Uncategorized | Diabeet - kaaslane kogu eluks\n13. dets. 2010 in Uncategorized | 11 kommentaari\nTõsi ta on, et aasta algul oli see blogi minu jaoks väga oluline – keegi mind kuulata ei viitsinud ja infot ka kusagilt mujalt ei saanud. Nüüdseks olen enda meelest juba staažikas diabeetik (esmatüübilised, irvitage) ja pole nagu midagi enam põdeda. Isegi varbavaluga on täiesti võimalik elada. Seega olen otsustanud vabastada end kohustusest sedasinast blogi elus hoida. Tiksun oma rutiinis, paksem, laisem ja hooletum kui peaks, aga mul on olemas kõik tööriistad, et endaga toime tulla. Nii ma siis lõpetangi sissekannete tegemise kuni ajani, mil midagi tervises või enesetundes muutub või kui tekib vajadus midagi uut teada saada.\nMa tean, et mul on olnud lugejaid – aitäh teile, ja olge hoitud. Kui head päevad otsa saavad, siis ehk kohtume kunagi veel.\n5. dets. 2010 in Uncategorized | Lisa kommentaar\nTeise tüübi diabeediga saab elada küll, kui esimese poolaasta üle elad ja vaikselt aduma hakkad, mis värk on. Kui aus olla, siis peab selle taudiga elama järjest rohkem inimesi. Lisaks siia Eesti statistika, aga minu nõiakunstist jääb väheks, et tervise arengu instituudi kodukalt värskemat kui 2007 andmeid leida.\nAsjapala alljärgnev, et olen tagasi seal, kus 2010 jaanuaris. Kaal esialgu kadus, aga siis tuli see jälepalav suvi ja siis jäleilge tööpinge, nii et kilosid sama palju kui mullu. Kõrvade vahel on siiski terake tarkust juures – suudan mõjutada seda, mida jälgin. Kui igapäevaselt kaalunumbreid üles märkisin, siis kaal ka langes; ja ta langes seetõttu, et samal ajal pidasin väga ranget arvet toitumise üle. Hakka või uskuma, et kirjapanekus ongi maagia. Mul on tööriist seega olemas, millega nullseisust edasi minna, aga niipalju ma ennast tunnen, et “vägisi armsaks ei saa”. Endaga tegelemiseks on mul vaja mingisugustki emotsionaalset tasakaalu. Kui jamad on majas, unustan iseenda sootuks ja kustutan tuld…või siis molutan tundide viisi ja kiirgan kodusoojust, aga seegi on eneseunustamine. Söömasööstusid õnneks ei ole, aga ega palja juustuleivaga kah erilist kaalukaotust oodata ole. Kui siia juurde lisada stressiga streikiv soolikas, siis tundub tõesti, et vetsust ei tahaks kaugemale kui viis meetrit. Ja jääbki päevane kõnniring tegemata, veresuhkur pisut kõrgemaks kui vaja ja süütunne, oi milline süütunne vähese liikumise ja laiskuse pärast.\nÜks objektiivsepoolne põhjus oli mu vähesel liikumisel ka. Läksin reklaami ohvriks ja ostsin betaloci asemel mingit geneerilist beetablokaatorit. Aga sellest ei tulnud head nahka, pulss oli pidevalt üle saja ja seega ka mina ülimalt väsinud. Nüüd lõpetasin need inimkatsed ja ostsin korraliku ravimi – vererõhk kohe kut neiul ja pulss enamasti samuti.\nMa ei tee praegu mingeid järeldusi ega plaane. Kahe nädala pärast paistab, kuidas elu edasi läheb.\n10. nov. 2010 in Uncategorized | 2 kommentaari\nOlen pikka aega vait olnud, sest diabeedi kohta pole midagi uut öelda. Täna aga tunnen, et vajan võimalust anonüümseks jäädes viriseda. Viimased pool aastat on olnud töö poolest väga stressirohked. Nüüd hakkab natuke tunda andma. Südames närib peaaegu iga päev, lust on elust läinud ja õnneks ka söögiisu. Motivatsioon on aga allapoole nulli ja enese sundimine muutub järjest raskemaks. Asja ajab hullemaks see, et ega mul ju mingeid erilisi saavutusi ette pole näidata. Vastupidi, mu töö kvaliteet on mõneti kõikuv. See lööb mulle kõvasti kuplisse, sest enam pole nagu millestki väga kinni hoida. Eile siis juhtus esimest korda, et lahtine kõht lõi päevaplaani täiesti segi. Ühele koosolekule seetõttu ei jõudnudki, et okupeerisin ühe kohvipoe kempsu ligemale tunniks ajaks. Sellised asjad ei tõsta just elutaju. Võimalik, et tahaksin natuke kellegi rinnal nutta, aga läheduses on kõik rinnad hõivatud. Kõigutan siis oma veresuhkrut iseseisvalt ja püüan kõndimas käia nii palju kui võimalik. Ehkki tuule käes valatud pisaratest jäävad silmad väga kauaks ajaks kipitama.\nNuuks. Ei tahaks surnud olla, aga elada ka ei jaksa hetkel. Õigemini ei näe mõtet. Aga see ei ole diabeedist. See on lihtsalt elu.\n21. okt. 2010 in Uncategorized | Lisa kommentaar\n…nagu ikka, liialdatud. Olen elus, ehkki vahel kipub see meelest minema. Kole kiire on olnud, närviline ja nõudlik aeg. Valus ja keeruline aeg. Nüüd on suured tööd üle antud ja kõik on Jumala kätes. Juba on aega peeglisse vaadata ja püüda see paksmagu seal tuvastada.\nJah, tõesti paksmagu. Koera enam pole, suvi oli minu jaoks liiga kuum ja töö eeldas arvukaid tagumiktunde. Ujumine ei andnud piisavalt koormust ja nii ma siis korjasin kaks värsket kilo naha vahele. Olen väga pettunud, aga samas, mis sa siin ikka pettud. Stressi puhul olen ma ju ikka rasva läinud, ükskõik, kas söön või mitte. Nii et asja tuleb rahulikult võtta ja sügisesi metsateid nautida. Tuleb vaid passida päevi, mil tagapidur peab. Neil päevil, mil esineb probleeme, püsin kempsuuksest maksimaalselt kolm meetrit eemal.\nVarbad – noh, valutavad endiselt, aga las nad valutavad. Hullemaks ei lähe.\nAntud hetkel olen oma diabeedist elukaaslasega rahul. Oleme harjunud. Armuke (see depressioon) teeb elu pisut keeruliseks, aga ses osas olen loobunud võitlusest. Pole hetkel, mille nimel pingutada, nii et ma võin endale lubada luksust ka masenduses olla. Töö hoiab püsti just nii palju kui tarvis ja sellega hetkel lepin. Vanad jamad tükivad meelde, aga seegi on OK.\nOlen elus. Aasta diabeetikustaaži on õpetanud ja nüüdseks on tekkinud elamist võimaldav rutiin. Näis no, mis edasi. Olen terve inimene.\n12. sept. 2010 in Uncategorized | 1 kommentaar\n5. sept. 2010 in Uncategorized | Lisa kommentaar\nTäna on üle mitme aasta kõige halvema tuju päev. Mitte midagi hullu ei juhtunud, mis võinuks selle halva tuju põhjustada, ja õnneks ei läinud miskit ka totaalselt untsu. Lihtsalt ma ei teinudki täna mitte midagi. Otsustasin juba hommikul, et tuleb jama päev, ja mul oli õigus.\nJa mis on diabeedil sellega pistmist? Võimalik, et mitte midagi. Tõbi nagu ta minul on, seletab nii halba tuju ainult osaliselt. Äkki oli mul lihtsalt natuke puhkust vaja ja ma lihtsalt võtsin selle. Või siis tuleks äkki tähele panna seda, et mõnel hommikul on veresuhkur olnud veidike oodatust kõrge, üle 6. Miks? Ma ei tea seda. Alles mõne nädala eest kogesin lausa alla 4se veresuhkru kaheldavaid rõõme. Mis siis äkki muutus? Ma ei tea seda, aga võibolla see natuke rikkus tuju. Oleksin hea meelega ühe mõnusa pika jalutusringi teinud, aga täna oli taas päev, mil hoidusin kemmergu lähedale – ka selliseid päevi pole viimasel ajal just sageli olnud. Äkki rikkus se tuju? Või siis esimese aastapäeva lähedus? Või soovimatus üht suurt tööd ümber teha? Urr seda teab.\nNüüd tuleks sissekande lõpp kuhugi ülespoole tõsta nagu koera saba. Kuidas küll? Mul on üks versioon. Nimelt see, et minu eas daam võib endale ühe halva tuju päeva aegajalt võtta ja kasutada seda ettekäändena mitte kellegagi suhtlemiseks. Ma PEAN veresuhkru ja kaalu normis hoidma, siin pole kauplemist. Aga heas tujus olemist ei saa minult küll keegi nõuda. Vat siis nautisingi päev läbi halba tuju ja nii oligi. Kellegi teise päeva ma ilmselt ei rikkunud, ja kui tõtt tunnistada, mulle lausa meeldis täna mossitada. Ehk siis ess oli olla küll, aga kuidagi nagu asi püsis kontrolli all. Mossitasin, sest tahtsin.\nKui nüüd ikkagi pole see halb tuju kuidagimoodi seotud palavikutundega, mis kipub ligi hiilima… Tont seda teab. Igatahes panen päevale ilusa punkti väga varase voodissepugemisega, hea muusika seltsiks. Homme on kavas mitte mossitada.\n30. aug. 2010 in Uncategorized | Lisa kommentaar\nMul on täpselt neli minutit aega, et võrrelda oma praegust seisundit aastatagusega. Noh, ütleme siis nii, et aasta tagasi hakkas jamaks minema. Selle aasta jooksul olen olnud väga hirmul ja väga mures, elanud läbi paanilise veresuhkru mõõtmise ja paanilise kaalukaotuse perioodid. Olen ilma jäänud oma koerast ja üle elanud täiesti sobimatu suve. Nüüd on kuum suvi möödanik. Kaalurindel on kehvasti. Koerata ei ole ikka mingi elu, aga uut ka ei taha muretseda. Ent elulised näitajad on väga head, neuropaatia ei lähe hullemaks ja doktoritöö vist ikka ka saab katuse alla…millalgi. Kui hästi läheb, siis kahe nädala pärast, kui nii hästi ei lähe, siis veidi hiljem. Täna ongi oluline otsustamiste hetk. Pablan hirmsasti. Aga mida siin pabistada? Olen üle ja läbi ja ära elanud kaunis jubeda aasta. Olen elus ja, vabandage, tegelikult ka terve. Kahe tunni pärast selgub, kui pingelised tulevad kaks järgmist nädalat. See jutt on kole segane, aga… Eks ma õhtul jätkan.\n21. juuli 2010 in Uncategorized | 1 kommentaar\nVälismaal. Palav on. Ootamatult läksid jalad taas nii paiste, et isegi hästi sisse käidud kingad tekitasid villid – suured ja rasvased sellised. Olen suuresti käimisvõimetu ja enda peale maru kuri. Seltskond, kellega liigun, on kõik sellised terved ja kondised ja tahavad kiiresti liikuda, ehkki kõik minust vanemad. Mina olen aga tõsiselt hädas – esiteks tahaksin liikuda aeglasemalt, teiseks aga ei tahaks liikua enam üldse, sest on palav ja jalad valutavad. Villid villideks, aga paistetuse tõttu pressivad kingad varvastele ja tekib korralik mahlane neuropaatiavalu, sest ilmselt ei saa varbad piisalt verd. Eilse öö juba veetsin varbaid sügades ja karta on, et…\nHeakene. Koduse režiimi peal olen ma täiesti pruugitav, aga reisil on tõesti raske. Võibolla peaks üksi reisima, siis ei ole vaja enda viletsuse pärast häbeneda? Ausalt öeldes olen ma alati olnud paras polkovniku lesk ja pigem oma hädasid uhkusega kandnud, ent nüüd justkui tõesti häbenen iseenda pärast. Ilmselt tuleb välja arendada mingid toredad ja ausad enesekaitsevõtted, mis teistes inimestes kah piinlikkust ei tekitaks. Sest kui üle rinna pingutan ja pisar silma tuleb vlu pärast, siis on ikka kole piinlik küll. Kuidas oleks “Kuulge, ma otsustasin, et jätan selle tripi vahele. Ma jään siia lähedusse tiksuma, aga teie minge!” Või siis “Ma tahaksin tulla, aga ma ei tea, kuidas mul jaksu on. Teeme nii, et ma tulen nii kaugele kui jaksan ja siis ütlen sulle.” Või “Meil on erinevad tempod ja strateegiad – läheks täna eraldi.” Või “Kuule, eile töötas see omaette käimise variant hästi – teeme täna ka nii.” Või “No lähme, aga võtame takso”. No ei tundu ju nii raske. Miks ma siis reaalses situatsioonis nii kehvati tunnen, kui midagi sellist tuleb öelda? Ilmselt tuleb veel harjutada.\nHomme on plaanis retk mere äärde. Väga suure ja mõnusalt jaheda mere äärde. Palavusest pääsemine oleks väga meelepärane, aga… Aga. Eks näis, mis homme saab. Ma ei karda ära kaduda või maha jääda või ära eksida. Kardan teistele ebamugavust valmistada. Vohh – see ongi põhiline. Hea, et sotti sain.\n12. juuli 2010 in Uncategorized | Lisa kommentaar\nUrrr. Tegelikult ei salli ma kuuma silmaotsaski, aga mööngem – vererõhuga 115/75 ja pulsiga 75 on isegi leitsak täiesti talutav elukeskkond. Ei taha kolme viimast aastat isegi meenutada. Kuumarabandusi sain paar-kolm tükki suve jooksul kindlalt. Nüüd teine tera. Ma ei higista, ma ei lõõtsuta, ma ei paisteta, ja ma olen kuramuse õnnelik. Nii õnnelik, et noorus tuleb meelde…\n…Kui perearsti vahetasin, viskasin silma peale ka eelmiste tohtrite sissekannetele minu meditsiinibullas. Ja ennäe – juba aastal 2006 oli peretohter paar korda kirjutanud midagi sellist nagu “Kavas uuringud diabeedile” (jälk keelepruuk, aga nii need arstid kõnelevad) või “Diabetes?” Mida aga kolme aasta jooksul ei tehtud, olid uuringud. Jah, selle aja sisse jäid ka põhjalikud südameuuringud, kardioloog küsis, kas diabeeti on ja mina vastasin, et minu teada ei ole. Sinna see asi jäigi. Praegu, tagantjärele targana võib ju öelda, et ega see asi siis päris õige enam polnud. Diabeet oli, autonoomne neuropaatia oli ka. Jämesoolepõletik samuti, rääkimata depressioonist, mille suhtes ma juba ammuilma olen jõupositsioonile asunud.\nEh, palavus sakib siiski – ma ju olen kõigest sellest millalgi juba kirjutanud. Aga ütleme siis, et topelt ei kärise. Nüüd, julgen öelda, vaatan asja peale veidi kiretumalt. No magan kolmekümnekraadises kuumas villaste sokkidega – mis siis?! Magasime koos perearstiga midagi maha – no magasime, ega aega ju tagasi ei keera.\nAh et sellest depressioonist veel. Ükskord ma ju pean üles tunnistama, et diabeet pole mu esimene kooselu. Jah. Mul on kerge kuni mõõdukas depressioon olnud viimased üksteist aastat – kohe sellest ajast peale, kui rängast kliinilisest deprekast paranesin. Ma ei võta antidepressante ega hakkagi ilmselt võtma. Enam. Need ei suuda minu jaoks teha midagi, mida ma ise ei suudaks. Niigi olen farmaatsiatööstuse kuldklient. Minu depressiooni põhiline iseloomujoon on see, et ma ei taha eriti elada, aga suhtun elus olemisse siiski protestantliku kohusetundega. Naudin kohusetundlikult. Töötan kohusetundlikult. Isegi ravin ennast kohusetundlikult. Võimalik, et mingitel asjaoludel on kellelgi minust isegi kasu. Ja mida ma praegu öelda tahan, on see, et saab elada niihästi diabeedi kui depressiooniga. Imelikul kombel saavad nad omavahel isegi päris hästi hakkama. Olen kahemehepidaja! ja kuradi uhke selle üle.\nUhke jah. Sest on juba juuli keskpaik ja ma olen veel täies konditsioonis. Tavaliselt on deprekas minust selleks ajaks jagu saanud.Tänavu mitte. Aitäh, kallis diabeet! Sain sinust sotti ja tänu sellele saavutasin kontrolli ka peksleva südame ja ust kriipiva depreka üle. Hea.\nOlen täna käinud neli korda ujumas, kolmes eri veekogus.\n3. juuli 2010 in Uncategorized | Lisa kommentaar\nMa ei ole mõnda aega kirjutanud, sest ei ole midagi kirjutada. Meie kooselust on põnevus ja romantika kadunud ja Melker saab jälle tegelda Melkeriga, kui ühte mu lemmikraamatut parafraseerida. Paraku aga puudub minu tegevuses igasugune uudisväärtus. Vahest ainult see väärib märkimist, et ma ei armasta palavust ning et suvi on minu jaoks seetõttu ebameeldiv aastaaeg. Ent sellesse teemasse süüvimine teeks mu eriliselt ebapopulaarseks, ja ega mulle ei valmista hetkel ka mingit raskust sel teemal vaikida. Otsigem mingit ühendavamat jututeemat.\nRõdu. Ostsin millalgi ühe sitanikatsi – kokkupandava plastlaua, mille saab endale vastu kõhtu tõmmata. Nüüd on see logisev laud minu rõduohvitsa põhikomponent. Õnneks ulatub siia nii juhe kui wifi, nii et rõdul ma nüüd töötangi. Mul on siin kolm väga imelikku tomatitaime. Pidi olema rõdutomatid, aga kasvasid rohkem kui meetriseks. Mõni ploomikujuline junn tuleb neile ikka otsa ka, aga tänu neile peletistele tekkis mul idee uueks aastaks: tahan rõdule mingit statsionaarset ronitaime. Suurt ratastega kasti ja sinna sisse midagi vägevat, mis ühe suvega ikka paar meetrit ronida jaksaks. Võibolla oleks see isegi mingi roniroos? Metsviinapuu võib kärgtellisele kahju teha, seda eriti ei tahaks. Ja basiilikut ja tüümiani nokin siin pidevalt, muid salatiolluseid kah. Olen unustanud, kuhu kasti midagi külvasin. Nüüd siis vaatan, et kui ikka õitsema ei hakka, siis ilmselt on söögiks. Hamba all seni midagi ei karju. Kolme värvi petuuniad ja mingid muud tundmatud karvikud õitsevad ja lõhnavad ja vist tajuvad ümbruskonna sääsed mu põlguse jõuvälja – eemale hoiavad. Niimoodi on suvi isegi täitsa talutav.\nJa kuidas läheb diabeedil? Ma ütlesin, et meie suhetest on värskus ja romantika kadunud. Ma ei karda teda enam. Praegused ravimid hoiavad asja kenasti kontrolli all. Ise olen süüdi, et kaaluga ei lähe hästi – pärast koera surma on mul raske leida uut liikumisrütmi, ja ega kuumaga väga ei taha ka õues liikuda. Linna spordiklubisse sõita ei luba uhkus. Istun ja mõtlen ja arvutan kaloreid. Küll ma midagi välja mõtlen. Ma tean, et niihästi dieedis, liikumisrežiimis kui ravimites on veel mänguruumi, nii et praegune seis võiks kesta mitmeid aastaid. Kui nii hästi ei lähe, siis tuleb millalgi süstima hakata, aga praegu see mind ei hirmuta. Ilmselt seetõttu, et ma lihtsalt ei kujuta ette, mis mind ees ootab.\nVarbavalule on mul nüüd uus lähenemine. Ma võtsin nõuks, et ei tee temast enam välja. Valutagu, raisad, nii palju kui tahavad. Kui olen armulises tujus, siis panen sokid jalga. Kui ei ole, siis ei pane kah. Ignoreerin oma varbaid täpselt nii, nagu mu koer omal ajal ühte meest, keda ta kartis. Selles, et hambad on külmatundlikuks muutunud, ei saa vist diabeeti süüdistada. Aga kes on öelnud, et mul ei või kah mõnda kõrvalsuhet olla? Olen postmodernne naisterahvas ja litutan, kellega tahan! Muidugi on mul omad standardid, süüfilist ega HIVi oma elusse eriti ei laseks, aga pisikese igemepõletiku või allergiaga tuleme toime.\nNii. Vaikus, palavus ja praegusel hetkel ka laiskus. Läheks ujuma?\n17 465 hits


