čtěte uvnitř ROČNÍK 22 ČÍSLO 3 BŘEZEN 2012 CENA 10,- Kč ZÁPIS DĚTÍ DO MATEŘSKÉ ŠKOLY - PDF\nčtěte uvnitř ROČNÍK 22 ČÍSLO 3 BŘEZEN 2012 CENA 10,- Kč ZÁPIS DĚTÍ DO MATEŘSKÉ ŠKOLY\nDownload "čtěte uvnitř ROČNÍK 22 ČÍSLO 3 BŘEZEN 2012 CENA 10,- Kč ZÁPIS DĚTÍ DO MATEŘSKÉ ŠKOLY"\n1 ROČNÍK 22 ČÍSLO 3 BŘEZEN 2012 CENA 10,- Kč Masopust v Rokytnici - potřetí! čtěte uvnitř Zprávy z M stského ú adu Rokytnice v O. h str. 2-3 Reprezenta ní ples M sta Rokytnice...str. 5 Náš rozhovor - s panem Milanem Trojkem...str. 6 Správa CHKO Orlické hory radí - 4. díl...str. 8 Rokytni tí policisté kontrolovali rekrea ní objekty v Orlických horách...str. 14 Téma m síce - Jaromír Jágr...str. 15 Lyža ské závody v Bartošovicích...str. 16 Masopustní pr vod se objevil v ulicích Rokytnice v sobotu V pravé poledne vyšel z budovy školní jídelny a za zvuku kostelního zvonu si p išel pro starostovo požehnání na nám stí. Nov se zastavil i v rokytnickém zámku. Následovala obch zka rokytnických hospodá ství, kde se masopustníci dob e pom li a odvd ovali se písní, tancem, drobnými dárky a hlavn dobrou náladou. V ele pr vodu jel op t ko ský povoz Toma Hubeného a maškary vedl zbrusu nový medv d, kterého pro rokytnický masopust exklusivn vyrobila paní Monika Faitová. Aby byla zachována tradice, je medv d op t bílý, ale hlavn - je náš. Letos se v pr vodu sešlo 38 maškar a bylo znát, že ú astníci již nabrali zkušenosti, protože pestrost a provedení masek byly opravdu chvályhodné a veškeré tradice byly ct ny. Náš masopust se pro svou dobrou pov st objevil i v hlavním zpravodajství televize Prima. Ve erní masopustní veselice a poh bení basy prob hly op t v jídeln školy, jejímž pracovnicím pat í náš srde ný dík, stejn jako manžel m Mlyná ovým, kte í zajiš ovali p ítomným pravidelný pitný režim. Informace, fotogra e a odkazy budou uve ejn ny na našich stránkách: Malá ochutnávka z fotogra í a vzpomínka na Rokytnický masopust 2012 pat í tená m Horského kurýra na stran 4. Za p átele Masopustu rokytnického Vla ka Jiroutová ZÁPIS DĚTÍ DO MATEŘSKÉ ŠKOLY Dne bude od 8 do 11 hodin probíhat ZÁ- PIS DO MATE SKÉ ŠKOLY v Rokytnici v Orlických horách pro školní rok a DEN OTEV ENÝCH DVE Í. Prosíme rodi e, aby ur it p ivedli své d ti k zápisu, protože hrozí uzav ení jedné t ídy v mate ské škole v p ípad nedostate ného po tu d tí. Bc. V. Gallová, editelka\n2 ZPRÁVY z Rokytnice v Orlických horách Z Rady města Kompletní text Usnesení rady m sta je uveden na internetových stránkách m sta nebo k nahlédnutí na M stském ú adu v Rokytnici v Orlických horách Informace z jednání rady m sta dne zkrácený výpis P ísp vek na tábor pro d ti ze sociáln slabých rodin Starosta p edložil žádost podanou OD5K10, o.s. Rychnov nad Kn žnou o poskytnutí p ísp vku na letní tábor pro d ti ze sociáln slabých rodin. Rada m sta schvaluje: poskytnout p ísp vek žadateli na rok 2012 pro dv d ti ve výši 4.000,- K na každé dít. Rada m sta ukládá: zahrnout p ísp vek dle usnesení do návrhu rozpo tu m sta na rok P ísp vek na vlastiv dný sborník PANORAMA Starosta p edložil žádost o p ísp vek na vlastiv dný sborník PANORA- MA. Rada m sta schvaluje: poskytnout p ísp vek na vlastiv dný sborník PA- NORAMA ve výši 4.000,- K. Rada m sta ukládá: zahrnout p ísp vek dle usnesení do návrhu rozpo tu m sta na rok Hospoda ení MSB za rok 2011 a rozpo et na rok 2012 Starosta p edložil zprávu o hospoda ení MSB za rok 2011 a návrh rozpo tu na rok Rada m sta po krátké diskuzi schválila p edloženou zprávu o hospoda ení MSB a návrh rozpo tu na letošní rok. Rada m sta schvaluje: p edloženou zprávu o hospoda ení MSB za rok 2011 a návrh rozpo tu na rok Rada m sta ukládá: MSB p edložit pln ní plánu investic a oprav. Nabídka BW - Stavitelství, s.r.o. DPS - Klidné stá í doma Starosta p edložil nabídku projektu spole nosti BW Stavitelství s výstavbou byt pro klidné dožití ob an v míst bydlišt. Rada m sta bere na v domí: p edloženou nabídku projektu spole nosti BW Stavitelství s výstavbou byt pro klidné dožití ob an v míst bydlišt. Rada m sta ukládá: pozvat zástupce spole nosti BW Stavitelství k p edstavení projektu a podání bližších informací. Mandátní smlouva Universal holding a.s. Praha Starosta p edložil návrh Mandátní smlouvy, kdy p edm tem je vykonávat a zabezpe ovat projek ní a inženýrské innosti na p íprav akce Demolice objektu v kasárnách na parcele.282/1 v k.ú. Rokytnice v O.h. Mandatá je akciová spole nost Universal holding a.s. Praha 2 a mandantem je M sto Rokytnice v O.h. D vodem je dlouhodob nevyužitelný objekt bývalé ubytovny mužstva a d stojník v býv. kasárnách, který by byl ve dvou etapách demolován. Rada m sta po krátké diskuzi schválila p edložený návrh. Rada m sta schvaluje: uzav ít Mandátní smlouvu se spole ností Universal holding a.s. Praha dle p edloženého návrhu, který je p ílohou zápisu. Rada m sta schvaluje: podání žádosti na vydání rozhodnutí o demolici objektu bývalé vojenské ubytovny na stavební parcele. 282/1 v k.ú. Rokytnice v O.h. Rada m sta schvaluje: podání žádosti na Ministerstvo pro místní rozvoj R o poskytnutí dotace na 1. etapu demolice objektu z programu Podpora rozvoje region v r Podpora revitalizace bývalých vojenských areál Rada m sta ukládá: zahájit jednání s majitelem nemovitosti ev..36, ležící na stavební parcele. o dalším využití tohoto prostoru Žádost o p ísp vek na dopravu pro handicapované d ti Starosta p edložil žádost spole nosti AUDIS BUS s.r.o. Rychnov n. K. o p ísp vek na dopravu pro handicapované d ti do školních za ízení v Rychnov n.k. Tuto dopravu využívají t i d ti z Rokytnice v O.h. Rada m sta po krátké diskuzi schválila p ísp vek na dopravu pro rok 2012 ve výši ,- K. Rada m sta schvaluje: p ísp vek na dopravu pro handicapované d ti do školních za ízení v Rychnov n.k. ve výši ,- K. Rada m sta ukládá: zahrnout p ísp vek dle usnesení do návrhu rozpo tu m sta na rok Darovací smlouva SVITR s.r.o. Starosta podal informaci o Darovací smlouv pro podporu 5. reprezenta ního plesu m sta podanou spole ností SVITR s.r.o. Nebyly žádné p ipomínky. Rada m sta schvaluje: uzav ít Darovací smlouvu se spole ností SVITR s.r.o. Rokytnice v O.h. dle p edloženého návrhu. Výt žek z tomboly M stského plesu Rokytnice v O.h. Starosta p edložil návrh v nování výt žku z tomboly z 5. reprezenta ního plesu m sta na podporu volno asových aktivit mládeže. Nebyly žádné p ipomínky. Rada m sta schvaluje: v novat výt žek z tomboly M stského plesu Rokytnice v O.h. na podporu volno asových aktivit mládeže. Komplexní pozemkové úpravy v k.ú. Nebeská Rybná Místostarosta Petr Mareš seznámil p ítomné s ukon ením komplexních pozemkových úprav v k.ú. Nebeská Rybná. Dále v rámci pozemkových úprav se zpracovává dokumentace na kompletní opravu místní komunikace v úseku Nebeská Rybná - í ky, kdy tuto akci bude nancovat Pozemkový fond R. Rada m sta bere na v domí: informace místostarosty Petra Mareše ke komplexním pozemkovým úpravám v k.ú. Nebeská Rybná. Informace z jednání rady m sta dne zkrácený výpis Výb rové ízení na správu informa ního technika M sto Rokytnice v O.h. Místostarosta Petr Mareš p edložil výsledek hodnotící komise na výb rové ízení na správu informa ního technika M sto Rokytnice v O.h. Nebyly žádné p ipomínky. Rada m sta bere na v domí: výsledek výb rového ízení a stanovuje po- adí nejvýhodn jších nabídek dle návrhu hodnotící komise. Rada m sta schvaluje: vy adit nabídku uchaze e IndiGO group s.r.o., Panská 25, Rychnov nad Kn žnou z d vodu p edložení mimo ádn nízké nabídkové ceny Rada m sta schvaluje: uzav ít smlouvu na informa ního technika na správu sítí pro M sto Rokytnice v O.h. dle po adí, 1. Michal Štefek, U Nádraží 496, Rokytnice v Orlických horách, 2. Martin Jarom ský Megacom, Komenského 43, Rychnov nad Kn žnou, 3. 2EL spol. s r.o., B ezinova 1177, Hradec Králové. Hlasováno 3 pro, 2 proti, 0 zdržel Starosta m sta dle ust. 105 zák.128/2000 Sb. o obcích zastavil výkon tohoto usnesení a p edkládá v c k posouzení zastupitelstvu m sta Bezbariérový p ístup do Zdravotního st ediska Rokytnice v O.h. Starosta p edložil návrh Výzvy na realizaci projektu Bezbariérový p ístup do Zdravotního st ediska v Rokytnici v O.h. v etn revitalizace zelen. Dále p edložil návrh Smlouvy o dílo, kdy p edm tem pln ní je výše uvedená zakázka. Rada m sta schvaluje: vyhlášení výb rového ízení na realizaci projektu Bezbariérový p ístup do Zdravotního st ediska v Rokytnici v O.h. v etn revitalizace zelen. Rada m sta ukládá: vypsat výb rové ízení na výše uvedenou zakázku. Rada m sta schvaluje: komisi pro hodnocení nabídek ve složení Ing. Milan Hock, Petr Hudousek, Petr Lavren ík, Petr Mareš a len kontrolního výboru. Zapisovatelka paní Jana Gärtnerová, termín otevírání obálek a posouzení nabídek na pond lí v hodin.\n3 Mikropojekt p eshrani ní spolupráce R a PL Starosta p edložil mikroprojekt Spole ný rozvoj turistického ruchu na pevnostních muzeích Hani ka Osówka, který byl doporu en k do nancování z programu Fondu mikroprojekt z prost edk Evropského fondu pro regionální rozvoj. Rada m sta doporu uje: p edložit výše uvedený projekt Zastupitelstvu m sta Rokytnice v O.h. Výše neinvesti ního p ísp vku na žáky ZŠ Starosta p edložil návrh výše neinvesti ního p ísp vku na rok 2012 na žáky z okolních obcí dojížd jících do Základní školy v Rokytnici v O.h.. Rada m sta po krátké diskuzi navrhla ástku ve výši 7.000,- K na žáka. Rada m sta doporu uje Zastupitelstvu m sta: schválit výši neinvesti ního p ísp vku v ástce 7.000,-K na jednoho žáka a rok 2012 v rámci uzav ení smluv s okolními obcemi. Zpráva o hospoda ení MŠ, ZŠ rok 2011 Ing. Rozsívalová p edložila zprávy o hospoda ení MŠ, ZŠ. Po krátké diskuzi byly zprávy vzaty na v domí a výsledky hospoda ení ZŠ a MŠ byly schváleny. Rada m sta bere na v domí: zprávy o hospoda ení za rok 2011 Základní školy a Mate ské školy. Rada m sta schvaluje: výsledek hospoda ení ZŠ v celkové ástce ,72 K, z toho ,42 K z dopl kové innosti a ,30 K z hlavní innosti a výsledek hospoda ení MŠ v celkové ástce 9.472,65 K, z toho 8.572,65 K z hlavní innosti a 900,- K z dopl kové innosti za rok Rada m sta schvaluje: p evod nan ních prost edk dle výsledk hospoda ení p ísp vkových organizací takto: 1.) ZŠ odvede z hlavní innosti ástku ,30 K z izovateli, ástku ,00 K z výt žku školních akcí do rezervního fondu školy, z dopl kové innosti ástku ,00 K do fondu odm n školy a ástku ,42 K do svého rezervního fondu. 