, mida toetavad uuringud ja partnerlussuhted juhtivate teadlaste ja poliitikaekspertidega.\nNäete seda, mida me näeme, sealhulgas seda, kuidas ameeriklastena saame ja suudame tragöödia ajal oma perede, naabrite ja kogukondade juures seista.\nAjal, mil meie rahvas näib olevat jagatud ja eriarvamusel, on see koht, kus pered ja neid toetavad saavad näha lootust, abi ja armastust. Teil on võimalik üksteiselt õppida ja lohutust jagada ajaveetmise ja lubaduste lugude jagamisel. Sellest ajaveebist saab ka foorum, kus tõstetakse esile peredega töötavaid pakkujaid: neid, kellel lasub vanemate teavitamiskoormus, ja neid, kes meie traumasid vastu võtavad. See ajaveeb on autentne ja ehtne.\nSiiski on mõned põhireeglid ...\nIga laps loeb. Ükskõik, kas noor või vana, enne iseseisva elu algust või kaheksajalgsena, väärib iga leinav vanem ja perekond, et teda tunnustatakse, toetatakse ja pakutakse võimalust meiega hakkama saada. Kas siis kas kas kaaslane või Park Avenue, on meil ühine inimkond, mis põhineb meie armastuse nähtamatus, meie laste ainulaadsus ja see, kuidas me vapustame maailma ilma nendeta.\nKa õed-vennad loevad. Noored ja vanad õed unustatakse sageli. Ka nemad väärivad kaotuse eest tunnustamist ja toetamist.\nIgal inimesel on oma roll. Igal kogukonna organisatsioonil - nii avalikul kui ka erasektoril - on oma roll. Alates päästjatest kuni arstliku läbivaatuseni, matusekodudest kuni haiglateni kuni tööandjateni. Alates toidupoest kuni puhkekeskuste ja hooldajateni ning kõigini vahepealseteni võib iga asutus peresid omal moel toetada. Loodame, et kõik ühinevad meiega selle muudatuse tegemisel.\nLoodame, et häälestate regulaarselt ja annate meile tagasisidet käsitletud probleemide ja käsitletud isiklike lugude kohta. Liiga paljud inimesed vaatavad eemale. Täname, et lugesite Lubame teha kõik endast oleneva, et see oleks teie aega väärt.\nCopywriter vs sisu kirjutaja - mis vahe on?Mis vahet teeb aastaMida peate tegema, et midagi suurt muuta ja olla ülitugevam?Kujundav mõtlemine, lahja käivitus ja vilgas: mis vahe on?Lugemisoskuste ja strateegiate kriitilised erinevused: mida peate teadma\nhsb vs hslMüüa järjestikune ülekannemondo rohi vs ahv rohivsdc tükeldamine ja tükeldaminesherwin williams smaragd vs kestus


Niisutav seerum tuuraliste kalade marja vedela kolloidlahusega (30 ml) - MIRRA CAVIAR - Tooted\nNiisutav seerum tuuraliste kalade marja vedela kolloidlahusega (30 ml)\nNiisutav seerum tuuraliste kalade marja vedela kolloidlahusega\nNiisutav seerum tuuraliste kalade marja vedela kolloidlahusega – see on koduse intensiivse hoolduse vahend naha tugevaks niisutamiseks ja vastupanu-võime tõstmiseks stressiolukordades. Temasse kuuluvad kaks peamist aktiivset koostisosa: kalamarja vedel kolloidlahus ja Na hüoluronaat.\nVesi, kaviaarin hyytelö,natriumhyaluronatti, seesamiöljy, amarantti öljy,soijalesitiini, discorea villosa uutetta, pantenooli, E-vitamiinit, santelipuun eteerinen öljy, epofen,karbomeeri,parfyymin yhdistelmä, glyseriini,\nEsmakordselt töötati kalamarja vedel kolloidlahus välja Föderaalse Riikliku Unitaarse Ettevõtte „Venemaa Kalamajanduse ja Okeanograafia Teadusliku Uurimise Instituudi“ poolt.