Psüühiline enesekaitse 2016 -- Raamatukoi raamatupood\nFortune vaatleb raskesti hoomatavate psüühiliste elementide rolli vaimsete häirete väljakujunemisel, ning mis veel tähtsam, kirjeldab psüühilise rünnaku meetodeid, motiive ja füüsilisi aspekte ning seda, kuidas rünnaku energiast jagu saada. See on New Age'i klassikavaramusse kuuluv raamat.\nDION FORTUNE on üks silmapaistvamaid Lääne müsteeriumitraditsiooni õpetajaid ning Seesmise Valguse ühingu (Society of Inner Light) asutaja. Fortune suri 1946. aastal, jättes endast maha ulatuslikud uurimustööd okultismi vallas arvukate klassikaliste teoste näol, nende seas «What is Occultism?» («Mis on okultism?»), «The Mystical Qabalah» («Müstiline kabala»), «Aspects of Occultism» («Okultismi aspektid»), «Glastonbury – Avalon of the Heart» («Glastonbury: Südame Avalon») ja mitmeid teisi töid.\nKujundanud Urmas Tamm\nKaane kujundanud Katrin Kaev


7. V ?13. VI Austria pealinnas aset leidva maineka festivali Wiener Festwochen kavas on muusika- ja draamaprogramm, kontserdid ning näitused. Draamaprogrammi kuulub üle 30 lavastuse; neist mitmed seonduvad seekord terrorismi teemaga, kuid samas on kindel koht ka tänapäevastel klassikatõlgendustel. Kuue lavastusega eraldi miniprogramm on pühendatud teemale ?Veebruar 1934 ? vaikimise sõnaraamat? ning käsitleb Austria 1934. aasta kodusõda sotsiaaldemokraatlike ja fa?istlike jõudude vahel, peegeldades üht süngeimat perioodi Austria lähiajaloost. Sama teemat lahkab Merle Karusoo lavastus ?Viinist Moskvasse ? lastekodu nr. 6?, kus jälgitakse pärast 1934. aasta veebruari sündmusi Moskvasse viidud 120 orvuks jäänud Austria lapse saatust (nad paigutati spetsiaalselt neile rajatud lastekodusse). Teatriprogrammi juurde kuulub ka draamafoorum.\nVAATAB JA IMESTAB\n13. V ? 6. VI Birminghamis toimuv teatrisündmus FIERCE lubab publiku senise maailmapildi pea peale pöörata. Iga-aastase sõltumatu teatri festivali nimi räägib iseenda eest.\nEXODOS tähistab 10. sünnipäeva\nRahvusvahelist kaasaegsete etenduskunstide festivali EXODOS peetakse 15. ? 23. V Sloveenias Ljubljanas. 10. sünnipäeva puhul lubab EXODOS publikule 10 näost näkku teatriseiklust ning vähemal või rohkemal määral eksootikat: Eesti publikule tuttavaist USA näitekirjanikust ja lavastajast Richard Maxwellist muusikalise kabareeansamblini The Tiger Lillies; kaasaegseid tantsuetendusi tasakaalustavaid kehaentsüklopeedia ja anekdoodi vormis esitatud Anderseni muinasjutte. Kindlasti üllatavad jaapani traditsiooniliste Wadaiko-trummide ansambel ?Yamato? ja ? Sloveenia teater.\nXIV rahvusvaheline Istanbuli teatrifestival\nIstanbuli teatrifestival pakub 18. V ? 4. VI vaadata nii klassikalise kui eksperimentaalteatri etendusi, tantsu-, muusika- ja füüsilise teatri etendusi ning teatraliseeritud kontserte. Festivali aukülaliseks on legendaarne Saksa koreograaf Pina Bausch. Toimuvad ka noortele teatritudengitele ja -professionaalidele suunatud workshop?id ja konverentsid.\nReykjavíki kunstide festival\nIslandil aset leidev esinduslik Reykjavíki festival toob 14. ? 31. V kokku artistid nii Islandilt kui mujalt maailmast. Festival on mitmepalgeline, esindatud on mitmed etenduskunstid (teater, tants, performance, muusikateater), kujutav kunst ja kirjandus.\nBergeni rahvusvaheline festival\nBergenis 19. ? 30. V toimuval festivalil on üle poole sajandi läve astudes üht-teist näidata: esindatud on nii sõna-, muusika-, tantsuteater, folkloor kui ka kujutav kunst. Festival tutvustab tuntud Norra artiste ja ka esinejaid mujalt maailmast.\nVAATAB EUROOPA SÜDAMESSE\nIX rahvusvaheline teatrifestival ?4+4 Days in Motion?\n21. ? 28. V Prahas teoks saav festival ühendab endas teatri, muusika, tantsu ning kaasaegse kunsti. Üks festivali eripärasid on etenduste andmine mitte traditsioonilistes teatriruumides vaid n.-ö. leitud paikades. Festivali raames toimuvad ka workshop?id ja seminarid. Paralleelselt toimub 22. ? 24. V sümpoosion teemal ?Teatrifestivali ülesanne tänapäeval?, võimaldades Euroopa teatripraktikutel kohtuda ja festivaliinfot vahetada.\n29. Mühlheimi teatripäevad ja rahvusvaheline festival ?Stücke?\nSaksamaal Mühlheimis kogunevad 22. V ? 11. VI saksakeelse uue dramaturgia huvilised. 1976. aastast toimuv ainulaadne festival ?Stücke? (tõlkes tükid e. näidendid) esitleb enamjaolt maailmaesietenduste või vähemalt esietenduste korras uusi saksakeelseid näidendeid. Ühtlasi on tegemist näidendikonkursiga: võisteldakse Mühlheimi näitekirjanduse auhinna pärast ja arvestatakse vaid näidenditekste, mitte lavastusi.\nVIII ülemaailmne nukuteatri festival: ?Praha 2004?\n30. V ? 6. VI Prahas toimuv ülemaailmne nukuteatri festival pakub etendusi nii lastele kui täiskasvanuile traditsioonilisest nukuteatrist kuni uute innovatiivsete käsitlusteni. Tegemist on konkurss-festivaliga, kus rahvusvaheline ?ürii annab välja parima lavastuse, mees- ja naisnäitleja, lavastaja, nukukunstniku, lavakujunduse, originaalmuusika, traditsioonilise lavastuse auhinna ning eriauhinnad.\nPraha ?Fringe?i? festival 2004\nKõigil esineda soovijail on 1. ? 6. VI võimalus üles astuda avatud kunstifestivalil ?Praha Fringe?, seega on programmis esindatud väga erinevad ?anrid. Et esinejad, olgu üksiküritajad või trupid, on ise vastutavad nii mängukoha rentimise kui ka reklaami eest, kujuneb festival ettearvamatuks.\nRahvusvaheline kultuurifoorum 2004\n9. V ? 26. IX Barcelonas kogunev rahvusvaheline kultuurifoorum (Universal forum of cultures) pakub ühtaegu maailma eri paigust pärit kultuurisaadikutele võimaluse kohtuda ning samas eri kultuurist pärit esinejatele oma loomingut näidata. Lavakunstidest on foorumi suurejoonelises programmis esindatud teater, tänavateater, muusikateater ja ooper, kaasaegne tsirkus, kabaree ja vaatemängud. Teatriprogrammis väärib tähelepanu briti päritolu teatriguru Peter Brooki uus lavastus ?Tierno Bokar? Théâtre des Bouffes du Nord?i (Prantsusmaa), Lille?i Rahvusteatri (Prantsusmaa) ja Barcelona kultuurifoorumi koostöös (maailmaesietendus on 6. juulil Saksamaal Duisburgis Ruhri triennaalil). Rahvusvahelist kultuurifoorumit toetavad Hispaania ja Kataloonia valitsusstruktuurid, Barcelona linnavalitsus ning UNESCO.\nKIIKAB NAABRITE JUURDE\n22. ? 27. V peab Peterburis oma aastakonverentsi rahvusvaheline teatriuurijate ühendus FIRT (International Federation for Theatre Research). Konverentsi peateemaks on lavastaja roll ja positsioon teatris, selle minevik, olevik ja tulevik.\nSUUNAB PILGU ÜLE SUURE LOMBI\nRahvusvahelise Teatriinstituudi (ITI) 30. ülemaailmne kongress\n29. V ? 5. VI toimub Mehhikos Tampicos ITI 30. ülemaailmne kongress, mille peateemaks on ?Müüdid ja rituaalid: väljakutsed kaasaegsele loomingule kolmandal millenniumil?. Kongressi delegaatidel on võimalus osaleda erialases mõttevahetuses ja tutvuda maailma teatrielus tänapäeval kõrvuti eksisteerivate erinevate nähtuste ning teatrivormidega teoorias ja praktikas. Kongressi ajal saab vaadata Ida lavakunstide festivali (Eastern Performing Arts), ülemaailmset teatrikoolide festivali (World Festival of Theatre Schools), laste- ja tänavateatrite etendusi ning osa saada Tamaulipase piirkonna traditsioonilistest tantsuetendustest ja kontsertidest.