2.) MŠ odvede z hlavní innosti ástku 6.387,63 K z izovateli, ástku 2.185,02 K ze školní jídelny a ástku 900,00 K z dopl kové innosti do svého rezervního fondu. Rada m sta projednala návrh rozpo tu na rok 2012, který p edložil Finan ní výbor. Rada m sta doporu uje: ZM schválit návrh rozpo tu na r v p edloženém zn ní a po provedených úpravách jako vyrovnaný Ze Zastupitelstva města Kompletní text Usnesení zastupitelstva m sta je uveden na internetových stránkách m sta nebo k nahlédnutí na M stském ú adu. Informace z jednání zastupitelstva m sta ze dne zkrácený výpis Rozpo tová opat ení Zastupitelstvo m sta schvaluje: rozpo tová opat ení pod položkami podle soupisu, který je p ílohou zápisu. Zpráva nan ního výboru Zastupitelstvo m sta bere na v domí: zprávu z nan ního výboru, která je p ílohou zápisu. Zpráva kontrolního výboru Zastupitelstvo m sta bere na v domí: zprávu kontrolního výboru, která je p ílohou zápisu. Centrum recyklace odpad Zastupitelstvo m sta bere na v domí: podané informace k projektu možného vzniku centra pro recyklaci odpad pro výroby el. energie kogenera ní jednotkou z pyrolýzního plynu v etn dodávky tepla do teplárenské sít m sta. Hlasování o návrhu 15 pro, 0 proti, 0 zdržel. Návrh usnesení byl schválen. Zastupitelstvo m sta neschvaluje: výstavbu výrobny el. energie kogenera ní jednotkou z pyrolýzního plynu. Novela školského zákona Zastupitelstvo m sta bere na v domí: informace k Novele školského zákona Zpráva o innosti muzea železnice v roce 2011 Zastupitelstvo m sta bere na v domí: zprávu o innosti muzea železnice v roce Dodatek. 2 ke smlouv o poskytnutí dotace muzeum sýpka Zastupitelstvo m sta bere na v domí: informaci o pr b hu stavby muzea Zastupitelstvo m sta schvaluje: Dodatek. 2 ke smlouv o poskytnutí dotace uzav ený mezi m stem a Regionální radou regionu soudržnosti Severovýchod M sto Rokytnice v Orlických horách po ádá D TSKÝ MAŠKARNÍ KARNEVAL v sobotu 31. b ezna 2012 od 14 hodin Karneval bude V AULE ZÁKLADNÍ ŠKOLY ROKYTNICE! Ob erstvení zajišt no Expedice z Rokytnice do Finska M la jsem tu est navštívit besedu, na které vypráv li pan Ing. Martin Ro ek s partnerkou Ká ou Gregušovou o svých expedicích do Finska. Jsou totiž chovateli grónských ps, což je jedno z nejstarších plemen severských sa ových ps. Vynikají vytrvalostí, odolností a odvahou. Utáhnou až dvojnásobek vlastní hmotnosti a jsou schopni v t žkých arktických podmínkách ub hnout v záp eži až 60 km za den. Tyto vlastnosti svých ps a také svou vlastní fyzickou a psychickou p ipravenost si Martin s Ká ou prov ili na dvou expedicích do Finska v letech 2009 a Ve velmi tvrdých podmínkách, kdy zamrzala i nská vodka a tekla už jen eská slivovice, prožili se svými psy neopakovatelná dobrodružství. Romantika t chto dobrodružství je však vyrovnána tvrdou realitou, kdy si lidé i psi asto sáhnou na dno svých sil. V Rokytnici máme opravdu zajímavé a šikovné lidi, p ed kterými je t eba smeknout. Škoda, že to iníme tak málo. Vla ka Jiroutová DOMOV NA ST ÍBRNÉM VRCHU ROKYTNICE V O.H. oznamuje, že se op t koná JARNÍ PRODEJNÍ VÝSTAVA výrobk klient Domova ve tvrtek 5. dubna 2012 od 13 do 17 hodin a v pátek 6. dubna 2012 od 9 do 17 hodin v prostorách Domova. DAŇOVÁ PŘIZNÁNÍ MŮŽETE ODEVZDAT TAKÉ V ROKYTNICI Dne v ase a hodin budou na M stském ú adu v Rokytnici v Orlických horách v zasedací místnosti v p ízemí p ijímat pracovníci Finan ního ú adu Rychnov nad Kn žnou da ová p iznání k dani z p íjmu za rok 2011.\n4 MASOPUST VE FOTOGRAFIÍCH Lu ka Kánského, Petra Lavren íka a Pavlíny Vnenkové Kostým pro Rokytnického medvěda Autorkou nového kostýmu medv da pro Rokytnický masopust je Monika Faitová. Požádali jsme ji, aby nám jeho výrobu krátce popsala. Výroba kostýmu mi trvala zhruba trnáct dní. Je ušitý z chlupatého polyesteru. M la jsem sice k dispozici fotogra e medv da z minulých masopust, ale spíše jsem pracovala podle vlastní fantazie. Nejproblemati t jší bylo vytvo it hlavu. Z po átku jsem kostým zkoušela na svém manželovi, pozd ji pak chodil na zkoušky p ímo Martin Cvejn, který na masopustu vystupuje jako medv d. Byla to velice zajímavá zkušenost a jsem ráda, že jsem mohla tímto zp sobem Rokytnický masopust podpo it. JKO\n5 Reprezentační ples Města Rokytnice v O.h. Již popáté uspo ádalo M sto Rokytnice v Orl. horách ples, na který se sjeli a sešli obyvatelé Rokytnice i hosté z dalších obcí a m st. Bohužel návšt vnost byla menší nežli loni, což je vzhledem k po tu rokytnických ples (2) zarážející. Po adatelé budou ur it pátrat po p í inách a hledat nové možnosti, jak lidi na ples p ivést. Ples za al tradi n ve dvacet hodin a po úvodním slovu moderátora plesu pana Tikovského a starosty m sta vystoupila místní mate ská školka se t emi krásnými tane ními ísly nazvanými dohromady Tan íme pro radost. Hned po školi ce obsadil parket Tane ní kroužek základní školy a jejich Šmoulí výlet a Probuzení. K poslechu a tanci hrála skupina Koplaho Band a p edp lno ní vystoupení obstaral imitátor David Keller. Po jeho vystoupení došlo na výdej tomboly, která byla op t velmi bohatá 245 cen. První cenou byl zájezd v hodnot 5.000,-K a v novalo ho M sto Rokytnice v O.h. Dalšími p knými cenami p isp li místní i p espolní podnikatelé a organizace a také obyvatelé Rokytnice. Výt žek z tomboly ve výši ,- K byl letos v nován na volno asové aktivity mládeže v Rokytnici, konkrétn na vybudování bikrosové dráhy. Generálním sponzorem byla spole nost SVITR Rokytnice v Orl. horách, mediálním partnerem pak Orlický týdeník. Významný nan ní p ísp vek v noval na ples JUDr. Švandrlík. Krásnou výzdobu sálu zajistila Alena Nováková, která má v Rokytnici obchod s kv tinami a dekoracemi. Jim, i všem ostatním, kte í ples podpo ili, pat í náš dík. Za po adatele Vla ka Jiroutová Cht l bych touto cestou pod kovat všem, kte í se jakkoliv zasloužili o pomoc p i organizaci 5. reprezenta ního plesu m sta Rokytnice v O.h. D kuji Ing. Vla ce Jiroutové a Zuzce Sob slavové z M stského informa ního a kulturního st ediska za ob tavý p ístup k p ípravám i pr b hu plesu. D kuji nájemci Klubu p. Grundovi za bezproblémové zajišt ní prostor a služeb p i po ádání plesu. Velké díky pat í hlavním nan ním partner m plesu - spole nosti Svitr s.r.o. a JUDr. Švandrlíkovi. Moc díky také všem dárc m cen do tomboly. Jsem rád za to, že v tšina z nich chápe sv j p ísp vek do tomboly i jako svoji prezentaci p ed ob any a návšt vníky Rokytnice a nikoliv jako dar radni ním ú edník m. S úctou Petr Hudousek Hlavní výhra z stává v Rokytnici.... ANO, bohužel i letos... My jsme t ída lišti ky, p išli jsme vám zatancovat z rokytnické školi ky. Mohlo nás být ješt více, sklátily nás neštovice. P ejeme vám dnes krásný m stský ples. (autor: Hanka Kašková) Touto básní jsme zahájily naše p edtan ení na 5. m stském plese v Rokytnici v O.h. Ale k tomu, abychom mohly tan it na plese, vedla dlouhá cesta. Musely jsme na sob tvrd pracovat, tan it každou volnou chvíli (i doma), a nakonec jsme p ekvapily nejen ú astníky plesu, ale hlavn paní u itelky a sebe. Ale nejenom my jsme se snažily. I naše u itelky musely p iložit ruku k dílu a vymyslet tane ky, ušít sukn pro hol i ky, motýlky pro kluky, p išít stuhy na ty ku, objednat t epetalky a hlavn složit básni ku, bez které by to ani nešlo. Na naši školku totiž padla nemoc neštoviruspunticus-fujtajblus-au, snesla se na ni jako erný mrak a i když jsme proti ní bojovaly, jak se dalo, nakonec nás na tancování zbylo pouze dvanáct. Ale i v tomto po tu se nám vystoupení povedlo a sklidily jsme velký potlesk. D kujeme také maminkám, které pomohly s p ípravou na ples a sehnaly nám zbytek oble ení. Také nás p ivedly na ples. My cht ly jít samy, ale maminky ekly, že v dí o našich plánech a po p edtan ení si nás zase odvedly. Škoda. Mohly jsme si ješt dát tane ek s panem starostou. 1. b ezna nás eká karneval. Využijeme puntík po neštovicích a p jdeme všichni za berušky. za d ti pa P edtan ení d tí MŠ Rokytnice\n6 Náš rozhovor S panem Milanem Trojkem - editelem Ski centra v í kách Nejen o zim a lyžování Zatímco se v tšina z nás již t ší na jaro, v lyža ském st edisku v í kách to vypadá jako ve sn hovém království a stále se lyžuje. O tom jak zimní sezóna probíhá a co se p ipravuje na léto, jsem si povídala s novým editelem Ski centra panem Milanem Trojkem. Horní stanice lanovky v lyža ském areálu. Milane, blíží se konec Tvé první zimní sezony v roli editele Ski centra. M žeš už nyní zhodnotit, jaká byla? V tuto chvíli by bylo opravdu p ed asné hovo it o tom jaká sezona 2011/12 byla. Já doufám, že zima ješt zdaleka nekon í, a že našim návšt vník m umožní si do sytosti užít sjezdovek i b žeckých tratí do konce b ezna, možná i do Velikonoc. Pr b žné statistiky máme, avšak na konkrétní ísla je skute n p íliš brzy. Sám za sebe, v roli nová ka, vnímám sezonu velmi pozitivn, nejenom s ohledem na návšt vnost a na tržby, ale také z pohledu zmenšujícího se po tu vážných úraz. Valná v tšina našich lyža používá ochranné p ilby, což je jist pot šitelné. Pro letošní zimu jste m li pro návšt vníky Ski centra spoustu novinek. Jaký na n byl ohlas? Velmi p ízniv naši návšt vníci hodnotili množství slev v ceníku, v etn balí ku pro rodiny s d tmi, hojn využívané byly také slevy skupinové. Nejv tším trhákem byla bezpochyby sleva pro hosty ubytované u našich