Tervis ….eluviis…elustiil….vitaalsus |\n← Minu hoodie\nKäes aasta uus……2020 →\nPosted on 31.12.2019 by Administrator\nSeda lugu hakkasin kirjutama kena poolteist kuud tagasi….ja aasta lõpuks sain valmis :)\nMõtisklesin siin oma mõtteid ja mulle tundub, et oleks aeg kirjutada midagi tervise teemadel ning loomulikult ei pretendeeri ma selle jutuga absoluutse tõe tiitlile vaid need on lihtsalt minu tähelepanekud.\nTervis on aktuaalne teema igas eas ja alati, sest kes meist ei tahaks olla terve.\nÜtlen ausalt, ülearu palju pole ma elu jooksul tervisele otseselt eraldi tähelepanu pööranud, aga ilmselt olen siiski alateadlikult teinud alati piisavalt õigeid valikuid.\nPraegu, olles omadega enam mitte esimeses nooruses, olen kokku puutunud väga palju küsimusega – mida ma teen, et olen nii elurõõmus ja heas vormis. Loomulikult ei esita selliseid küsimusi naljalt keegi noorele inimesele, sest noored on noored. Elujõulised, heas vormis, rõõmsameelsed….vähemalt enamus, väikeste eranditega.\nAga jutt on siiski küpsest indiviidist :)\nHubane kodu – armastan valgus, helgust ja mugavust\nLooduses liikumine – alati, igal aastaajal ja igas maailmanurgas\nEga ma ju ei tea, kuidas õnnestub, sest minu jaoks on selline olukord loomupärane ja nii lihtsalt on. Kuid….hakkasin siiski mõtlema…MIS võib selle taga olla, et on nagu on? Tõenäoliselt tunnen nii, sest oma elustiili pole ma aastate jooksul olulistes punktides eriti muutnud. Ilmselt on olnud mulle loomupärane elada teadmisega, et kõik mis teed, teed endale ja see, mida teed nooruses, selle vilju maitsed aastate pärast. Tõenäoliselt on mingi osa siin seotud ka geneetilise soodumusega, aga ainult selle peal ei saa ometigi liugu lasta. Ja nagu öeldakse ühes väga heas David Shenk-i raamatus ” Geenius meis kõigis”, on geenide tulem meis vaid 15%. Ülejäänu on kasvukeskkond ja elustiil.\nKuid…ma pole teinud ega tee näiteks asju, millel ma ei näe vähimatki mõtet – suitsetamine, joomine ja liigsöömine on minust kaarega mööda käinud. Mis kasu on suitsetamisest? Tõmbad sisse, puhud välja – raha läinud, tervis häiritud, vastik hais ja maitse jne. Alkohol…eiei, ma ei ole üldse absoluutne karsklane. Heas seltskonnas ja sobival ajal võtan minagi klaasikese või kaks veini, kuid mitte rohkem. Miks mitte rohkem? Lihtsalt rohkem ei mahu ega taha ja ega ikka ei maitse ka. Kange alkohol mulle üldse ei istu, purjusolek pole vajadus, lõõgastuda oskan ka muul viisil ja maailma meeldib vaadata selgete silmadega. Šampus, mida nimetatakse jumalate joogiks….paraku pole ma juba lapsepõlvest peale armastanud gaseeritud jooke. Nii on minust ka Fantad – Sprited – Cocad – Pepsid ja muu kihisev kraam mööda läinud – jälle puhas suhkrulaks, millest olen loobunud. Mis puudutab aga seda nn šampust…siis see, mida meil enamasti juuakse, on tegelikult suhkruvesi törtsu alkoholi ja mullidega.\nPalju palle ja salle, sest valgust peab olema ja sooja peab saama :)\nLumi – valge, kohev ja pehme\nMis siis annab selle ihaldatud vitaalsuse, rõõmsameelsuse ja hea füüsilise vormi?\nKindlasti mitte erinevad dieedid vaid elustiil ja paras annus enesedistsipliini.\nKõige lihtsam ongi olla heas vormis, kui sul on tervist toetav elustiil. Õnneks on tänapäeval nii palju pakkumisi, mis aitavad oma elustiili toetada, et sõelu aga endale sobivad välja. Sellel nn tervisliku teema turul tuleb muidugi päris hoolega ringi vaadata, et valida välja need, mis tõepoolest on seda väärt. Mina olen suur skeptik ja valin väga hoolega, aga kui leian midagi head, veendun, et see ON hea, siis jään pikaks ajaks truuks tarbijaks.\nAlustan siis servast ja lähen järgemööda teemaga edasi. Aga…pean hoiatama, et esimest korda siin blogis tuleb seekord tekstis ette ka reklaami. Reklaami nendele inimestele või firmadele, kellele ma olen tänulik. Tänulik saadud teadmiste ja teenuste eest. Kasin kulutaja, nagu ma olen…siis valin ikka väga hoolega kuhu, kellele ja miks oma aega ning raha panustan. Tellinud pole minult reklaami aga mainitutest mitte ükski.\nRõõmsameelsus ja positiivsus.\nJah, seda nüüd tõesti osta kuskilt ei saa ja sellega peab tegelema ise ja ainult ise. Mõnele on see kerge teema, mõnele keeruline.\nMina olen ilmselt sünnipäralt juba rõõmsameelne inimene. Ma ei ärka kunagi hommikul halva tujuga, sest kes peaks siis öösel minu tuju rikkuma?\nMuidugi on ka minul, nagu igal normaalsel inimesel bemollis olevaid hetki. Näiteks, kui midagi juhtub valutama, mõnel lähedasel on mure, tööl on “üllatusi” või otsustab sind “üllatada” inimene, keda oled usaldanud. Aga….need on kõik olukorrad, kus ma võin olla kurb või pahane, kuid mitte üleüldiselt halvas tujus. Kas sellistes situatsioonides paha tuju aitaks? Ei aita. Kui on kurbus, tuleb kurvastada ära ja minna edasi. Mitte kurbusesse kinni jääda. Kui on mõni asi või keegi inimene sind pahaseks ajanud….siis tuleb pahandada ära ja minna edasi, mitte kolm päeva marineerida, et miks see või teine nii ütles või käitus. Ikka tuleb ju ette inimesi, kelle päev on korda läinud, kui saab kellegi kallal keelt teritada või mõne käki keerata. Ussitamine ja pika viha pidamine pole aga pikas perspektiivis kuigi arukas. Ükski inimene, kes ei suuda valitseda oma emotsioone ja valab iseenda suutmatust kaaskodanike peale välja, ei vääri sellist tähelepanu, et tema pärast mitu päeva põdeda. Tunnen sügavat rõõmu, et minu lähedaste ja sõprade hulka selliseid inimesi ei kuulu. Seega – valige sõpru, sest siis elab üle ka need tõrvatilgad, kellega igapäevaelus nii või naa igaüks kokku puutub. Ja ei maksa viriseda ilma üle. Ilm on selline nagu on ja punkt.\nPilvekunst ja paras annus unistamist\nKokkuvõtteks: Alusta sellest, et erista olulist ebaolulisest…ehk siis olgu meelekindlust leppida asjadega, mida ei saa muuta ja jõudu muuta asju, mida sa muuta saad ning tarkust nende vahel alati vahet teha.\nOle positiivne. Kui on madalseis, kurvasta(urise) ära ja astu edasi. Üks, mille olen elu jooksul ära õppinud, on oskus olla õnnelik. Õnnelik olemine on seisund, mitte millestki sõltuv tunne. Mitte keegi peale sinu enda ei oma kohustust sind õnnelikuks teha. Kui see ükskord kohale jõuab, on palju lihtsam elada. Ah jaa, üks väga olulisi asju hea emotsionaalse seisundi tagamiseks on head suhted oma lastega, nende kaaslastega ja lapselastega. Nende inimestega, kes on sinu elus need kõige – kõigemad.\nMinu kõige väiksemad südamedaamid\nMehed ja naised Sinu elus tulevad ja lähevad(enamusel), sõbrad jäävad. Need tõelised. Ja need tõelised on mulle sama, mis pereliikmed. Väga olulised, ma olen nende jaoks alati olemas. Ma ei lase ülearu lihtsalt kedagi oma naha vahele, aga kui juba lasen, siis olen igavesti lojaalne. Ja sõbrad ei peagi alati ninapidi koos olema. Tõelise sõbra ja hingesugulasega võib ka aastaid mitte kokku saada, aga kui kohtud, siis jätkad sealt, kus pooleli jäi ja vahepealset aega poleks nagu olnudki. Ja muidugi koos sõpradega naermine. Naer on vabastav ja inspireeriv. Kui su ümber on rõõmsad inimesed, kellega koos vaatamata elu näilisele tõsidusele saab iseenda üle naerda, oled õnnelik inimene.\nSõpradega koos on mõnus igal pool- kodus, külas või ükskõik kus…näiteks käia nautimas head toitu. Siinkohal minu siirad tervitused ja sügav imetlus Terjele, kes ei ole isegi kipsis jalaga ratastoolis kärutades pessimistlik vaid särab nagu päike ja naerab elu äparduste üle.\nMa olen alati olnud seda meelt, et kõiki mune ei maksa iialgi ühes korvis hoida. Kui mingi lüli sinu elus raksatab, siis peab olema miski muud, mis sind vee peal hoiab, mis sellest üle saada aitab. Kindlasti on abiks hobid. Tehes midagi armastusega ei tunne sa sundi, kohustust ja ebameeldivust. Hobi võib olla lihtsalt meeldiv tegevus ja nokitsemine ning hobi võib olla lisasissetulek. Igal juhul valmistavad hobid rõõmu, rikastavad ja hoiavad meele erksana.\nHobi on õlekõrreks ka siis, kui ükskord jõuab kätte pensionipõli. Kui jõuab muidugi. Mina väga ei unista, sest meie valitsus on ettearvamatu nagu teismeline. Näen inimesi, kes on veetnud oma elu nii, et peale töö pole neil midagi. Ja kui siis see oodatud penskari elu kätte jõuab, valdab inimesi hirm. Hirm üksinduse, igavuse, tegevusetuse, mittevajalikkuse ja mandumise ees. Jään siinkohal alati meenutama oma ema, kes pensionärina ei püsinud kunagi niisama kodus, vaid oli pidevalt kuskil midagi asjatamas. Oli see siis pensionäride kooris laulmine, kooriga reisimine või klubilised tegevused. Kui kodus oli, tegeles käsitööga või vuntsis oma aiamaad ning tegi saadustest hoidiseid. Ei näinud mina kunagi teda kurtmas, kui kurb on olla pensionär ja et teda pole kellelegi vaja.\nKangad ja käsitöö – üks minu hobidest\nPiisav ja kvaliteetne uni on inimesele vajalik.\nTuleb ette perioode, kus tööd on nii palju, et ma ei saa kuidagi õigel ajal magama, aga….sel juhul tuleb leida võimalusi, et mingilgi moel seda unevõlga lahendada. Kui ma tean, et õhtu venib pikaks, püüan töölt tulles veidikeseks suigatada. 15 minutit on piisav aeg, et taastada energia ja suuta pikemalt tööd teha. Kui kiire periood möödas, lähen eelistatavalt igal õhtul samal ajal magama. Kellaajaline rutiin tagab hea ja kosutava une. Kindlasti pole mõnus minna magama ekraani tagant. Seega – väldin arvuti või tahvli tagant voodisse minemist. Televiisorist rääkimata, sest seda meil nurgas lösutamas pole enam aastaid ja ka meie ise leiame muud teha, kui helendavat ekraani passida. Minu õhturutiin on huvitav raamat. Voodi kõrval on alati mingi valik ja vastavalt õhtusele tundele valin sealt, mida loen. Kui olen väsinud, siis mõni lihtsam ilukirjandus, kui mitte, siis midagi psühholoogia vallast või muu aimeraamat. Ehk siis raamat, mida lugedes peab kaasa mõtlema.\nÜks asi on veel, mida ma järgin. Voodisse minnes ei mingeid päevateemade peas ketramist. Kuulen väga sageli inimesi rääkimas, et uni kuidagi ei tule, mõtted on peas. Ärkasin öösel üles, mõtted olid peas. See on teadlik töö endaga, et need mõtted saaks mõeldud enne seda, kui soovid magama minna. Eriti just kehvad mõtted, kui neid millegipärast on.\nKui pea on puhas ja meel rahulik tuleb ka uni ning öösel ei juhtu seda, et uni läinud ja peab raamatut lugema ning hommikul, kui kell heliseb, on prääks. Häid mõtteid aga võib mõelda küll. Mina armastan näiteks voodis mõelda asjadele, mille eest ma olen tänulik. Jõuad vaevu mõtetega lõpuni ja juba magan. Või soovin, et mu lähedased oleksid terved ja neil läheks hästi. Kui pikk uneaeg on inimesele vajalik – 10, 8, 7 või 6 tundi jne – see sõltub juba inimesest endast.\nTeadupärast olen ma elupõline jalakäija. Kui ilm vähegi lubab ja aega on, kõnnin punktist A punkti B jalgsi. Suvel sõidan sageli rattaga.\nLisaks olen viimastel aastatel käinud kahes trennis. Kord nädalas käin pooleteisetunnises joogatrennis. Vinyasa jooga on väga intensiivne ja niisama ommmm – istumiseks seal mahti ei anta. Meil on ikka aja jooksul olnud mitmeid inimesi, kes tulevad proovivad ja loobuvad, sest pidavat olema liiga raske. Minu seisukoht on see, et kui trennis pingutama ja ennast ületama üldse ei pea, siis pole sel käimisel ja kulutusel mõtet. Mis ei tähenda muidugi seda, et trenn peaks olema ninast vere väljaajamine.\nTrenni lõpus on meil alati sügavate venituste seeria, kus me nii-öelda hooldame oma lihaseid. Paar põhjust on veel, miks ma seal trennis käin. Meil on väga mõnus treener Anu ja ütlemata lahe seltskond.\nLaagri hummus ja pesto\nSama treeneri ja peaaegu sama seltskonnaga toimub ka minu nädala teine trenn. Ei teagi nüüd, kas ma alustan või lõpetan nädalat sellega, aga igatahes pühapäeva õhtuti püüan ma olla alati kohal latinotantsu trennis. See trenn sõna otseses mõttes kohustab kohal käima, sest kui vahele jätad….oh seda häda. Siis on jälle pooled sammud meelest läinud ja veel hullem, kui teised on sinu puudumise ajal midagi edasi õppinud. Aga…tantsida on mulle alati meeldinud. Ladina tantsud kõnetavad eriti. Kuna Anu meie peale üldiselt ei halasta, vaid mõtleb välja alailma päris keerukad tšatša, bachata, salsa, rumba, samba, paso doble, jive(džaiv) jne kavad, siis trenni saab isegi aju. Mälu peab alati kaasas olema :)\nJa kui pühapäeva õhtul poolteist tundi ennastunustavalt ladinarütmide järgi tantsida saab, on väga hea olla. Lisaks on peale trenni mõnus saun hea seltskonnaga, kus me peame naistega plaane, mida koos ette võtta.\nTantsuhooajad lõpevad meil alati hea ja paremaga\nEt sellest kõigest mulle veel ei piisa, siis leidsin endale netipõhise treeneri, kellega koos teen hommikujoogat. Paljude tuttavatega rääkides tuleb välja, et enamusele hommikused võimlemised ei sobi. Mina olen täheldanud just vastupidist, et hommikune võimlemine ja venitamine annavad päevaks hea toonuse, paraja annuse reipust ning hea meeleolu. Ega mina ei karga ka voodist otse võimlemismatile. Ikka esmalt sirutan, joon klaasi leiget vett, teen lapsele hommikusöögi, panen endale smuutimaterjali benderisse ootele, saadan lapse kooli ja siis….siis panen mängima rahuliku häälega treeneri video ning võimlen. Aitäh selle eest Shalin-ile ja tema GraceFit-ile.\nSelline pehme ja rahulik hommikujooga on just täpselt see 20 minutit, mida hommikul on enda jaoks tarvis. Ahjaa, kui ma tahan midagi oma keha jaoks veel teha ja samal ajal ka naerda, siis otsin üles mõne Almer Jansu video ja teen koos temaga patsutamisi, venitamisi, hingamisi ja muud kasulikku.\nÜhesõnaga – liikumine – see on hea enesetunne, tervis, nõtkus, painduvus, rüht….seega kvaliteetsem elu.\nAlati väsimatu ja rõõmus Almer\nKui nüüd rääkida sellest, mida ma söön ja joon, siis….\nesimene asi on VESI.\nVeega on meil väga hea läbisaamine. Kuidagi vaistlikult olen ma ise terve elu olnud veega sinasõber ja mäletan, et kui kolisin Raplamaale elama, olin alguses väga häiritud, et siinsel veel polnud nii hea maitse, kui minu lapsepõlvekodu veel. K-l on samamoodi juba pisikesest peale harjumus juua vett. Ka 2-3 aastasena läks ta suvel poes mitte mahla vaid vett otsima. Vee joomise kohta on minu heal sõbral Almer Jansul tore ütlemine – pesu ei pese sa ju teega või mahlaga….ka oma keha tuleb läbi pesta eelkõige veega, mitte tee või mahlaga. Mida ma olen nüüd viimasel ajal teisiti hakanud tegema siis seda, et joon vett rohkem ja teadlikult.\nVeega algavad kõik minu hommikud. Üks suurem kruusitäis leiget vett enne hommikusööki- see on esimene asi hommikul peale ärkamist. Kevadest olen tarbinud aga mitte päris tavalist kraanivett, vaid vett, millele lisan H-500. Mis see on? See on bioloogiliselt aktiivne toidulisand. Esiteks, teeb see vee aluseliseks. Lisaks annab see suurel hulgal energiat. Kui olin joonud selle H-500-ga vett umbes kaks kuud, hakkasin märkama, et enam ma peale lõunasööki ei hakkagi tiksuma ja kiruma seda UnneMattit, kes mulle padjaga virutab. Ka õhtul koju jõudes ei ole ma unime, vaid suudan aktiivselt mitu tundi muid tööasju teha. Sügismasendus, sügisväsimus…mis see on? Kust see energia sul tuleb, küsitakse….no purgist tulebki, ütlen naljaga pooleks. Tegelikult on ikka tõsi taga. K saab mul samamoodi igal hommikul kooli kaasa suure veepudeli, kuhu on lisatud H-500 ja isegi pimedal ajal ei näe ma suure koormusega õppival lapsel väsimust. Lisaks kuuluvad alates sügisest tema hommikumenüüsse seleeniga sipelgapuukoore kapslid, lonks liposoomset C-vitamiini ja Letsitiini kapslid. Siiani pole tal ühtegi tervislikel põhjustel koolist puudumise päeva olnud. Ise võtan samuti vitamiine ja lisaks liposoomset kurkumiini. See on muide esimene toidulisandite tootja, kelle toodete vastu ma hakkasin huvi tundma, kui olin piisavalt asja uurinud. Seni olin lihtsalt suur skeptik.\nKui nüüd kellelgi huvi, siis jah, see on niiöelda võrkturundus, aga…. minu jaoks olulises plaanis erinev paljudest teistest. Minu jaoks muide sõna VÕRK, hirmu ei tekita. Pea 12 aastat olen ma olnud tegev Mary Kay kosmeetikafrimas, mis on samuti ju tegelikult võrk ja saan öelda selle kohta vaid head. 12 aasta jooksul saadud kogemused ja koolitused on hindamatu väärtusega nii kosmeetika valdkonnas kui isiksuse arengu plaanis. Kui sellisel tasemel rahvusvahelisi koolitusi tuleks osta ise…..nojah, rahakott nutaks või ei avaneks üldse. Sellest ma parem ei räägigi, et tooted ise on väga kvaliteetsed ja tõepoolest, ma ei vahetaks neid ühegi muu brändi vastu välja.\nCoralliklubi puhul olen aga siiski avastanud veel mitmeid eriti positiivseid külgi. Esmalt see, et kliendiks hakkamine ei maksa midagi – ehk siis ma ei pea kalli raha eest ostma välja mingit toodete stardipaketti. Seni kohatud võrkturundusfirmades tuleb seda kõigis teha. Teiseks – Corallis ei pea ma jooksma ringi ja purgid näpus midagi kellelegi müüma. Ainus, mida on vaja, siis teha isiklik kliendinumber, mis annab võimaluse osta endale vajalikke tooteid 20% soodsamalt ja esimene ost, minimaalselt 15 euro eest, tuleb sooritada kliendistaatuse kinnitamiseks 3 kuu jooksu. Muidu kustub kliendinumber ära ja muud ei midagi. Seega, minumeelest ääretult lihtne ja kasulik – hakkad kliendiks ja tarbid nagu tahad. Loomulikult on seal võimalus ka äri teha, aga mitte keegi selleks ei kohusta. Kui soovid, tarbid tooteid vaid ise ja hoiad kõik endale, kui aga leiad, et saad läbi isikliku kogemuse saadud head tulemust teistega jagada, siis jagad.\nTervislikud ja toitvad batoonikesed koolilapsele vahepalaks kaasa või endale kotti.\nKuidas kliendiks saada? Lihtsalt kliki SIIA ja registreeri ennast tasuta kliendiks. Logid sisse, näed tooteid hindadega -20%.\nOstmisega on hetkel nii, et kui tellida otse sealt e-poest, siis tuleb kaup DHL-iga Saksamaalt ja kulleritasuks on umbes 10€. Lihtsam ja odavam on kirjutada e-mail aadressile coralclub.eesti@gmail.com, panna sinna kirja oma kliendinumber ja nimi, lisada soovitud tooted, Smart-posti pakiautomaat, kuhu soovid saada pakki ja saata kiri ära. Vastu saad arve, maksad ära ja peagi on pakk kohal. Lihtne ja muretu. Tallinnas on olemas kontor, kust saab ka kohale minnes oma tooted ära osta, esitades kliendinumbri.\nKõigele lisaks korraldatakse seal vägagi huvitavaid terviseteemalisi koolitusi, elustiilipäevi ja muud põnevat. CoralClub on maailmaturul olnud nüüdseks juba pea 21 aastat.\nMuuseas, kuidas saada teada, et toidulisandid on ikka kvaliteetsed?.\nSelleks, et veenduda, kas toidulisand sisaldab ikka kõike lubatut, siis vaadake, kas tooted omavad GMP sertifikaati. Seda sertifikaati väljastatakse vaid tootjatele, kes tegutsevad kooskõlas hea tootmistava põhimõtetega( ingl. k. Good Manufacturing Practice) Sellega tagatakse, et toidulisandi tootmisprotsess ja turustamine tervikuna on kontrolli all – alates toormaterjalide puhtuse ja kvaliteedi kontrollimisest kuni lõpptoote valmimiseni. Tooraine kvaliteedi kontroll saab alguse juba enne selle kasutusele võtmist tehases. Nii valitakse täisväärtuslikud ja farmakoloogiliselt tõhusad koostisained, mis pärinevad tunnustatud tootjate taimeekstraktidest. Toidulisandite tootmist jälgitakse sama rangelt, kui ravimite valmistamist.\nMida me veel joome ja ei joo?\nÜhtegi karastusjooki ma koju ei osta. Ei osta laps ka oma taskuraha eest. Pole harjumust ja on teadlikkus. Mahladega on sama. Koju ei osta ja söögi kõrvale lõuna ajal ei joo. Piima samuti koju ei osta. Esiteks ei talu ma eriti laktoosi, teiseks piimatooted tekitavad organismis tarbetut lima ja ilma nendeta on tervis kordi parem. Isegi kui nohu külge haagib, saab sellest piimatooteid kasutamata lahti vähem kui nädalaga, mitte klassikalise kahe nädalaga. Ainus piimatoode mida me sööme, on juust. Seegi tavaliselt laktoosivaba.\nKohvi – kodus üldiselt ei joo. Pakk kohvi on olemas küll,-sellist paremat- aga see on külaliste tarbeks või siis selleks haruldaseks korraks, kui endal kohviisu tuleb. Teed joome valikuliselt. Taimeteed või Coral Club-ist ostetav lagritsa-ingveri kapsli sisust tehtav tee.\nNojah, üksi toidulisanditest ei ela, sest toidulisand ei asenda täisväärtuslikku toitu….paraku ei saa me ka toidust kõike kätte nii nagu vaja. Püüa palju tahad.\nJa kui rääkida nüüd siiski toidust, siis meie ei ole taimetoitlased, kuid….sööme üpriski taimselt. Ehk et siis liha sööme, aga harva ja vähe. Eelistame kala – ka seda sööme harva. Lemmikud on igasugused ja igas variandis juurviljad. Mida rohkem, seda parem. Kartulit sööme harva, porgand, peet, kapsas, porru, spinat, paprika, sibul, küüslauk, brokkoli, lillkapsas, suvikõrvite, kõrvits jne.- need on meie toidulaual ülekaalus. Muna sööme ka. Mida vähegi saan, ostan otse mõnest talumajapidamisest.\nRukolapesto – meie pere lemmik\nTõttöelda kui ma elaksin pealinnas, siis veedaksin aega kaupluste asemel ikka turul. Seal juurviljalettide vahel. Ja üleüldse on seal turul kõvasti kohti, kus oma rahakotti luftitada. Näiteks Itaalia lett, kus on igasuguseid põnevaid asju. Makarone ma ei ole koju ei tea mis ajast ostnud, aga kui sinna Itaalia letti satun, siis ostan vahest värskeid käsitsi valmistatud ravioole. Näiteks spinatiravioole. Teisest Itaalia letist ostan linna sattudes puuvilju, avokaadot, sellerit….ja milliseid mahlast tilkuvaid hurmaavilju olen ma sealt saanud!!! Sellist maitseelamust poeviljadest küll ei saa. Tegelikult ei jõua ma kõike kohe kirjagi panna, mida head sealt võtta on.\nAnthony William-i raamatuid tasub lugeda\nK hommikusöök koosneb kooliperioodil omletist, võileivast, värsketest salatilistest( nende valik on meie kauplustes ikka väga nigel) või hooajalistest lisanditest nagu kurk, tomat(ainult kirsstomat, sest tavaline poetomat ei kõlba enamuse aastast süüa ja ega kurkigi peab hoolsalt valima) jne ja lisaks veel kuni vähegi olemas on – kodumaine õun. Kui neid enam pole, siis mõni muu puuvili. Nädalavahetusel joob K minuga koos hommikuti smuutit. Nädala sees on tema jaoks smuutit veidi vähe, sest kodunt läheb ta ära juba kell 7.20 ja lõunat saab koolis alles kell 12. Mina aga lähen tööle üheksaks ja alustan oma hommikut suure tassi mõnusa smuutiga.\nSmuuti tegemine on täiesti loominguline tegevus\nKuna smuutit joon ma hommikuti juba aastaid ja iga päev, siis peab olema alati midagi, millest smuutit teha saab. Siin on mulle jälle abiks erinevad kohad, kust saab vajalikke komponente osta tegemata allahindlust kvaliteedile. Ainus asi, mille ma smuuti jaoks ostan tavalisest poest, on banaan. Banaan annab smuutile massi. Teine asi mida massiks kasutan, on avokaado. Poest saab kõlbulikku harva ja linna satun samuti harva, seega avokaadot kasutan harvem ja enamuse ajast ajab asja ära banaan.\nJärgmine oluline smuuti komponent on marjad. Soetasin endale juba mitu aastat tagasi lisaks tavalisele külmkapile madala sügavkülma. Minu süda on rahul, kui sügisel saavad kõik sügavkülma riiulid head ja paremat täis. Marjad ostan kindlatelt eramüüjatelt, kelle puhul tean, mida söön. Lemmikud on pohlad, mustikad, mustsõstrad, jõhvikad, maasikad. Sel aastal toodi mulle sügisel pidevalt ploome ja kõik, mida ära süüa ei jõudnud, läksid talveks külma. Mis veel? Kõik õunad, mida korraga süüa ei jõua – tükeldan ja külma. Kõrvits – mida korraga ära ei tarvita – jälle külma. Sel aastal panin esimest korda sügavkülma mõnusat kodust tomatit. Väga hea nüüd talvepoole võtta seda sealt ja lisada pajaroogadesse ning suppidesse.\nPähklid, rosinad, chia seemned, datlid, goji marjad, inkamarjad, toorkakao ja muu lisandkraam. Kui oled korra saanud süüa tõeliselt värskeid ja hea maitsega pähkleid, siis poodi neid ostma enam ei tõtta. Nüüdseks juba üsna mitu aastat ostan kõik oma pähklivarud Koosostust. Tellin aga e-poest ära, maksan ära ja ootan, millal koju kätte tuuakse. Maitsev ja mugav. Koosostust ostan ka läätsed ja kikerhernejahu, mida sageli tarvitan. Julgen seda kohta soojalt soovitada.\nBoost Yourself – jälle üks mitu aastat tagasi avastatud koht, kust saab osta mugavalt smuutidele lisatavaid segusid. No ja pealegi mulle meeldib väga, kui teenindus on personaalne, hooliv, isiklik :) Seda kõike Boost Yourself ka pakub. Milleks need segud head on? Kui toitud hommikul vaid smuutist ja tahad, et päev algaks kerge tundega, aga mitte punnis kõhuga, siis pead tegema sellise smuuti, mis annab energiat ja hoiab kõhu täis. Paljas mari ja banaan kaua kõhus ei püsi, aga rikastades smuutit superfood toodetega võib vabalt lõunat süüa alles poolteist tundi peale keskpäeva. Segusid on sealt osta erinevaid, aga meil on välja kujunenud omad lemmikud. Üks nendest on Energy ja teine Immunity. Kummardus BoostYourself-i meestele -Teedule ja Svennule!\nKokkuvõttes võib öelda seda, et kui mõtled mida jood ja sööd, oled positiivne ja rõõmus ja liigutad ennast füüsiliselt – on suur töö hea tervise suunas tehtud.\nKui midagi veel lisada, siis eneseharimine, hea kontsert või teatrietendus ning reisimine ja kindlasti raamatud ehk lugemine.\nSel viisil olen rahulolev mina ning kui ma olen rõõmus ja roosa, siis mul on mida anda oma lähedastele.\nAa, ja siis veel see hygge ehk hubasus. Kodu peab olema see koht, kuhu sa lausa kibeled minema :)\nKellelgi teisel võib olla kindlasti isiklik retsept kuidas tagada vitaalsus ja hea tervis. Retsept ja põhimõtted, mis on minust sootuks erinevad ja selleks on tal igati õigus. Me kõik olemegi erinevad.\nSoovin teile head!