Aju angioentsefalopaatia - mis see on? Sümptomid, ravi ja prognoos - Entsefaliit June\nAju düscirkulatsiooniline angioentsefalopaatia\nEntsefalopaatia on ajus mittepõletikuline patoloogiline protsess, mis põhjustab närvikudede orgaanilisi kahjustusi. Nende struktuuri muutus pärsib elundi võimet oma ülesandeid täita, provotseerib spetsiaalse kliinilise pildi kujunemist. Seda seisundit ei peeta haiguseks, vaid mis tahes haiguse tagajärjeks, millel oli kesknärvisüsteemile negatiivne mõju. Probleemi provotseerivad tegurid on erinevad. Mõnikord toimivad nad ajus keerukalt ja seejärel diagnoositakse patsiendil "segaentsefalopaatia". Ravi puudumisel areneb patoloogiline protsess kiiresti. See kujutab endast ohtu inimeste tervisele ja elule, seetõttu vajab see professionaalset sekkumist..\nPerinataalne isheemiline entsefalopaatia on orgaaniline ajukahjustuse tüüp, mis on seotud närvikoe rakkude hapnikupuudusega. Hapniku näljahäda põhjustab sagedamini aju verevoolu ebapiisavus. Patoloogilise protsessi tagajärjed ei piirdu iseloomulike sümptomitega esimestel elukuudel..\nAjukoe hapnikunälg emakasisene arengu või sünnitusprotsessi ajal mõjutab aju toimimist tulevikus. Hüpoksia seisundis olnud lastel esineb sageli neuroloogilisi häireid ja ajukoe struktuuri muutusi, mis tuvastatakse neurokujutiste ajal.\nLevinud tagajärg on aju hüpertensiooni sündroom (koljusisese rõhu väärtuste püsiv tõus). Tagajärgede tõsiduse määrab ajukahjustuse olemus ja ulatus. Aju aine struktuuri väikeste muutustega võivad vastsündinute häired tulevikus avalduda rahutusena, keskendumisvõimetusena, hüperaktiivsuses. Raskete vigastuste korral on ajuhalvatuse tekkimise tõenäosus suur.\nHüpoksiline entsefalopaatia täiskasvanutel areneb edasi lükatud hapnikunälja episoodide taustal, mis on seotud hingamise või südame aktiivsuse lühiajalise peatumisega (terminaalsed seisundid). Apnoe (lühiajaline hingamise lakkamine) tekib bronhiaalastma või läkaköha taustal. Hüpoksiline seisund täiskasvanutel areneb sageli ebapiisava aju verevooluga, mille põhjuseks on aju toitvate südame või arterite patoloogiad.\nTäiskasvanute hüpoksilisi seisundeid põhjustavad tavalised etioloogilised tegurid: asfüksia (lämbumine) hingamisteedesse sattunud võõrkehade tõttu, uppumine, hingamissüsteemi lihaste halvatus mürkide või ravimitega mürgituse tõttu. Allergiline reaktsioon, millega kaasneb angioödeem ja hingamisteede ahenemine, võib esile kutsuda hüpoksilise seisundi.\nHüpoksia põhjuste väljaselgitamine perinataalsel perioodil on täis raskusi. Tavaliselt on patoloogia esinemine seotud raseduse või sünnituse kulgemise komplikatsiooniga. 30% juhtudest diagnoositakse valesti hüpoksilise-isheemilise aju muutustega vastsündinuid.\nHüpoksia on seotud vere reoloogiliste omaduste muutumisega ja kõigi aju struktuuride, sealhulgas närvikoe rakkude ja vereringesüsteemi elementide kahjustusega. Patoloogilised protsessid toovad kaasa ulatuslikke orgaanilisi kahjustusi, mis on oma olemuselt sageli hajusad..\nSellest tulenevad häired mõjutavad imiku keha kohanemist keskkonnaga, määravad haiguse tõsiduse ja prognoosi. Kroonilises vormis esinev fetoplatsentaarne puudulikkus ja oligohüdramnionid muutuvad patoloogia põhjuseks 15% juhtudest. Hüpoksilise geneesi perinataalse entsefalopaatia põhjused on 85% juhtudest seotud haigustega, mille ema kandis rasedusperioodil:\nKrooniline aneemia (hemoglobiini puudus, mis transpordib hapnikku koesse).\nArteriaalne hüpertensioon, püsiv.\nSomaatilised haigused, kesknärvisüsteemi patoloogiad, mis esinevad kroonilises vormis.\nPatogeneesis mängib olulist rolli pärilik eelsoodumus. Enamikul juhtudel ilmnes hüpoksilise etioloogiaga ajukahjustuse tunnustega imikute vanematel ja sugulastel mitmesuguste vormide ja geneesiga ajuveresoonte patoloogiaid, paljudel neist oli varem olnud insult.\nPeamised imikute kesknärvisüsteemi perinataalseid kahjustusi provotseerivad tegurid: emakasisesed infektsioonid (10%), endokriinsed häired (8%), traumaatilised vigastused (7%). Vastsündinute patoloogia arengut mõjutavate etioloogiliste tegurite seas on eriline koht asfiksia, mis on seotud emakasisene nakkus, koljusisene vigastus või sünnitrauma..\nSünnivigastused on sagedamini seotud loote ebanormaalse esinemise või tööjõu nõrkusega (emaka seinu vooderdavate lihaste intensiivsuse, kestuse, kontraktsioonide puudumine). Toksiline-hüpoksiline entsefalopaatia täiskasvanutel ja lastel areneb farmakoloogiliste ainete ja muude toksiliste ainetega mürgituse taustal.\nHIE sümptomid vastsündinul tuvastatakse Apgari testimisega. Sageli leidub lootevees mekooniumi jälgi (esimesed väljaheited). Mõõdukas hüpoksia võib vastsündinul olla ebaoluline. Hiljem avastatakse muutused, sealhulgas neuroloogiline defitsiit, neuroloogi läbivaatuse või rutiinse ultraheliuuringu käigus.\nMõnel juhul vajab imik kohest intensiivravi. Tavaliselt täheldatakse kliinilisi sündroome:\nRõhumine. Letargia, apaatia, vähene liikumine, lihaste hüpotensioon, reflekside nõrgenemine.\nKomatoos. Kaasasündinud reflekse ei esine valu, valguse ja muude stiimulite, atoonia (lihastoonuse puudumine), motoorse aktiivsuse puudumise korral.\nKramp. Toonilis-kloonilise või toonilise krambid.\nVastsündinute hüpoksilise-isheemilise entsefalopaatia tunnused tuvastatakse instrumentaalse diagnostika ja visuaalse uurimise käigus. Haiguse kulg on patsienditi erinev. Tavaliselt kaasneb patoloogiaga reflekside taaselustamine, suurenenud närviline erutuvus (spontaanne motoorne aktiivsus, põlve reflekside taaselustamine, jäsemete värisemine). Paralleelselt ilmnevad aju hüpertensiooni tunnused:\nTurse, punnis fontanelle.\nPõhjendamatu, sage nutmine.\nSöögiisu vähenemine, söömisest keeldumine.\nSuurenenud kolju läbimõõt.\nKonvergentne strabismus (visuaalne telg nina poole kaldu) tüüp.\nLihasdüstoonia (ebanormaalne lihase kontraktsioon, millega kaasnevad tahtmatud liigutused).\nPatsiente iseloomustavad hingamise seiskumise perioodid une ajal (apnoe episoodid), apaatia, letargia. Vastsündinute hüpoksilis-isheemilise ajukahjustuse korral vähenenud hemoglobiini kontsentratsioon süvendab aju hüpertensiooni kulgu. Pikaajaline praegune patoloogiline protsess provotseerib koe turse arengut. Kliiniline pilt (vastavalt neurosonograafiale) sisaldab:\nPeriventrikulaarne hemorraagia (ventrikulaarsüsteemi piirkonnas) lokaliseerimine (40% juhtudest).\nVatsakeste laienemine (20% juhtudest).\nSubkortikaalsete (basaal) tuumade isheemiline kahjustus (10% juhtudest).\nHajutüübi muutused ajukoes - ventrikulaarse piirkonna medulla isheemiline kahjustus, parenhüümi turse (neuronite poolt moodustatud struktuurid).\nPeriventrikulaarne verejooks kombinatsioonis kortikaalsete tuumade isheemiliste kahjustustega tuvastatakse sagedusega umbes 16%. Periventrikulaarne verejooks kombinatsioonis hüdrotsefaalia ja basaaltuumade isheemiaga diagnoositakse sagedusega 14%. Sellised häired viitavad funktsionaalsele ajukahjustusele ja aju verevoolu häirele..\nLaste ja täiskasvanute ravimite, neurotroopsete mürkide ja muude mürgiste ainetega mürgituse esilekutsutud hüpoksilisele seisundile kaasnevad sümptomid, mis on põhjustatud mürkide spetsiifilisest toimest ja närvisüsteemi regulatsiooni rikkumisest närvistruktuuride kahjustuste taustal..\nPeamised tunnused: teadvushäire, psühhoosina kulgemine, autonoomse süsteemi talitlushäired, psühhomotoorne agitatsioon, krampide sündroom. Teadvuse esmane kahjustus areneb kiiresti, muutudes defitsiitseteks vormideks (stuupor, kooma). Tavaliselt on see õpilase nõrgenenud või puudub reaktsioon valgusele.\nAju angioentsefalopaatiaga kaasnevad mitmed sündroomid. Mis see on? See on sümptomite kogum, mis viitab kesknärvisüsteemi konkreetse struktuuri kahjustusele..\nVestibulaarne sündroom. Patsiendid kurdavad kõndimisel pearinglust, ebakindlust, neil on nüstagm ja koordinatsiooni häired. Selline kliinik näitab väikeaju kahjustusi või otsmiku-tüve kahjustusi sisemise unearteri verevoolu vähenemise tõttu..\nPüramiidne sündroom avaldub kõõluse reflekside suurenemises, samuti sageli asümmeetriliste patoloogiliste reaktsioonide ilmnemisel. Pareeside olemasolu näitab, et isikul on olnud insult.\nParkinsonismi iseloomustavad liikumiste aeglustumine, näoilmete vähenemine ja jalgade lihaste jäikus. Patsiendid kukuvad sageli, sest ma ei saa liikumisõiguse rikkumise tõttu õigeaegselt peatuda. Kõik see viitab striataalse kortikaalse ja kortikaalse tüve neuronite kahjustusele..\nPseudobulbari sündroom ilmneb siis, kui ajukoore-tuuma teed on kahjustatud. Patsientidel on raskusi rääkimise ja neelamisega ning neil on ka "vägivaldsete" emotsioonide episoodid.\nPsühhoorganilise sündroomiga kaasnevad reeglina ärevus- depressiivsed häired, kognitiivsete funktsioonide rikkumine.\nMürgise geneesi hüpoksia läbinud täiskasvanute teadvuse taset hinnatakse Glasgow skaala abil, intellektuaalse puude raskusastet vastavalt MMSE skaalale. Närvisüsteemi seisund ja funktsionaalsus määratakse neuroloogiliste testide ja instrumentaalsete diagnostikameetodite abil. Laboratoorsed testid näitavad malondialdehüüdi ja piimhappe kontsentratsiooni seerumis kõrgenemist. Perinataalse hüpoksilise-isheemilise entsefalopaatia diagnoosimiseks kasutatakse instrumentaalseid meetodeid:\nInstrumentaalse diagnostika käigus tuvastatakse intraventrikulaarsed verejooksud, isheemilise päritoluga ajukoe kahjustused, valdavalt periventrikulaarne lokaliseerimine ja ajuturse. Vereanalüüs näitab hemoglobiini taseme langust - erineva raskusastmega aneemia.\nÄgeda hüpoksia perioodi ravi vastsündinutel hõlmab intensiivravi, mis hõlmab kopsude riistvaralist ventilatsiooni, antioksüdantsete ravimite kasutamist, kudede ainevahetuse korrektoreid, krambivastaseid aineid. Paralleelselt viiakse läbi ravimiteraapia, mille eesmärk on vähendada veresoonte seina läbilaskvust ja kõrvaldada dehüdratsiooni mõju.\nKirurgiline ravi (periventrikulaarne manööverdamine) on näidustatud raske hüdrotsefaalse sündroomi korral koos periventrikulaarse hemorraagiaga. Imikute taastusravi viiakse läbi indutseeritud hüpotermia meetodil. Protseduur on terapeutiline toime vastsündinu kehatemperatuurile.\nPeamine eesmärk on vähendada isheemiliste protsesside riski pärast vereringepuudulikkuse episoodiga seotud hapnikupuuduse seisundit. Kliinilised uuringud on kinnitanud neuroloogiliste sümptomite ilmingute vähenemist pärast esilekutsutud hüpotermiat. Menetluse kord:\nVastsündinud lapse kehatemperatuuri hoidmine 33,5 ° C juures.\nKokkupuute kestus - 72 tundi.\nProtseduuri algus - 6 tundi pärast sündi.\nÜks AED-i ennetamise kõige arenenumaid ravimeetodeid on nabaväädi verest saadud tüvirakkude (mononukleaarne fraktsioon) intravenoosne manustamine. Teraapia soodustab närvikoe rakkude taastumist, stimuleerib immuunsüsteemi.\nToksiliste-hüpoksiliste entsefalopaatiate diagnoosiga täiskasvanud patsientide ravi mürgiste ainetega mürgituse taustal viiakse läbi, võttes arvesse rikkumise esilekutsunud keemilise ühendi tüüpi. Erilise koha võtab erakorraline võõrutusravi, sealhulgas hemosorptsioon, hemofiltratsioon, plasmaferees, hemodialüüs.\nEntsefalopaatia diskirkuleeriva vormi korral on kasutamiseks ette nähtud ka antioksüdandid..\nNende ravimite töö on seotud nn kõrvaldamisega. oksüdatiivne stress, mõjutades negatiivselt ajukoe elujõudu.\nMerevaikhappe preparaadid - mõjutavad rakumembraanide taastumist, küllastumist hapnikuga ja takistavad trombotsüütide agregatsiooni (tsütoflaviin, Neurox, etüülmetüülhüdroksüpüridiinsuktsinaat).\nAlfa-lipoehape ehk tiokthape on mitokondrite ainevahetuse osaline, reageerib aktiivselt vabade radikaalide (alfa-lipon, Berlition) hävitavale toimele. Samal ajal on olemas uuringuid, mis viitavad selle R-vormi suuremale biosaadavusele ja eelistele võrreldes L / S-sordiga. Lisaks leidub seda ainet loomade lihas, südames, maksas ja neerudes..\nE-vitamiin ehk α-tokoferool - raku ainevahetuse kaasosaline, mõjub toniseerivalt veresoontele, stimuleerib kapillaarvõrgustiku kasvu.\nGlutatioon on võimas rakusiseste protsesside taastaja, selle indikaatoritele pööratakse tähelepanu oksüdatiivse stressi tuvastamisel. See imendub seedetraktist halvasti, esimese valiku ravim on - atsetüültsüsteiin.\nFlavonoidid on taimsed koostisosad, mida leidub punastes viinamarjades, rohelises tees ja tsitruseliste koores. Aitab kapillaaride hapruse, trombotsüütide agregatsiooni ja endoteeli põletiku vastu. Aju funktsiooni parandava ravimi näide on Neocardil.\nKarotenoidid (lükopeen, luteiin jt) - neutraliseerivad vabu radikaale ja tugevdavad immuunsust, parandavad nägemist. Saadaval toidulisanditena.\nPaljusid ülaltoodud vahendeid saab kasutada mitte ainult entsefalopaatia, vaid ka tohutu hulga muude patoloogiate raviks. Samuti on need komponendid head ennetavatel eesmärkidel, et vältida vereringesüsteemi ja ka aju probleeme..\nPõhjalik teave selle haiguse kohta, tagajärgede ja mitmesuguste ravimeetodite kohta leiate siit.\nToksilise entsefalopaatia kohta vt siit.\nTõsiste tagajärgede tõttu lapse tervisele on hüpoksiliste-isheemiliste protsesside ennetamine emakasisese arengu ajal ja asfüksia ennetamine sünnituse ajal. Hüpoksiliste seisundite prognoos sõltub aju struktuuride kahjustuse raskusest ja neuroloogiliste häirete raskusest.\nHIE diagnoos imikueas on seotud selliste patoloogiatega nagu aju düsfunktsioon, ajuhalvatus ja epilepsia. Täiskasvanutel põhjustab post-hüpoksiline entsefalopaatia neuroloogilise defitsiidi arengut, kognitiivsete võimete halvenemist ja dementsust.\nKahjuks ei suuda üldarst alati aju angioentsefalopaatiat õigeaegselt diagnoosida. Sümptomid on liiga mittespetsiifilised ja ei hoiata ei spetsialisti ega patsienti. Nii et põhimõtteliselt on see emotsionaalne labiilsus, mis on omane eakatele inimestele ja ilma igasuguste patoloogiateta, samuti mälu ja õppimisvõime langus. Need kolm märki kokku viivad patsientide valesti kohanemisele ja nende puudele..\nLisaks võivad peavalu, peapööritus, mälu- ja unepuudulikkus, subjektiivne müra peas või helin kõrvades, vähenenud nägemine, nõrkus ja väsimus olla märgid mitte ainult sellest, et inimesel progresseerub aju angioentsefalopaatia. Mis see veel võiks olla? Veresoonte väärarengute, erinevate nakkushaiguste, hüpertensiooni, asteenilise sündroomi ja muude nosoloogiate olemasolu. Lisaks saadab keha signaale tugevast väsimusest..\nKaebuste arvu ja discirculatory entsefalopaatia raskuse vahel on seos. Mida rohkem kannatab mälu, tähelepanu ja mõtlemine, seda vähem räägib inimene sellest arstile. Seetõttu võib patsient rasketel juhtudel olla kindel, et miski teda ei häiri..\nkiire väsimus ja selle tagajärjel vähenenud jõudlus;\nAngioentsefalopaatia algstaadiumis mõjutavad üksikud ajurakud, seetõttu on nende funktsionaalsuse muutusi ilma spetsiaalsete uurimisvõteteta diagnoosida. Patsiendil praktiliselt ei esine selliseid kognitiivseid häireid nagu mälu, mõtlemine ja keskendumine, kuid psühho-emotsionaalne taust muutub oluliselt. Sel perioodil avaldub haigus järgmiste sümptomitega:\nKui angioentsefalopaatia areng ei ole eelmises etapis peatatud, siis läheb haigus üle teise etappi. Ajurakkude massilise hävimise tõttu on nende vaheline suhe häiritud, mis viib kognitiivsete häirete kiire arenguni. Patsiendil on mõõdukalt väljendunud angioentsefalopaatia tunnused:\nhääle muutus, neelamisrefleksi halvenemine, huulte tahtmatu tõmblemine - koos närvirakkude vaheliste impulsside juhtivuse vähenemisega.\nAngioentsefalopaatia viimases staadiumis tunnistatakse patsient puudega inimeseks, kuna ta ei saa täielikult liikuda koduses ja sotsiaalses sfääris..\nuuringud tomograafi ja entsefalograafi abil, et tuvastada aju erinevates osades paiknevate närvirakkude kahjustuste koldeid;\nIga inimene kannatab perioodiliselt peavalu. Aeg-ajalt esinev valu ei tekita tavaliselt muret ja valuvaigistid leevendavad seda kergesti, kuid paljude patsientide jaoks muutub see patoloogia eksisteerimise lahutamatuks osaks, halvendades oluliselt elukvaliteeti..\nToitumine aju mikrostroke jaoks