\nTuuraliste kalade marja vedel kolloidlahus – see on vedelik, mis uhub kalamarja terasid. Ta on tuurakala reproduktiivse (taastava) süsteemi osa, mis on ette nähtud kalamarja terade kaitseks ja elus hoidmiseks. Kalamarja vedel kolloidlahus sisaldab bioloogiliselt aktiivseid aineid ainulaadses kombinatsioonis, ta on võimeline kinni hoidma niiskust, kaitseb stressiolukordade ja vigastuste eest.\nKalamarja vedela kolloidlahuse uurimine kestis kaks aastat. Selle aja jooksul tehti ära tohutu suur töö: füüsikalis – keemiline, biokeemiline ja bioloogiline testeerimine, nahale avaldava mõju kindlakstegemine. Uuringud tõestasid, et tuuraliste kalade marja vedelal kolloidlahusel on ainulaadne koostis: aminohapped, vesilahustuvad vitamiinid, mikro- ja makroelemendid jne. Vedel kolloidlahus näitas üles bioloogilist aktiivsust, mis ületab etalooni kahekordselt. Avastati tema suurepärane niisutav ja noorendav mõju nahale, tehti kindlaks optimaalne kosmeetilisesse vahendisse lisatav hulk, sobivus muude koostis-osadega.\nTeine Seerumi aktiivne koostisosa on Na hüaluronaat, mis kujutab enesest biotehnoloogilisel meetodil saadud hüaluroonhappe naatriumisoola. Hüaluroon-hape ja tema soolad on suurepäraselt ühildatavad inimese nahaga ja ei tekita allergilisi reaktsioone ega ärritusi. Tema peamiseks iseärasuseks on omadus hoida enda ümbruses kinni suurt hulka vee molekule ja moodustada omapärane “molekulaarne käsn“, milles sisalduv vesi ei aurustu isegi ümbritseva õhu niiskuse vähenemisel. Nahal moodustab ta kerge „hingava kile“, mis vähendab vee aurustumist ja avaldab „niiske kompressi sarnast toimet“. Taastades naha normaalset veebilanssi aktiveerib hüaluroonhape samaaegselt taastumispro-tsesse. Leiab kasutamist suvalise nahatüübi niisutamiseks, vananemisprotsessi profülaktikaks, akne ravimisel ja aknejärgsel perioodil.\nMuud koostisosad (seesami- ja rebasheina õli, soja letsitiin, jamsi ekstrakt, pantenool, E vitamiin, sandlipuu eeterlik õli, epofeen) loovad vajalikud tingimused bioloogiliselt aktiivsete ainete toimivaks transpordiks naha süvakihtidesse (formeerivad liposoome) ja naha niiskustsäilitavate barjäärsete omaduste ennistamiseks.\nSeerum sobib ideaalselt mitte ainult näo, vaid ka käte nahale. Käte nahk on alati kuiv ja ealised muutused avalduvad nendel varem kui näol. Seepärast on kätenaha niisutamine siin enam kui vajalik.\nMinimaalne kuur, mis annab täisväärtusliku tulemuse ja kinnistab selle pikaks ajaks, on – 3 nädalat. Kuuride sagedus: 2 – 3 korda aastas.\nKasutamine: Seerum kantakse nahale 1 kord päevas (hommikul). Minimaalne kogus seerumit (hernetera suurune kogus, rohkem ei ole otstarbekas) kantakse õhukese kihina tervele näole, lastakse imenduda (5 min.) ja selle peale kantakse nahatüübile vajalik vahend. Silmalaugudele ei soovitata seerumit kanda, sest oma suure niiskustsäilitava omaduse tõttu võib seerum tekitada laugudele turseid. Seerum sobib igat tüüpi nahale.\nVenemaa Teaduste Akadeemia Kliinilise Keskhaigla Katselaboratooriumis uuriti 2010.a. lõpus Niisutava seerumi tuuraliste kalade marja vedela kolloidlahusega kliinilist mõjusust.\nNiiskuse meetria (mõõtmise) näitaja suurenes 33%, elastomeetria näit suurenes küllaltki väljendunult ja moodustas 21%, profilomeetria näidu suurenemine tunnistas naha reljeefi paranemist 10% võrra algnäitajast lähtudes.