Vooremaa Jõgevalt pärit üliõpilane pälvis Artur Lemba stipendiumi\nJõgevalt pärit üliõpilane pälvis Artur Lemba stipendiumi\nJõgevalt pärit Eesti muusika- ja teatriakadeemia üliõpilane Anita Maasalu pälvis helilooja Artur Lemba (1885–1963) nimelise stipendiumi. Stipendiumi eesmärk on toetada heliloomingu, klaveri- ja muusikateaduse üliõpilaste loomingulist tegevust, samuti Artur Lemba või temaga seotud tegevuse uurimist.\nAnita Maasalu sõnul tekkis tal muusikahuvi iseenesest ja päris väiksena. „Armastasin väga laulda ja seda märkas minu lasteaia muusikaõpetaja. Nii sattusin umbes viieaastaselt laulustuudiosse. Jõgeva muusikakooli minek oli sellele juba üsna loomulik jätk. See, et just klarneti valisin, on siiani suur mõistatus, sest keegi seda mulle teadaolevalt ei soovitanud. Ilmselt olin näinud kusagil selle instrumendi pilti ja see tundus sümpaatne. Arvatavasti just tänu klarnetile olen aga tänaseks muusika juurde jäänud.“\nJõgeval lõpetas Anita põhikooli. Gümnaasiumis jätkas Tallinna reaalkoolis, paralleelselt õppis ta Georg Otsa nimelises Tallinna muusikakoolis.\nTundide viisi harjutamist\nKlarnetiõpingutega jätkas Anita Maasalu esialgu ka Eesti muusika- ja teatriakadeemias. „Huvi muusikateaduse vastu oli muidugi juba siis olemas, nii et klarnetiõpingute kõrval hakkasin end Otsa koolis muusikateaduse alal täiendama. Kuidas selleni jõudsin, on raske öelda. Interpreediks õppimine tähendas suuresti tundide viisi üksinda pilli harjutamist, aga ilmselt tekkis mul sealjuures süvendatud huvi muusikat ka mõtestada ja süvitsi uurida. Nii otsustasin aasta hiljem akadeemias eriala vahetada ning praegu õpin muusikateadust ja muusikakorraldust. Bakalaureuseastmes teevad selle eriala tudengid esimese kahe aasta igal semestril ühe proseminaritöö, tutvudes nii muusikateaduse nelja põhisuunaga. Kolmandaks aastaks peaks olema enda jaoks juba leitud meelepäraseim valdkond, milles teha seminaritöö. Mina olen praegu teise aasta tudeng, nii et olen seni jõudnud kirjutada kolm uurimistööd.“\nEesti muusika- ja teatriakadeemia raamatukogusse sattus ta tööle tänavu sügisel üsna juhuslikult.\n„Poole kohaga on see õpingute kõrval ideaalne töö, sest viibin kogu aeg samas majas ja vajadusel saab töölaua tagant otse loengusse minna. Meil on kogus märkimisväärne hulk noote, raamatuid, perioodikat ja helisalvestisi, samuti ka prii ligipääs erinevatele rahvusvahelistele andmebaasidele, nii et suurema osa enda uurimistöödeks vajalikust kirjandusest ja noodimaterjalidest olen meie raamatukogust kätte saanud. Meie kogu ei ole mõeldud ainult tudengitele ja õppejõududele, vaid ka juba tegevatele muusikutele, muusikauurijatele ja teistele huvilistele, nii et selle põhjalik tundmaõppimine on kahtlemata suureks eeliseks nii praegu kui ka tulevikus.”\nArtur Lemba nimelise stipendiumi laureaat avaldas arvamust, et praegusel ajal pole Lemba ehk kõige tuntumate ega esitatumate Eesti heliloojate seas. „Võib-olla on ta tuntum isegi pianistina, aga ta on kirjutanud hulga romantilisi traditsioone järgivaid klaveri- ja keelpilliteoseid ning ka sümfooniaid ja oopereid. Ilmselt tema klaverimuusika ongi see, mida tänapäeval kõige enam mängitakse ja tuntakse. Kuna Lembal ei ole elavaid järeltulijaid, laekuvad tema autoritasud kultuuriministeeriumile ning tänu sellele on võimalik ministeeriumil temanimelist stipendiumi välja anda. Lemba õppis Peterburi konservatooriumis, nii et tema loomingus on tuntav vene koolkonna tugev mõju. Seega arvan, et Lemba muusika võiks kindlasti olla meelepärane inimestele, kellele sümpatiseerivad näiteks Rimski-Korsakov, Tšaikovski, Glazunov jne. Lemba oli oma muusikalistes eelistustes küllaltki konservatiivse maitsega, oma kaasaegseid ja uuendusmeelsemaid heliloojaid ta eriti ei armastanud. Seda tõendab nii tema loominguline käekiri kui ka arvukad kontserdiarvustused.”\nUsutluses Vooremaale mõtestas Anita Maasalu lahti ka koroonaviiruse aasta mõju klassikalise muusika esitamisele. „Lahendusi otsiti selleks seinast seina, alustades muusikute koduvideotest Facebookis ja lõpetades päris uute voogedastusplatvormide loomisega, millest tuntumad ja eelkõige klassikalisele muusikale spetsialiseerunud on Eestis ehk ERSO TV ja Benedict Television.\nOmamoodi saatuse irooniana sattus samale aastanumbrile ka digikultuuri teema-aasta, nii et sel teemal on tänavu ohtralt kirjutatud ja arutletud.\nMuidugi peab olema tänulik, et muusika- ja üleüldse kultuurielu on vähemasti sügisel ikkagi väga pikalt toimida saanud. Mõne kontserdi võib ju veebiülekande või raadio vahendusel ära kuulata, aga tegelikult pole ma veel kohanud ühtegi inimest, kes eelistaks ülekannet päris kontserdikülastusele. Aga kui minna muusika esitamise juurest selle allikate juurde, siis Eesti teatri- ja muusikamuuseumis algas tänavu suuremahuline digiteerimisprojekt, mille käigus digiteeritakse üle 4000 Eesti heliloojate teose, tehes need nii huvilistele lihtsamini kättesaadavaks. Nii et digikultuuri jaoks on 2020 olnud kahtlemata viljakas aasta.\nPean tunnistama, et satun viimasel ajal Jõgevale küllaltki harva, nii et siinse kultuurieluga ma hästi kursis ei ole. Aga usun, et Jõgeva muusikakool oli enne ja on ka nüüd suurepärane koht, kust võib saada muusikahuvi terveks eluks. Ja see ei pea tingimata tähendama professionaalseks muusikuks saamist, kuid juba oskus natuke mingit pilli mängida on väärtus, mida igaühel ette näidata ei ole,“ rääkis Anita Maasalu oma seostest lapsepõlve kodupaigaga.