Esimest korda Ida-Virumaal - Go Traveli reisikirjad: Reisiblogi Esimest korda Ida-Virumaal - Go Traveli reisikirjad\nEsimest korda Ida-Virumaal 33\nSee oli umbes 2002 aastal. Abikaasa sai puhkuse raha ja otsustasime "puhata". Kuna meil sel ajal endal autot polnud, siis laenasime abikaasa töökaaslaselt mahuka maasturi ja sõitsime Tartust Võrru. Ise ka ei tea miks sinna, aga sealt võtsime peale ka ühe tuttava piiga ning otsustasime, et võiks kusagile sõita- kuhu iganes.\nLäksime Võru infopunkti ja küsisime võimalike sihtkohtade kohta, et kuhu tasuks minna. Piirdusime ikka Eestimaa avastamisega 🙂 Meile soovitati sel ajal nõiakaevu ja ei mäleta veel mida..aga igatahes saime sellest töötajast valesti aru ja hakkasime enda arust nõiakaevu poole sõitma (Meil polnud aimugi, kus see nõiakaev asub).\nTegelikult sõitsime aga otsejoones Valaste joa juurde. Oli ju see ka kena kohake ja seal teisigi turiste, kes soovitasid käia ka Toilat avastamas.\nSuundusimegi Toilasse ja me olime meeldivalt üllatunud. Nii ilus oli seal. See vaade, lilleaed. Sinna jõudsime valgega ja kõrgelt avanes ilus vaade merele.\nNautisime seda ilu päris kaua ja hakkas juba hämarduma. Siis süttisid tuled põlema. Romantika! Tunne oli nagu oleks president Päts’u suveresidents muutmata kujul alles ja ta ise tuleb meid kohe tervitama. ..\nKahjuks seda lossi siiski alles ei ole, aga võib vaid aimata kui suursugune see olla võis, arvestades aia ilu. Purskkaevukesed, põõsa-labürindid, mosaiigid, trepid….Me ahmisime õhku ja ei tahtnud sealt lahkuda. Siiski otsustasime otsida vaikse kohakese, kus ööbida. Leidsime mingisuguse teeotsa, kus tundus ööbimine üsna mõnus olevat.\nParkisime auto ja ja lasime tagumised istmed alla ning sättisime “voodiks”. Lapsed- minu poeg ja see kaasa võetud piiga magasid meie nõndanimetatud voodis ja me abikaasaga magasime esiistmetel. Hommikul olid lihased veidi kanged. Pesime hambad ja sõime midagi ning asusime taas teele.\nVahepeal saime teada, et abikaasa töökaaslasel tekkis mingi teema, et ta vajab autot varem tagasi, kuigi oli meile lubanud auto kolmeks päevaks.\nSiiski oli meil veel nii palju aega, et Suundusime Rakvere poole. Sõitsime läbi Jõhvist, Kiviõlist ja Kohtla-Järvelt, käisime Eesti kõrgeimal tehismäel. Andis sinna turnida 🙂 Poeg oli esimene. kes sinna üles jõudis. Ilus vaade avanes sealt muidugi.\nLõpuks jõudsime Rakvere linna, läksime linnust kaema. Aega nappis ja sisse me ikka linnusesse ei läinud, aga väljas tegime tiiru. Käisime ka mäe all asuvas suveniiride kaupluses, kust sai ostetud Rakvere teemaline T-särk, mis maksis 120kr tol ajal ja läks katki juba peale esimest pesu- hullem kui Hiina kaup.\nSõit koju oli tavaline ja midagi väga erilist meie teele ei jäänud, küll aga meenutasime Toilat ja Oru parki suure heldimusega. Teadsin, et lähen sinna tagasi alati kui võimalus tekib ja soovitan see kaunis koht avastada enne veel kui Saaremaa. Toila inimesed- Teile ütleks, et elate kõige kaunimas Eesti paigas!!!\n2. jaanuar 2011, 14:19\nSoovitan kõigil ära käia Toilas, Oru pargis veel enne, kui minnakse Saaremaale. See elamus on seda väärt.\n2. jaanuar 2011, 15:31\nma kujutlesin endale ette kõike seda ilu ja tekks sooov sinna minna 🙂\n2. jaanuar 2011, 16:01\nTead kui ilus seal on.. Kui saaks veel panna selga kauni kleidi.. Tunneks end kui printsess 🙂\nsa oled ka niisamagi ilus inimene\n5. jaanuar 2011, 00:57\nEestis on ikka väga ilusaid kohti. Ka mulle meeldib Toila väga. Kuidagi selline rahulik ja tohutult kena paik 🙂\n5. jaanuar 2011, 12:39\nTo Terje: See on minu arvates üks ilusamaid kohti 🙂 Ma ei teagi, et kuidas sellist kohta nii vähe reklaamitakse…\nKas Sina oskad öelda mõne sama kauni koha veel Eestimaal? Ma pole ehk nii palju käinud veel Eestis ka, et .. Oleks hea teada kui sama hingega kohti veel on 🙂\n5. jaanuar 2011, 22:33\nkenad pildid .Lausa kutsuvad sinna….\nNele.. Kas tead mis tunne on sealt merd veel vaadata.. Kõik seal on suursugune.. Ka see park seal on võimas, aga sellest pole pilte.. Allee on ilus seal, suur, suur kivi..\nSeal lähedal on ilus Toila laululava..\n5. jaanuar 2011, 22:43\nära räägi… Ma tahan ka sinna minna\n5. jaanuar 2011, 22:52\nNele..Tasub ära käia.. Aga siis tasuks võtta ette ka tee juba Narva linna, kas oled seal käinud?\n5. jaanuar 2011, 22:57\nmul on üldse see Ida -Virumaa kant võõras… On kunagi plaan ka see piirkond vallutada.\nAga äkki koondaks millalgi jõud ja läheks..\nTegelikult igatsen ma käia Talvel veel Peipsi ääres ja minna ehk isegi Soome.. Äkki ühineksid? Seltsis segasem 😛 ???\n5. jaanuar 2011, 23:02\nEi tea miks ma kirjutasin “talvel” suure tähega- hasardis vist 😀\n5. jaanuar 2011, 23:06\nseda annab kaaluda ja mõelda…. .;)\n5. jaanuar 2011, 23:10\nNo aga tegutse siis.. See tähendab mõtle ja kaalu 😀\n5. jaanuar 2011, 23:12\nnüüd on pea mul igasuguseid mõtlemapanevaid asju täis 😀\n5. jaanuar 2011, 23:17\nehheee siiri kle lähme koos siis ka rändama nele kaasa ja minek\nNele-No ma jään vastust ootama 🙂\n5. jaanuar 2011, 23:18\nKatukas.. Mine Sa tea mis elu tuua võib.. Anto võtame autojuhiks???\n5. jaanuar 2011, 23:19\noskad jh kenasti kirjutada nagu ma korduvalt öelnud olen\n🙂 Ma tänan 🙂 Aga on paremaid kirjutajaid, hetkel siin loen üht head postitust… No on alles mahlakalt kirjutatud…\n7. jaanuar 2011, 09:18\nkui siin mõnda asja lugeda ja lugeda siis jääb mulje et oled ise ka kohal\n7. jaanuar 2011, 11:41\nMul enamuses sama nurga alt võetud pildid Toila pargist 🙂 Ja Valaste juga olen suvel kolmel korral näinud, tahaks talvel ka. Rakvere linnusemäel olen jalutanud ühel külmal ja tuisusel talvepäeval ja umbes kümmekond aastat tagasi olnud seal ka ühel suveüritusel tööl. Nüüd tahaks minna ja vaadata, mis seal linnuses suvel toimub, lugesin, et on korraldatud selline kesaegne etendus isegi.\nSageli ma sinna kanti just ei satu, aga kui, siis Kukruse mäele ronimine kuulub kindlalt atraktsioonide hulka.\nJa veel – kindlasti tahaks ära käia kaevandusmuuseumis. See plaan on peas pesitsenud juba mitmeid aastaid, äkki nüüd saab teoks kah.\n7. jaanuar 2011, 11:57\nOi jah, unustasin! Sa Siiri küsisid, et kus Eestimaal veel võiks olla selline hingemattev paik. Minu jaoks on selline päris kindlasti Saaremaal Panga pank.\nJa veel, kui Saaremaa ette võtta, siis väga soovitan külastada ka Laugu klaasikoda, kus klaasikunstnik ja õppejõud Peeter Rudaš puhub väga suurepärast klaasi ja tema töökoda on huvilistele avatud. Ja täitsa tasuta 🙂 Mina ise sealt küll ei saa tavaliselt tulema ilma midagi ostmata, sest klaas on üks mu nõrkusi. Kesk_Norra reisil oli võimalus soovijatel ise klaasi puhuda, mida me mehega ka loomulikult kasutasime. Aga see on juba hoopis teine lugu 🙂\nRuth, Saaremaal olen käinud ma kaks korda. Isegi siin on üks blogi sellest “Titeootel viimast kuud häälega Saaremaale”.\nPanga pank on ju Tallinna lähedal??? Olen seal käinud, aga Saaremaal ma sellist ei tea..\nKus see Kukruse mägi veel asub 🙂 ?\nKlaasikotta tahaks küll väga. Võrumaal käisin ka ühes nn. klaasikojas, aga seal ei puhutud.. Oli niisama elektriahi ja.. Ei olnud nii huvitav kui lootsin.\nKlaas on ka minu ühkeks nõrkuseks 🙂\n7. jaanuar 2011, 13:22\nSiia siis väike vihje… http://www.saaremaa.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=354%3Apanga-pank-&catid=79%3Avaatamisvaeaersused&Itemid=236&lang=et\nTallinna lähedal mina Panga panka ei tea.\nKukruse mägi on seesama maetud ja kaetud tuhamägi, millest sa enne Jõhvi jõudmist mööda sõidad. Ühel su pildil olev mägi oli väga seda nägu, et see ta ongi…\n7. jaanuar 2011, 13:26\nOkay, aitäh 🙂\nMa mäletan, et käisime väiksena kusagil pangal ja kuidagi jäi meelde, et see on Panga pank. Siis olime kindlasti Tallinna lähedal, aga ei tea mis pangal ma siis käinud olen 😀\nmulle ka meeldis seal kuid väike judin käis läbi\n16. jaanuar 2011, 22:39\nKarl-Erik, kus käis väike judin läbi??? Valaste joal?\n17. jaanuar 2011, 13:57\nJaa..Toila on tõesti üks ilusamaid paiku;) samuti ka valaste juga..eriti meeldib mulle see talvel kui poolenisti ära kylmund ja langevad jääpurikad;)\nei ole seal talvel käinud.. Olen ise siiski eluaeg elanud Võrumaal ja nüüd elan Tartumaal, siis ei ole väga mujale sattunud.. Aga ehk jõuab veel 🙂\nHea lugu, Ida-Virumaal on avastamist küllaga…:)


EPL: Reiljan plaanib satelliitidega metsavargusi vähendada - Äripäev\nEPL: Reiljan plaanib satelliitidega metsavargusi vähendada\n12. jaanuar 2004, 08:02\nÜlo Toomsalu 12. jaanuar 2004, 08:02\nMetsavarguste ärahoidmiseks plaanib keskkonnaministeerium metsatöömasinaid satelliitide abil jälgida, metsatööstuse liit peab seda raiskamiseks.\nKeskkonnaministri Villu Reiljani kinnitusel on tõepoolest võimalik, et harvesterid varustatakse riigi kulul satelliitidel põhineva asukoha määramise süsteemiga GPS, millega saab registreerida masina asukohta, kirjutab Eesti Päevaleht.\n?Põhiline häda on see, et raie fikseeritakse ära, kuid võetakse maha rohkem, kui oli otstarbekas või õige võtta,? ütles Eesti Metsatööstuse Liidu tegevdirektor Andres Talijärv. ?Aga seda GPS-iga küll kontrollida ei saa.?\nTalijärv ei pea harvesterite tegevust suurimaks probleemiks, sest metsavarguseks ei peeta vaid võõral maal metsa mahavõtmist, vaid ka omaniku raiet, kui ta langetab lubatust rohkem puid. Harvester on metsatöömasin, mis kasvava puu maha saeb, laasib ja kiiresti soovitud mõõdus palkideks lõikab.\nEestis raiutakse aastas veidi üle kümne miljoni tihumeetri puitu. Raportite andmetel varastatakse sellest 50 000 tm. Metsavaraste avastamiseks on mõistlik pigem metsas rohkem ringi sõita, lisas Talijärv. Nii oleks parem pilt ka talumeeste tegevusest oma maal.\nPraegu on Eestis teadaolevalt üle 100 harvesteri. Reiljani sõnul maksaks GPS-seadme eest praeguse plaani järgi riik, kokku võib see olla 15?20 miljonit krooni. ?See on idee, mida rohelised on propageerinud, ja see pole paha idee,? märkis Reiljan. ?Aga sellega tuleb veel palju töötada, enne kui see tegelikkuseks saab.?