smluvních partner ze sdružení Region í ky. Šlágrem letošní sezony však jednozna n byla Fun sport crossová dráha pod lanovkou. Jen málokterý lyža i snowbordista odolal a nevyzkoušel si toto zpest ení lyžova ky. Dále jsme výrazn rozší ili nabídku aktivit v lyža ské škole, a myslím si, že i p ibližovací vlek se u mnohých setkal s kladným ohlasem. V í kách bylo na podzim lo ského roku založeno sdružení Region í ky. Ski centrum je jeho významným lenem. Za jakým ú elem se sdružení založilo, a co od lenství v n m o ekáváš? í ky v Orlických horách jsou z dlouhodobého hlediska chápány p evážn jako st edisko zimní. My však chceme toto pov domí zm nit, a ukázat, že í ky a okolí mají své kouzlo i v lét a to jak pro p ší, tak i pro cykloturistiku. Proto rmy, podnikající na katastru obce, dali dohromady nejen nápady, ale také nan ní prost edky, a prost ednictvím PR agentury oslovují r zná média cestou jednotné, a tedy více ú inné propagace. Výsledkem tohoto snažení jsou mnohé lánky ve významných periodikách a nové webové stránky cz. Z výše uvedeného vyplývá hlavní cíl, pro který bylo sdružení založeno. Nabídnout návšt vník m našeho regionu nové možnosti a už individuálních nebo skupinových aktivit a tím jednozna n zvýšit atraktivitu a konkurenceschopnost í ek. Jak hodn ovlivnily návšt vnost Skicentra í ky nov vzniklé areály na Králicku? Je pochopitelné, že když se objeví nový ski areál, mnozí si ho cht jí vyzkoušet a posoudit. T žko odhadnout, jaké množství našich návšt vník se rozhodlo pro konkuren ní lyža ská centra, každopádn, nap. dle dotaz idi na parkovištích, vnímáme i p íliv nových lyža. Konkurence vždy dává možnost srovnání a my jsme p esv d eni, že u nás návšt vníci ocení hlavn r znorodost sjezdovek, kvalitu jejich úpravy a celé spektrum ski služeb, v etn ob erstvení. Velkou snahou v posledních letech je zvýšit atraktivnost í ek také pro letní sezonu. Co m žete v areálu nabídnout? Není žádným tajemstvím, že na p íští sezonu p ipravujeme zcela nový systém zasn žování. Toto bude spojeno s množstvím zemních a stavebních prací, které ur it ovlivní chod st ediska a okolí. Vzhledem k tomu, že se harmonogram prací nyní up es- uje, budou tyto informace v as umíst ny na našem webu www. skiricky.cz. Ale abych odpov d l na otázku. Nové nápady a inspiraci samoz ejm máme, jedná se nap. o p j ování handbik, crossových vozík pro ZTP, d tské h išt, t locvi nu pod širým nebem, apod. K realizaci mnohých z nich je však pot eba v tšího prostoru. I v tomto sm ru vedeme jednání a pevn v íme v dohodu. Letní provoz lanové dráhy umož uje sjezdy na kolob žkách a t íkolkách. Foto: Ski centrum í ky Plánuje se n jaké využití areálu bývalé pily v centru obce í ky, který je majetkem Ob anského sdružení Skiklub, nap íklad pro volno asové aktivity? Na tento dotaz nejlépe odpoví n kdo z Výboru OS. Nám t a tip je jist mnoho od restaurace, kde by se naši návšt vníci mohli bez problém najíst a napít, p es bowling i tness i diskotéku. Je to výzva i pro širokou ve ejnost. Budeme rádi za p ípadné tipy na využití areálu, které m žou být zasílány na náš skiricky.cz. Domnívám se však, že i v tomto p ípad bude jedním z hlavních kritérií úsp šnost zimní sezony. D kuji za rozhovor a p eji Ti hodn úsp ch Zuzana Sob slavová\n7 Sbor z hor v Říčkách Rokytnický Sbor z hor vystoupil 2. února v kostele Nejsv t jší Trojice v í kách v O.h. na koncert p ipraveném nejen pro zdejší obyvatele, ale také pro návšt vníky í ek, kte í zde trávili zimní dovolenou. Muzikanti p edvedli krásné vystoupení navzdory dvacetistup- ovému mrazu, který venku panoval. Možná jen odborník dokáže posoudit, co mráz d lá se strunnými nástroji, ale také s prsty muzikant p i hodinovém koncertu. Poslucha i, kterých se sešlo asi p tasedmdesát, si užili p kných melodií a ocenili um ní ú inkujících velkým aplausem. B hem koncertu se oh ívali teplým sva ákem, ajem a výborným pe ivem Demuthových, Jankových a Hoznauerových. Po koncert pozval starosta í ek ú inkující na malé ob erstvení do p íjemn vytopeného obecního ú adu, kde se potom hrálo a zpívalo do pozdních hodin. ZS, foto: J. Sob slav GC Symbióza Nebeská Rybná o.s. bilancoval první rok existence Stalo se tak na Valné hromad klubu, nebo chcete-li na Výro ní lenské sch zi, dne v penzionu Orlicko v Nebeské Rybné. Ve zpráv prezidenta klubu bylo konstatováno, že klub má 47 len. Z toho je 10 žen, 3 d ti do 15 ti let. Zbytek lenstva tvo í muži. Je jich 34 a z tohoto po tu jich je 7 nad šedesát let v ku. lenskou základnu tvo í jednak místní lidé, dále chalupá i a lidé z okolí, v etn Rychnova. Celkem klub po ádal 12 turnaj, kterými prošlo zhruba 240 lidí. Nehrály se všechny jen na golfové akademii. N které, tak zvaný extreme golf v p írod, podle speciáln upravených pravidel, zpravidla jen za pomoci t í golfových holí. V nich chybí putter ( ti patr), protože v terénu se nehraje na grýnech, do klasické jamky. Orlického seká e. Poda ilo se navázat velice krásné p átelství s golfovým klubem ve Szcytné, v Polsku. Na základ t chto kontakt jezdí naši lenové hrát do Polska a Poláci zase k nám na Nebeskou Rybnou. Je to vlastn jen pouhých 40 km z Rokytnice. H išt tam je v tší, devíti jamkové, jamky náro n jší, delší, dokonce až par 4 a 5. Po krátké diskusi Valná hromada rozhodla, dát možnost p ípadným dalším zájemc m o vstup do klubu, kte í vloni zaváhali, vstoupit do klubu v dob do za pouhou jednu korunu, místo tisícikorunového vstupního poplatku. Tato možnost se už v budoucnu nebude opakovat. Máme i tzv. rodinné vstupné. Princip je ten, že druhý a další Rokytnický Sbor z hor na koncert v í kovském kostele. Hrát a zpívat se dá i na ú ední p d. Vítání jara Obec í ky plánuje na sobotu 24. b ezna 2012 (p ed Smrtnou ned lí) akci Vítání jara a vynášení Moreny. Za átek bude u kostela, odkud vyjde pr vod obcí sm rem k bývalé pile. Po vhození Moreny do eky í ky bude následovat sousedské posezení a ob erstvení U Bigena. Ilustra ní foto Jamku zde tvo í kruh o r zném pr m ru. Jak konstatoval jeden ze len, jsme asi jediným klubem v republice, kde se podobné akce po ádají. Lidov e eno, hrají se r zné druhy golfu. Golf není jen sport, ale i hra. Výhodou je také to, že na h išt mohu jít sám, když nemám náladu na lidi, nebo ve skupin (p i turnajích je základní skupina tzv. igt - ti ajt, což jsou ty i lidi). Na turnajích naše h išt pojme bez problém kolem dvaceti ú astník, p i extreme golfu v p írod i více. Jak známo, klub po ádá i r zné kulturní, spole enské a folklórní akce, jako nap íklad z rodiny mají v rámci lenství slevy na celoro ní hrací permanentky, tak zvané green fee. Vše je popsáno detailn na stránkách klubu Nové leny samoz ejm rádi mezi sebou p ivítáme. Golf prost m že za ít hrát každý a ti, kdo se mu v nují, mohou být v krátké dob i dobrými gol sty (alespo v místních pom rech). Dokladem toho jsou Kamil a Lukáš H lkovi, kte í loni za ali chodit v polovin sezóny a na podzim byli ob as, jak se íká, i na bedn. Za klub Josef Jehli ka\n8 Správa CHKO Orlické hory radí... Jedním z úkol správy CHKO je posuzování staveb na území chrán né krajinné oblasti v rámci ízení vedených stavebními ú ady. Výstavba na tomto území by m la respektovat ur ité objemové a architektonické limity. Našim cílem v této problematice je alespo rámcové zachování tradi ního vzhledu staveb i p i využití sou asných technologií, nových materiál nebo t eba požadavk na komfort bydlení i rekreace. Seriál doporu ení pod výše uvedenou hlavi kou Správa CHKO Orlické hory radí... pokra uje dalším dílem: 4. Růžová cukrárna, žlutý kanárek či střídmý dřevěný obklad...? Pláš stavby je pro její zapojení do prost edí d ležitý obdobn jako tvar i hmota objektu. Správn zvolený pláš dokonce dovede hmotu stavby vhodn korigovat. P vodní orlickohorské stavby byly až do 19. století v tšinou roubené, tj. z vodorovn tesaných trám rytmicky se st ídajících s vymazávkami. D ev né trámy byly napoušt ny nap. ln ným olejem, d evo roubení získávalo vlivem pov trnostních podmínek tmavý vzhled. Vymazávky byly opat ovány vápenným nát rem. S nástupem barevných pigment se na trámech za aly objevovat barvy jako okrová, ervenohn dá, hn dá, šedá i zelená. Spáry ob as projasnila modrá šmolka. D ev ný pláš stavby m že tvo it krom roubení také d ev ný obklad. Na n kterých starších objektech je k vid ní obklad tvo ený štípaným šindelem. ast jší je však obložení prkenné. M že být svislé tvo eno svislými prkny s krycími lištami na spárách nebo vodorovné tvo ené prkny s výrazným perem i poloperem imitujícím roubení. Nezbytným dopl kem vodorovných d ev ných obklad jsou široká nárožní krycí prkna. P i aplikaci d ev ných obklad je vhodné provést i dostate né obložky oken i dve í. Okenní a dve ní obložky u d evostaveb bývaly v tšinou bílé, n kdy kontrastn barevné. Velmi zda ilá novostavba poloroubenky (zachované proporce tradi ní stavby a st ídmé barevné i materiálové ešení st edn hn dý odstín roubení s bílými spárami, bílá omítka, p írodní obklad soklu a šedá st ešní krytina). P vodní d ev nice se svislým bedn ním na hospodá ské ásti stavby - ervenohn dý nát r lomenice, bílý nát r obytného p ízemí, ervenohn dý prkenný obklad a bílé lišty na hospodá ské ásti tvo í spole n s modrými šambránami okolo oken harmonický celek. Pro obklad je vhodné použít prkna silných dimenzí alespo 15 cm široká. Ší ka spáry by m la být také dostate ná kolem 2 cm. Prkenné obklady jsou dobrým ešením p i nutnosti chránit starší narušenou konstrukci st ny, p i zateplování staveb i pro optické roz len ní hmoty zd né stavby. Na objektech pro trvalé bydlení i rekreaci v chrán né oblasti jsou zcela nevhodné obklady z úzkých palubek i dokonce z platových lamel. Obklady štít (lomenic) v Orlických horách byly na p vodních staveních ešeny n kolika zp soby. Jedním z nich byl již zmín ný d ev ný obklad ze štípaného šindele. Pozor, jeho náhrada