Britid on uute EL-i reformide võimalikkuse suhtes pessimistlikud - Maailm - Postimees.ee\nBritid on uute EL-i reformide võimalikkuse suhtes pessimistlikud\n29. juuni 2014, 17:09\nÜhendkuningriigi peaminister David Cameron.\nBriti valijad ei usu, et peaminister David Cameron suudab Euroopa Liidus läbi suruda reforme, mis on tema sõnul hädavajalikud Suurbritannia blokki jäämiseks, selgus pühapäeval avalikustatud arvamusküsitlusest.\nUmbes 42 protsenti uuringufirma YouGov küsitlusele vastanust ei uskunud, et EL on valmis liikmesriikidele otsustusõigust loovutama, ning 29 protsendi arvates on Ühendkuningriigil võimalik saavutada ainult tühiseid mööndusi.\nCameron on lubanud Suurbritannia bloki liikmelisuse üle EL-iga läbirääkimisi pidada enne Ühendkuningriigi EL-i jäämise referendumi pidamist 2017. aastal.\nEuroopa Liidu liidrid otsustasid reedel Brüsselis esitada Euroopa Komisjoni presidendi kandidaadiks Luksemburgi endise peaministri ning föderalistlike vaadetega Jean-Claude Junckeri, kellele Briti valitsus oli vastu.