Uddevalla – Vikipeedia\nkoordinaadid: 58° 21′ N, 11° 55′ E\n35 916 (31.12.2020)\n58° 21′ N, 11° 55′ E\nKarl X Gustavi ja Erik Dahlberghi ausammas Uddevalla Kuninga väljakul.\nUddevalla on linn Rootsis Västra Götalandi läänis Uddevalla vallas.\nUddevalla sai linnaõigused 1498. aastal. Linnas on olnud kolm korda suured tulekahjud aastatel 1564, 1690 ja 1806. Linna nimi oli varem Oddevold, mis olevat tulnud sõnadest "odden på vallen". Teise teooria järgi on nimi tulnud hoopis jumal Odini nimest.\nLinna oli rajatud laevatehas Uddevallavarvet 1800. aastatel suure majanduskasvu ajal. Veel 1960. aastani oli see Bohusläni suurim tööandja. 1970. aastatel saabunud majanduskriis haaras ka Uddevalla laevatehast, mis 1985. aastal põhjustas selle sulgemise. Selle järel on Volvo ehitanud sinna uue tehase, kus praegu valmistatakse Volvo C70 seeria autosid. Volvo on tehase omanik koos itaallaste Pininfarinaga.\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Uddevalla&oldid=5898466"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 20:04, 15. mai 2021.


Auto videokaamerad | Falck Koduteenused OÜ\nAbiks videoregistraatori valikul\nAutosalvesti ehk videoregistraator ei ole vajalik mitte ainult selleks, et tuvastada liikusõnnetuses süüdlast, vaid see täidab ka muid ja märksa meeldivamaid ülesandeid: vahel märkame teel olles mõnda koomilist situatsiooni - näiteks peatus kord foori taga kipsis jalaga mootorrattur, kuid enne kui õnnestus taskust telefon välja õngitseda, süttis roheline tuli ja meie teed läksid lahku...\nPildil: pööratava objektiiviga autosalvesti.\nVasakule-paremale poole kuni 90º pööratavast objektiivist on kasu, kui soovite jäädvustada sündmusi sõiduki kõrval.\nPalju ootamatuid, ohtlikke, koomilisi või lihtsalt huvitavaid situatsioone võib leida aga Venemaal videoregistraatoriga filmitute hulgast: kuidas sattus tank T90 täiskiirusel autoteed ületama või kuidas loomad käituvad arukamalt kui teised liiklejad: vt. seda\nVideoregistraator pakub seega suurepäraseid võimalusi salvestada ootamatuid sündmusi, neid teistega jagada ning enda jaoks talletada. Vahel võib see väike investeering aga hoida kokku märkimisväärseid kulusid õigusabile ja aidata saada hüvitist avarii põhjustajalt.\nSiinkohal vajab märkimist, et mitte kõik videoregistraatorid ei "näe" pimedas ühtmoodi hästi. See sõltub eelkõige sensorist, pilditöötlustarkvarast ning protsessori võimekusest.\nOn ka selliseid autosalvesteid, mis saavad hakkama reisikaamera, tagurduskaamera ja navigaatori ülesannetega. Millest aga videoregistraatori valiku tegemisel lähtuda, sellest täpsemalt siin\nKõik allolevad videoregistraatorid salvestatavad kuni 32GB (enamuses mikro SD) mälukaardile, vajalik klass 6 või kiirem (ei ole komplektis)\nMeilt leiate parima valiku videoregistraatoreid oma hobi- või pereautosse, taksosse, kaubikusse või rekkasse.\nC600 on eriti väikeste mõõtmete ja 120-kraadise nägemisnurgaga FullHD autosalvesti. Öise nägemise võimekuse tagavad lisaks tundlikule sensorile 12 infrapunadioodi. Funktsioonid kattuvad X3-ga, puudub HDMI väljund ning taskulambi funktsioon.\nHind 69.- (norm. 115.-)\n-> Soovin tellida\nUUS! M01 ühildab endas tahavaatepeegli ning 120-kraadise vaatenurgaga 1280x720 pic. resolutsiooniga videoregistraatori. Autosalvesti saab kinnitada otse auto tahavaatepeeglile, nõnda et ülejäänud esiklaasil ei ole juhi vaatevälja häirivaid seadmeid.\nSalvestab kuni 32GB TF-mälukaardile. Infovoog kuni 130MB/s.\nLiikumissensori funktsiooniga toimub salvestus 1-minutiliste lõikudena kuni liikumise lõppemiseni. Fotofunktsioon, resolutsioon 2048x1536.\nP9000 on eeltoodud FullHD mudelitest parima pildikvaliteediga pimedas filmimisel. Selle kaamera väga kasulikuks eripäraks on vasakule-paremale kuni 90 kraadi ulatuses pööratav lainurkobjektiiv, mis võimaldab jäädvustada huvitavaid sündmusi ka auto kõrval. Kui olete reisile minnes videokaamera maha unustanud, siis selle autosalvestiga ei jää teil fotod ega reisivideod tegemata - autost lahkudes saate salvesti kiirkinnitusest vabastada ja mugavalt kaasa võtta. Lisafunktsioonidena näotuvastus ja naeratuse tuvastus. Ka randmerihmale on mõeldud - selle jaoks on olemas kinnitusaas.\nHind 99.- (norm. 149.-)\nX3000 on 2 kaameraga videoregistraator: üks kaamera salvestab auto ees teel toimuvat, teine madalama resolutsiooniga kaamerasilm aga jälgib salongis ja auto taga juhtuvat. GPS-sensor salvestab kaardile liikumistrajektoori ja sõiduki kiiruse ning hiljem videot arvutist vaadates on video kõrvale kuvataval kaardil näha sõiduki hetkeline asukoht ning liikumissuund. Kaart toimib ka Eestis.\nVideoregistraator X3000 on parim lahendus taksojuhtidele ja ühistranspordi juhtidele võimalike lahkarvamuste lahendamisel sõitjatega - videol talletub lisaks pildile ka heli ning kaasas olev tarkvara fikseerib trajektoori läbimise kuupäeva ja kellaaja. Video vaatamisel jookseb kaasasoleva programmi vaateaknas sünkroonselt pilt mõlemast kaamerast, heli, kaart, liikumistrajektoor, sõiduki kiirus, G-jõud, kuupäev ja kellaaeg.\nHind 105.- (norm. 156.-)\nUUS! DH-3000E eeliseks eelnevate mudelite ees on suur ja selge monitor, Full HD salvetus esikaameraga ning 720p salvestus eraldi juhtmega ühendatava tagakaameraga, mida saab kasutada ka tagurduskaamerana.\nGPS sensori abil saavad lisaks videole salvestatud asukoha koordinaadid ning sõiduki liikumiskiirus. H264 videoformaat võimaldab salvestiste jätkumist üleminekupausideta ning sissehitatud G-sensor võimaldab talletada kõik G-jõud.\nX7 on suure 7" monitoriga navigaator-videoregistraator. Navigaatori menüü on eestikeelne ja sisaldab värsket eesti kaarti. Salvestab 720P resolutsiooniga ka navigeerimise ajal ning täidab suurepäraselt navigaatorile pandud ootusi nii kodus kui võõrsil.\nLisavõimalusena saab ühendada tagurduskaamera (20eur), mis võimaldab reisil olles haagisel või haagissuvilal silma peal hoida.\nHind 129.- (norm. 220.-)


Tanel Padar: “Orkut annab võimaluse kuhugi kuuluda!“ | Buduaar\nTanel Padar: ”Orkut annab võimaluse kuhugi kuuluda!”\n2008. aasta 22. september 00:00\nAina enam ja enam leiame oma vanu tuttavaid ja sõpru lisamast end sinu Orkut.com sõbraks. Buduaar uuris, miks Eesti tuntud näod seda keskkonda kasutavad ja palju meie pisikese maarjamaa vägilasi end sinna registreerinud on. Esitasime mõnele staarile Orkuti teemalised küsimused.\nOrkutit kasutan sellepärast, et mu kõik sõbrad-tuttavad on seal koos. See on hea võimalus kontakti hoida. Uusi tuttavaid ma endale sealt küll leidnud pole. Vähemalt ei meenu!\nOrkutit kasutan juba vanast harjumusest. Eks alguses oli selleks, et vanu sõpru-tuttavaid leida ja nendega mingilgi moel kontaktis olla. Kõigi jaoks ju reaalajas aega ei jätku. Orkuti suurim miinus ja mure on see, et võid sõltuvusse jääda. Minu tutvusringkonnas on päris palju neid inimesi, kes vaatavad kõigepealt orkutit ja alles siis mailboxi. Orkuti plussiks on kindlasti see, et keskkonnas leiavad ühiste huvidega inimesed sõpru, isegi need, kellel reaalelus neid pole. Kuna teada on ka inimloomuse vajadus kuhugi kuuluda, siis annab orkut tuhandeid võimalusi selleks, et kuuluda kõikvõimalikesse slummidesse. Ja loomulikult leida vanu sõpru-tuttavaid!\nKasutan Orkutit sellepärast, et mu enamus sõbrad teevad sama. See on kiire ja mugav suhtluskeskkond. Orkuti hea külg väljendub selles, et tuttavate sünnipäevad on näha. Üks asi mis mulle Orkut.com-i juures ei meeldi, on tüütud välismaalased, kes püüavad sõbruneda.\nMuidu kasutan seda vähe. Vahel vaatan, mis sõprade poolt kirjutatakse. Järsku keegi tahab midagi öelda või kontakti saada. Sünnipäevi ju kõiki näiteks ei tea. Myspace meeldib mulle rohkem. Palju asjalikum!\nOrkut võib väga meeldivalt üllatada. Näiteks lapsepõlve sõber või klassikaaslane lisab sind oma sõbraks – see on väga tore. Orkut on hästi süstematiseeritud, ei ole liialt palju kõikvõimalikke lisasid. Meeldib see, et sõprade-tuttavate meiliaadressid on olemas. Hirmu tekitab võib-olla see, et su andmed on kõigile näha, nii et tuleb hoolikalt mõelda, milliseid andmeid ja pilte sinna üles riputada\nOrkut on nagu Viru tänava välikohvikus passimine. Aeg-ajalt näed mõnda tuttavat, räägid juttu, aga enamus aega passid võõraid.\nIndrek Raadik alias Summer\nOrkuti konto sai kunagi tehtud, kuna tegime ühte heategevus üritust ja tundus info laialisaatmise kohapealt päris mõistliku kohana. Tänaseks olen sealt leidnud päris palju inimesi, kellest ma juba aastaid midagi kuulnud ei ole ja oleme mingil määral jälle suhtlema hakanud. Pluss on see, et sealt saab ka mõningate inimeste tausta uurida, kui on vaja, kuna Eesti siseselt kattuvad nn. sõpruskonnad ja see päris hea ja kasulik. Miinust ei oska kohe välja tuua.\nOrkutit kasutan sellepärast, et see on hea ajaviide ja ma saan seal inimestega suhelda, uurida, mida teevad mu tuttavad ja kuidas elavad kunagised semud, klassikaaslased jne. Saab teada, kes on jäänud rasedaks ja kes on juba sünnitanud, kes kellega käib ja kes kellega enam ei käi. Selline vabatahtlik spionaasikeskus on see tegelikult küll.\nNatuke häirib see, et mu Orkuti konto on pandud 6 kuu jooksul kaks korda kinni. Suurim pluss on siiski see, et ma saan seal lihtsalt ülevaate oma sõprade/tuttavate tegemistest ja toimetustest.\nOrkut on mulle justkui märkmiku eest, kõik sünnipäevad on kirjas, et sõprade-tuttavatega ühendust pidada.\nOrkut on ideaalne sünnipäevade meeldetuletaja – see on üks suur pluss!\nMõnus keskkond, kus saab sõpradega (keda igapäevaselt ei näe) kontakti hoida. Miinuseid väga Orkutil polegi.\n”Eesti otsib superstaari” finalist\nKasutan Orkutit, kuna see on hea ja kiire viis inimestega suhelda. Plussideks pean seda, et sealt on võimalik leida vanu tuttavaid ja võib-olla ka rahuldada oma väikest enesenäitamise vajadust. Miinuseks on kõikides taolistes portaalides need inimesed, kes võtavad seda tuttavate otsimist ja kõike muud sinna juurde kuuluvat liiga tõsiselt. Ise saaksin vabalt ilma hakkama, aga hetkel pole mingit motivatsiooni kontot kustutada.\nOrkutist leiab vanu klassi- ja koolikaaslasi. Samuti hea sünnipäevade ja kontaktide hoidmiseks, meilides kipuvad nad ikka laiali olema ja mingit megamoodsat telefoni mul ka selle info hoidmiseks pole.\nKuna koguaeg on nii kiire ja tuttavaid-sõpru on üksjagu, siis ei jõua kahjuks silmast-silma nii tihti suhelda, kui tahaks. Orkut annab lihtsalt selle võimaluse.\nBuduaar.ee-d huvitab, kui palju portaali lugejad kasutavad Orkutit?!


Оригинальные OE Запчасти - Ladu24.ee\nOriginaal varuosad enamus automarkidele. Telli soodsalt originaal OEM varuosi oma autole. Tellimine käib OEM või VIN koodi alusel. Originaalvaruosi on võimalik tellida enamikele levinud sõidukitele, lisaks ka eksklusiivsematele masinatele nagu Porsche või Bentley.\nTavatarne: Tarneaeg on üldjuhul kaks nädalat\nExpress Tarne: kuni 5 tööpäeva. (kiirtellimusele lisandub lisatasu, olenevalt tootest 25-100€)\nKõikidel auto varuosadel on peal tehase OEM kood. Lisaks võimalik vin-koodi alusel küsida originaalvaruosade pakkumist automarkidele: Alfa Romeo, Audi, Bentley, BMW, Dacia, Fiat, Ford, Hyundai, Infiniti, Kia, Lancia, Man, Mini, Mitsubishi, Nissan, Opel, Porsche, Renault, Seat, Skoda, Vauxhal, Volkswagen, Volvo, Toyota, Honda, Mazda, Subaru, Suzuki, Isuzu ja Daewoo erinevatele mudelitele. Muude automarkide puhul saab OEM koode uurida auto omanik vin-koodi alusel esindusest.