plastovou imitací však nevypadá narozdíl od použití jako st ešní krytiny dob e. Na šindelové obklady navázaly ve 20. století obklady z eternitových šablon. Jejich výhodou byla dobrá ochrana staveb p ed pov trnostními vlivy a bezúdržbovost. V sou- asné dob jsou tyto obklady, kv li dožilosti a také z d vodu zdravotní závadnosti daného materiálu, nahrazovány p i rekonstrukcích dalším typem obkladu prkenným. Tento nejb žn jší zp sob obkladu štít má ve zdejší oblasti jednodušší podobu než v jiných ástech republiky. Jedná se v tšinou o svislý prkenný obklad s lat mi na spárách. Štít je vhodné, dle d ív jších vzor, rozd lit do dvou polí. Dolní ást se opat í jednoduchým svislým obkladem, v horním pásu je možné prkna klást rovn ž svisle, p ípadn klasovit i do strome ku. Obložení štítu je vhodné i praktické p edsadit p ed fasádu p ízemí, horní ást štítu p ed úrove podkroví. Rovn ž obklady štít by m ly být ešeny prkny dostate né dimenze, stejn jako u obklad p ízemních ástí domu. Barevnost štítu by se m la odvíjet od použitých barev roubení i prkenného obkladu v p ízemí. Vodorovné obklady štít se nevyskytovaly v bec, proto jsou i na novostavbách nežádoucí. Zmíním se te krátce o ešení vn jšího povrchu zd ných staveb. Ty se za aly objevovat p ibližn od poloviny 19. století. Zd né konstrukce si vynutila p edevším protipožární opat- ení zakotvená ve stavebních ádech. pokra ování na str. 9\n9 dokon ení ze strany 8 V p ípad zd ných st n a použitých omítek asi neexistují n jaká oblastní speci ka týkající se zpracování i typ omítek (na rozdíl od ešení d ev ných obklad ). Platil vždy obecný vkus ovlivn ný práv panujícími stavebními slohy a módou. Pro nát ry fasád i ve zdejší oblasti byla a je nejtypi t jší bílá, ale nemusíme nutn volit pouze ji. V minulosti se na fasády též hojn používala šmolková mod, žlutá, okrová a šedá barva. N kdejší nát ry na vápenné bázi se však svými m kkými tóny odlišovaly od dnes asto používaných p íliš k iklavých a ost e tvrdých fasádních barev. Jaká by tedy m la fasáda vaší nemovitosti být? Fasáda domu plní funkci obdobnou jako naše pokožka. M la by chránit p ed pov trnostními vlivy, v lét snášet vysoké teploty a v zim odolávat teplotám pod bodem mrazu. D íve, než za neme vybírat konkrétní druh fasády, musíme zohlednit mnoho faktor, funk ního i estetického hlediska. V sou asné dob je velice široká nejen nabídka barev a materiál, ale i r zné metody nanášení a kone ná úprava fasády. S vhodným typem omítky pro vaši nemovitost vám asi nejlépe poradí odborníci ze stavebních rem. Co se tý e vhodnosti barevného odstínu, zamyslíme se trošku spole n v následujících odstavcích. Barevnost fasády, stejn jako celkový vzhled stavby, vypovídá o majiteli objektu i jeho estetickém cít ní. Když se procházíme obcí i m stem, jednotlivé fasády dom se na nás dívají a každá z nich na nás p sobí jinak. Jedna je nová a sv ží, jiná starší, ale udržovaná. Fasáda korunuje celkový vzhled nemovitosti, a starší i novostavby. M že jej hodn vylepšit, n kdy naopak pokazit. Pro správnou volbu se m žeme nechat inspirovat op t našimi p edky. Barevný odstín ur it volte sv tlý pastelový, protože novodobé omítky jsou barevn velmi stálé a svoji barevnost si udrží po dlouhou dobu. Mohu vám poskytnout malou radu: i když se vám odstín barvy ve vzorníku zdá vhodný, m jte na pam ti, že ve velké ploše bude barva p sobit mnohem výrazn ji (syt ji). Pokud váháte mezi dv ma odstíny, volte rad ji ten sv tlejší. Eternitový obklad stavby byl nahrazen omítkou v nevhodném k iklav žlutém barevném odstínu (pozn. pro ernobílý tisk: stavba byla p vodn obložena šedými neutrálními eternitovými šablonami, štítová st na a kryté zádve í jsou nyní opat eny kanárkov žlutou fasádou). Vhodné barevné odstíny na území chrán né krajinné oblasti jsou ty, jež vycházejí z p írodních pigment tj. sv tle hn dé, sv tle okrové, sv tle šedé, velmi opatrn s odstíny žluté, oranžové a zelené. Ur it se však vyvarujte barevných tónu ervené, r žové, alové a modré! Barev se nemusíte bát, dejte si ale pozor na jejich vhodný odstín a jas. Ing. Pavla Marvanová, Správa CHKO Orlické hory Knihovna v Rokytnici Nové knihy v březnu Pro děti a mládež: Dětem Karel, V. Baba Jaga Ježková, A. Pučálkovic Amina - Plachta, J. Čas něhy Lanczová, L. dívčí román Povinná četba: Rukopis královédvorský a zelenohorský Matka Čapek, K. Beletrie: Vyhnanci Jirousová, F. Záhadný skvost Quick, A. Doktor v domě Gordon, R. Vekslák 2 Frýbort, P. Shirley Bronteová, Ch. Naučná: Lucie Bílá jen krátká návštěva potěší Jiřina Jirásková osobně Knihovna je otev ena každé úterý a tvrtek vždy od 13 do 18 hodin. tená ský poplatek pro d ti je 50,- K, pro studenty a d chodce 70,- K a pro ostatní dosp lé tená e 100,- K na 1 rok. Zábavný dějepis s rokytnickou knihovnicí, aneb přečetla jsem pro Vás Za n me t eba tím, co nás všechny, kdož rádi jíme více jak jedno raj e p tkrát denn, zajisté zajímá. Jak a co jedli naši p edci? Podívejme se nap íklad do eských st edov kých kuchyní. Základem samoz ejm bylo maso, va ilo se i z takových pochoutek jako byly žaludky, jazyky, srdce i kravská vemena. Oblíbená byla v hodovních síních panských sídel dr bež (slepice, ku ata, kachny, husy i ápi) a zv ina. Panstvo nepohrdlo ani nakládanými veverkami i medv dími prackami. Veverky se podávaly se žlutou, ernou i povidlovou omá kou. Medv dí pracky pak s omá kou z vína, ho ice a ko ení. K lah dkám pat ili šneci. asto se jedl i sýr, vejce, subtropické ovoce a oblíbené bylo rozli né ko ení, houby a také kyselé nakládané okurky. Jako sladké pochutiny sloužily kolá e, pe ená jablka, koblihy, sušené hrozny, sko icové i mandlové bonbony. Páni si nechávali péct p evážn žitný chléb a mastili máslem. Ú edníci a služebnictvo dostávali chléb tmavý a používali škva ený l j. V dob p stu zmizelo z jídelní k ervené maso a bylo nahrazeno masem rybím (p edevším z kapr a štik), žabím, hlemýždím, ale jedly se také zadní nohy a ocasy z bobr. Doba postní nastala, takže se m žeme inspirovat. Zajímavé také je, že ovoce nebylo ve st edov ku považováno za zdraví prosp šné. A na záv r jedno pravdivé eské p ísloví: B h dal lidem pokrm, ert kucha e. Vla ka Jiroutová, knihovnice VELIKONOCE SVÁTKY JARA Ve dnech až se na výstavišti v astolovicích koná již 12. jarní výstava s názvem Velikonoce svátky jara. Otev ena bude každý den od do hod.\n10 Pololetní turnaj ve stolním tenise prob hl ve dnech 30. a 31. ledna 2012 v aule ZŠ Rokytnice v O.h. Hrálo se na t ech hracích stolech, takže hra m la rychlý spád a o sportovní zážitky nebyla nouze. Žáci byli rozd leni do dvou kategorií dle v ku. V pond lí odehrálo zápasy 22 d tí 1. stupn. S organizací pomáhali dva žáci 2. stupn, Nikola Rebhanová a Miloš Hanyk. Hrá i bojovali s nasazením všech sil, ale vyhrát mohli jen ti nejlepší: 1. Vodák Lukáš 2. Rücker Miroslav 3. Ko ousková Eliška V úterý se o vít zství utkalo 12 žák 2. stupn. S organizací tentokrát pomohly paní u itelky Radka Krej ová a Blanka Ko ousková. Hrá i se postarali o napínavé chvíle. Z 12 žák postoupili t i nejlepší, kte í hráli o první místa systémem každý s každým. Na stupn vít z tedy dosáhli: 1. Hanyk Miloš 2. Rebhanová Nikola 3. Krej í Petr Vít z m gratulujeme! Za organizátory L. Hamá ková Lyža ský výcvik Všichni ve t íd zajásali, když se dozv d li, že budeme mít lyža ský výcvik. Poslední týden p ed lyžákem byl dlouhý a v bec neutíkal. V pátek jsme se dozv d li, že bude až od st edy, což nás moc nenadchlo. Pond lí jsme více mén p ežili, ale úterý bylo strašné. Ve st edu jsme se sešli na Faráku a nau ili se základní pravidla bezpe ného výjezdu a dojezdu. V bufetu nám krom ob erstvení dali i možnost úschovy batoh a v cí s sebou. Byli jsme rozd leni do t í skupin. První byla s lyža i, druhá se snowboardisty, kte í už to um li, a t etí se za áte níky na snowboardu. Na lyžích byla st eda pomalá a celkem nudná, ale n kterým to dost sta ilo. tvrtek a pátek byl lepší, ale celý výcvik jsem se t šil na b žky. Na b žkách jsme se sešli taky na Faráku a vyjeli jsme nahoru, a i když s tím n kdo m l problém, nakonec to všichni p ežili ve zdraví. B želi jsme až k bunkru na Panském poli, tam jsme se nasva ili a jeli zp t dom. Cesta zpátky byla dost rychlá, protože to bylo z kopce. V úterý jsem m l strach ze seda kové lanovky a výšky a tak jsem se do í ek moc net šil. Pan editel nám koupil lístky a jeli jsme. Jel jsem s Monikou a Nikolou a byl jsem na pravé stran. Necht l jsem se bát, ale nešlo to, a proto to na mn bylo hodn vid t. Dojeli jsme a já si ulevil, ale druhou jízdu jsem si celkem užíval a pak jsem si to dokonce užíval. Jezdilo to skv le. Jeli jsme autobusem dom a byl konec lyža ského výcviku. A taky musíme pod kovat našim instruktor m: panu editeli, panu trenérovi Rückerovi a paní u itelce Dostálové a ješt paní Klimišinové za schování lyží. Žák ZŠ Rokytnice av Vít zná trojice mladší kategorie zleva: Miroslav Rücker, Lukáš Vodák, Eliška Ko ousková Vít zové v kategorii žák 2. stupn zleva: Nikola Rebhanová, Miloš Hanyk a Petr Krej í.\n11 NA CO PŘISPÍVÁME V ROCE 2012 Očkování až 300 Kč chřipka (do 65 let) až 300 Kč klíšťová encefalitida až 1000 Kč žloutenka typu A+B až 300 Kč meningokok až 1000 Kč pneumokokové infekce (do 5 let) až 1000 Kč rotavirové infekce (kojenci do 1 roku) až 5000 Kč lidské papillomaviry (HPV infekce let) netýká se pojištěnců, u kterých je očkování hrazené z veřejného zdravotního pojištění až 700 Kč balíček ostatních očkování Senioři 60+ až 500 Kč na nákup permanentky do solné jeskyně u smluvních partnerů ZPŠ Maminky a novorozenci až 1200 Kč pro maminku a novorozence kufřík plný CHICCO produktů roční úrazové pojištění pro novorozence zdarma až 600 Kč pro těhotné Dárci krve až 600 Kč pro bezpříspěvkové dárce krve až 1500 Kč pro držitele Zlatého kříže až Kč na ozdravný pobyt v ČR pro aktivní dárce kostní dřeně všichni dárci mají cestovní pojištění po dobu 30 dní v roce zdarma.