Shark Zone H10 | 89 Pood\nSHARKOON-i SHARK ZONE: mõnele hoiatus, aga sinule puhas seiklus!\nShark Zone on Sharkooni uus seeria, mis on spetsiaalselt toodetud mänguritele! Shark Zone-i iseloomustab Sharkooni teada ning tuntud kõrgkvaliteet ning atraktiivne hinna ja kvaliteedi suhe. Shark Zone-i must ja kollane disain rõhutab sinu meisterlikke mänguoskusi ning saadab hoiatusi sinu mängurivaalidele. Kasutada võid seda vaid omal vastutusel!\nH10 peakomplekt on Shark Zone-i stiilse kujunduse tulemus, mille integreeritud volüümikontroll sisaldab ka mute (hääletut) funktsiooni. Tänu oma võimsale 40 mm draiverile suudab peakomplekt tuua kõrgkvaliteetse heli iga arvutimängurini.\nLiikuv ja paindlik mikrofon pakub parimaid lahendusi häälfunktsioonidele (nt TeamSpeak). Kõrvaklappide ümarad, polsterdatud ning imeliselt pehmed padjad tagavad sulle ülima mugavuse ka kõige pikematel mänguõhtutel.\nSharkooni Shark Zone H10-ne kaks (mikrofon ja heli) kullatud ja 3,5 mm otsikut teevad peakomplekti ühendamise iga heliallikaga imelihtsaks. Juhtme pikkuseks on 2,5 meetrit. Peakomplekti juurde kuulub ka kott, mis tagab klappide lihtsa transportimise.\nKaal ilma kaablita: 240 g\nTundlikkus: 92 dB ± 3 dB\n2x 3.5 mm Stereo kogupikkus: 250 cm\nTags:h10 peakomplektid shark zone\nOle esimene kes jätab arvamuse tootele “Shark Zone H10” Tühista vastus


Teadlased tegid kindlaks abiellumiseks täiusliku vanuse - Suhted & seks - sõbranna.ee\nTeadlased tegid kindlaks abiellumiseks täiusliku vanuse\n3. juuli 2016, 16:00\nKui soovid kohtingutel käimiseks ühte kindlat reeglit, siis kõige mõistlikum oleks kasutada 37 protsendi reeglit. Ajakirjanik Brian Christian ja kognitiivteadlane Tom Griffiths on veendunud, et see reegel muudab ka täiusliku kaaslase leidmise kergemaks.\nMis on 37 protsendi reegel? See reegel tähendab, et kui sa vaatad limiteeritud aja jooksul üle mitu erinevat valikut – olgu tegemist uue töötaja, korteri või kallima valimisega –, siis parim aeg otsuse langetamiseks on hetkel, mil oled läbi vaadanud 37 protsenti valikuvariantidest, kirjutab Business Insider.\nSelleks hetkeks oled kogunud otsuse tegemiseks piisavalt infot, aga samas pole sa kulutanud liiga palju aega võimalustega tutvumiseks. 37 protsendi juures oled sa jõudnud parimasse punkti, kus teha kõige õigem valik.\nTeadlased rakendasid seda reeglit ka armastuse otsimisele, et teha kindlaks, millises vanuses oleks kõige parem mõelda abiellumisele. Selgus, et kõige parem aeg, mil hakata abikaasat tõsisemalt otsima, on 26-aastaselt. Enne seda on oht, et sa lased mõned väga head kandidaadid käest ja pärast seda võib juhtuda, et häid valikuid jääb üha vähemaks. Teadlased analüüsisid ka edukaid abielusid ja selgus, et 26 võib tõesti olla ideaalne vanus abiellumiseks.\nEelmise aasta juulis avastas Utah ülikooli sotsioloog Nicholas H. Wolfinger, et parim vanusevahemik abiellumiseks on 28-32, mis on üsna lähedal Christiani ja Griffithsi teooriale. Wolfinger tegi kindlaks ka selle, et kui paar abiellub pärast 32. eluaastat, siis iga aastaga kasvab abielulahutuse risk 5 protsendi võrra.\nSamas tuleb tunnistada, et 37 protsendi reegel ei ole täiuslik. Selle reegli järgi peaks inimene 26. eluaastaks teadma täpselt, millist partnerit ta otsib ja see reegel jätab tähelepanuta asjaolu, et see, mis võib sulle partneri juures meeldida 22-aastaselt, ei pruugi enam meeldida näiteks 34-aastaselt.\nAga 37 protsendi reegel annab märku, et 26-aastaselt on meie otsused kohtingute osas kõige usaldusväärsemad. Seda võib pidada vanuseks, mil me lõpetame otsimise ja hakkame elus astuma olulisemaid samme.


Jaanipäeval jõuab kohale troopiline õhumass (22.06.2016 13:46)\nKaugelt lõunast saabuv õhumass toob alates reede õhtust kaasa kuumalaine, kuid Läänemerelt ligineb pühapäeval ka madalrõhulohk ja nii ongi pühapäeva õhtul ja esmaspäeval võimalik äike. Hoovihm on võimalik mitmel pool ka teisipäeval ja kolmapäeval.\nMeile armsad lilled\nIlmateenistuse ilma ülevaade 23.06.16 - 29.06.2016\nNeljapäevaks (23.06.) jääme kõrgrõhkkonna põhjaserva. Samas ulatub Skandinaaviast Soome soe front ja selle mõju võib ulatuda ka Soome lahe lõunarannikule. Seoses sellega on päeval Põhja-Eestis hoovihmavõimalus ~30..50%, mujal Eestis on sajuvõimalus väiksem, õhtuks sajuvõimalus väheneb. Puhub mõõdukas ja nõrk läänekaare tuul. Õhutemperatuur on öösel 8..13, päeval 19..25°C.\nReedel (24.06.) eemaldub kõrgrõhuala kese kagusse ja soe front koos pilvemassiiviga liigub Eestile lähemale. Päeva jooksul suureneb hoovihma võimalus Lääne- ja Põhja-Eestis 60-80%, Kagu-Eestis on sajuvõimalus alla 25%. Puhub mõõdukas läänekaare tuul, pealelõunal pöördub tuul lõunakaarde. Õhutemperatuur on öösel 10..15, päeval 19..25°C. Õhuvool pöördub lõunasse ja õhtuks saabub lõunast soojem õhumass.\nLaupäeval (25.06.) jääme kõrgrõhuala loodeserva. Öösel võib veel kohati hoovihma sadada, päev tuleb sajuta. Kõrgrõhuala lääneservas ja läheneva madalrõhuala ees jõuab Eestisse väga soe õhumass. Puhub mõõdukas lõunakaare tuul. Õhutemperatuur on öösel 13..17, päeval 24..30°C.\nPühapäeval (26.06.) kõrgrõhuala eemaldub kagusse ja Läänemerelt liigub madalrõhulohk Eesti suunas. Öö ja ennelõuna on sajuta, kuid pealelõunal suureneb saartel vihma ja äikesevõimalus ning õhtul sajab mitmel pool hoovihma ja on äikest. Puhub mõõdukas lõunakaare tuul, kuid äikesepilvede all võib olla tugevaid üle 20 m/s puhanguid. Sooja on öösel 14..19, päeval 25.. 30°C.\nEsmaspäeva (27.06.) öösel liigub madalrõhulohk üle Eesti. Sajab vihma, on äikest. Puhub mõõdukas lõunakaare tuul, äikesega kaasneb tugevaid puhanguid. Päevaks tugevneb Eesti kohal kõrgrõhuhari ja sadu edela poolt alates lakkab. Tuul pöördub läände ja edelasse. Õhutemperatuur on öösel 15..20, päeval 18..24°C.\nTeisipäeva (28.06.) öö on peamiselt sajuta, kuid päeval liigub üle Eesti järjekordne madalrõhulohk ja mitmel pool sajab hoovihma. Puhub mõõdukas edelatuul. Õhutemperatuur on öösel 9..14, päeval 17..23°C.\nKolmapäeval (29.06.) madalrõhulohk eemaldub ja õhurõhk tõuseb. Öösel sajab kohati, päeval on sajuhooge enam (sajuvõimalus 25-50%.). Puhub mõõdukas läänekaare tuul. Õhutemperatuur on öösel 9..14, päeval 18..22°C.


KAKSKÜLA MTÜ (80292117) - Overview @ Inforegister.ee\nKAKSKÜLA MTÜ: Tegevuslugu 03.03.2021\nKAKSKÜLA MTÜ alustas peaaegu 12 aastat tagasi, mil juhatuse liikmed, K. B., T. N., A. V. ja M. I., seda juhtima hakkasid. K. B.'l oli selleks ajaks ettevõtluskogemust ligikaudu 0 aastat, T. N.l 0 aastat, A. V.'l 0 aastat ja M. I.'l 6 aastat.KAKSKÜLA MTÜ valdkond on mujal liigitamata organisatsioonide tegevus. Samas valdkonnas (EMTAK 9499) on tegutsevaid ettevõtteid 2021 aasta seisuga kokku 434 ...\nKAKSKÜLA MTÜ: Sünnilugu 26.02.2021\nVõru maakonnas toimetav ettevõte, KAKSKÜLA MTÜ sündis 12 aastat tagasi.Kui keskmiselt elab Eesti ettevõte kuni 6 aastat, siis KAKSKÜLA MTÜ on selle...\nKAKSKÜLA MTÜ: Tegevuslugu 03.03.2021 KAKSKÜLA MTÜ alustas peaaegu 12 aastat tagasi, mil juhatuse liikmed, K. B., T. N., A. V. ja M. I., seda juhtima hakkasid. K. B.'l oli selleks ajaks ettevõtluskogemust ligikaudu 0 aastat, T. N.l 0 aastat, A. V.'l 0 aastat ja M. I.'l 6 aastat.KAKSKÜLA MTÜ valdkond on mujal liigitamata organisatsioonide tegevus. Samas valdkonnas (EMTAK 9499) on tegutsevaid ettevõtteid 2021 aasta seisuga kokku 434 ...\nKAKSKÜLA MTÜ: Sünnilugu 26.02.2021 Võru maakonnas toimetav ettevõte, KAKSKÜLA MTÜ sündis 12 aastat tagasi.Kui keskmiselt elab Eesti ettevõte kuni 6 aastat, siis KAKSKÜLA MTÜ on selle...\nReg. Code 80292117\nDate of first entry 15.06.09\nBalance (2021) 2 873 €\nA. V. -140 punkti Board member\nT. N. 100 punkti Board member\nK. B. -440 punkti Board member\nLegal address Võrumaa, Antsla vald, Uue-Antsla küla\nK. B. Position... Log in > ...@gmail.com\nT. N. Position... Log in > (+372) 516...\n2018 II 0 € 36 € 41 € 0 0 €


2019 - Page 9 of 9 - Infoportaal toidulisanditel - Eesti\nBactefort – arvamused, hind, kust osta, originaal, või on seda väärt\nWorm nakatumise inimestel, seened, algloomad parasiite saab ravida abiga universaalne tööriistad bactefort. Koosseisu tilka koosneb puhtalt taimseid koostisosi, täiendada sobib nii täiskasvanutele kui ka lastele. Vahendit saab kasutada ilma kohustusliku konsulteerides arstiga. Bactefort – kasutus-, […]\nAtlant Gel – arvamused, hind, kust osta, originaal, või on seda väärt\n“See ei ole suurus ja võime” – see fraas kõik on kuulnud. Inimesed, kes ütlevad, et see ei saa aru, et esinemine väike liige meestel äärmiselt madal enesehinnang on vähendatud. Selle tulemusena ta kogenud ebaõnnestumisi […]\nArtrolux+ liigeste – mitte ravi: arvamust arst, hind\nTahad kaalust alla võtta? On ebatõenäoline teil õnnestub. Tõenäoliselt siis kannatavad liigse kehakaalu lõpuni oma päeva. Miks? On mitmeid põhjuseid: 1. Puudumine täpset teavet kaalulangus. Internet on palju saite, et inimesed, kes on ülekaalulised. Selle […]\nAid Be Harder potentsi hind apteegis\nReview koor meeste Aid Be Harder potentsi , kompositsioon, kirjeldus, action, kust osta, mida täiendada poe hind madal, tõeline reisija arvamused ja palju muud. Tööriist töötab veatult, ja nii keegi ei tunne tõeline macho voodis, […]\nActipotens – arvamused, hind, kust osta, originaal, või on seda väärt\npõletik eesnäärme võib esineda ka meestel, olenemata tema vanusest. Ebaregulaarne seksuaalelu, hüpotermia, hormonaalsed häired, stress – kõik need tegurid on arengu prostatiidi. Et vältida üleminekut haiguse levimist kroonilise etapis, siis on soovitav kasutada kvaliteedi täiendada. […]\nAcai Berry – arvamused, hind, kust osta, originaal, või on seda väärt?\nAcai marjad on Brasiilia “superfruit.” Nad levinud Amazonase piirkonnas, kus nad põhitoit. Kuid ta on hiljuti saavutanud populaarsuse kogu maailmas ja on kiitis oleks eriti kasulik tervisele ja heaolule. See tumelilla puu kindlasti pakkides palju […]


HÄLIN JA RAEV, müük, kuulutus 83152372 - Kuldne Börs\nID: 83152372, muudetud 10:52 13.02.2020\nAutor(id): William Harrison Faulkner, Kirjastus: Eesti Raamat, Linn: Tallinn, Aasta: 1972, Originaalkeel: inglise keelest, LK: 304, Seisukord: veidi kulunud ümbrispaber, kuid sisult terve raamat, Suurus: tavaformaadis kõva kaanega, Sisu: «Hälin ja raev» on William Harrison Faulkneri neljas romaan. Ei ole teada selle raamatu inkubatsiooniperioodi pikkust, mis või kesta mitmeid aastaid, küll aga on andmeid, et käsikiri valmis kuuekuulise pingelise töötamise järel 1928. aastal. See oli raske ajajärk noore kirjaniku elus: kaks esimest romaani olid talle väga vähe sisse toonud, kolmanda avaldamislepingu tühistas kirjastus. Laua taha istudes loobus kirjanik, nagu ta hiljem ise tunnistas, igasugusest muretsemisest selle pärast, kas töö kirjastajatele meeldib või ei, ta lihtsalt kirjutas, kirjutas «südameverega», pani sellesse iseenda. Ja küllap just sellepärast saigi käesolevast teosest kirjaniku lemmik - raamat, mis «valmistas mulle kõige suuremaid hingepiinu», mille vastu «mul on kõige hellemad tunded».