Fideelia-Signe Roots # (KOV2013)\nVabalinna idee on mulle väga südamelähedane. Panin kirja mõned praktilised eesmärgid, mille elluviimiseks ei ole vaja suuri rahasid vaid pigem linlaste aktiivust.\nLas ma jutustan teile oma unistustelinnast.\n1. Terves kehas terve Tartu vaim!\nVabalinnas oleksid treeningplatsid ning trenažöörid vabalt kõigile kättesaadavad. Rajada sportimise võimalusi vabas õhus. Ehitada linnaruumi jõumasinate jaamad ja korraldada seal tasuta või taskukohaseid ringtreeninguid. Tallinnas on sellega juba algust tehtud ja igas vanuses linnaelanikud kasutavad spordiplatse hea meelega.\n2. Kus veel peaks õitsema vabakehakultuur kui mitte vabalinnas Tartus?\nSelleks tuleb taastada eluterve suhtumine inimkehasse. Emajõe äärde oleks lihtne rajada siltidega tähistatud ametlik naturistide (nudistide) rand. Tulevikus võiks Supilinna kõrvale kerkida selline nudistide linnak nagu Cap d’Agde Prantsusmaal. See meelitaks suveks Tartusse nudistliku elustiili viljelejaid nii meilt kui välismaalt. Nudistide linnakusse sisenemiseks peaksid nad ostma pileti, mille tulu läheks linna eelarvesse. Kui õnnestuks taastada normaalne lennuühendus Tartu ja välismaailma vahel, oleks reaalne, et siia hakkasid saabuma nudistide charterlennud alastikultuuri sünnimaalt Saksamaalt (http://www.theguardian.com/world/2008/jan/30/germany.international).\n3. Naiste ja meeste ülakehad on võrdõiguslikud!\nTartu võiks olla Eesti riigis see vabaduse saareke, kus kõik tunneksid end soost sõltumata hästi ja turvaliselt. Selleks tuleb viia soolise võrdõiguslikkuse seadus praktikasse. Lisada tuleks määrus, mis lubab nii naistel kui meestel avalikus ruumis palava ilmaga palja ülakehaga liikuda. Selline seadus on vastu võetud peaaegu kogu Ameerikas (http://gotopless.org/topless-laws), osades Euroopa maades ja -linnades. Hetkel ei ole Eestis palja ülakehaga liikumine mitte ühegi määrusega reguleeritud: see ei ole keelatud, aga ei ole ka otsesõnu lubatud. Nii on tekkinud olukord, kus vastavalt kultuuris kujunenud kirjutamata reeglitele koheldakse palja ülakehaga naisi ja mehi erinevalt. Mehed on vabad palava ilmaga särki seljast heitma, aga naistele võidakse samas olukorras kutsuda politsei, kes kohe ülakeha kinni katta käsib. See aga on võrdõiguslikkuse seaduse rikkumine. Tartu võiks riigile eeskuju näidata, lõpetades naiste kehade sunniviisilise tsenseerimise ja esimesena selgesõnaliselt sätestada, et kõigile kehtivad võrdsed reeglid.\nMul on hea meel kandideerida Vabakunna ridades- see on rahvusvaheline, loominguline ja koostööaldis kogukond.\nSündisin 1976. aastal Tartus. Lõpetanud Tartu Ülikoolis maalikunsti ja kunstiõpetaja erialad, siirdusin Eesti Kunstiakadeemiasse, kust sain kunstimagistri kraadi ja kus hetkel jätkan õpinguid kunsti ja disaini doktorikoolis. Ma pole ainult kunstnik vaid olen ka elu praktilisemale poolele käed külge pannud: 2013. aasta talvel sain peale põnevat ja arendavat õppeaastat Tartu Kutsehariduskeskusest kondiitridiplomi. Minu peateema kunstnikuna on soouurimus. Olen osalenud kunstinäitustel ja soouurimuse alastel konverentsidel nii Eestis kui välismaal ja võitnud mitmeid auhindu. Osa mu kunstist on senist poliitikat kritiseeriv. Usun, et Vabakund näitab praegustele poliitikutele eeskuju ning ei satu seega kunagi minu kui kunstniku kriitikatule alla, seda enam, et ma isiklikult Vabakunna ridades kandideerin.\nAitab valelikust poliitikast, Eesti Kunstiakadeemia, Eesti Kunstnike Liit, Tartu Kunstnike Liit, Kultuuriteaduste ja kunstide doktorikool


PEHME NURGADIIVAN DORADO, HELEPRUUN/MUST HIND | kaup24.ee\nPehme nurgadiivan Dorado, helepruun/must\nToote kirjeldus: Pehme nurgadiivan Dorado, helepruun/must\nSelle materjali pikisuunalised niidid on paksemad, kuid haruldasemad kui koelõngal, seetõttu võib pealispinnal näha üsna märgatavaid värvi segunemisi, mis näevad välja kui lõiked. See annab nendele toodetele juurde unikaalsust. Lisaks peidab selline kirju muster paremini mustust, seega on Pehme nurgadiivan Dorado, helepruun/must praktiline valik.\nKompaktset ja praktilist mööblit on lihtne tõsta ja teisaldada. Mõnikord saab seda ka kokku panna, vabastades veelgi rohkem ruumi. Sel põhjusel on võimalik luua minimalistlik ja ergonoomiline keskkond, kus jätkub ruumi ka teistele disaini lahendustele ja mugavaks läbikäimiseks. Teisisõnu, Pehme nurgadiivan Dorado, helepruun/must sobitub kergesti loodavasse keskkonda ja ei sega viimase hetke otsuseid.\nÜldine informatsioon tootest: Pehme nurgadiivan Dorado, helepruun/must\nSoovitame osta koos: Pehme nurgadiivan Dorado, helepruun/must\nSoovitame osta koos Pehme nurgadiivan Dorado, helepruun/must\nKüsimused ja vastused toote kohta: Pehme nurgadiivan Dorado, helepruun/must


Kehakoostise määramine, Parim rasvapoletaja homoopaatias\nSiirup Mangosteen kaalulangus — põletab rasva ilma dieediga ja füüsilise koormuse 7 päevaContents1 Siirup Mangosteen kaalulangus — põletab rasva ilma dieediga ja füüsilise koormuse 7 päeva2 Kuidas3 Osta Mangoosteen siirup Eestis4 Koostis5 Kasutusjuhend6 Vastunäidustused7 Arvustused8 Application tulemused Absoluutselt iga naine. Need on mõned kõige tavalisemad homöopaatia ravimeetodid psoriaasi korral.\nSoovitatavad artiklid Kas olete psoriaasi ohver? Parim rasvapoletaja homoopaatias teil on naha seisundi tõttu pidevalt piinlik? Ärge muretsege, me mõistame teid. Psoriaas võib olla valulik seisund mitte ainult füüsiliselt, vaid ka psühholoogiliselt.\nА она тем временем не должна тревожиться, -- и было бы лучше всего, если бы она никому ничего не рассказывала о происшедшем. Нет никакой надобности сеять панику по поводу инцидента, который, вполне возможно, разъяснится в течение ближайших нескольких часов. Алистра ушла от Джизирака в состоянии, близком к зарождающемуся отчаянию. Доведись ей увидеть, что он предпринял сразу же после ее ухода, она была бы довольна куда. У Джизирака были друзья в Совете.\nKuid homöopaatia on selle jaoks saanud mitmeid tõhusaid ravimeetodeid. Kas soovite rohkem teada saada? Palun lugege! Psoriaas - lühidalt Psoriaas on suhteliselt tavaline nahahaigus. Suurbritannia homöopaatiliste ühingute andmetel kannatab umbes kaks kuni kolm protsenti inimestest selle seisundi tõttu, mis põhjustab naha põletikku, paksenemist ja ketendavat välimust 1.\nHomöopaatia pärast operatsioone\nPsoriaasi all kannatavatel inimestel on nahahaigus sageli piinlik, lisaks sellele, et neid vaevavad mitmesugused sümptomid, nagu valu, sügelus, pragunenud, katkine nahk, valulikud ja põletikulised liigesed ning mädaga täidetud villid. Need sümptomid võivad põhjustada inimese muutumise erakuks, ühiskondlike koosviibimiste vältimiseks, depressiooni langemiseks ja isegi enesetapumõtete tekkimiseks.\nKuna tegemist on autoimmuunhaigusega, saab ravida ainult sümptomeid, mitte haigust ennast. Tavameditsiinis kasutatakse treeningu ja mittesteroidsete põletikuvastaste ravimite kombinatsiooni.\nPärast rasva blokaatorid ja rasvade põletamine kaotust rasestunud Lisaks tõstab ainevahetuse ja mobiliseerimise rasva. See materjal on kõige tõenäolisemalt keharasva ruumi otse ressurss energiat. Parim koht saada anaboolsete steroidide rasva Kui soovite kõrvaldada täiendavate keharasva Clenbutrol on soovitatav kapsli kaalu vähendamiseks. Kas otsite just see, mida kõige paremini ja ka toidu vähendada ja ka kaotada kõht rasva on? Kas kõht rasva annab teile unetuid öid?\nKuid haiguse progresseerumisel suureneb ka ravimite tugevus. Pole ennekuulmatu psoriaasihaigetele kortikosteroidide ja malaariavastaste ravimite väljakirjutamine 2. Selle tulemuseks võib olla palju soovimatuid ja ebameeldivaid kõrvaltoimeid. Sellepärast pöörduvad psoriaasi raviks üha rohkem inimesi homöopaatia poole. Psoriaasi ravi homöopaatias Homöopaatia on suutnud edukalt ravida Parim rasvapoletaja homoopaatias haigusi ja seisundeid, mida tavameditsiin pole suutnud.\nÜks selline seisund on psoriaas. On mitmeid homöopaatilisi ravimeid, mis võivad selle haigusega patsientidele hõlpsasti leevendust tuua ja nende regulaarne kasutamine võib nende naha puhastada ega näidata kahjustustest ega ketendusest jälgi. Homöopaatia omab patsientide ravimisel terviklikku vaadet ja seetõttu on mitmeid abinõusid. Mõned psoriaasi homöopaatilised ravimeetodid on järgmised: 1. Kartsinosiin See homöopaatiaravim on mõeldud patsientidele, kes põevad psoriaasi geneetika tõttu.\nSee on tugev ja tõhus ravim, mis on valmistatud vähkkoest. Nii kohutavalt kui see ka ei tundu, on kartsinosiin parim homöopaatiline ravim inimestele, kelle perekonnas on psoriaas.\nEratreener kirjutab: jõutreening vs kardio - Südameapteek\n8 PARIMAT HOMöOPAATIARAVI PSORIAASI KORRAL - NAHAHOOLDUS -\nSee on ette nähtud ka emotsionaalselt habras patsientidele. Kali Arsenicum See psoriaasi homöopaatiline ravi on ette nähtud patsientidele, kes kannatavad tugeva sügeluse all, eriti soojades tingimustes.\nSee on ette nähtud ka neile, kellel on küünarnuki siseküljel ja põlvede taga lõikeid ja nõrgenenud kahjustusi. Kali Arsenicum on psoriaatilise artriidi all kannatavate inimeste homöopaatiline ravi. Grafiidid Psoriaasi ravimisel on see üks homöopaatiaravi, mida ei saa eirata.\nSee aitab ravida naha püsivat kuivust, samuti karastatud, paksu ja karedat nahka. Seda saab kasutada psoriaasi raviks küüntel, kõrvade taga ja kubemepiirkonnas, kaelal ning küünarnukkide ja põlvede painutamisel.\nMezereum Selle ravimi valmistamiseks kasutatakse spurge oliivipuu koort, tuntud ka kui mezereum. See suudab naha ja peanaha psoriaasi ravida üsna tõhusalt.\n8 parimat homöopaatiaravi psoriaasi korral\nSee on sama homöopaatiline ravim, mida kasutatakse ka ekseemi raviks. Kali Sulphuricum See homöopaatia ravi psoriaasi valmistamiseks kasutatakse kaaliumsulfaati. Pärast korralikku potentseerimist võib see ravim osutuda imeliseks ravimeetodiks nakatunud ja nakatunud psoriaatiliste kahjustuste korral. Tavaliselt määratakse Kali Sulphuricum patsientidele, kellel on papulid, millega kaasneb tugev sügelus.\nArseeni album See ravim on mõeldud psoriaatilistele patsientidele, kelle seisund paraneb soojades tingimustes ja psoriaas süveneb külmades ja märgades tingimustes. Apis Mellifica Seda ravimit kasutatakse puhangute korral, mis tunduvad kuumad ja kuivad ning on siiski puutetundlikud. Tavaliselt tunnevad selliste Kuidas poletada rasva jooksulint patsiendid end pärast külma vanni võtmist paremini ja nende seisund halveneb kuumuses.\nSaialill Mitu korda saavad homöopaatilised arstid psoriaasi jaoks välja kirjutada saialille. Kuigi see ei ole ravim, võib see leevendada psoriaasi põhjustatud põletikku 3.\nNeed on mõned kõige tavalisemad homöopaatia ravimeetodid psoriaasi korral. Kui otsite homöopaatias õiget psoriaasiravi, pöörduge kogenud ja väljaõppinud homöopaadi poole. Arst oleks parim inimene, kes määraks teie nahahaigusele sobivad ravimid. Kas olete kunagi proovinud Parim rasvapoletaja homoopaatias homöopaatiat?\nKuidas see postitus teid on aidanud?\nÖelge meile, kommenteerides allolevas kastis! Soovitatavad artiklid 10 parimat homöopaatiaravi nahaprobleemide korral 20 lihtsat viisi hallide juuste loomulikuks katmiseks kodus Viis parimat juuste väljalangemise homöopaatilist ravi Kuidas homöopaatilised ravimid aitavad kõrgust tõsta?


Hea pakkumine Veekindel öö versioon konkreetse auto tagurpidi tagasi kaamera jeep cherokee 2016 \_ top / Offer-Store.cam\nVeekindel Öö Versioon Konkreetse Auto Tagurpidi Tagasi Kaamera Jeep Cherokee 2016 Allahinnatud\ntoru kontrolli süsteem.\nkaamera mini wifi.\npirn ford transit.\n20x50 määrimine ulatus.\ndashcam hardwire komplekt.\nkaamera peegli pool view.\nHD Auto tagumiku vaadata kaamera Taga vaadata Parkimine Varunda Kaamera\nSobivad Jeep Cherokee 2016\nKahesuguse kasutusega, see on väga lihtne paigaldada.Teie õige valik, ja väärib ostmist!Funktsioon & Definitsioon:\nSee järelturu tagurdamise kaamera on ühendatud olemasolevatesse ees tehase\npaigaldatud jälgida või mis tahes järelturu AV ekraanil nii kaua, kui see on tagumine AV sisend port.\nKui auto on tagurpidi, esi-ekraani näitab välispeegel,\nsee on ohutum ja lihtsam parkimine.\nMeie defaults punkt on PAL, värv-märgivahetuseks ühest süsteemist.Kui teil on vaja NTSC vormingus, palun jätke meile sõnum, kui te koht selleks.\nSa võid osta Traadita side moodul koos, Seda traadita side moodul on ettenähtud auto tagurpidi kaamera.\nMis siis, kui ei ole vaja viia juhe taha auto, nii et see päästab paljud kaamera paigaldamise tööd.Toote Näidata: Kui olete tellimuse, palun jätke meile sõnum oma vajadustele. (Tänu oma koostöö juba ette ära)\nBrändi Nimi: OTS