\n12 Prodám stavební pozemek 1600 m 2 v Rokytnici v Orlických horách Inženýrské sítě na pozemku. Cena Kč 320,-/m 2 včetně stavebního povolení a projektu - možno stavět IHNED. VOLEJTE tel Firma: Mobil: Privat: ŽAMBERK SNP 1348 ŽALUZIE KRČMÁŘ Žaluzie všech druhů, typů a provedení Termotěsnění do oken a dveří Termoizolační dvojskla Sítě proti hmyzu do oken a dveří Termorolety plastové i hliníkové Garážová vrata, markýzy a rimini Bezpečnostní dveře zámky štíty a závory TRAFIKA PETR KUNC ROKYTNICE ZLEVNĚNÉ KALENDÁŘE na rok 2012 NA KARNEVAL: masky, škrabošky, čepice, vlasy, korunky, konfety sprej na vlasy barevný KRMENÍ PRO PTÁČKY slunečnice zimní směs lojové koule Trafika Dana Veselá náměstí Rokytnice v O.h. dobíjení telefonů přes terminál kurzové sázení sazka, sportka ON-LINE denní tisk l upomínkové předměty drogerie OTEVÍRACÍ DOBA: pondělí - pátek sobota neděle NABÍZÍ: Všechny zveme k nákupu! 6-17 hod hod hod. Webové stránky: Ceny na webu jsou platné p i odb ru nad 3000,- K bez DPH. Pečovatelská služba Města Rokytnice v Orlických horách NABÍZÍ SVÉ SLUŽBY p i zajišt ní stravy a chodu domácnosti p i osobní hygien p i zvládání b žných úkon o svoji osobu p i zprost edkování kontaktu se spole enským prost edím p i uplat ování práv, p i obstarávání osobních záležitostí PROVOZNÍ DOBA pracovní dny Pond lí pátek hodin tel.:\n13 MŠ ROKYTNICE AJTA KRAJTA, aneb my se hadů nebojíme Hadi, ti se mají. Když se pohybují, tak vleže, což je jist pohodlné, nebolí je nožky a pokud se umažou od bláta, protáhnou se potokem a zase se blýskají jako mokré kamínky. Cht ly jsme to vid t na vlastní o i a tak k nám do rokytnické školky p ijel pan Miroslav Pechá ek z Dolní ermné. P ivezl nám ukázat krajtu, agamu vousatou, užovku ervenou, korálovou, želvu, užovku africkou a chameleona, který m l dvouprsté pacinky a chodil po paní u itelce jako doma po obýváku. Také anakondu!!! Ale ta byla ješt mali ká, takže se vám klidn m že tep vrátit na 80/min. Ptaly jsme se, zda nejsou hadi mazlaví, ale podívali se na nás s výrazem: Nejsme žádní slimáci! a zakroutili hlavami. Tak jsme si je pohladily. Byli hebouncí, krotcí, snášeli naše muchlání s nevýslovnou trp livostí, takže jsme se rozhodly si po ídit také takovou radost dom. Naše odhodlání vydrželo p esn do okamžiku, kdy p išly maminky a prohlásily: Bu my nebo hadi!. A bylo. za d ti pa Erby a znaky měst a šlechtických rodů díl 16 M sto (PRVNÍ TAJENKA) je z hlediska institucionálního nejstarším m stem na území nyn jší eské republiky. T žilo se zde (DRUHÁ TAJENKA), což bylo dlouhou dobu (T ETÍ TAJENKA) m sta. To se také projevilo v m stském znaku, kde najdete postavu ( TVRTÁ TA- JENKA). K popisu mnoha dalších historických událostí bychom pot ebovali pom rn rozsáhlý lánek a tak se smi me s faktem, že m sto bylo založeno roku 1213 a že v létech bylo po odsunu n mc dosídleno eským obyvatelstvem. HLÁSKOVÁ KŘÍŽOVKA Pohled do historie Jarní pohled na m ste ko Rokytnici od jihovýchodu z prostoru dnešního lesoparku, kdy zde probíhala rozsáhlá dosadba lesa na stávajících loukách. 30. léta 20. století. Petr Hudousek VODOROVN : A. Rozkazovací zp sob. B. T ETÍ TA- JENKA. C. Mo ské pláže, m sto v Peru, rytmický celek. D. M sto v Jižním Jemenu, bezkmenná rostlina (slovensky), sarmat. E. P íjemní, m sto v Rumunsku, tu máte. F. Louka, skon it (práci), pom cka ko ího. G. Tropické šílenství, hrabavý pták, istidlo na motory aut. H. Podnik v Trutnov, italsky hodina, m sto v Rusku. I. SPZ Trutnova, DRUHÁ TAJENKA, SPZ Nymburka. J. Chlapecké jméno, lmová hv zda. K. Podstavec, plynné skupenství vody. L. Korýš, pobídka. SVISLE: 1. Zastarale plamen, podnik v Praze. 2. Chemický prvek, p vodce díla. 3. Maketa, TVRTÁ TAJENKA. 4. Dopis, carský výnos, chuchvalec. 5. Druh literatury, lyža ský pozdrav. 6. Souhrn a sestavení léka ských p edpis. 7. Rod papoušk, mongolský pastevec. 8. Kovový chemický prvek, ukazovací zájmeno, belgické lázn. 9. Latinský p eklad bible, PRVNÍ TAJENKA. 10. Pátý pád, cizokrajné plody. 11. Usekne, slavnostní kabát. NÁPOV DA: APA, IBARO, ICA, TUIM, TUN. Vladimír ihák Zn ní tajenek na stran 15\n14 Rokytničtí policisté kontrolovali rekreační objekty ZE ZÁPISNÍKU POLICISTY Zima ude ila naplno. V horských oblastech rychnovského regionu v posledních dnech sužuje obyvatele i cestá e nejen mráz a ledovatka, ale sou asn i bohatá sn hová nadílka. V tuto dobu jsou rekrea ní osady a chata ské oblasti spíše opušt né. V tšina majitel t chto objekt svá sídla na podzim zazimuje a vrací se do nich op t až na ja e. Nutno dodat, že ada objekt není s vozidly ani v zimn dostupná. Na kontrolu rekrea ních objekt svého teritoria se proto v era policisté Obvodního odd lení Rokytnice v Orlických horách vydali na b žkách, sn žnicích nebo na skútru. Cílem akce byla kontrola rekrea ních objekt, z nichž mnohé jsou týdny i m síce opušt né, a proto se mohou stát snadným ter em zlod j. Policisté se rozd lili do t í skupin dle sportovního vybavení a zamí ili na kontroly. I se sportovním ná iním se ale zejména u samotných budov brodili v metrových záv jích. Strážc m zákona ovšem práv sn hová vrstva napovídá, zda se v posledních dnech u jednotlivých staveb n kdo pohyboval. I když bylo okolí p evážn bez znatelných stop ve sn hu, policisté pokra ovali p i své obhlídce až k samotným objekt m. Každou chalupu obešli, zkontrolovali zajišt ní dve í a okenic. P ed odchodem umístili v tšinou na kliky vstupních dve í visa ky, které majitelé objekt informují o tom, že jejich budovu zkontrolovali muži zákona. K nim p iložili letá ek s informacemi o tom, jak si objekt zabezpe it tak, aby i nadále z stal bez zásahu cizí osoby. Majitelé uvedených objekt jsou pravideln policií informováni o tom, jak co nejlépe chaty a chalupy zabezpe it. Jednou z cenných rad, kterých v tšina chata a chalupá využívá, je nenechávat v objektech cenné v ci. Velmi d ležité je i zabezpe ení objektu pomocí kvalitních dve í, okenic a podobn. Policie majitel m nedoporu uje ani nechávat v blízkosti objekt žeb íky a zahradní ná iní nebo ná adí, jako nap íklad sekery, krumpá e, rý e apod. I tyto v ci mohou zlod j m usnadnit násilný vstup do rekrea ního obydlí. B hem dopoledne se vypravili od Bed ichovky sm rem na Tr kov, kde zkontrolovali p ibližn dvacet chalup. K poledni vyrazili od Bed ichovky opa ným sm rem na Jadrnou do Orlického Záho- í. I na této trase na n ekalo dalších p ibližn dvacet rekrea ních objekt ke kontrole. Žádná ze zkontrolovaných chalup nevykazovala známky poškození nebo narušení. Kontroly rekrea ních objekt budou v zimní sezón na Rychnovsku pokra ovat i nadále, muži zákona se v nich mimo jiné zam í i na to, jak se v CHKO Orlické hory chovají majitelé ty kolek a skútr. por. Mgr. Alena Kacálková, Policie R Granát u Bartošovic v O.h U Bartošovic v Orlických horách kolem poledne sbírala paní z Žamberka šišky na adventní v nce, když si všimla neznámé podez elé v ci. Posléze se ukázalo, že se jedná o kus munice, v tomto p ípad d lost elecký granát ráže 75 mm pravd podobn n mecké výroby. Na místo tak museli p ijet pyrotechnici, kte í provedli zajišt ní granátu a jeho p evoz ke zni ení. Nehoda u myslivecké chaty Asi ve 4 hodiny ráno se stala dopravní nehoda v Rokytnici v Orlických horách nedaleko myslivecké chaty. Pan idi zjevn nezvládl své idi ské um ní a s vozidlem naboural do betonové zídky. Na míst se však ukázalo, že idi se p ed jízdou zna n posilnil, jelikož p ístroj Drager ukázal hodnotu 2,11 promile alkoholu v dechu. Na místo vyjela i skupina dopravních nehod z Rychnova nad Kn žnou, jejíž policisté si celou v c p evzali. Nehody v okrsku B hem tohoto dne jsme jen v našem územním obvodu zaznamenali 5 dopravních nehod, t i nehody v í kách v Orlických horách a po jedné u Orlického Záho í a u Kovárny ve Zdobnici. Ani u jedné však nedošlo k žádnému zran ní. Tak vysoký po et nehod zjevn zp sobilo nedostate né ošet ení silnic, které byly jak jedna velká klouza ka. Domácí násilí v Rokytnici Po dlouhé dob evidujeme op t na obvodním odd lení p ípad domácího násilí, ke kterému docházelo v jednom z byt v sídlišti U Nádraží. Jednalo se o fyzické i psychické útoky, ke kterým docházelo opakovan i se stup ující se intenzitou. Podez elému hrozí v tomto p ípad za p e in nebezpe ného vyhrožování až jeden rok odn tí svobody. Neřidič přistižen! Když vyjížd l mladý muž z Rokytnice v Orlických horách, netušil ješt, že už nedojede. M l namí eno do Kameni né, v tom mu však zabránila policejní hlídka z Rokytnice v Orlických horách, která idi e i jeho vozidlo zkontrolovala, aby následn zjistila, že idi má platný zákaz ízení motorových vozidel ješt na 5 let. idi tak musel vozidlo odstavit a dál jít p šky. Policisté v c šet í jako p e in ma ení výkonu ú edního rozhodnutí. Psi na Rokytnicku O letošní zim se stále množí p ípady, kdy lidé volají na policie kv li ps m. Bu se jim jejich ty nohý mazlí ek ztratí, nebo pro zm nu n kdo volá, že ho našel. Proto chceme za obvodní odd lení v Rokytnici v Orlických horách i touto cestou na spoluob any apelovat, aby si své psi hlídali lépe než dosud. Za naše odd lení je to o letošní zim už nejmén 8 p ípad. Stížnost občanky T sn p ed p lnocí volala namíchnutá ob anka z Dolního sídišt v Rokytnici v Orlických horách na místní odd lení policie. Ptala se co má ud lat proto, aby m la kde u Dolního sídlišt zaparkovat. Práv sloužící policista ji sd lil, že se m že obrátit na m sto Rokytnice v Orlických horách, které má správa a údržbu tamních komunikací na starost. Krádež lyží Až ke konci ledna evidují policisté první p ípad práv odcizení lyží. Majitel a poškozený v jedné osob je nechal ve sn hu p ed Skirestem ve ski centru v í kách v Orlických horách, než se sta il nasva it, lyže byly pry. Vzhledem ke škod do 5000,- K policisté v c šet í jako p estupek proti majetku. pprap. Jir