veebruar | 2015 | Aidi Vallik avalikult\n20. veebr. 2015 kell 23:32\t(Töised asjad)\nTänase päeva põhiuudis on, et tõime postiautomaadist ära pakitäie uusi raamatuid.\nLäänlane kirjutas sellest ka juba, intervjuu selleks andsin täna telefoni teel. Ja siis oli veel igasugu telefonikõnesid uue raamatu saatmise, ostuvõimaluste jms kohta.\nPüüdsin siitsamast blogist otsida üles ka neid 2013. aasta postitusi, milles ehk selle tüki kirjutamisprotsess võis kajastuda, aga ei leidnudki. Ju ei oska õige märksõnaga läheneda… sest ma olen üsna kindel, et ju ma seda mainisin kusagil ikka. Aga näe, ei leia.\nLühidalt veel kord öeldes – tegemist on lasteaiaealistele suunatud aimeraamatuga. Kirjastus Päike ja Pilv tahtis, et ma kirjutaks neile lasteraamatu, mille eesmärk on anda 4 —7 aastastele sobivas vormis ja sobivas mahus elementaarseid teadmisi Eesti kohta: loodus, linnad, maakonnad, ajalugu, geograafia, natuke kultuuriteadmisi jne. Et tegemist on siiski nii väikeste lastega, oli minu meelest kogu see asi mõistlik üles ehitada suure mängu vormis. Kohati küll mulle endale tundub nagu pisut pingutatud või kokkupressitud, sest maht oli teatud piirides ju ette antud ning kogu aeg pidin mõtlema, kui üksikasjalikuks 4 – 6 aastastega minna tasub, mis on olulisem ja mis vähem olulisem… ja veidi hiljem ka seda, mis on viisakam ja korrektsem ning mis mitte nii väga. Näiteks lendasid kirjastusega koostöös teksti töötlemise käigus välja kõik naljad á la kuue varbaga lätlastest jne. (Aga mul on hullult hea meel, et ma Ruhnu karu sisse võisin jätta!) Soovitusi kuulda võttes tegin ka ühe pere kolmest seal venelasteks. Mingid muudatused tulid sisse veel pärast ajalooeksperdi toimetusringi… ja nipet-näpet veel. Nii et sihukest järeltööd ja limpsimist ja viimistlemist selle raamatu tekstiga jagus. Ott oli oma piltidega palju vabam ja lustakam, mulle nii hirmsasti meeldib, mis ta selle raamatuga tegi!\nEestlane lookas laua taga:\nAa, ja osta saab seda ilmselt kõige mõistlikuma hinna eest otse kirjastusest Päike ja Pilv.


, Keskmise sormega ravi\nKarpaaltunnelit saab uurida ka ultraheli uuringu abil. Dupuytreni haigus Mis on Dupuytreni haigus?\nMediaanne ehk keskpidine närv kulgeb randme siseküljelt peopessa läbi randmeluudest ja nende vahel Keskmise sormega ravi tugevast randmeristisidemest moodustuva randmekanali ehk karpaalkanali. Kui randmekanal aheneb, näiteks trauma, ülekoormuse või põletiku tõttu tekkiva sideme paksenemisest, siis tekib närvile pidev surve.\nHow to do facial acupressure massage\nKui vaevused ei vähene või korduvad, siis tehakse Keskmise sormega ravi, mille käigus randmekanali avardamiseks lõigatakse läbi randmeristiside.\nMeie keskuse neurokirurg dr Kahro Tall konsulteerib abivajajaid blokaadide või kirurgilise ravi võimalikkuse ja vajalikkuse Naiste valus liigesed. Prognoos on raviga tavaliselt hea. Üksikutel juhtudel, kui haigus on kestnud kaua, võib taastumine võtta pikka aega või jääda püsivad vaevused.


Reimo Mets: eestlaste ebatolerantsuses on süüdi Nõukogude Liidu ajupesu - Kroonika\nReimo Mets: eestlaste ebatolerantsuses on süüdi Nõukogude Liidu ajupesu\nTuntud jurist ja geiaktivist Reimo Mets leiab, et eestlaste ebatolerantsus homoseksuaalsete inimeste vastu on tingitud Nõukogude Liidu ajupesust.\n"See on see ajaloo pagas! Nõukogude Liidus ju tambiti kõigile pähe, et homoseksuaalsus on vale ja ebamoraalne, nüüd on neid tagajärgi raske parandada," räägib Reimo Publikule.\n"See on lihtsalt jube, et Eestis arvatakse, et see on haigus, kui sul on teised seksuaalsed eelistused kui heterodel. See ei ole ju tõsi! Eestis on lihtsalt nii, et kõik, mis on võõras, tekitab hirmu," tõdeb Mets kahetsusega.\n"Üldse on levinud mingid arvamused, et näiteks homod on hirmus riivatud ja hakkavad meestele kohe kätt püksi toppima ja on nilbed. Samas see ei ole ju üldse nii! Kui inimesel oleks kas või üks geisõber, siis ta saaks kohe aru, et see on vale jutt!"\n"Leian ka, et need nn arvamusliidrid peaksid veidikene ennast tagasi hoidma. Selle asemel, et rääkida, et see on haigus. Ma saan aru, et inimene 1960. aastal raamatust luges nii ja nüüd arvab, et see ongi tõsi. Aga selliseid valesid ei tohiks kindlasti teistele pähe määrida," on Reimo Mets nördinud.\n"Kõige rohkem tekitab mulle muret see "hall mass", kes ei oma teemast mitte mingit arvamust. Nad mõtlevadki, et see ei puuduta mind ja ma ei võta sõna. Ka see käitumine on vale. Nendele inimestele võiks olla näiteks väiksed brošüürid, umbes 2-3-leheküljelised, kus tehakse kõik selgeks."\nSamuti tunneb Reimo muret homoseksuaalsete inimeste üle, kes on juba üle 60 aasta vanad. "Nemad on kasvanud maast-madalast selle ajupesuga, et see on vale ja nii ei tohi teha. Neid on terve elu alla surutud! Mina ei usu, et Eestis pole ühtegi 60+ homoseksuaali, aga näed, kuulda pole neist miskit. Nad ise arvavad ka, et see on häbiasi. Selline elu on ju hirmus!"\nReimo ise tuli kapist välja 17-aastaselt. Samuti annab ta ka nõu neile, kes seda veel teha julenud pole. "Kui su vanemad küsivad su käest, kas sa oled gei või mitte, siis vasta alati ausalt. Kui vanem juba midagi sellist küsib, siis on ta kindlasti välja mõelnud reageeringu mõlemale vastusele. Ei ole mõtet oma vanematele näkku valetada, sest vanemad armastavad oma lapsi ju nagunii!"\n"Ja kui juhtub, et keegi visatakse selle pärast kodust välja, võib vabalt minu poole pöörduda. Sellisel juhul saab kohtu kaudu vanematelt nõuda elatist. Aga samas, ma ei kujuta ette, milline normaalne lapsevanem oma võsukesega niimoodi üldse teeks!"\n"Ole see, kes sa oled! Salli ja aktsepteeri ka teisi sellisena, nagu nad on!" annab Mets kõigile head nõu.


Nädala horoskoop 27. september - 4. oktoober 2020 - SinuHoroskoop.ee\nNädala horoskoop 27. september – 4. oktoober 2020\nNädala Horoskoop / By Ian Altosaar\nSiin on Sulle nädala horoskoop kõikidele tähemärkidele. NB! Vaata ka oma Tõusvat-, Päikese- kui ka Kuumärki, et saada võimalikult täpne kirjeldus. Tähelepanu tuleks pöörata ka sellele, et kõige täpsema kirjelduse saamiseks peaksid (või siis astroloogi abiga) võrdlema oma personaalset sünnikaarti.\nTäiskuu intensiivne mõjutus kostitab Sind kohe esimeses majas. Haavad, mis välja võivad tulla on seotud Sinu isikuga, Sinuga otseselt. Kuna Mars on endiselt transiidis samuti Sinu esimeses majas siis ole ka ettevaatlik füüsilise pingutusega. Võid endale liiga teha. Näed tulemusi üldiselt oma elus. Kuhu liigud, millisel teel oled? Võimalik, et mõni teeots annab tulemused, aga näed, et pead ise suunda muutma. Anna endast parim, et võtta emotsionaalsed täiskuu päevad rahulikult vastu enne kui teed suuri otsuseid. Parem on suunamuutused teha paar päeva pärast Täiskuud. Näiteks alates laupäevast.\nMerkuur ja Uraan on opositsioonis Sinu kaheksandas ja teises majas. Tegeled rahaga seotud teemadega, kindlustused, ressursid, mis tulevad teistelt. Pead partneriga mõned vestlused tema raha teemadel, või mõjutavad tema ressursid ka Sinu omasid. Kuna info võib omavahel olla segane siis vaadelge rahulikult, mismoodi omavahel suhtlete, mismoodi räägite. Andke parim, et suhtluses rahulikuks jääda. Eriti arvestades Täiskuu intensiivsust.


Estraadilõvi parimad aastad - Eesti Naine\nEstraadilõvi parimad aastad\nSamaaegselt estraadistuudioga oli Vello astunud Tallinna Pedagoogilisse Instituuti laulu ja muusika erialale. Eino Baskin üritas kooli toonase rektori Arnold Koobiga kokku leppida, et andekas noormees saaks õppida päevases osakonnas ja käia kooli kõrvalt filharmoonia ringreisidel.\nÜhel säärasel reisil pani Vello Orumets silma peale Ada Lundverile. Väidetavalt armus ta müüja-mannekeenina töötanud Lundverisse keskpäevasel Hiiumaa praamil – ja see lumm kestis pool sajandit. „Ada Lundveriga oleme nagu õde-venda. On küsitud, et miks te ei abiellu, ja me oleme seda omavahel arutanud. Aga Ada on seepeale öelnud: „Musu, sa oled lollakas, me tunneme teineteist liiga hästi.””


Elutööpreemia pälvis Kalju Paalman - Maaleht\nElutööpreemia pälvis Kalju Paalman\nKalju Paalman sai “Aasta põllumehe” konkursil elutööpreemia.Sven Arbet\n“Aasta põllumehe” galal pälvis tänavuste konkursi nominentide seast elutööpreemia legendaarne Mooste linakasvataja Kalju Paalman.\nKalju Paalman on põllumajandusteadlane ja talupidaja, kes aastakümneid uurinud õlilina omadusi. Oma firmas Linaagro OÜ kasvatab ta koos abikaasa Kaiega õlilina mitmekümnel hektaril. Tema firmas toodetud tervislikku linaõli ning -jahu müüakse apteekides ja loodustoodete kauplustes üle Eesti.\n“Juba Hippokrates ütles, et kui tahate seedetegevust parandada, kasutage linasaadusi,” rõhutab Paalman. Ta loetleb: linaõli tarvitamine tugevdab immuunsüsteemi, ennetab kasvajaid ja mõjub hästi nii veresoonkonnale kui seedetegevusele.\nTeadus ja praktika koos\nSee mees on aastakümneid Põlvamaal edendanud kodumaist linakasvatust ning teadlasena pühendanud oma elu õlilina uurimisele ja katsetele. Selle põllukultuurini jõudis põline Põlva kandi mees pärast EPA lõpetamist ja kandidaadikraadi kaitsmist 1988. aastal. Samal aastal rajati Moostesse linauurimise keskus ja Paalmanist sai Mooste katsejaama juhataja.\nKui katsejaam Moostes 2009. aastal lõplikult suleti, jätkas Kalju Paalman koos abikaasa Kaiega linakasvatust. Nüüdseks ongi kogu Paalmani pere seotud õlilina tootmisega.\nLina on tervisele hea\nAasta põllumehe galal pälvis elutöö preemia linakasvataja Kalju Paalman 11.11.2015\nAasta põllumees 2014 Ilmar Teevet: on toimunud piimatootjate genotsiid (1) 11.11.2015\nKalju ja Kaie on üles kasvatanud kolm poega, kes vanemate tööd jätkavad: kaks tegelevad põllumajandusega koostöös isa firmaga, koos haritakse üle 1000 ha maid; kolmas poeg on loonud oma ökofirma, valmistades linaõli baasil puidukaitsevahendeid.\n“Mina üksi ei tee midagi, mul on nüüd pojad põhilised, kes kõike edasi arendavad,” selgitab linakasvataja.\nPaalman on missioonitundeliselt põldkatseid teinud ja linaseemnete omadusi testinud. Seda indu on jätkunud mehel tänini. “Kiulina katsete läbiviimisest on saanud minu elutöö,” ütleb ta.\nMoostesse on rajatud väike õlilinatööstus koos töötlemisseadmetega. Siin on õlilina pressimise liin, kus linaseemnete pressimise tulemusel saab nii õli kui ka kooki. Viimasest omakorda tehakse linajahu.\nAastas pressitakse Linaagro OÜs 60–100 tonni seemneid, sealt saab pressimise teel 20 protsenti õli, ülejäänu on graanulites linakook. Linaõli ja -kook läheb enamjaolt loomasöödaks, osa linaõli aga müüakse apteekides ja loodustoodete kauplustes üle Eesti.\n“Väga kasulik on iga päev paar supilusikatäit linaõli võtta, samuti sobib linaõli toidule lisada,” soovitab Kalju Paalman.