Kahanda sobivaks rakenduses Word 2010 ja Word 2013\nKuva algne ingliskeelne artikkel: 2664217\nKõik tootedMicrosoft Word 2010Microsoft Word 2013\nSelles juhendavas artiklis kirjeldatakse, kuidas leida sobiv suvand Microsoft Word 2010 Kahanda ja Mircosoft Word 2013. Rakenduses Word 2010, nimetatakse Kahanda sobivaks Kahandada ühele leheküljele.\nKui kirjutate dokument rakenduses Word 2010 ja teie dokument on vaid mõned read peale ühe lehe liiga pikk, siis saate suvand Kahanda sobivaks (Kahanda ühe lehe) kiiresti vähendada dokumendi ühele leheküljele. Kahanda sobivaks vähendab dokumendi fondi suurus, et kui dokument sobib ühele leheküljele vähem, kui soovite kasutada.\nKahanda sobivaks käsk on saadaval rakenduses Word 2002, 2003 ja 2007. Rakenduses Word 2010 suvand pole saadaval, linti või kiirpääsuriba. Siiski saate lindi kohandamine ja käsu Kahanda ühe lehe lisamiseks uue või olemasoleva rühma.\nRakenduses Word 2010 ja Word 2013, lisage Kahanda ühe lehe käsk Kohanda linti. Selleks toimige järgmiselt.\nKlõpsake menüüd fail , klõpsake nuppu Suvandidja klõpsake Kohanda linti.\nValige loendist Vali käsud Kõik käsud.\nSirvige loendit, kuni jõuate Kahanda ühe leheja seejärel klõpsake nuppu.\nKlõpsake jaotises Kohanda linti, kuhu soovite lisada Kahanda ühe lehe käsk kohandatud rühma.\nPeaksite olema teadlik, et käsk saab lisada ainult kohandatud jaotistesse. Kohandatud rühma lisamiseks klõpsake vahekaardil, kuhu soovite rühma ja klõpsake seejärel nuppu Uus rühm.\nKui soovite lisada uue rühma uuel vahekaardil, klõpsake nuppu Uus vahekaart , mis luuakse automaatselt panna Kahanda ühe lehe käsk Uus rühm.\nValitud vahekaart lõpus luuakse uus rühm. Vaikimisi on see nimi Uus rühm (Custom). Uue rühma nime muutmiseks klõpsake nuppu Nimeta ümber .\nKahanda ühe lehe käsk peaks nüüd olema lindil.\nRakenduses Word 2010 ja Word 2013, Kahanda ühe lehe käsu lisamiseks kiirpääsu tööriistariba. Selleks toimige järgmiselt.\nKlõpsake ripploendi noolt kiirpääsuriba piirkonnas ja linti.\nLoendist Vali käsud valige Kõik käsud ja valige Shrink ühele leheküljele.\nPeaksite nägema nüüd käsu kiirpääsuribale.\nArtikli ID: 2664217 – viimati läbi vaadatud: 30. okt 2017 – redaktsioon: 1


Jason Wu - elegantne ja naiselik | Lugege draivi\nJason Wu - elegantne ja naiselik\nPole kahtlust, et mood on lõbus ja isiksuse väljendus. Kuid kõik ei pea olema eriti eksperimentaalsed. Mõnel on lihtsalt isikupärane stiil, mida nad tahaksid rõhutada. Ideaalsed on need naised, kes on endas kindlad ja kellel on mõlemad jalad kindlalt maas Jason Wu Porterid. Nad näevad tugevust oma loomulikus naiselikkuses ja teavad ka, kuidas neid oskuslikult lavastada.\nJason Wu teeb seda oma ultraga ikka ja jälle naiselik ja inspireerida väga kaasaegseid kollektsioone. Selle välimus on piisavalt lihtne, et olla väga kaasaegne ja mõnikord isegi veidi sportlik, kuid piisavalt detailne, et oleks romantilisi märkmeid. Lisaks intensiivsetele värvidele on kevadkollektsioonis ka esemeid, mis on trükitud impressionistliku, uduse lillemustriga. Selliste loomingutega, millega on lihtne hoorattad Kaunistatud kleite saab kasutada keeruka välimuse võlumiseks ilma suurema vaevata.\nRohkem infot: jasonwustudio.com\nKaasaegne etniline sall võltskarusnahk\nLondonEdge Berliini moenäitus juuli ...\nMissoni kudumid, tema jaoks - Fashion N ...\nVormiriietus pühendatud, ainult meestele ...


Lehekülg: 12…1 0041 0051 0061 0071 008…1 2491 250\n01.august, 2014 Kodukant kauniks / Uudised\nMuinsuskaitseamet algatas 10. juulil järelevalvemenetluse Vjatšeslav Leedole kuuluva Holostovi Kinnisvarahalduse hoonete avariilise seisukorra suhtes, kuna inspektorite paikvaatlus Kuressaares aadressil Garnisoni 3 ja 3a tuvastas kõigest 20 minutiga tosin seaduserikkumist.\nTeisipäeval, 22. juulil saabus Kärdla sadamasse 500. alus. Kokku on Kärdla sadamas käinud külalisi 11 riigist. Sadam avati navigatsiooniks tänavu 24. mail.\nEsmaspäevast alates antakse igal nädalal Puhka Eestis Facebooki konto hallata ühele Eesti maakonna turismiinfokeskusele.\nEttevõtjad saavad Ettevõtluse Arendamise sihtasutuselt (EAS) taotleda innovatsiooniosaku toetust. Tegemist on ühekordse toetusega, mille abil aidatakse väikestel ja keskmise suurusega ettevõtetel leida uute toodete ja teenuste arendamiseks partner.\n01.august, 2014 Sport / Transport\nEesti kardispordi meistrivõistlused jätkusid kaksiketappidega Hiiumaal Käina kardirajal. Sarnaselt viiendale sõideti ka kuues etapp põrgukuumuse. Lisaks temperatuurile pakkusid pinget ka võidusõidud.\n01.august, 2014 Sport\nKettaheitja Priidu Niit parandas Audentese võistlustel hooaja tippmarki. 60 meetri joonest jäi napilt puudu.\nTeisipäeval sõitis Roograhu sadamasse sisse väiksemat mõõtu purjeregatt (pildil): seitse Optimisti, kolm Zoomi ja üks Laser – peaaegu kogu jahtklubi laevastik.\nKäina spordikeskuse ujula avamiskuupäev lükkub seoses remonditööde jätkumisega edasi. Uksed avatakse külastajatele 11. augustil.


Paralleelmaailmad | Para-web\nKunagi ürg ajal asunud kesk siberit kõrg kultuuri keskus mida valvasid kodustatud dinosaurused,mis siis muust rääkida.Seal tehti ka väljakaevamisi ja leiti ka üht teist.\nHugoth, mis tähendab kunagi ürgajal; mis tähendab kesk Siberit? ja lisaks veel üht teist???\nLääne-Siberis asub Okunjovo energiakeskus.Seal on ka viis maagilist järve.\nSamuti asub seal maa all Hanumani tempel, kus hoitakse muistsete tsivilisatsioonide kristalli.\nMuuseas, Omski oblasti kaardil on maakoore murdekoht ja aitani järv asetseb kahe sellise murdekoha ristumiskohas.\nMurdekoha piirkonnas toimuvad võimsad plasmoidiidide väljumised (mida tihti peetakse UFO-deks), samuti toimuvad siin ruumilis-ajaliste kanalite avanemised, millesse võivad sattuda nii inimesed kui loomad. Need kanalid on omapärasteks väravateks paralleelmaailma.\nSamuti räägitakse haldjarahva kohta, et nad läksid oma arengus eest ära kõrgemale sagedusele ja seetõtte me neid enam ei näe. See oli vist nii, et kui meie ole hetkel 3D tasandil, siis nemad olid 5D, kuid ma ei julge väga täpselt selle suuruse taga seista, kuna ma ei mäleta millisest autorist ja teosest ma räägin ja otsimine võtab hulga aega.\nKuid point siis selles, et kunagi me oleme neid näinud ja suhelnud, kuid nüüdseks on jäänud ainult mälestus müütide ja muinasjuttude näol. Ehk jõuame ka kunagi jälle niikaugele, et satume samal sagedusel elama.\nOn tundlikke inimesi, kes praegugi neid tajuvad ja näevad, kuid need on harvad erandid.\nÕigus, ainult vahel nähakse haldjaid ja muid olendeid. Ja tihi näevad neid just lapsed.\nLastel on hea kujutlus võime. Hirmutad neid kollidega ja nad hakkavadki igal pool kolle nägema.\nJust vastupidi, ma leian, et lapsed tihti näevadki selle sõna kõige puhtamas tähenduses. Lihtsalt, ühiskond dikteerib ette, et ei saa näha ja hakataksegi mõtlema, et see on mingi kujultusvõime ja ei midagi rohkemat.\nParalleelmaailmad on minu jaoks lihtsalt teised reaalsused, mida näha ja kus opereerida ei ole kõigi võimuses. Seepärast need kes näevad on parem tasa kui hullaris ja need kes ei näe mõtlevad igasugu muinasjutte välja.\nMuinasjutud on ka väga toredad asjad. Seda nimetatakse loominguks.\nSattusin netis surfates, küll mitte päris juhuslikult, teemadele paralleelmaailmadest. Eriti huvi pakkuv oli versioon, et n.n. Tunguusi meteoriidiplahvatus oli tekitatud hoopis tuntud füüsiku ja maailma(energiavalitseja) Nikola Tesla poolt läbiviidud katsetuste käigus\nTeslat on peetud ka Leonardo da Vinci järel maailmas võimekuselt järgmiseks meheks.\nKokku on seda klippi 6 osa-väga põnav-vaadake ja avaldage oma arvamust\nHuvitav , mis ZED-il selle kohta öelda oleks?!\nMoskva lähedal on ovraag paralleelmaailma, vaata:\n2 meest olid kadunud 20 aastat.....\nVäga huvitav ja salapärane mees oli ka keegi Vassili Nemtshin ....?!kes väidetavalt ennustas ülitäpselt ette maailmasündmusi, eriti Venemaa osas\nVaadake eriti allolevat videot, kus 5.05 kuni 5.12 lehvib Kremli kellade taustal sini-must valge...?!\nvideo jäi maha, see on siin , niisiis minutid 5.05 kuni 5.12\nSiin on selline trikk, et Venemaa lipp on keeratud tagurpidi. Arvatavasti sümboliseerimaks seda, et kõik muutub. Lipp tagurpidi on ka häbistav sümbol. Antud värvilahenduses muutub punane siniseks, vaata - punase torni seinad on sinised. Sinine muutub mustjaks (tume) ja valge jääb ikka valgeks (puhas pesu :o). Kui nüüd otsida sellest sümboolset tagamaad, siis saab ka ütelda, et teatud vaatevinklis Venemaa häbeneb Eestit ja vastupidi - piisab vaid lipud panna valet pidi ning keerata värvid veidi paigast ära. Äkki tulebki sellest mõttest välja tõsiasi, miks kõik on paanikas kui Eesti lipp tagurpidi masti tõmmatakse\n[Muudetud: 10-30-2009 Rein]\nHuvitav huvitav, tean inimest kes räägib sama juttu, et on võimalik sattuda Tallinnasse kus pole ühtegi inimest ja võimalik kiiresti läbida tipptunnil pikki vahemaid ning siis hops tagasi tavatallinnase koos inimeste ja linnakäraga.\nSiin link kus sama murega maadeldakse, et millega tegu.\nJaa, päris huvitav. Eriti see 1976.a. juulilõpu lugu. Inimene jalutab suveõhtul linnas, kus elu tavaliselt sel ajal lausa keeb - ja näeb, et on kolossaalne vaikus ja ei ühtegi inimest linnas!\nTaevas aga ebatavaline: sinakas-lilla.\nJa kui oma korrusmajas asuvasse korterisse naasis ja akna avas: siis käis taas linnatänavatel vilgas elu!\nMidagi oli ka akaatsiapuu mõrudest lehtedest juttu, aga täpselt ei saanud aru?\nMeil Viljandis on ka sama asi Kantrekülas. Aeg ajalt toimub seal samasugused asjad analoog eelnevas lingis kirjutatule, nii et see ei ole ainuke erand.\nParalleelmaailm on olemas, aga tunnetame seda erinevalt, . Isiklikult käin seal pidevalt. Selleks peab olema edasijõudnud. Tundmatule on see raske kogemus.\nMinu juures olev maailm on miinus märgiga, kus aeg liigub tagurpidi ja on meile esialgu surnud maailm, kus puudub meile omane tajutav maailn, seal kehtivad teised füüsika reeglid, mida me ei tea.\nOlen Sinuga nõus, seal kehtivad teised reeglid.\nKas Te olete mõelnud, et meie lemmikloomad on kõrgemalt arenenud, kui Meie???\nKus kohas see koht asb, ehk saab ka kunagi seda testida.....Miks just lapsed näevad palju igasugusei nn haldjaid, see tuleb sellest, et nende nn hing on alles puhas ja rikkumatta.\nhttp://www.forte.delfi.ee huvitav artikkel:\nTeadlased väidavad, et on leidnud tõendeid, mis kinnitavad, et paralleeluniversumid on kauges minevikus meie universumit müksinud.\nPöörane hüpotees kasvas välja kosmilise mikrolaine-taustkiirguse (CMB), Suure Paugu järelmõju mustrite uurimisest, vahendab The Daily Mail.\nTeadlaste kinnitusel võivad neli ringikujulist jälge CMB-s tähistada „kosmilisi arme” ehk piirkondi, kus meie universum on vähemalt neljal juhul teiste universumitega kokku põrganud.\nTulemused toetuvad väga keerulisele teooriale universumi välisest inflatsioonist, mille kohaselt on meie universum vaid üks „mull” suuremas kosmoses, ning sellega samaaegselt eksisteerib muid universumeid, milles kehtivad teistsugused füüsikaseadused. Seda nimetatakse ka multiversumiteooriaks.\nMõned teadlased usuvad, et kokku põrgates jätavad universumimullid teineteise taustkiirgusesse iseloomulikke jälgi.\nUniversity College Londoni füüsika- ja astronoomiateaduskonna teadlase Stephen Feeney juhitud uurimuse tulemused pole vabad vastuoludest; mitmed kosmoloogid on juba osutanud, et CMB-s ilmnevate mustrite põhjal on lihtne teha ennatlikke järeldusi.\nUurimuse koostanud teadlaste töörühm möönab, et sellisest suurest andmekogumist nagu CMB on tõesti suhteliselt lihtne leida kõikvõimalikke statistiliselt ebatõenäoliseid omadusi, ent lisab: „Kui tulevikus hangitavad andmed mullide põrkumist kinnitavad, hakkame paremini mõistma mitte ainult meie universumit, vaid ka seda hõlmavat multiversumit.”\nSeekordset tööd ennetas kuu ajaga sarnane taustkiirguse-teemaline uurimus, mille autorite leitud tõendite kohaselt võis universum olla olemas juba enne Suurt Pauku.\nEnamik teadlaseid usub, et universum sündis umbes 13,7 miljardi aasta eest Suures Paugus. Tähed ja galaktikad hakkasid kujunema 300 miljonit aastat hiljem. Meie Päike vormus umbes viie miljardi aasta eest, elu ilmus Maale umbes 3,7 miljardit aastat tagasi.\nCMB, mis ulatub tagasi aega 300 000 aastat pärast Suurt Pauku, on nüüdseks jahtunud -270 kraadini Celsiuse temperatuuriastmikul.\nTunnustatud teadlaste, Oxfordi ülikooli professori Roger Penrose’i ning Armeenia Jerevani riikliku ülikooli professori Vahe Gurzadyani töö, mis avaldati veebilehel arXiv.org, andis mõista, et universum võib olla seniarvatust palju vanem. Loe\nNASA Wilkinsoni mikrolaine-anisotoopiasondiga WMAP kogutud andmete põhjal väidavad Penrose ja Gurzadyan, et CMB-s esineb jälgi kiirgusest, mis on vanem kui Suur Pauk.\nNad kinnitavad, et on leidnud 12 komplekti kontsentrilisi rõngaid, millest mõnes on viis rõngast, mis tähendab, et sama objektiga on minevikus aset leidnud viis mastaapset sündmust.\nRõngad esinevad selliste galaktikaparvede ümbruses, mille taustkiirguse varieeruvus paistab olevat kahtlaselt madal.\nUurimus näib heitvat kõrvale kosmose päritolu selgitava, laialt tunnustatud nn inflatsiooniteooria, mille kohaselt sai universum alguse Suures Paugus ning jätkab paisumist kindla hetkeni tulevikus, mil sellele saabub lõpp.\nUurimuse autorid usuvad, et rõngad on jäljed eriti ägedatest gravitatsioonilistest kiirguslainetest, mille on tekitanud ülimassiivsete mustade aukude kokkupõrked viimasele Suurele Paugule eelnenud ajastul.\n[Muudetud: 12-16-2010 Aerling]\nKommentaarides oli ka lingid uuringu aluseks olevatele piltidele\n-esmapilgul ilusad pildid\n(11-01-2007 20:37 )woot Kirjutas: ... siseneb maa uude dimensiooni/paralleelmaailma. ...\nVabandust, et teid nii lolli küsimusega tüütan, aga kas paralleeluniversumite ja dimensioonide vahel võib mingil määral tõmmata võrdusmärgi? Või on need siiski kaks täiesti erinevat asja?\nSellessuhtes on ju need kaks erinevat asja, sest dimensioon on mõõde, aga paralleeluniversum on koht, mis eksisteerib meie universumiga paralleelselt. Samas eksisteerivad ka erinevad dimensioonid meie dimensiooniga samaaegselt. Või peaks neid seletama nii, et dimensioon on see, mis asub universumi sees? Et ilma dimensioonita ei oleks ka universumit ja vastupidi?\n(01-01-2011 19:55 )Cthepy Kirjutas: Samas eksisteerivad ka erinevad dimensioonid meie dimensiooniga samaaegselt. Või peaks neid seletama nii, et dimensioon on see, mis asub universumi sees? Et ilma dimensioonita ei oleks ka universumit ja vastupidi?\nDimensioon on kujutletav "asi", mille abil universumi saab kirjeldada...\nPole olemas "meie" ja "teiste" dimensioone - kõik dimensioonid(kui iganes palju neid siis tegelikult olemas on) on meie omad...\nKui on soovi rääkida mingisugustest teistest olemistasanditest, siis dimensioon ei ole päris õige termin...\n(01-01-2011 21:16 )Nielander Kirjutas: kõik dimensioonid(kui iganes palju neid siis tegelikult olemas on) on meie omad...\nMulle ei taha see lause kohe mitte kuidagi kohale jõuda.\n(01-01-2011 21:16 )Nielander Kirjutas: Kui on soovi rääkida mingisugustest teistest olemistasanditest, siis dimensioon ei ole päris õige termin...\nMillised need õiged terminid oleksid?\nzzz34 - tänud pildi eest. Leidsin isegi mõned vastused oma küsimustele.\n(02-01-2011 23:24 )Cthepy Kirjutas:\nMaailm sisaldab täpselt nii palju dimensioone, kui ta sisaldab...dimensiooni arv näitab ainult seda kui mitut koordinaati on minimaalselt vaja kasutada, et kirjeldada mingi objekti asukohta mingis süsteemis. Näiteks kui stringiteooria väidab, et universum on 12-dimensiooniline, siis ei tähenda, et on olemas 4. dimensioon, 5. dimensioon, 6. dimensioon, jne...vaid, et stringid eksiteerivad ruumis milles mingit asukohta määrates on vaja kasutada 12 erinevat koordinaati.\nDimensioon ei ole midagi muud, kui matemaatiline abivahend - nagu ka arv Pii ei ole mingi reaalne asi või koht, vaid lihtsalt number mille abil kirjeldada ringi ümbermõõdu ja läbimõõdu suhet.\nDimensiooni kui terminit on ulmefilmides ja fantaasialugudes aastakümneid jõhkralt väärkasutatud ning sellest väärkasutusest johtuvalt on sellele igasuguseid kohatuid omadusi juurde poogitud.\nDimensioonide arv on piiramatu. Piiratud on inimese tunded neid aduda. Muu kõik on vaht seal ümber.\n(03-01-2011 09:02 )excubitoris Kirjutas: Dimensioonide arv on piiramatu. Piiratud on inimese tunded neid aduda. Muu kõik on vaht seal ümber.\nVäga julge väide. Millistest allikatest aga selline info muidu pärineb?