ík, Policie Rokytnice\n15 Významné ocenění rokytnických fotbalistek za 2. místo ve Španělsku Významného ocen ní se dostalo hrá kám fotbalového klubu Union Rokytnice v Orlických horách. Na galave eru Královéhradeckého fotbalu v Jánských lázních p evzaly d v ata z rukou krajského hejtmana Lubomíra France a místop edsedy Fotbalové asociace eské republiky pana Jind icha Rajchla k iš álovou plaketu za vzornou reprezentaci eské republiky a Královéhradeckého kraje v zahrani í. Blahop ejeme. IU A se na m nikdo nezlobí, ale v p ehršli informací jak politických, spole enských, ešení v cí na téma kdo s kým a pro, mi vyvstává událost, která mnohé, ne-li všechny, p evyšuje. Pro? Není mezi námi mnoho t ch, kte í ší í slávu této naší malé zemi ky, a ješt se u toho sm jí a všelijak žertují. Mnozí z vás již v této chvíli v dí, ano, za ínám psát o lov ku veskrze oddanému tomuto národu, lov ku, který již mnoho let rozdává radost svým um ním, které dostal z ásti do vínku, a které si musel také z nemalé ásti vyd ít. Jaromír Jágr, od patnáctého února tohoto roku již ty icátník. Hokejista, který doposud odehrál v NHL 1320 zápas, nasbíral 1638 kanadských bod, vst elil 659 gól. V reprezentaci má 123 zápas a 43 gól, v KHL 187 zápas, 184 kanadských bod. Navíc chlapík, který nikdy neodmítne rozhovor pro jakékoliv noviny, který se rád vyfotí i s tím nejmenším klu inou, toužícím po tomto nevšedním zážitku. Vedle uvedených vlastností nelze pominout úchvatné zážitky zejména z olympiády v Naganu, kde eský hokej vystoupal až na samý vrchol hokejové historie, kdy naše reprezentace vyhrála turnaj století. A hlavní hv zdy? Hašek, Jágr. Jágr salutující po d ležitém gólu ameri an m, tento obrázek mi dodnes tla í do o í slzy dojetí. A když k tomu p ipo tu v li, s kterou se pustil do záchrany svého Kladýnka (Kladna), které ídí z Ameriky jako hrá Philadephie, nezbývá mi než smeknout pomyslný klobouk a pravit: Jardo, do další ty icítky hodn zdraví (to p edevším) a ješt hodn let hlavn na led, nebo tam ti to jde nejlépe. Krom toho bych ti Téma měsíce ZN NÍ TAJENEK V TOMTO ÍSLE Erby a znaky m st a šlechtických rod 16. díl 1. tajenka. Bruntál 2. tajenka. zlato 3. tajenka. prosperitou 4. tajenka. horníka eský svaz žen v P ín po ádá tradi ní D TSKÝ MAŠKARNÍ KARNEVAL v sobotu 14. dubna 2012 od 14 hodin v sále U Rykr v P ÍN. Program: Sout že pro d ti, hudba, tanec, tombola (každý los vyhrává), ve er posezení pro dosp lé. (vlastn i nám všem) p ál ješt alespo jednoho syna. Jen tak bude hokejová radost tohoto národa pokra ovat. Zden k Mat jí ek Jaromír Jágr se narodil v Kladn a vyr stal na statku v nedalekých Hnidousích. V dorostu p estoupil z PZ Kladno do konkuren ního Poldi a už v šestnácti letech nakoukl do nejvyšší eské sout že. V lize však odehrál pouhé dva roky a putoval do NHL. Následovala úsp šná léta v klubech Pittsburgh, Washinkton, Ney York a Omsk. V sou asnosti p sobí ve Philadelphia Flyers. íslo 68 nosí na památku svého d de ka, který zem el p i sov tské okupaci eskoslovenska.\n16 Lyžařské závody v Bartošovicích Druhý ro ník lyža ských závod na b žkách se uskute nil 11. února 2012 na trase Bartošovice - Vrchní Orlice a zp t. Jely se dv kategorie: Závodníci a Turisti. Celkem se p ihlásilo 21 ú astník. V kategorii Závodníci 10, z toho dv ženy; v kategorii Turisti 11, z toho též dv ženy. Závodníci absolvovali dv kola, Turisti jedno. Závod se konal na ásti b žka ské trasy vedoucí od hrani ního mostu v Bartošovicích p es Vrchní Orlici, Hadinec, Vysoký Ko en, Hani ku a po jiné trase zp t. Trasu udržuje Obec Bartošovice, která také závody po ádá. Výsledky: Kategorie Závodníci - ženy: 1. místo Škorpilová Jana, 2. Hudousková Eva. - muži: 1. místo Hroba Rudolf, 2. Jandejsek Zden k, 3. Podolský David. Kategorie Turisti - ženy: 1. místo Stejskalová Alena, 2. Buká ková Romana. - muži: 1. místo Stejskal Jaroslav, 2. Hudousek Petr ml. 3. Stejskal Jakub. Dále byla ud lena zvláštní ocen ní: za dobovou historickou výbavu Záme ník Petr, nejmladší ú astník Tylš Jakub, nejstarší (ro ník 1942) Pardubský Josef, nejvzdálen jší Svoboda Miloš, maminka, které fandilo nejvíc d tí, Buká ková Romana. Také byl ocen n evidentn nejod en jší závodník. Závodilo se p i krásném, ale velice mrazivém po así. Závodníci i diváci se mohli oh át a ob erstvit ve vytáp ném stanu, kterým disponuje Obec Bartošovice. Ob erstvení zajistil Penzion Hruška, ceny Obec a Chrán né dílny Kope ek - Sdružení Neratov. Petr Záme ník M STO ROKYTNICE V ORLICKÝCH HORÁCH PLACENO P EVODEM ODB RATEL: HORSKÝ KURÝR - Regionální m sí ník pro Rokytnici a okolí. Vydává M stský ú ad Rokytnice v Orlických horách. Šéfredaktor: Zuzana Sob slavová DiS, redak ní rada: Ing. Vladimíra Jiroutová, Lucie Grunclová DiS, Ji í Koblása, Zden k Mat jí ek. Adresa redakce: Horský kurýr, nám stí T.G.M. 4, Rokytnice v O.h. Tel. + fax: , Registrace MK R E Vychází jako m sí ník. Uzáv rka pro dopisovatele do 20. každého m síce. Za obsah lánk pln zodpovídají jejich auto i. P ísp vky tená a dopisovatel nemusí vyjad ovat stanovisko redakce. Redak ní rada neodpovídá za stylizaci p ísp vk a tiskové chyby. Náklad 500 výtisk. Sazba a tisk UNIPRINT s.r.o. Rychnov n.kn. Toto íslo vyšlo v b eznu Cena: 10,- K NOVINOVÁ ZÁSILKA\nTenisový klub Pačejov\nZápis ze zasedání valné hromady občanského sdružení (spolku) Tenisový klub Pačejov zaregistrovaného 27.7.2011 na Ministerstvu vnitra ČR pod č.j. VS/1-1/85238/11-R, IČO: 22880925 se sídlem v Pačejově nádraží\nUsnesení Sboru zástupc eskomoravské myslivecké jednoty, o. s., konaného dne 13. ervna 2009 v Praze\nUsnesení Sboru zástupc eskomoravské myslivecké jednoty, o. s., konaného dne 13. ervna 2009 v Praze Sbor zástupc eskomoravské myslivecké jednoty, o. s. (dále jen SZ MMJ, o. s. ), konaný v Praze dne 13.


5 / 12 Pudrová metoda\n8 / 12 Vláskování obočí\n2 varianty za 1 799 a 1 999 Kč\nV ceně není zahrnuta případná korekce. Před aplikací nepijte kávu, alkohol.\nZakládáte si na přirozeném vzhledu a zároveň toužíte po obočí, díky kterému budete prostě neodolatelná? Tak si vyhraďte čas a zastavte se ve studiu Viasofia, které sídlí nedaleko Václavského náměstí. Zdejší kosmetička vám udělá permanentní make-up trochu jinak – použije pudrovou metodu (stínování) či 6D microblading která kombinuje metodu vláskování a pudrovou metodu.\nDěkuji paní Sofii, jsem velmi spokojená s výsledkem!! Moc děkuji.\nPani je profesionalka a je moc mila. Moc hezky mi opravila microblading z minuleho roku, co jsem si nechala delat jinde. Jsem velice spokojena.\nDomluva na termínu rychlá. Prostředí čisté a hezké. Paní milá a vše vysvětlila jaký bude postup. Obočí nejdřív předkresleno a vyměřeno. Konzultováno vše. Po domluvě trochu obočí nadzvednuto, aby oči nezpůsobili zapadlým dojmem. Anestetika u mě zabrala až po druhém namazaní, ale není to ničí chyba, jelikož mám pleť citlivější na jakékoliv větší zásahy v obličeji. To mám vyzkoušené i u injekční aplikace a jiné… Samotná aplikace netrvá moc dlouho. Vše se dá snést. Obočí nakombinováno – pudrová metoda a 3D mikroblading. Vzhledem k tomu, že mě už nebavilo obočí pořád barvit a i kamuflovat pudrem na obočí, tak po dlouhém rozhodování a kontrole recenzí sem se rozhodla pro pani Sofiu. Udělala sem dobře, i když se se bála. Sem spokojená.\nViasofia Make-up studio Před 13 dny\nViasofia Make-up studio Před měsícem


Jak to máte s CUKROVÍM?  | MUDr. Lucie Tomíčková - www.prozivotvrovnovaze.cz\nJak to máte s CUKROVÍM?\n1) Pokud jíte sladkosti pravidelně a na Vánoce k nim přidáte cukrovíčko navíc, je jasné, že zvýšíte denní příjem energie, a to opět v přijatém cukru a tuku. Kromě toho, že můžete přibrat, mohou Vám chybět bílkoviny (tím pádem se nezasytíte, a proto opět jíte a nabíráte...). Řešení: Snězte na večeři poloviční porci a dbejte na bílkoviny - ryby, luštěniny.\n2) Jestliže je Vaše vánoční strava založena na pravidelné konzumaci cukroví každý den, prakticky do doby než se sní, přijatý energetický příjem navíc se za tu dobu nasbírá... Řešení: Nezapomínejte na pohybovou aktivitu, nejlépe aerobního rázu, která pomůže lépe nabyté tuky spálit - aerobic, běh, běžky.\n3) Pokud trpíváte na plísňová onemocnění, ženy na gynekologické výtoky, je jasné, že plísním dáte to nejlepší, svému tělu ovšem nikoli... Řešení: Pečte cukroví s poloviční dávkou cukru, nebo nejlépe cukr vůbec nepoužívejte. Zkuste med a zdravější varianty sirupů, a ani tak to s nimi nepřehánějte. Kombinujte mlsání cukroví s mlsáním ovoce, ale přiměřeně! Ideálně v poměru 1 cukroví na půl jablka - nejlépe spolu.\n4) Ať chcete nebo ne, větší míra pojídání cukroví, vždy oslabí imunitní systém. Proč? Kvůli uspokojení sladké chuti, už často nesníme kvalitní jídlo (zejména děti). Chybí tak příjem nezbytných živin, zejména bílkovin, vitamínů, minerálů, stopových prvků. Řešení: Nezapomínejte na bílkoviny, zeleninu a ovoce, vitamínovou bombou jsou čerstvě lisované zeleninovo-ovocné šťávy!\nPozor na cukroví u DĚTÍ! Naši malincí šikulkové žijí bohužel v době, kdy sladkosti jsou pro ně standardem, a právě pro ně, může být větší míra cukroví, velmi škodlivá! Oslabuje dětský organismus, kombinace cukru, lepku a mléka/mléčných výrobků provokuje vznik HLENU a HLENOVÝCH ložisek, a tím opakovaného nachlazení, rýmy, plísňových onemocnění... Nikdy proto nedávejte dětem cukroví (a obecně sladkosti), když jsou nemocné!\nDomluvte se s dítětem, že cukroví sní až po obědě (A to platí i pro dospělé!). Dbejte na dostatek bílkovin a pestrost stravy. Domluvte se také na počtu kousku cukroví, které může dítě sníst a pak jej schovejte. Užívejte si společných chvíl jinak než "konzumem". Procházka v zimě, bruslení, bazén - možností máme více než dost.\nKdyž mlsáte, tak ZDRAVĚ, a ani o Vánocích to se sladkým nepřehánějte! Ať si v Novém roce nemusíte nic vyčítat ;).\nKrásné Vánoce s cukrovím v rovnováze! :) L.