ICA karamellijäätis » Jäätisekunn\nby Uku on July 31, 2013 in 0.5l topsik, ICA, Kõik jäätised, Koorejäätis\nJäätise nimi: Karamellijäätis röstitud ja karamelliseeritud mandlite ning iirisetükkidega\nPakendite maailm on üks täielik muinasjutumaailm. Seal on kõik võimalik. Näiteks selle jäätise puhul ma ei saagi aru, et kas see on koorejäätis või taimerasvajäätis. Maitsmisel kalduksin pigem koorejäätise poole. Pakendi puhul häirib see, et rootsikeelsetest kirjadest ei saa aru ja tõlge on nii pisike, et seda ei näe lugeda. Lisaks on tõlke kleebis nii suur, et katab pea kolmandiku kujundusest enda alla. Pakendikujundus ise on sümpaatne ja meelitab ostma.\nIgaks juhuks tuletan meelda, et ICA on Rootsimaal tegutsev poodide kett, mis kuulub samasse gruppi, kui Rimi.\nJäätis ise on väga hea. Mandlitükid on parasjagu suured ja krõmpsuks röstitud. Iirisetükke ma teadlikult ei täheldanud, aga iirisemaitse oli kogu aeg olemas. Jäätisemass meenutab muideks Ben&Jerry’st – jäätise sulamisel tekib piimjas jäätisemass. Väga hea on süüa sellist jäätist, mis sulamisel ei püüa iga hinna eest säilitada oma algset kuju, vaid vajub sulamisel tekkinud kastme sisse nagu päris jäätis. Jäätisemass on samamoodi tihke, nagu kallid brändijäätised Häagendaz ja Ben&Jerry’s.\nMa tuleks korra tagasi selle jäätise nime juurde. Pakendi peal on pikalt ja laialt lahti seletatud, et millega see jäätis on. Rootsi keeles. See jutuke ongi tegelikult jäätise nimi. Muideks – kas olete kunagi helistanud Rootsi kellegile ja selle inimese telefon ei võta vastu? Mina olen. Teenusepakkuja poolt lausutud “Kontakt ei ole praegu saadaval” jutt on meeletult pikk. Ootasin ära ka inglisekeelse versiooni sellest jutust ja siis selgus, et ma saaksin jätta tolle numbri omanikule ka kõneteate või saata sõnumi. Mõlemal puhul tuleks kindlasti ära tuua seesama sõnum, mida soovisin telefonitsi rääkida. Ehk siis kohutavalt pikk ja korralik jutt ning selgitus kuidas ikka peaks sõnumit jätma ja mis oleks selle sõnumi sisu.(no mida muud ma sinna kõneposti siis ikka jätaks:) ) Mulle tundub, et pikalt lahtiseletamine on mingi rootsi kiiks.\nSoovitan kindlasti. Hoolimata raskesti kättesaadavast infost on tegu väga mõnusa ja tihke jäätisega. Hind on enam-vähem taskukohane ja maitse kenasti balansseeritud, meenutab kalleid brändijäätiseid.\nBen & Jerry’s Junky Monkey\nOne reply on “ICA karamellijäätis“\nICA müüb oma pakendeis kusagil Saksamaal (või oli see Belgias) toodetud kraami.


VIDEO: Kosmoseteleskoop Hubble pildistas kummalist asteroidi - Forte\nVIDEO: Kosmoseteleskoop Hubble pildistas kummalist asteroidi\nAstronoomidele on teada, et jääst ja tolmust koosnevad komeedid hukkuvad Päikese kuumuses. P/2013 R3 on esimene asteroid, mille aeglast purunemist on kunagi vaadeldud.\nKosmoseteleskoop Hubble on pildistanud ülikaugeid galaktikaid ja Pluuto neljandat kaaslast. Möödunud aastal jäädvustas Hubble veel ühe tavatu nähtuse – asteroidi tükkideks lagunemise.\nTavatut objekti panid möödunud aasta 15. septembril tähele Arizona ülikooli teadlased. Seejärel tegi Havail asuva Kecki observatoorium fotod, millel olid näha peaaegu Maa-suuruse tolmukogumiku sees liikuvad kivitükid. See tekitas teadlastes huvi ja asteroidi hakati vaatlema Hubble´i kosmoseteleskoobiga.\nAhtri tähtkujus paiknevat pulsarit tabas asteroid (7) 27.02.2014\nVIDEO: Vaata, kuidas asteroid Kuu pinda tabab (10) 25.02.2014\nKosmosest tehtud fotodel paistsid kümmekond erinevat objekti, igaühel komeedilaadne tolmusaba järel. Mitme kuu jooksul tehtud piltidel on näha, kuidas tükid aeglaselt üksteisest eemalduvad ja lisanduvad uued väikesed killud.\nTõenäoliselt on P/2013 R3 teiste asteroididega kokku põrgates mõranenud. Päikesevalguse mõjul asteroidi pöörlemine kiireneb ja tükid lendavad tekkiva tsentrifugaaljõu mõjul laiali. Foto: NASA, ESA, D. Jewitt (UCLA),A. Feild (STScI)\nTšeljabinski asteroid oli seni arvatust kaks korda suurem\nPaarikümnemeetrine asteroid lendas Maast mööda lähemalt kui Kuu


– 13/08/2015Rubriik: Eesti\nLIHTNE JA KIIRE: Evi Maasik surub sõrme vastu testriba ja peagi teatab glükomeeter tulemuse.\nKa kodus kasutavad paljud meist meditsiinitehnikat, olgu siis vererõhumõõtjat, digitaalset termomeetrit või diabeetikutele hädavajalikku glükomeetrit.\nSaare Selveris tegutseva Südameapteegi juhataja, proviisor Merle Meola sõnul kuuluvad apteegist koju ostetavate populaarsemate meditsiinitehnika seadmete hulka digitaalsed termomeetrid. Neid kasutatakse klassikalise termomeetri ehk nn kraadiklaasi asemel aina rohkem.\nKui tavalise kraadiklaasi skaalal tuleb õige näidu saamiseks loendada kriipsukesi ning on oluline, mis nurga alt vedelikusammast vaadata, siis digitaalse ekraanile kuvatakse numbrid. Samuti ei pea digitaalse termomeetri näitu uuesti kraadimiseks alla lööma.Seadme eeliste hulka kuulub ka see, et selle “mälust” saab kuvada viimased mõõtmised.\n“Digitaalse termomeetri suurimaks eeliseks tavalise kraadiklaasi ees peetakse lühemat mõõtmisaega,” rääkis Meola. “Samas tuleb mõnda digitaalset termomeetrit kaenla all edasi hoida ka siis, kui helisignaal on kõlanud, ning kraadimiseks kulub samuti viis minutit nagu tavalise termomeetri puhul.”\nApteekides on saada väga erinevaid termomeetreid. On näiteks kullatud otsikuga termomeetreid, mis sobivad nikliallergiaga inimestele. Väikelaste kehatemperatuuri mõõtmiseks on aga head painduva otsaga termomeetrid. Hinnadki on neil erinevad, alates 4 eurost.\nMeola soovitab enne kraadimist hoolega lugeda termomeetri kasutamisjuhendit. Näiteks tasub teada, et kaenla alt temperatuuri mõõtes tuleb osa digitaalseid termomeetreid hoida vertikaalselt küünarvarre ja keha vahel.\nKes soovib, võib endale muretseda kontaktivaba termomeetri. “Need võimaldavad teatud kauguselt mõõta näiteks magava beebi otsmiku temperatuuri, samuti ruumide, toitude, vannivee temperatuuri,” rääkis Meola. Selliste termomeetrite soetamiseks tuleb kukrut kergendada poolesaja euro võrra.\nSageli ostetakse apteegist ka vererõhumõõtjaid. Enamasti soetavad selle aparaadi üle viiekümne aasta vanused inimesed.\n“Üle 55-aastastel inimestel, kel on vererõhuga aeg-ajalt probleeme olnud, võiks see aparaat küll kodus olla,” arvas Meola. Lisaks neile, kes kimpus kõrge vererõhuga, soovitab ta selle seadme soetada neil, kel vererõhk madal. “Hea, kui inimene teab, et tunneb end halvasti just madala vererõhu tõttu – on ju olemas ka preparaate, mis vererõhku tõstavad.”\nSüdameapteegis on müügil vaid täisautomaatsed vererõhumõõtjad. Odavam mudel maksab umbes 40 eurot.\n“Kui poolautomaatse aparaadi puhul tuleb balloon ise täis pumbata ja stetoskoobiga kuulata, siis täisautomaatse mõõtja puhul piisab vaid nupuvajutusest ja aparaat kuvab näidud ekraanile,” selgitas Meola.\nProviisori hinnangul on see, kui inimene ise ei pea ballooni pumpama, suur pluss. “Juba see liigutus võib vererõhku tõsta,” põhjendas proviisor.\nTäisautomaatne vererõhumõõtja teavitab, kui mõõtmise ajal on esinenud südame rütmihäire. “Sellised aparaadid on väga usaldusväärsed,” kinnitas Meola. “ Täisautomaatseid vererõhumõõtjaid kasutavad isegi perearstikeskused.”\nKõigil Südameapteegis müüdavatel vererõhumõõtjatel on õlavarremansett. “Teistes apteekides on müügil ka randmemansetiga aparaadid, aga need sobiksid pigem alla 50-aastastele inimestele, kelle sooned randmel ei ole veel jäigastunud,” arvas Merle Meola.\nSüdameapteek müüb ka glükomeetreid, mis on mõeldud diabeetikutele veresuhkru taseme mõõtmiseks. “Glükomeetri võiks koju osta inimene, kellele on arst soovitanud veresuhkrut regulaarselt mõõta,” rääkis Meola.\nKuressaare haiglas töötava endokrinoloogi Virge Nemvaltsi sõnul võimaldavad glükomeetrid ehk suhkrumõõtjad inimesel endal kontrollida glükoosisisaldust kapillaarveres antud hetkel. “Glükomeeter on suhkruhaigele vajalik enesekontrolliks,” ütles Nemvalts.\nTohtri sõnul on hea glükomeeter väike, diskreetne, kaasaskantav, mugav ja lihtne kasutada. “Ta annab küllalt usaldusväärse vastuse viie sekundiga ja see on ligilähedane vereseerumis mõõdetava glükoosisisaldusega.”\nSamas glükomeeter oma väiksema täpsusastme tõttu diabeedi esmadiagnoosimiseks ei sobi. “Oma pereliikmetel leitud kõrgema veresuhkru korral tuleb kindlasti pöörduda arsti poole ja analüüse korrata, määrates glükoosisisalduse seerumis,” rääkis Nemvalts. “Diabeet on tõsine eluaegne haigus ja selle diagnoosimine jäägu ikka arsti hooleks.”\nUuemat tüüpi glükomeetrid on arvutivõrku ühendatavad ja võimaldavad mõõtmistulemusi graafiliselt kujutada, arvutada tulemuste aritmeetilise keskmise – seega analüüsida koos raviarstiga veresuhkru kõikumisi pikema perioodi vältel päevade lõikes, et selle abil määrata ja optimeerida raviskeem.\nKasutusel on erinevaid glükomeetreid. “Kõik need on head ja töötavad üsna usaldusväärselt,” kinnitas Nemvalts.\nHinnaklassilt on glükomeetrid ja testribad veidi erinevad, sõltuvalt disainist ja lisaseadmetest. “Kindlasti tasub hoolikalt lugeda kasutusjuhendit ja seda ka järgida, kuna sellest sõltub suurel määral tulemuste usaldusväärsus,” rõhutas Nemvalts.\nGlükomeetrit ei pea ise ostma. Diabeedi esmadiagnoosimisel annab raviarst seadme tasuta või saab selle apteegist. Testribasid kirjutab soodustusega 90% välja raviarst sõltuvalt diabeedi tüübist ja ravist.\nLapsed, rasedad, I tüüpi insuliinravi saavad suhkruhaiged vajavad testribasid rohkem (600–1100) poolaastas, kuna neil on tarvis veresuhkrut mõõta sageli, kuni seitse korda päevas.\nII tüüpi diabeetikutel, kes saavad tablettravi, on ette nähtud 50 testriba poolaastas, mis tähendab veresuhkru kontrollimist umbes kord nädalas, vajadusel ka sagedamini.\nKui II tüübi diabeetikud on viidud aga insuliinravile, suureneb nende testribade arv 450-le poolaastas. Testribasid saab soovi korral apteekidest ka osta, täishinnaga. “Alati tasub meeles pidada oma glükomeetri marki, et ribad sobituksid,” soovitas dr Nemvalts, lisades, et kaua lahti olnud, valedes tingimustes hoitud või aegunud testribad võivad valetulemusi anda.\nVeresuhkru mõõtmine on tehniliselt lihtne ja reeglina saavad sellega hakkama nii kooliealised lapsed kui ka vanurid. Et oleks vähem valus, soovitab Nemvalts kasutada veretilga kättesaamiseks nn püstolit.\nEsmase torkevahendi annab koos glükomeetriga raviarst, edaspidi saab neid osta apteegist. Et oleks vähem valus ja hügieenilisem, tuleb vahetada ka torkenõelu, mida arst kirjutab välja samuti 90-protsendilise soodustusega.\n“Esimene veretilk tuleb ära pühkida ja teine, nööpnõelapea suurune tilgake, panna vastu imavat andurit,” õpetas Nemvalts.\nKui glükomeeter on verega määrdunud, tuleb seda aeg-ajalt puhastada ning ka patareisid tuleb aeg-ajalt vahetada.\nProviisor Merle Meola sõnul võiks koduse meditsiinitehnika hulka arvestada ka hingamisprobleemide raviks kasutatavad inhalaatorid. Ka igasugused tervise kiirtestid liigitab Meola kodus kasutatava meditsiinitehnika alla. Testiga, millega on kaasas torkevahend, pipett ja kontrollvedelik, saab kapillaarverest tuvastada näiteks õietolmu-, kassi- ja tolmulestaallergiat.\nGlükomeetrita hakkama ei saaks\nEesti diabeediliidu Saaremaa seltsi eestvedaja Evi Maasik on teadlik diabeetik olnud üle kolmekümne aasta.\nKui esialgu pidi ta tablette võtma, siis süstiv diabeetik on Maasik olnud üle 20 aasta. Evi Maasik ei kujutaks elu glükomeetrita ettegi. Naisel, kes mõõdab oma veresuhkrut mitu korda päevas, on glükomeetreid koguni kolm: üks on igapäevakasutuses, teine, kus testribade kassett sees, sobib hästi reisile kaasavõtmiseks, kolmas aparaat seisab aga kodus praegu veel kasutuseta.\nMaasik demonstreerib aparaadi tööd, tehes sõrmeotsa spetsiaalse nõelaga augukese, laseb glükomeetri testriba sõrmele ilmunud veretilgakesega kokku saada ja loeb ekraanilt näidu: 13,3.\n“See on väga kõrge, aga pärast sööki ongi näit kõrge,” selgitab ta. “Normaalne veresuhkrunäit on 5. Kui on juba kõrgem kui 7, tuleb kindlasti kontrolli minna. Näiteks kui mul on veresuhkrunäit väga kõrge, aga ma ei tunne, et muga midagi pahasti oleks. Kuna seda ei pruugi tunda, peabki inimene oma näitu teadma. Kui diabeet ravimata jätta, on see surmav.”\nLisatud: 13.08.2015 / 00:30\nKallid ka, vahel tuleb jälgida soodukaid, saab vererõhuaparaadid soodsamalt kätte.\nTarbijate ühistu kauplustes soodushinnaga säästukaardiga ca. 27 eurot.\nAga, mis vahe neil üldse on, et hind varieerub palju, kas ainult firma vahe. Sellele tahaks ise ka selgust saada, et mida ikkagi usaldada.