Tammeka alistus kodus kindlalt Kaljule (galerii ja video!) - Soccernet.ee - Jalgpall luubi all!\nMEISTRILIIGA Tammeka alistus kodus kindlalt Kaljule (galerii ja video!)\n21. aprill 2012, 21:40 | Kommentaarid (1)\nFoto: Edgar KriiskMeistriliiga 9. vooru kohtumine Tartu Tammeka ja Nõmme Kalju vahel lõppes kodumeeskonnale 0:4 kaotusega.\nKevadises soojas toimunud mängu võtmehetkeks kujunes veerandtunni möödudes Kaljule antud penalti, kui Tarmo Neemelo karistusalas võideldes selja tagant kukutati.\n11-meetri karistuslöögi realiseeris kindlalt Jüri Jevdokimov, saates Tammeka väravat kaitsnud Andrus Lukjanovi teisele poole.\n"Ma arvan, et esimese poolaja mängisime väga hästi. Seda penaltit ei oska kommenteerida, tuleb videokordust vaadata. Tundus, et Valtna mängis palli ja võis olla kergekäeliselt antud. See andis Nõmme Kaljule kindlust juurde," kahetses Tammeka peatreener Kristjan Tiirik kaitseliini kogenematust.\nTänase võiduga säilitas Kalju liidrikoha punkti vähem kogunud Tallinna Levadia ees, lisaks on Kalju pidanud ka mängu vähem. Tammeka langes Kuressaare tänase viigi tõttu eelviimasele ehk 9. positsioonile.\nKalju ülekaal esimesel poolajal\nKülalised alustasid kohtumist kohe avavilega keskendunult ja motiveeritult, juba teisel minutil teeniti ka esimene nurgalöök. Tammeka ainsad võimalused kiirrünnakutest aga vilja ei kandnud, Kalju kogenud kaitseliin hoidis ülikoolilinlasi edukalt karistusalast eemal.\nVeel enne kõmulist penaltiolukorda oli Kaljul kasutada mitu võimalust. Tammeka kaitseliinile valmistas muret 10. minuti paiku ohtlikult löögile pääsenud Hideaki Takeda, kuid jaapanlase üritus suudeti blokeerida. Minut hiljem niideti ta maha 25 meetri peal, kuid järgnenud karistuslöögi põrutas Andres Koogas üle värava.\nVahetult enne penaltit oli Kaljul teinegi hea olukord, kui pall üle Tammeka kaitseliini jõudis, kuid kastist õigeaegselt välja jooksnud Lukjanov puhastas palli edukalt.\nJärgnenud rünnakul aga mängiti pall karistusalas Neemelole ning kolme mehe vahel palli hoides ründetäht kukutati. Jevdokimov penaltipunktilt ei eksinud ning külalised Nõmmelt asusid mängu 1:0 juhtima.\nKümmekond minutit hiljem pääses paremalt äärelt taaskord ohtlikult läbi Takeda, kelle tsenderdus maandus lati peal. Teiselt äärelt tulnud palli järel pääses Takeda löögile, kuid ette nurka löödud madalaks palliks oli Lukjanov valmis. Ohtlikuma pealelöögi sooritas juba ühe värava kirja saanud Jevdokimov paar minutit hiljem. Karistusala joonelt taha nurka löödud palliga oli Tammeka puurilukk kergetes raskustes, kuid suutis palli siiski nurgalöögiks tõrjuda.\nEsimese poolaja lõpp mängu muudatusi ei toonud, Tammekal oli raskusi ka poolvõimaluste loomisega ja Kalju valdas palli kindlalt. Korra jõuti palliga ka karistusalla ja Neemelo ohtlik pall Takedale jäi karistusalas lahtiseks, kuid kaitsjad suutsid palli klaarida.\nOmavärav maksab Tammekale kätte\nTeiseks poolajaks tuli kodumeeskond väljakule sooviga mäng võrdsustada, kuid juba 52. minutil karistas Kalju tartlaste entusiasmi ära. Küljeaut nurgalöögilipu juurest mängiti Neemelole, kes osava puutega palli õhust penaltipunkti juurde saatis. Arusaamatus väravavaht Lukjanovi ja kaitsja Lillevälja vahel päädis viimasele omaväravaga.\nSee ärgitas aga Tammekat veelgi rünnakule ja järgneva kümnekonna minuti jooksul tekkis mitu head olukorda. Neist parim tekkis 66. minutil, kui võõrleegionär Alexander Nimo oli väravavahiga juba silmitsi pääsemas, kuid Alo Bärengrub võttis ta kollase kaardi väärilise veaga maha. Järgnenud karistuslöök Kalju müürist mööda ei pääsenud.\nTammeka ärkamine lõppes siiski kurvalt. Kolm minutit hiljem oli mees õiges kohas Alo Bärengrub, kes tsenderduse peaga tagumises postis võrku lükkas ja Kalju eduseisu suurendas.