Závěsné svítidlo Ideal Lux Audi-80 SP8 transparente 03175 50cm čiré G9 8x40W\nCena s DPH : 15 040,- Kč\nCena bez DPH : 12 430,- Kč\nVýška: 330 mm - 1230 mm\nHmotnost: 9,560 kg\nEAN : 8021696031750\nDesignový závěsný lustr AUDI-80 SP8 z kolekce interiérového osvětlení italské značky Ideal Lux ve větším čirém provedení o průměru 50 cm vhodně doplní jakýkoli moderní i klasický interiér. Svítidlo tvoří skleněné stínidlo s povrchovou úpravou v čiré barvě, uvnitř ozdobené dekorativními prvky ve formě skleněných kuliček zavěšených na kovových drátech. Lustr je osazen paticemi G9 o maximálním příkonu 8 x 40 W. Součástí balení jsou halogenové žárovky o příkonu 8 x 28 W. Pro úsporu elektrické energie doporučujeme zvolit LED žárovky. Svítidlo visí na třech ocelových lankách, jejichž délku zavěšení lze libovolně nastavit podle potřeby při instalaci od 33 cm do 123 cm. Krytí IP20 vyjadřuje vhodnost pro použití do interiéru.\nVáš dotaz Závěsné svítidlo Ideal Lux Audi-80 SP8 transparente 03175 50cm čiré G9 8x40W\nPodívej se na https://www.isvitidla.cz/cz-detail-1078196-zavesne-svitidlo-ideal-lux-audi-80-sp8-transparente-03175-50cm-cire-g9-8x40w.html


Bavlněné povlečení - francouzské 240x220 cm | Cyberix\nCyberix » Domácnost » Ložnice » Povlečení » Bavlněné » Francouzské » Francouzské 240 x 220\nBavlněné povlečení - francouzské 240x220 cm\nNacházíte se v kategorii Bavlněné povlečení - francouzské 240x220 cm. Produkty Vám doručíme na adresu i na výdejní místa po celé České republice. Aktuálně Vám v sekci Bavlněné povlečení - francouzské 240x220 cm nabízíme celkem 81 produktů. Hledáte ty nejlepší produkty ze sekce Bavlněné povlečení - francouzské 240x220 cm? Prohlédněte si Nejprodávanější Bavlněné povlečení - francouzské 240x220 cm. Pokud hledáte z pohledu ceny, můžete si zobrazit produkty seřazené podle ceny.\n1. Povlečení francouzské bavlna 240x220,70x90 Bublina oranžová - Brotex SKLADEM\nHladké bavlněné povlečení EXCLUSIVE na francouzskou přikrývku. Balení obsahuje 1ks povlaku na francouzskou přikrývku 240x220 + 2ks povlaků na polštář 70x90cm. Bavlněná tkanina je velmi jemná a příjemn...\n2. Povlečení francouzské bavlna 240x220,70x90 Iris salmon - Brotex SKLADEM\n3. Povlečení francouzské bavlna 240x220,70x90 Paula salmon - Brotex SKLADEM\nBellatex Povlečení bavlna na dvoudeku - 1x 240x220, 2ks 70x90 cm (240 cm šířka x 220 cm délka prodloužená) -\nPovlečení je vyrobené z příjemné bavlny a zajistí dokonalé pohodlí při spánku. Také krásně vypadá a má kvalitní potisk, což zaručuje rozměrovou i barevnou stálost. Je šité z jednoho kusu látky v šíři ...\nBrotex Povlečení francouzské bavlna 240x220,70x90 Stripes DUO\nBrotex Povlečení francouzské bavlna 240x220,70x90 Bublina oranžová\nBrotex Povlečení francouzské bavlna 240x220,70x90 Iris salmon\nBrotex Povlečení francouzské bavlna 240x220,70x90 Paula salmon\nBrotex Povlečení francouzské bavlna 240x220,70x90 Dona blue\nBrotex Povlečení francouzské bavlna 240x220,70x90 Lorieta natur\nBrotex Povlečení francouzské bavlna 240x220,70x90 Madelaine purple\nBrotex Povlečení francouzské bavlna 240x220,70x90 Dream love\nBrotex Povlečení francouzské bavlna 240x220,70x90 Kandy natur\nBrotex Povlečení francouzské bavlna 240x220,70x90 Monty natur\nBrotex Povlečení francouzské bavlna 240x220,70x90 Lady natur\nBrotex Povlečení francouzské bavlna 240x220,70x90 Scarlet pink\nBrotex Povlečení francouzské bavlna 240x220,70x90 Elis salmon\nBrotex Povlečení francouzské bavlna 240x220,70x90 Mandy\nBrotex Povlečení francouzské bavlna 240x220,70x90 Picaso grey\nBrotex Povlečení francouzské bavlna 240x220,70x90 Picaso blue\nBrotex Povlečení francouzské bavlna 240x220,70x90 Venice\nBrotex Povlečení francouzské bavlna 240x220,70x90 Mocca natur


Dlouhá Brtnice - CZ063.3707.6105.170 - stav 5. 1. 2017 | PRVK Kraje Vysočina\nDlouhá Brtnice - CZ063.3707.6105.170 - stav 5. 1. 2017\nCZ063.3707.6105.0170.01 Dlouhá Brtnice 02637 26379\nObec Dlouhá Brtnice se nachází v Kraji Vysočina, okrese Jihlava, JZ od města Jihlava. Pověřený úřad – Jihlava, stavební úřad – Třešť. Obcí protéká Karlínský potok a vodní tok Lísek. Rozsah zástavby je v rozmezí 610 – 622 m n.m.\ntrvale bydlící 356 355 355 384 385 386 386\ncelkem 396 395 395 424 425 426 426\nObec Dlouhá Brtnice celkem\nDlouhá Brtnice 392 386 381 382 384 385 376 371 372 373 374 374 -\n249 274 316 384 385 386 386\nV obci je vybudovaný veřejný vodovod z r. 1992, na který je napojeno cca 72 % obyvatel obce. Zdrojem pitné vody je prameniště se dvěma vrty DB1 a DB2 z r. 1981, které není v dobrém stavu. Dále byly provedeny vrty DB3 (r. 1995) a DB4 (r. 2012), které by v budoucnosti měly stávající zdroje vody nahradit. Surová voda z vrtů DB3 a DB4 vykazuje zvýšený obsah manganu a železa, proto ji bude nutné upravovat.\nVoda je z vrtů čerpána výtlačnými řady do VDJ Dlouhá Brtnice s akumulací 100 m3 (646,9/644,0 m n.m.). Úprava vody (odradonování, odkyselení a dezinfekce) je prováděna v manipulační komoře VDJ. Z VDJ je voda vedená do rozvodné sítě v obci. V současné době jsou v obci realizované nové vodovodní řady, které nahradí staré nevyhovující železné potrubí. Po jejich dokončení bude celková délka obecní vodovodní sítě cca 4500 m.\nAsi 25 % obyvatel obce obce je zásobena pitnou vodou ze skupinového vodovodu Likvice.\nV roce 2017 bylo realizováno vystrojení již provedeného vrtu DB 3, který byl napojen výtlačným řadem délky 855 m s ČS do stávajícího VDJ.\nPředpokládá se rekonstrukce prameniště se dvěma vrty DB1 a DB2. Dále se předpokládá vystrojení a napojení vrtu DB4. Ve VDJ je třeba instalovat úpravnu vody na odstranění Fe a Mg ze surové vody zdrojů DB3 a DB4 a provést obnovu odranovacího zařízení. Dále se předpokládá rozšíření kapacity stávajícího VDJ.\nVzhledem k technickému stavu části vodovodní sítě se dále předpokládá částečná obnova (rekonstrukce) vodovodní sítě včetně souvisejících objektů. Dále se navrhuje dostavba vodovodní sítě v lokalitách, kde dosud není vybudována a propojení některých dílčích úseků stávající vodovodní sítě.\nV obci Dlouhá Brtnice se uvažuje s využiítím nového místního podzemního vodního zdroje.\nV oblasti zásobování pitnou vodou se pro obec Dlouhá Brtnice realizace navrhovaných opatření předpokládá do r. 2030.\n- - - - - - 386\nObec má v současnosti vybudovanou jednotnou kanalizační síť v délce cca 3000 m.\nKanalizační síť obce je vyústěná do vodních roků Lísek, Karlínský potok a z části do Mlýnského rybníka, který se nachází přímo v obci a do které se oba potoky také vlévají. Tento rybník výrazným způsobem přispívá ke snížení znečištění povrchových vod.\nStávající kanalizace v obci nesplňuje v současné době svými technickými parametry požadavky pro odvádění odpadních vod.\nV obci je výhledově uvažováno s výstavbou nové oddílné kanalizace odvádějící odpadní vody na navrhovanou ČOV v obci.\nNově napojené obce (místní části): Dlouhá Brtnice\nV oblasti odkanalizování a čištění odpadních vod se pro obec Dlouhá Brtnice realizace navrhovaných opatření předpokládá do r. 2030.\n5 000,0 20 000,0 25 000,0\n5. 1. 2017 207/2017 administrativní opatření Dlouhá Brtnice - napojení vrtu DB 3 s ČS výtlačným potrubí od stávajícího VDJ v délce 855 m


Současnice i ochranitelka. Orbán prosil Merkelovou, aby zůstala - Konzervativní noviny\nSoučasnice i ochranitelka. Orbán prosil Merkelovou, aby zůstala\n30. září 2021 Co se děje v Maďarsku Zahraničí\nV Německu se po šestnácti letech uzavírá éra kancléřky Angely Merkelové. Odborníci se shodují, že ať už Merkelovou v čele Německa vystřídá kdokoliv, pro současnou maďarskou vládu to bude horší. Orbán v Merkelové ztratí pragmatickou partnerku, která vždy kladla velký důraz na zájmy německého byznysu a neměla ráda vyhrocené situace. Spolu prožili na Evropské radě dlouhých 11 let a přes 30 let ve vysoké politice, oba se považovali za Kohlovy děti a jejich vztah byl mnohem lepší, než jak to zvenčí vypadalo. Ústup Merkelové z vedení CDU se projevil už v uplynulém roce, kdy němečtí politici z řad Unie vystupovali vůči maďarské vládě mnohem důrazněji a nechali Fidesz odejít z Evropské lidové strany poté, co jim polští liberálové z Občanské platformy dali ultimátum: Buď my nebo oni.\nKandidát Merkelové na premiéra Armin Laschet, který zdůrazňoval, že Unie Polsko a Maďarsko potřebuje, ve volbách neuspěl a CDU pravděpodobně půjde do opozice. Naopak posílení německých Zelených nevěstí pro vládu nic dobrého.\nPřesně před rokem, v září 2020, jsme publikovali text vycházející z analýzy investigativního webu Direkt36, který se zabývá tématem maďarsko-německých vztahů v Orbánově éře i před ní. U této příležitosti jej zveřejňujeme znovu.\nJAK NĚMECKO CHRÁNÍ ORBÁNA\nPříběh začíná obrazem z horního patra nejvyššího frankfurtského mrakodrapu v říjnu 2017. Osobnosti německé politiky a byznysu se během recepce bavily anekdotami a jistý představitel automobilového průmyslu se chlubil skutečností, že může ohledně maďarské filiálky kdykoliv zavolat maďarskému ministru zahraničí Péterovi Szijjártóovi a problém není ani schůzka s Viktorem Orbánem.\nKdyž v roce 2015 vypukl skandál kolem podvádění Volkswagenu a řady dalších automobilek při emisních testech, německá vláda začala od průmyslu po zeleném tlaku dávat ruce pryč. Tehdy se zastupování jejich zájmů na evropské úrovni ujal Orbán. Měl dobré důvody, německé automobilky jsou motorem maďarského ekonomického růstu. Svůj slib splnil a pro automobilový průmysl vymohl na Evropské radě řadu ústupků. Tento vztah, založený na vzájemných výhodách a závislostech mezi německými politiky, vlivnými společnostmi v německém průmyslu a maďarskou vládou, umožnil Orbánovi doma budovat neliberální demokracii, zatímco v zákulisí zůstal dobrým přítelem a dokonce chráněncem Německa.\nPo svých prvních vyhraných volbách v roce 1998 podnikl Orbán jako jednu z prvních návštěv cestu za tehdy už čestným předsedou německých liberálů (FDP) Ottou Lambsdorffem. Setkání s ním Orbánovi zprostředkoval tehdejší šéf budapešťské kanceláře Nadace Friedricha Neumanna (think-tank FDP) a pozdější maďarský velvyslanec v Berlíně Gergely Prőhle. „Lambsdorff cestoval do východní Evropy už před rokem 1989 a stal se Orbánovým prvním německým patronem,“ vzpomíná.\nLambsdorff vedl Liberální internacionálu v roce 1992, když se Fidesz stal jejím členem. O rok později z Fideszu po sporech s Orbánem odešlo liberální křídlo a strana započala dlouhý pochod do pravého spektra. Obrat Fideszu směrem ke konzervatismu prý Lambsdorff příliš nevítal, Orbán se mu jej snažil představit jako politickou nutnost. Zůstali ale dobrými přáteli a Orbán byl dokonce jediným zahraničním hostem na Lambsdorffově pohřbu v roce 2009.