Pankrotistunud Narva Aleksandri kirik ärkab uuele elule - DELFI\nPankrotistunud Narva Aleksandri kirik ärkab uuele elule\n13. novembril avab pärast pikka vaikelu uksed legendaarne Narva Aleksandri kirik. Viimati ületas kirik häälekalt uudiskünnist 2015. aastal, kui kogudus kuulutas välja pankroti. Aasta hiljem panid võlausaldajad kiriku enampakkumisel müüki ning 2016. aasta juunikuus ostis riik koos Eesti Evangeelse Luterliku Kirikuga Narva Aleksandri kiriku pankrotipesast välja. Sellele järgnes morn vaikus. Nüüd, kaks aastat hiljem, ärkab kirik uuele elule ja avab oma uksed.\nProjektiga “Aleksandri hääl” astutakse suur ja optimistlik samm edasi ning Aleksandri kiriku saal taasavatakse inimestele. Saalist eemaldatakse varisemisoht, saali täiendatakse nüüdisaegse tipptehnikaga ning avatakse installatsioon “Taevas Narva kohal”.\nUhke installatsioon kuvatakse otse kiriku võlvide alla ning inimesed saavad seda jälgida spetsiaalselt selleks kohandatud toolidest, suunates pilgu veerand tunniks ajalooliste võlvide alla, kus taaselustub Narva värvikas ajalugu. Taasavatud kirikuruumis hakkavad aga kaikuma muusikute ja lauljate hääled nagu ei iial varem — tippteosed ja esinejad tulevad meilt ning piiri tagant ja löövad kõlama kiriku eriliselt hea akustikaga võlvide all.\nNarva Aleksandri kiriku taasavamist tähistatakse nelja kontserdiga 13.-16. novembrini, kus esinevad Moskva Novaja Opera sopran Natalia Kreslina, The Pocket Symphony of Sankt Peterburg, kammerkoor Collegium Musicale, pianist Kalle Randalu ning Eesti Rahvusmeeskoor ja Eesti Politsei ja Piirivalve Puhkpilliorkester.\nSUUR GALERII | Vana-Narva haruldane makett, mis võib keldrisse kaduda (8) 07.11.2018\nAinulaadse videokunsti ja kontsertkeskkonna loomise üle on rõõmus ka peapiiskop Urmas Viilmaa. “Võiks öelda, et see lahendus on täiesti uus tase kogu Eesti ja ehk ka Euroopa kontekstis,” ütleb ta.\nNarva Aleksandri Kirik on juba teine hoone Narvas, mis tõuseb tuhast ja saab uue hingamise kultuuri võõrustajana. Legendaarne Kreenholmi manufaktuur on end viimase aasta jooksul tõestanud ideaalse kontserdipaigana. Sama helge saatus ootab ees ka Aleksandri kirikut, kus omal ajal pidasid jumalateenistust justnimelt Kreenholmi luterlastest töölised.


Greete Kõrvits, 3. jaanuar 2017 19:00\nAjakiri Variety vahendab, et legendaarse multifilmide looja Walt Disney pärand, anima- ja filmistuudio Disney, on saavutanud ennekuulmatu kassaedu ja murdnud varem Universali poolt saavutatud rekordi.\nDisney on erinevaid kinosaalide rekordeid purustanud ennegi, kuid 2016. aastal saavutas stuudio esimesena omasuguste seas 7miljardilise käibe. Eurodes on see summa praeguse valuutakursi järgi üle 6,5 miljardi euro.\nDisneyle tõid edu nii eelmise aasta Marveli superkangelaste filmid kui ka animafilmid nagu „Kalatüdruk Dory“, „Zootopia“ ja „Vaiana“. Kirsiks tordil osutus aga aasta lõpus välja tulnud „Rogue One: Tähesõdade lugu“, mis Disney üle 7 miljardi piiri tõstis.\nFilmid nagu „SSH: Suur Sõbralik Hiiglane“ ja „Alice peeglitagusel maal“ jätsid publiku üle maailma aga suhteliselt külmaks ja Disney võib need lugeda oma eduka aasta suurimateks ebaõnnestumisteks.\nEelmisel aastal pälvis suurima kassaedu Universali stuudio, kes teenis 6,89 miljardit filmide nagu „Kiired ja vihased 7“ ja „Käsilased“ pealt.\nKuigi 7 miljardit on üüratu summa, on Disney varem kulutanud 15 miljardit selleks, et osta populaarsed filmistuudiod nagu Lucasfilm („Tähesõdade“ loojad), Marvel (superkangelaste loojad) ja Pixari animastuudio. Need ettevõtted ning autoriõigus nende loodud tegelaste üle on ka Disney eelmise aasta edu peamisteks allikateks.\nKa Eesti kinoskäijad aitasid kaasa sellele, et filmid „Kapten Ameerika: Kodusõda“, „Kalatüdruk Dory“ ja „Zootopia“ teenisid igaüks globaalselt miljard dollarit, kusjuures uusversioon Disney klassikalisest multifilmist „Džungliraamat“ jäi napilt miljarditeenijate hulgast välja.\nMis teeb gigantstuudio nii edukaks?\nLisaks sellele, et Disney on teinud õiged ostud ja koondanud enda alla populaarsete tegelaste loojad, on üldiselt kõige edukamate filmide hulgas pere- ja lastesõbralikud filmid, mis on stuudio leivanumbriks. Need on ka filmid, mis ei ole üleliia keerulised mõista eri vanuses ja rahvuses kinofännidele ning mille tegelastega on vaatajail kerge suhestud.\nDisney käe all välja lastud viimased „Tähesõdade“ filmid tekitasid küll väikeses osas filmihuvilistes pahameelt, sest mõlema peategelased on naised. Aga kassanumbrid räägivad seda keelt, et nende senine publik aksepteerib ka filmikangelannasid või siis on „Tähesõjad“ võitnud endale fänne juurde tüdrukute seas.\nÕhtuleht | Maailm 2. jaanuar 2017 05:22\nDisney kadunud film jõuab ekraanile\nInimesed 11. november 2015 07:00\nSpielbergi stuudio lööb Disneyst lahku\nInimesed 4. september 2015 07:00\n33 club 3. jaanuar 2017 21:04\nImelik ka kui masoonid ei teeniks miljardeid.


päikesetoit: Naise tervis vol 49 - transdermaalsed hormoonpreparaadid\nNaise tervis vol 49 - transdermaalsed hormoonpreparaadid\nKui hormoone manustatakse transdermaalselt, jõuavad need kõigepealt süsteemsesse vereringesse ja maks töötleb neid alles pärast seda, kui neil on olnud võimalus oma toimet avaldada. Väiksemate vajalike annuste korral on maksal vähem tööd, mis vähendab sapipõiehaiguste riski, mida täheldatakse suukaudsete östrogeenide kasutamisel.\nMe teame, et hormoonide puhul on soovitatav madalaim efektiivne annus. Kasutades transdermaalset teed, võib kasutada oluliselt väiksemaid hormooniannuseid, mille tulemuseks on väiksem hormoonmetaboliitide kõrvaltoimete oht. Kõige püsivamad annused transdermaalsetest vahenditest saab plaastri ja vaginaalse rõngaga.\nTransdermaalsed hormoonravimid ei tõsta triglütseriidide taset ega vererõhku. Naistel, kel on probleeme ravimite imendumisega – on näiteks ärritatud soole sündroom – pole probleemi transdermaalsete vahenditega.\nKõik transdermaalsed vahendid on östradiooli põhised:\nPlaastrid – pannakse reeglina kõhu või seljaosa madalamasse piirkonda ja olenevalt tootest vahetatakse kord või kaks nädalas. Selline tasakaalustatud hormooni imendumise viis sobib hästi naistele, kel on hormoonide taseme kõikumise tõttu meeleolumuutused. Doosid on vahemikus 0,014-0,1mg päevas, seega on valikuvariante palju. Negatiivseks pooleks on plaastrite nahalt äratõmbamine ja võimalik naha ärritus. Plaastrid ei pruugi hästi püsida neil, kes veedavad palju aega basseinis või kuumas vannis. Kui plaaster tekitab nahaärritust, võib proovida teise tootja omi.\nPlaastreid on kahte põhitüüpi: reservuaar ja maatriks - need, millel on nö ravimilomp, ja need, kus ravim on liimi sisse pandud. Resrvuaari plaastreid ei saa lõigata, kuna see vabastab ravimid korraga, kuid maatriksplaastreid saab lõigata, võimaldades annuse kohandamist.\nGeelid, spreid ja kreemid\nLeian küll palju infot neist toodetest, mis on kasutusel mujal läänes, kuid keeruline on leida infot toodete kohta, mida kirjutatakse välja naistele Eestis. Leidisin juhusliku otsingu kaudu, et meil on müügil (või olnud müügil) Climara plaastreid, Activella tablette, geelidest Divigel. Apteekide lehelt saan hunniku vasteid toidulisandite kohta - mida ma ei taha. Ma ei saa aru, kas meie naiste valik ongi nii väike või miks see nii varjunud info peaks olema.\nOtsides HAR (hormoonasendusravi - ikka asendus Eestis) järgi leian veel Femoston (tablett), Novofem (tablett), Angeliq (tablett).\nKantakse nahale korra päevas ja nagu plaastreidki on neid saadavale erinevates doosides. Positiivseks pooleks on, et need ei tekita plaastriga seonduvat nahaärritust. Negatiivseks pooleks: kohta, kuhu hormoonid kantakse ei tohi tunni aja jooksul pesta ega kreemitada, kuna see vähendab östrogeeni imendumist.\nVahetatakse iga 90 päeva järel. On olemas kahe doosiga: 0,05mg ja 0,1 mg päevas.\nTransdermaalsete hormoonide riskid on väiksemad kui suukaudsetel, kuid kui transdermaalsed vahendid ei sobi hinna või nahaärrituse tõttu, siis jääb võimalusena üle suukaudsed hormoonid.\nSuukaudseid östrogeene pakutakse:\nÖstradiool – peamine folliikulite poolt toodetav östrogeen. Toodetakse semisünteesi teel.\nKonjugeeritud hobuste östrogeenid ehk CEE – sisaldab rohkem kui kümmet erinevat östrogeeni, kõige enam leidub naatriumöstroonsulfaati ja naatriumekviliinsulfaati. Saadaval ainult suukaudse preparaadina ja ka ainuke naturaalne vahend. Toodetakse hobuse uriinist.\nKonjugeeritud östrogeenid ehk CE – Eelmise CEE sünteetiline laboris toodetud variant. Sisaldab osasid CEE östrogeene, kuid mitte kõiki. Saadaval ainult suukaudse preparaadina. Sobib naistele, kes ei soovi toodet hobuse uriinist. CE ei ole osteoporoosi ravina USAs heaks kiidetud.\nEtünüülöstradiool – tugevama mõjuga kui teised östrogeenid, seetõttu kasutatakse väiksemaid doose.\nEstropipaat - tuntud ka kui piperasiinöstroonsulfaat ja mida müüakse muu hulgas kaubamärkide Harmogen, Improvera, Ogen, Ortho-Est ja Sulestrex all, on östrogeenravim, mida kasutatakse peamiselt menopausi hormoonravi ajal menopausi sümptomite ravis. See on östroonsulfaadi ja piperasiini sool ning see muutub organismis östrooniks ja östradiooliks. Heaks kiidetud osteoporoosi raviks.\nEsterdatud östrogeenid (EE) - müüakse muu hulgas kaubamärkide Estratab ja Menest all, on östrogeenravim, mida kasutatakse hormoonravi korral menopausi sümptomite ja madala suguhormooni taseme korral naistel, rinnavähi raviks nii naistel kui meestel ja eesnäärmevähi puhul meestel. See on valmistatud üksi või koos metüültestosterooniga. Saadaval ainult USAs ja Tšiilis. Osteoporoosi puhuks ei ole heaks kiidetud.\nUuringud on käimas veel hormooni östetrool osas. Östetrool on hormoon, mida toodab loote maks raseduse ajal ja millel arvatakse olevat väiksem negatiivne mõju rindadele. 2020 lõpu seisuga veel piisavalt uuringuid tehtud ei olnud.\nÖstriool, mida valmistatakse platsentast on kasutusel Euroopas, kuid FDA pole seda USA jaoks heaks kiitnud. Östriool on palju nõrgem östrogeen kui östradiool või CEE.\nGunter kirjutab, et eesmärk östrogeeniga on anda kõige väiksem doos, mis aitaks sümptomite puhul ja/või hoiaks ära osteoporoosi. Kui naise sümptomid on tõsised, võivad mõned arstid alustada kohe keskmise doosiga, et sümptomeid kohe peatada, kuid osad arstid eelistavad alustada väiksemate doosidega ja siis vajadusel seda tõsta. Väikesed doosid võivad sageli olla efektiivsed.\nEesmärgiks ei ole kopeerida doose, mis on kehas enne viimast mensest, vaid pigem antakse kehale, mida see vajab. Ovulatsiooni ajal on östradiooli tase veres 70-300mikrogrammi, peale menopausi ˂25mikrogrammi/l kohta. 0,05mg plaaster viib hormooni taseme veres 50 mikrogrammini/l kohta ja 0,0375mg plaaster 37,5mikrogrammini/l kohta.\nLäheme edasi progesterooni juurde\nPostitaja: päikesetoit kell 22:07\nSildid: hormoonkreem, hormoonravi, Menopaus, perimenopaus