\nÜlejäänud mäng möödus juba suuresti Kalju taktikepi all. 81. minutil püüdis Lukjanov Bärengrubi nurgalöögijärgse pealöögi, kuid keskkaitsja ei jäänud teise väravata ja 4 minutit hiljem oli ta taaskord resultatiivne, seekord väravavahist tagasipõrkunud palli jalaga sisse lükates.\n"Kahjuks on kaitsjad veel kogenematud. Ei suudeta ära klaarida ja oma mängijad magatakse maha. Mõtlemisainet on," tõdes Tiirik, kuid jäi siiski rahule esimesel poolajal näidatud mängupildiga.\nNõmme Kalju äärepoolkaitsja Oliver Konsa kirus mänguväljakut: "Raske on mängida sellise väljaku peal, see ei ole jalgpall. Viiekümne protsendiga jooksed, rohkem ei saa." Võiduga oli ta siiski rahul ja ei näinud ka penaltis kohtunikul rolli: "Kindel penalti. Keskkaitsja läheb jalatald ees palli mängima. Peab ise natuke rohkem mõtlema."\nKuigi pikakasvulisel ründajal jäi seekord võrk sahistamata, oli ta Kalju jaoks võidu võti. Kavalad langemised keskele ja pallid äärtele valmistasid Tammekale muret, Neemelo puude ja pallihoidmine valmistasid kaitsjatele suuri raskusi. Mängis suurt rolli nii esimeses kui teises väravas.\nArtiklil on 1 kommentaar. Viimane kommentaar kirjutati 22.04.2012 kell 15:44.\nEilse mängu video:\nTäna | Lõuna-Ameerika | (0)\nDortmundi tiitlilootused hakkavad kustuma\nFlora tagasi ree peal, Trans jätkuvalt põhjas Pohlak röövis Kalevilt võidu Levadia tegi amatöörklubide vastu viiest viis Video: Sillamäe alistas Viljandi karistuslöökidega Seotud pildigaleriid\nTartu JK Tammeka - Nõmme JK Kalju, ML


Salvest: lojaalsed brändid ei sobi private labeliks - Kaubandus\nSalvest: lojaalsed brändid ei sobi private labeliks\nSalvesti turundusdirektor Ain Nõlvak rääkis Kaubanduse klubis, et private label ei hakka tööle sellisel juhul, kui brändi enda lojaalsus on suur.\n„Proovisime teha ühe jaeketiga private label laste toite, kuid see ei hakanud tööle ja praeguseks oleme selle projekti lõpetanud,“ sõnas Nõlvak. Põhjus oli selles, et lastetoidul on brändi lojaalsus väga kõrge ja private label seal läbi ei löö.\nMajandussurutise ajal oli selge trend Nõlvaku sõnul just odavama toidu poole ning private labeli osakaal suurenes märgatavalt. „Sellel hetkel mõtlesime välja „3min“ brändi, mis võitles private labeli toodetega,“ rääkis Nõlvak. Lisades, et antud projekt oli tehtud üle Baltikumi, et kulud võimalikult alla viia.\nNõlvaku tutvustas Nielseni 2012 aasta purgisuppide turuosa, kus rahalises vääringus müüvad private label supid 10% ning Salvesti tehtud 3 min supid, omavad sama osakaalu. Salvesti brändi kandvatel suppidel on turuosa 60%. „Võrdluseks võib tuua nt Felixi odavama klassi suppidel on turuosa 2%,“ ütles Nõlvak.\n„Meie jaoks on kaubandus lüli tarbijatele lähenemiseks ning me tegeleme tarbijate soovide täitmisega läbi tootearenduse igapäevaselt ning jaekettidel ei olnud meie 3min suppide vastu midagi, sest nende huvi on ka tarbijaid ja kasumit teenindada,“ kinnitas Nõlvak. Lisades, et nad tegelevad aktiivselt tarbijaga, seega tegeleme aktiivselt ka toote arendusega ning brändide arendamisega.\nKaubanduse klubi Prismas


Õpime tundma Archives - Pesapaik\nCategory Archives: Õpime tundma\nLaululind, Metsalind, Õpime tundma, Paigalind, RändlindBy admin 25. mai 2022\nPöialpoiss Lumivalgekese muinasjutus on tegelasteks seitse pöialpoissi, aga nendest täna juttu ei tule. Lind, kes kannab pöialpoisi nime, on samuti selle saanud oma väiksuse tõttu, tegemist on Euroopa pisima linnuga. Sümboolselt on selle linnukese valinud oma rahvuslinnuks üks Euroopa pisemaid riike Luksemburg. Oleme loodusfilmidest näinud, kuidas maailma väikseimad linnud koolibrid tiibu väristades ühe koha peal…\nMetsalind, Õpime tundma, PaigalindBy admin 18. mai 2022\nSuur-kirjurähn „Rähn on lindude puusepp. Neid on mitu venda, kõik peavad sedasama ametit,“ arvas rähnidest Carl Robert Jakobson ligi poolteist sajandit tagasi. Ja tõepoolest on vennad rähnid puusepa ametit pidanud aastasadu. Eesti üheksast vennast on kõige tuntum ja arvukam kireva sulestikuga suur-kirjurähn. Pärast loomade loomist võtnud Vanataat nende värvimise käsile, värvides igaüht nii, kuidas keegi…\nAialind, Laululind, Metsalind, Õpime tundma, PaigalindBy admin 11. mai 2022\nPuukoristaja Nüüd, kus miinuskraadid enam väga harvad külalised pole, sigineb koduaedadesse aina enam linnukesi uurima, kas juba toidumajakesed välja pandud ja neisse seemneid puistatud. Tihastega hästi seltsiv puukoristaja on talviti sage külaline toidumajakestes. Ta on tihastest suurem ja tugevam ning konkurentsi korral paneb selle ka maksma. Oma voolujoonelise keha, sinihalli ülapoole, lühikese saba ja roostekarva…\nÕpime tundma, Rändlind, Talvituja, VeelindBy admin 4. mai 2022\nKühmnokk-luik „Valge nagu luik“ tavatsetakse öelda inimese kohta, kelle ihu pole päikest näinud. Luiged on kogu aeg päikese käes, kui päike paistab, aga ikka valged. Valged nagu lumi. Lume tulekuks peaksid luiged küll rändlindudena meilt juba lahkunud olema, kuid kaugeltki mitte kõik kühmnokad ei lenda talveks soojematele aladele. Eestis talvituvate kühmnokk-luikede arvukuseks hinnatakse, sõltuvalt talve…\nÕpime tundmaBy admin 27. apr. 2022\nJää-tormilind Põhjameredel, Vaikse ookeani ja Atlandi ookeani põhjaosas on üks tavalisemaid merelinde jää-tormilind. See, kuidas nad sirgete väljasirutatud tiibadega veepinna kohal liuglevad, on omaette vaatepilt. Meremeestel laevatekilt on seda tore jälgida. Nende tiivad võivad peaaegu vett puudutada, kuid ometi kontrollivad nad seda imeväikest vahemaad täiuslikult ning alati suudavad lainetega pihtasaamisest hoiduda. Nad on tuulte ja…\nLäbirändaja, Laululind, Õpime tundma, TalvitujaBy admin 20. apr. 2022\nSiidisaba “Peeglike, peeglike seina peal, milline lind on kauneim me maal?”, oleks põhjust siidisabal inimelamutes leiduvat edevat mööblitükki tülitada. Milline võiks vastus olla? Maitse asi, aga siidisabal oleks põhjust vastuseks enda nime oodata küll. Tema vastu on ju Looja helde olnud. Ei saaks öelda, et välimus just üle pakutud on, aga kindlasti ka mitte liiga…\nAvamaastike lind, Õpime tundma, RändlindBy admin 13. apr. 2022\nSookurg September on sookurgede rännuaeg. Kuresõpradele tõeline tipphetk. Ühelgi teisel ajal aastas pole meil nii palju sookurgi liikvel, eriti veel suurte seltskondadena. Meie oma sookurgedele lisandub suurte parvedena külalisi põhjast ning kirdest – Soomest, Karjalast ja Leningradi oblastist Venemaalt. Korraga peatub meil septembris tervelt 30 000 kuni 40 000 sookurge. Sama hulk väikseid värvulisi võiks siin…\nLaululind, Metsalind, Õpime tundma, Paigalind, RändlindBy admin 6. apr. 2022\nSiisike Siisikesel on ilus nimi. Küllap teataksegi siisikest nime poolest hästi, lindu ennast aga tunnevad vähesed looduses ära. On ju lind õige pisike ning enamasti tegutseb kõrgetes puuvõrades, kust ta leiab toidu ning kuhu ehitab ka pesa. Kõige parem on siisikesega tuttavaks saada juhul, kui ta hakkab külastama toidumaja meie koduaias. Minu aias ongi siisikesed…\nLäbirändaja, Õpime tundma, Talvituja, VeelindBy admin 23. märts 2022\nValgepõsk-lagle Oktoobris on Lääne- ja Põhja-Eesti põllud, heinamaad ja rannakarjamaad lagledest tulvil. Niisama nagu kevadel aprillis-mais. Sest Eesti on just paraja koha peal, et teha üks pikem, nädalaid kestev rändepeatus teel arktiliselt Novaja Zemljalt Hollandisse. Just Hollandi madalad rohumaad sobivad valgepõsk-lagledele kõige paremini talve möödasaatmiseks, aga kuna ka meie põllud ja heinamaad on neile igati…