Õigusakti eelnõu: Istungi protokolli kantav otsus nr.LV-IP-0003 Informatsioon revisjonikomisjonile reservfondi raha kasutamisest 2019. aastal Tartu Linnavalitsus, Istungi protokolli kantav otsus LV-IP-0003\nÕigusakti eelnõu: Informatsioon revisjonikomisjonile reservfondi raha kasutamisest 2019. aastal\nTeema: Informatsioon revisjonikomisjonile reservfondi raha kasutamisest 2019. aastal\nReg. number: LV-IP-0003\nKoostamise kp: 07.01.2020\nKoostaja: Ülle Karp\nEttekandja: Külli Lust\n07. jaanuar 2020. a. nr LV-IP-0003\nInformatsioon revisjonikomisjonile reservfondi raha kasutamisest 2019. aastal\nKUULATI: Külli Lust ettekannet\n1. Võtta teadmiseks informatsioon reservfondi raha kasutamisest 2019. aastal; 2. Esitada ülevaade 2019. aastal reservfondi raha kasutamisest revisjonikomisjonile; 3. Määrata ettekandjaks revisjonikomisjonis abilinnapea Gea Kangilaski.\nTartu Linnavalitsuse istungi protokolli kantava otsuse eelnõu "Informatsioon revisjonikomisjonile reservfondi raha kasutamisest 2019. aastal " juurde\nReservfondi kasutamine on reguleeritud Tartu Linnavolikogu 11. oktoobri 2012. a määrusega nr 74 "Tartu linna eelarve koostamise, täitmise ja finantsjuhtimise kord".\n2019. aasta reservfondi suuruseks kinnitati 500 000 eurot, sama summa oli ka 2018. aastal.\nLinnavalitsus tegi reservfondist eraldisi 384 940 eurot. Eraldamata jäi 115 060 eurot.\nAndmed reservfondi eraldamiste kohta on esitatud linna veebilehel.\nJärgnevas graafikus on toodud eraldised valdkonniti. Kõige rohkem on eraldisi tehtud vabaaja ja kultuuri valdkonnale nii nagu ka 2018. aastal. Käesoleval aastal ei ole toetatud reservfondist tervishoiu, ning avaliku korra valdkonda.\nMajandusliku sisu lõikes jagunevad eraldised reservfondist järgmiselt:\nInvesteerimiskuludeks eraldati 50 240 eurot, sh\nSihtasutusele Tartu Jaani Kirik kiriku ehitus- ja remonditöödeks\nPeeter Tulviste ja Volli Kalmu hauamonumentide rajamiseks\nosaühingule Arsis kellade kooli uutesse ruumidesse küttesüsteemi välja ehitamiseks\nTartu Spordiseltsile "Kalev" Magasini 5 kinnistu elektrisüsteemile suurema võimsusega peakaitse paigaldamiseks tehtavate kulutuste osaliseks katmiseks\nSA Tartu 2024 asutamiseks\nTegevuskuludeks eraldati 334 700 eurot, sh antud toetusteks 159 905 eurot, sh suuremad eraldused:\nMittetulundusühingule Eesti Trükimuuseum tegevustoetuseks\nTartu Loomemajanduskeskusele hoonete kiireloomulisteks remonttöödeks 10 000 eurot ja Estonian Fashion Festivali kahe meeskonna liikme osalemiseks rahvusvahelisel üritusel International Young Designers Contest Kiievis 680 eurot\nKonrad Mägi Ateljee Seltsile maalikustnik Konrad Mägi kunagise elukoha-ateljee (Raekoja plats 8) renoveerimistöödeks\nMittetulundusühingule Puhkpilliorkester Tartu toetamaks kontsertreisi Iirimaale rahvusvahelisele festivalile ja marsiorkestrite rahvusvahelisele võistlusele\nTartu Bigbank võrkpallimeeskonna premeerimiseks Eesti karikavõidu ja Credit24 Balti ühisliiga võidu puhul\nTartu Ülikoolile rahvusülikooli 100. aastapäeva puhul linnaruumi kaunistamiseks ja taksonoomia päevade korraldamiseks\nMittetulundusühingule Smart City Lab rahvusvahelise konverentsi "Smart City for the Citizens 2019: Data and AI as game changers for the cities" korraldamiseks\nsihtasutusele Tartu Sport Tamme staadioni peaväljaku valgustite kaugjuhtimssüsteemi väljaehitamiseks\nVanatehnika Klubile "Levatek" bussi taastamiseks\nTartu linna gümnaasiumide ja Tartu Kutsehariduskeskuse silmapaistvate õpitulemustega lõpetajate stipendiumite väljamaksmiseks\nEELK Tartu Peetrti Kogudusele Tartu Peetri Kiriku vitraažakende renoveerimiseks\nAutorfest OÜle festivali "Hingede öömuusika 2019" korraldamiseks\npersonalikuludeks 59 801 eurot seoses töötajate teenistusest vabastamisega, linnavarade osakonnas ajutise lepingulise ja täiendava ametikoha loomiseks.\nmajandamiskuludeks 113 876 eurot, sh suuremad eraldused:\nTiigi 12 esindus- ja ootesaali remondiks ning inventari soetuseks\nAnne Noortekeskuse ruumide remondiks\nAnne Sauna avariitööde ja ettekirjutiste katteks\nTartu laululava korrastamiseks Tartu laulupeo toimumise ajaks\nprojekti "Robots4Future - Robotid linnaruumis" taotluse ettevalmistamisega seotud kulude katmiseks\nTartu Oskar Lutsu nimelisele Linnaraamatukogule raamatukogu kasutuses oleva bussi mootori vahetuseks\nPikk 63 (Anne kanali vetelpäästehoone) hoone fassaadi korrastamiseks\ntäiendavaks mehitatud valveteenuseks Raekojas\nmuudeks kuludeks 1118 eurot seoses Anne Sauna hoonestusõiguse Tartu linnale üleandmise vormistamisega seotud kuludeks.\nEraldatud vahenditest, 384 940 eurost, jäi kasutamata:\nAnne Noortekeskuse ruumide remondi raha\nlinnavarade osakonnal tõõjõukuludest\nTartu laululava korrastamisest\nSihtasutusel Tartu Loomemajanduskeskus Estonian Fashion Festivali kahe meeskonna liikme osalemise toetusest rahvusvahelisel üritusel International Young Designers Contest Kiievis\nRaha kasutaja väljastpoolt linna ametiasutuste struktuuri esitab rahandusosakonnale raha kasutamise aruande 1 kuu jooksul pärast raha kasutamist. Linnavalitsusel on õigus keelduda raha eraldamisest taotlejatele, kes ei ole tähtaegselt esitanud varasema eraldise kasutamise kohta aruannet.


Eestisse kolinud idufirma plaanib raputada Hollywoodi filmitööstust | DigiPRO\nEestisse kolinud idufirma plaanib raputada Hollywoodi filmitööstust\nVivek KandasamyFoto: Erakogu\nMumbais sündinud ja Eestisse toodud ettevõte Film Engineers pakub filmitegijatele uudset tehnoloogiat, et muuta nende töökogemus paremaks ja võtteplatsil oldud aeg efektiivsemaks. Film Engineersi fookuses on tark- ja riistvaralahendused, mis võimaldavad luua virtuaalseid tootmisprojekte.\n“Meie lahendus annab režissöörile reaalajas tagasisidet, milline võiks välja näha filmi lõpptulemus. See välistab suure töö järeltootmises, mida rohelise ekraani taustal filmitud lahendus nõuab,” ütles ettevõtte asutaja Vivek Kandasamy.\nMärksõnad: Film Engineers, Hollywood, tarkvarafirmad, Vivek Kandasamy


Kui sageli on teil asja Võru kultuurimajja Kannel? - Kultuur - Lõuna-Eesti Postimees\nKui sageli on teil asja Võru kultuurimajja Kannel?\n27. september 2019, 0:14\nMirjam Dremljuga, ettevõtja\n«Rohkem käin Tallinnas kontsertidel, sest mu neli last elavad Tallinnas ning nemad otsivad meile piletid näiteks mõnele rokk-kontserdile seal. Elan Roosisaarel, mis ei ole linnast linnulennult väga kaugel, kuid autoga tuleb teha suur ring. Kandlega olen samas väga rahul, mulle väga meeldib kultuurimaja lahke personal ja puhas maja. Käin seal ka kooriproovides laulmas.»\nPiret Proskin, kodune\n«Käin Kandles päris palju, keskmiselt korra kuus, kas ise või koos lastega. Viimati käisin lastega üht multifilmi vaatamas. Käin Kandles vaatamas nii teatrietendusi kui ka filme. Samas käisin ka näiteks töömessil ja olen külastanud muid seal toimunud sündmusi. Ei saa kurta – kultuurimaja on Võrus omal kohal.»\nJaanika Melts, puidufirma tööline\n«Elan kultuurimajast paraja jalutuskäigu kaugusel. Aastas korra saab teatris ikka käidud. Töötan firmas Barrus ja firma küsib meilt, kes soovib teatrisse minna – pannakse nimi kirja ja toetatakse. Kinos ei ole ma siiski rohkem käinud kui vaid ühel korral. Tookord oli valjuhääldi nii vali, et see lausa röökis kõrva ääres, häiris filmi vaatamist.»\nAivo Vaslamägi, pensionär\n«Olen kultuurimajas vahel ikka käinud. Elan Rõuge vallas ja olen praegu juba sellises eas, et käin kultuurimajas suhteliselt harva. Kultuurihuvi on mul siiski olemas, nooremana sai ikka tihedamalt käidud, põhiliselt teatrietendustel. Viimati käisin suvel ühel etendusel. Olen käinud vaatamas ka filme, viimati sel suvel «Tõde ja õigust».»\nPiret Harak, kaubandustöötaja\n«Aasta jooksul külastan kultuurimaja paaril korral ikka. Pigem vaatan teatrietendusi, aga üks kinokülastus tuleb aasta peale keskmiselt ka. Võru kultuurimaja toimib päris tublilt, seal on mitmesuguseid sündmusi ning lapsed käivad päris palju kinos. Olen kultuurihuviline, kuid sageli on piletid üsna kallid.\nViimases etenduses, mida nägin, olen siiski pettunud – oleksin poole pealt ära tulnud, kui me poleks olnud koos sõbrannadega ja ühe autoga. Pärast seda otsustasin, et ühtegi amatööride esitust ma enam vaatama ei lähe.»


Töövihiku varukoopia automaatne salvestamine - Excel\nAutomaattaaste funktsiooni kasutamisel salvestab Microsoft Office Excel töövihiku salvestamisel alati automaatselt ka varukoopia. Varukoopia on koopia teie töövihiku varem salvestatud versioonist. Nii on teie käsutuses nii viimati salvestatud teave (töövihikus) kui ka kogu varem salvestatud teave (varukoopias). Töövihiku salvestamisel asendatakse olemasolev varukoopia uue varukoopiaga. Varukoopia salvestamine aitab teie tööd kaitsta, kui salvestate eksikombel muudatused, mida te ei soovinud alles jätta, või juhtute originaalfaili kustutama.\nMärkige kategooria Salvestamine jaotises Töövihiku salvestamine ruut Salvesta automaattaasteteave iga.\nNäpunäide. : Mida sagedamini teie faile salvestatakse, seda rohkem teavet saab taastada, kui faili lahtioleku ajal ilmneb mõni probleem (nt elektrikatkestus).\nMärkus. : Automaattaaste ei asenda vajadust faile regulaarselt salvestada. Kui jätate taastefaili pärast avamist salvestamata, siis fail kustutatakse ja salvestamata muudatused lähevad kaotsi. Taastefaili salvestamisel asendab see algse faili (kui te just uut failinime ei määra).