Head Uudised, Author at Eesti elu | GoodNews – Page 2 of 1628\nEstonia hukkunute omaste initsiatiivil asutatud SA Mare Liberumi uurimisrühm alustab täna Hollandist Eemshaveni sadamast uurimislaeval RS SENTINEL ekspeditsiooni Estonia vrakile. Teekond sadamast parvlaeva hukupaigani kestab ligikaudu kaks päeva. „Oleme uurimisreisi ette valmistanud juba kolm kuud, mistõttu oleme optimistlikult ootusärevad. Meie eesmärk on kaardistada, filmida ja skaneerida kõik Estonia laevavraki vigastused, lisaks uurida autotekki ja vraki […]\nMaaeluminister Urmas Kruuse allkirjastas käskkirja, millega avaneb laupäevast, 18. septembrist Läänemere äärsete Ida-Viru, Lääne-Viru ja Lääne maakonna rannakaluritele võimalus taas räime püüda. Juunis peatatud räimepüügi taasavamine nimetatud maakondades sai võimalikuks pärast Vabariigi Valitsuse määruse muudatust, millega kaotati Saare, Hiiu, Lääne, Harju, Lääne-Viru ja Ida-Viru maakonna vahel seni kehtinud räime lubatud aastasaagi jaotus. Nimetatud maakondade ühiselt lubatud räimesaagiks on […]\nTäna toimub Eestis esmakordselt Metsarahva päev, mis pakub kõigile metsahuvilistele üle Eesti võimalust tutvuda metsaelu ja puidu väärindamisega seotud ettevõtetega. Oma uksed avavad Eesti suuremad ettevõtted ja metsaomanikud, korraldades metsaekskursioone, õpitubasid ja näitusi, kokku ligi 50 erinevas sündmuskohas. Eesti Metsaseltsi president, ürituse eestvedaja Haana Zuba-Reinsalu: „Metsasektoril on täna pidupäev ja nagu pidupäevale kohane, ootame endale […]\nPresident Kersti Kaljulaid avas täna jääkeldri kõrval A. Weizenbergi tänaval oma ametiaega kokku võtva avaliku fotonäituse. „Minu jaoks kannavad need pildid lisaks mälestustele paljudest kohtumistest ja tehtust ka tähendust nendest inimestest, kes on kõigi nende ametis oldud aastate vältel toetanud mind selles töös,“ sõnas president Kersti Kaljulaid. Kahekümne seitsmest fotost koosnev näitus annab pildilise ülevaate […]\nNeli aastat tagasi ettevõtja ja inseneri Taavi Kotka poolt algatatud tüdrukute tehnoloogiaring HK Unicorn Squad alustas sel nädalal uut hooaega. Kokku tegutseb Eesti erinevates piirkondades juba üle 120 grupi, mille tegevusest võtab osa ligi 1500 tüdrukut. „Huvi HK Unicorn Squadi tegevuses osalemise vastu on iga hooajaga üha suurem ning see teeb vaid rõõmu“ kinnitab Kotka. […]\nPärnu Haigla ja haigla patsientide nõukoda tunnustasid reedel rahvusvahelise patsiendiohutuse päeva raames naiste- ja lastearste ning ämmaemandaid. Tänavuse patsientiohutuse päeva egiid on ohutu emadushooldus. Pärnu Haigla ülemämmaemand Leena Kalle sõnul on emadushooldust pakkuva tervishoiutöötaja vastutus väga suur, see ei piirdu ainuüksi raseda nõustamise ja emaks saamise ettevalmistusega, vaid laieneb ka sünnitustuppa ning sünnitusjärgsesse perioodi, kus […]\nAlgatus Emerging Europe valis teist aastat järjest Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuse (EASi) välisinvesteeringute keskuse Ida- ja Kesk-Euroopa piirkonna parimaks investeeringuagentuuriks. „Eesti on igapäevases konkurentsis sadade teiste välisinvesteeringuid ligimeelitavate agentuuridega, kes esindavad lisaks riikidele ka piirkondi või isegi suuremaid linnu. Me ei saa muuta Eesti majanduskeskkonda või teha erinevaid soodustusi välisinvestoritele, aga saame tekitada neis tunde, et […]\n19. septembril avatakse linnarahvale Akadeemia tee 30a kinnistul Mustamäe linnaosa valitsuse tellimusel valminud multifunktsionaalne spordi- ja mänguväljak, mille avamisele on väga oodatud lastega pered, sest samas toimub ka Mustamäe traditsiooniline tasuta lastehommik. „Uue väljaku rajamisel panime peamiselt rõhku Mustamäe 1. mikrorajooni elanikele uute võimalikult kaasaegsete ja mugavate sportimisvõimaluste loomisele,“ kommenteeris Mustamäe linnaosa vanem Lauri Laats. […]\nÜhingul Korruptsioonivaba Eesti valmis koolidele mõeldud õppematerjal vihjeandmisteema tutvustamiseks läbi väärtusmängude. „Selleks, et noored mõistaksid, et meil kõigil on oma osa meid ümbritseva keskkonna kujundamisel, peab noortele rääkima muu hulgas ka heast ja halvast ning sellest, kuidas halvale vastu seista. See, kuhu ja kuidas oma murest või tähelepanekust teada anda ning millest peaks üldse rääkima, […]


Markus Järvi: poliitiku kullaprooviks on nupp, mitte jutt • Objektiiv\nArvamus » Markus Järvi: poliitiku kullaprooviks on nupp, mitte jutt\nKäesoleval nädalal leidis riigikogus aset n-ö superkolmapäev, kus ühele päevale ja ööle oli surutud 23 ebamugavust tekitavad eelnõud, 5 maksu ning kõige tipuks veel Rail Balticu ratifitseerimise eelnõu.\nJuba see olukord, et Eesti tuleviku maksumaksjatele ehk meie lastele hiigelkoormiseid turjale asetava Rail Balticu leppe esimene lugemine toimub ühes kobareelnõudega hämaratel tundidel, kui nii mõnigi austusväärne rahvasaadik on riigikogu ohtrat kasutust leidnud saunas õlled juba lahti korkinud, on pehmelt öeldes absurdne, kui mitte otseselt vastutustundetu. Rail Balticu arutelu peaks toimuma päise päeva ajal, rahulikult ja läbimõeldult, sest tegu on äärmiselt tõsise kohustusega meile ja meie järeltulevatele põlvedele.\nPraegu jääb aga Eesti riigi seadusandliku organi tööst mulje, nagu arutaks allakäinud pereisa maika väel hilistel tundidel köögi laua taga ja poolnokastunud olekus küsimust, kas võtta uus 30 tonnine SMS-laen või mitte. Sinna juurde sobiks libleliku diktsiooniga jutt: “Vaata, mina suren varsti maha, aga sina, poiss, pead seda võlga edasi maksma.”\nKuidas on see ikkagi võimalik, et meie riigi tuleviku seisukohalt äärmiselt olulise küsimuse parlamentaarne arutelu on korraldatud nii käpardlikul viisil? Hea koalitsioon, kui lolliks te oma riigikogu kolleege ja eelkõige Eesti rahvast peate? Selline asjade ajamise viis ei kasvata grammi võrragi niigi madalat usaldust meie riigi parlamendi vastu.\nMitmete rahvasaadikute käitumine sellistel ööistungitel on olnud alla igasugust arvestust. Mäletan elavalt, kuidas siinsamas majas kooseluseaduse esimesel lugemisel, mis sarnaselt Rail Balticule oli samuti lükatud kobareelnõudega ühte punti, kakerdas riigikogu puhvetis kesköö paiku ringi nii mõnigi kangemat kraami nautinud parlamendiliige.\nMäletan ka seda, et ma pole kuulnud mitte kuskil – toonitan: mitte kuskil –, kaasa arvatud endiste kolhoosi traktoristidega suheldes, madalamat, labasemat, rõvedamat, idiootlikumat ja vääritumat lämitsemist, kui Eesti Vabariigi parlamendis ühe saadiku suust, kes tagatipuks jättis kooseluseaduse esimesel lugemisel hääletamata! Madal, matslik ja närune argpükslus.\nHuvitav, kas Venemaa käsib teil käituda lojuse kombel ja õõnestada oma enda rahva ees parlamendi usaldust või teete te seda ikkagi omaenda vabast tahtest ja talendist? Ilmselt on tõene viimane oletus. Sellisel juhul aga ärge tulge seletama, kuidas Eesti riiklike institutsioonide usalduskao ja kodanike kriitika taga on mingi müstiline Venemaa mõjutustegevus.\nÜhtlasi meenutavad aga hääletused vana tõde, et saadikute mõõdupuuks pole mitte see jutt, mida nad avalikkuses ajavad, vaid tõehetk koidab siis, kui on vaja teha konkreetne otsus – kas vajutada rohelist või punast nuppu või unustada end kõige olulisemaks momendiks hoopis riigikogu WC-sse või puhvetisse.\nRiigikogu superkolmapäev pakkus selles osas hulgaliselt huvitavat materjali. Mäletate veel, kuidas IRL-i fraktsiooni liige Kalle Muuli avaldas märtsikuises Postimehes arvamust, et Eesti peaks peatama pagulaste kvoodisüsteemis osalemise. EKRE eelnõu hääletusel, mis taotles sedasama, Muuli ei osalenud, nagu ka värske IRL-i esimees Seeder. Hääletuselt viilis kogu IRL. Muuli artikkel oli seega lihtsalt tühi jutt ja ei midagi muud.\nKui palju kordi on Reformierakonna Igor Gräzin avalikkuses võtnud sõna Rail Balticu vastu ning kutsunud üles inimesi isegi meeleavaldusele tulema? Rail Balticu leppe ratifitseerimise eelnõu hääletusel aga Igor Gräzin ei osalenud. Mõtlemapanev on see, et Rail Balticu lepingu teisele lugemisele saatmise poolt oli ka keskerakondlane Peeter Ernits ning IRL in corpore, teiste hulgas Helir-Valdor Seeder ja Priit Sibul. Hääletusest jooksis ühtlasi välja mitte ainult Gräzin, vaid peaaegu kogu Reformierakonna fraktsioon.\nKuidas kavatseb IRL vaadata näkku arvukatele kultuuriinimestele ja meie järeltulevatele põlvkondadele, kes peavad ägama Rail Balticu maksukoormuse all, jääb arusaamatuks. Suurepärane on aga vaadata, et vähemalt EKRE fraktsioon, kelle eestvõtmisel Rail Balticu diskussioon riigikogu suurde saali esimest korda üldse jõudis, ja Vabaerakond seisavad selgelt oma seisukohtade taga ka hääletuspuldi juures.\nSeega, jälle on saanud kinnitust, et ainus asi, mida kodanik peaks poliitikute juures jälgima, on riigikogu stenogramm ja veelgi olulisemalt hääletustulemused. Kõik muu unustage ära, sest sellel pole mingit tähtsust. See on vaid tühi jutt ja vaimu närimine.\nSildid ööistung Rail Baltic Riigikogu