\nBěhem cesty do Německa Orbán mluvil s manažery firem jako Audi, Bosch nebo Siemens o možných investicích v Maďarsku a ujistil je, že na ně čeká přátelské a předvídatelné prostředí. Setkal se ale také s kancléřem Kohlem, v té době svým velkým politickým vzorem, a z loajality k němu odmítl setkání s kandidátem socialistů na kancléře Gerhardem Schröderem, přestože mu to poradci radili s vyhlídkou, že Kohl je v potížích a Schröder se brzy prodere k moci. Toto rozhodnutí vedlo k ochlazení německo-maďarských vztahů v době Schröderovy vlády.\nOrbán a Kohl vládli současně pouhých pár měsíců, pro Orbána byl Kohl stále jen živoucí legendou, k jejich lidskému sblížení došlo mnohem později. Poté, co se mu nepodařilo navázat bližší vztahy s novou německou vládou, zaměřil se Orbánův kabinet na zemskou úroveň, konkrétně na dva konzervativní jižní státy Bavorsko a Bádensko-Württembersko. Spojenectví s těmito dvěma konzervativními regiony (a ještě Rakouskem) Orbánovi doporučoval Kohl. Dnes tyto dva regiony tvoří více než polovinu maďarsko-německého hospodářského obratu. V těchto dvou regionech sídlily automobilky Mercedes, BMW a Audi. Zároveň odtamtud pocházel šéf Volkswagenu s maďarskými kořeny Martin Winterkorn, který měl později výrazný podíl na realizaci továrny Audi v Győru a obdržel maďarské státní vyznamenání.\nZa své první vlády Orbán navázal blízké vztahy s tehdejším rakouským premiérem Wolfgangem Schüsselem (tenkrát čelil na evropské úrovni ostrakizaci kvůli vládní koalici s Haiderovou FPÖ), s bavorským Edmundem Stoiberem z CSU a Erwinem Teufelem z CDU v Bádensku-Württembersku. To byli jeho nejbližší. Vstupem Fideszu do Evropské lidové strany v roce 2000 se stali členy stejné politické rodiny.\nPodle několika zdrojů Orbán vždy považoval politickou, ekonomickou a vojenskou závislost na Německu za geopolitickou nutnost. V Orbánových veřejných projevech se opakuje myšlenka, že Maďarsko existuje v „trojúhelníku Berlín – Moskva – Istanbul“. Kromě toho někdy zmiňuje Washington a Peking. Podle bývalého vysokého úředníka americké administrativy to v soukromém rozhovoru zúžil na Rusko a Německo, v jednom případě zdroj energie, v druhém pracovních míst.\n„Kohl se stal pro Orbána politickým otcem číslo jedna, Kohl mu řekl, jak má dělat politiku,“ vysvětlil německý zdroj a dodal, že i když mnozí srovnávají Orbána s Miklósem Horthym nebo Jánosem Kádárem, ve skutečnosti je spíše „jako Kohl, který byl také obviňován z korupce a všeho možného“. S nástupkyní Angelou Merkelovou, kterou Kohl dříve nazýval „svým děvčetem“, si Orbán vytvořil „dobře fungující pracovní vztah založený na respektu, mnohem méně na sympatiích či přátelství“.\nV roce 2010 Orbán převzal zemi v hluboké hospodářské krizi a začala nová fáze maďarsko-německých vztahů. Běžní Maďaři byli v zoufalé situaci a nová vláda nechtěla přilévat olej do ohně dalším utahováním opasků. Rozhodla se proto zaměřit na zdanění zahraničních korporací v konkrétních oblastech: v energetice, bankovnictví a telekomunikacích. Marně žádal Deutsche Telekom o podporu při vyjednávání s vládou německé automobilky. Němcům se nápad tvrdě zdanit především německé firmy nelíbil, ale přes jejich původní odpor si maďarská neortodoxní ekonomická cesta vydobyla uznání i v Německu, protože poslední, co EU potřebovala, byl další problém typu Řecka. Orbánovi se podařilo stabilizovat ekonomiku a snížit zadlužení na přijatelnou úroveň. Časem vznikl balanc, když vláda jasně vyjádřila prioritu maďarizovat oblasti jako energetika, bankovnictví a média. V exportních odvětvích, která vyžadují technologické know-how, naopak Němci nemusejí mít obavy. Zahraniční korporace se rozdělily na dobré a zlé.\nŽádný velký odliv zahraničního kapitálu, před nímž Maďarsko varovali liberální ekonomové, nenastal. Většina korporací se adaptovala na nové podmínky a dokonce německé společnosti Axel Springer a Deutsche Telekom bez problémů prodaly své podíly v maďarských médiích kupujícím s úzkými vazbami na Fidesz. Naopak se začaly sypat peníze do německých automobilek. Dotace pro německé automobilky se dnes počítají v miliardách eur i bez regionálních dotací a budování infrastruktury sloužící továrnám. Audi během deseti let vlády Fideszu získalo v Maďarsku čtyřikrát větší podporu v poměru k počtu pracovních míst než v Německu.\nKromě velkých korporací ze státních dotací a daňových úlev těží i množství méně známých německých dodavatelů. Sám Orbán na pozvání Nadace Konrada Adenauera hovořil o tom, že německý obchod s V4 je výrazně větší než s Francií, Itálií či Velkou Británií. „Nemají si na co stěžovat a ani my,“ odtušil Orbán.\nPodařilo se mu vysvětlit Němcům logiku svého uvažování o ekonomice a proč Maďarsko preferuje právě automobilky, u nichž je také větší potenciál vytvářet pracovní místa než v jiných sektorech. Jedním z Orbánových slibů před parlamentními volbami v roce 2010 bylo, že vytvoří milion pracovních míst.\nZájmy a hodnoty\nV roce 2015 se s Orbánem ve zlém rozešel jeho přítel z gymnázia Lajos Simicska. Simicska byl svým způsobem životní outsider, byl zanedbané dítě z rozvrácené rodiny a na rozdíl od Orbána nebyl oblíbený v kolektivu ani neměl vůdčí schopnosti. Byl však velmi chytrý a především měl velký obchodnický talent. Zůstával v pozadí, pro Fidesz i z opozice vybudoval mediální a byznysové zázemí, kterým se mohl konečně poměřovat s postkomunisty, kteří si obojí vynesli z minulého režimu.\nZároveň ale platilo, že Simicska není chudý matematik, nýbrž bohatý podnikatel především díky Orbánově šarmu a politickým schopnostem. Tak si to alespoň myslel Orbán, ale Simicska měl patrně jiný názor a chtěl i více moci. To je jedna z teorií. Když se rozešli, bylo to pro bolestivé nejen pro premiéra osobně, ale i pro Fidesz, protože Simicska se sebou vzal i mnoho médií patřících do jeho konglomerátu.\nTy ze dne na den začaly na vládu útočit a redaktoři, kteří nebyli ochotní přepnout do nového módu, museli odejít. Vláda jim vytvořila deník Magyar Idők, zatímco do Simicskova Magyar Nemzet přišlo množství opozičních novinářů. Simicska vsadil všechno na jednu kartu, na vítězství opozice ve volbách 2018. Sám podporoval Jobbik, pravděpodobně jako nejperspektivnější alternativu. Jenže Fidesz volby opět vyhrál, nečekaně i s ústavní většinou, a Simicska stejně nečekaně zavřel krám.\nNovináři z Magyar Nemzet (dnes opět existuje jako provládní deník s redaktory z Magyar Idők, kteří se tak vrátili „domů“) založili nový opoziční web a týdeník Magyar Hang. Ten je dnes (po rovněž opozičním HVG) druhým nejčtenějším týdeníkem na trhu. Inzerci od velkých zahraničních společností ale shání marně.\nPodle Csaby Lukácse z Magyar Hang se jednou stalo, že jedna německá automobilka alespoň svolila k obchodní schůzce. Zástupci firmy představili na veletrhu Hungexpo statistiky o prodeji a čtenosti i cílových skupinách, které se automobilce zamlouvaly a odpovídaly jejímu reklamnímu profilu. Když už se zdálo, že je všechno jasné a přijde dohoda, zástupce německé firmy měl Lukácsovi říct: „Prosím, pochopte to, oni u vás nemůžou inzerovat, protože nechtějí riskovat ztrátu státních dotací.“\nKdyž eskaloval konflikt mezi Orbánem a Simicskou, německý řetězec Aldi přestal ve svých maďarských obchodech prodávat Magyar Nemzet a začal nabízet Magyar Idők. Totéž se opakovalo s Magyar Hangem. Nakonec museli Aldi pohrozit soudním řízením, aby se jejich časopisy v obchodech začaly objevovat. Minulý rok si německá ambasáda pozvala skupinu maďarských novinářů z opozičních listů. V diskuzi o svobodě médií měl jeden z německých diplomatů říct: „Prosím pochopte, že tohle je Německo, demokracie, kde vláda nemůže vyvíjet tlak na soukromé firmy.“ Později přišel do redakce Hangu další německý diplomat a vedl s vedením časopisu dlouhou debatu, po níž si německá ambasáda objednala jedno číslo Magyar Hangu.\nPodle německého experta s kontakty na členy maďarské vlády, se Orbán výrazně spoléhá na německou racionalitu. „Podle Orbána jsou Němci příliš racionální na to, aby šli proti svým zájmům. Člověk může s německou racionalitou vždycky počítat,“ popisuje pohled maďarského premiéra. Když se v roce 2014 stalo z ministerstva zahraničních věcí ministerstvo zahraničního obchodu a vyměnila se postava ministra, vztah mezi politiky a německým byznysem se ještě utužil. A není jednostranný.\nKdyž vláda doporučuje maďarské subdodavatele, doporučí podnikatele spřízněné s vládou. Když vláda něco potřebuje, vyjednává přímo s vyšším vedením německých firem, zatímco dceřiné maďarské společnosti (jako třeba ve vztahu Magyar Telekom a Deutsche Telekom) pouze přihlížejí a vyčkávají výsledek. Jeden z německých lobbistů říká, že když se Němci uvolní, začnou maďarskou vládu vynášet do nebes. „Po láhvi vína vám také řeknou, že Maďarsko je skvělé místo, například proto, že nemusíte v poledne nechat turecké dělníky odejít na modlitební kobereček.“\nJedním z nejdůležitějších zprostředkovatelů mezi maďarskou vládou a německými korporacemi je muž jménem Klaus Mangold, bývalý vrcholový manažer společnosti Daimler AG. Mangold byl aktivním lobbistou německých zájmů již za maďarských socialistických vlád, jde o muže německého byznysu v Maďarsku a Rusku. Osoba Mangolda také odhaluje, jak je propojen německý byznys a politika.\nV roce 2016 ještě jako eurokomisař Junckerovy komise přiletěl Mangoldovým letadlem do Budapešti Günther Oettinger z CDU, který sehrál klíčovou roli při schvalování projektu ruské jaderné elektrárny Paks II. v Maďarsku. Nyní je Oettinger už i oficiálním zaměstnancem maďarské vlády, po skončení funkčního období eurokomisaře dostal post v vládní agentuře pro vědu. To není v německojazyčných zemích nic nového. Bývalý německý kancléř Schröder či někdejší rakouský premiér Christian Kern záhy po odchodu z politiky přijali práci pro ruský byznys.\nAčkoli německý tisk často informuje o korupci v Maďarsku, podle zdroje z ústředí CDU většina německých investorů nemá pocit, že by Orbánova vláda byla obzvláště zkorumpovaná. Hraje v tom patrně roli životní styl samotného Orbána, který žije ve spořádaném manželství a namísto svého bohatství dává najevo venkovský životní styl. „Kdyby hýřil s holkama a v luxusních autech, bylo by to jiné.“\nKolegové s výhodami\nVztah mezi Orbánem a Merkelovou lze popsat jako funkční a uctivý pracovní vztah, ačkoliv v něm chybí srdečnost, která Orbána spojovala s Kohlem. Je to prý i proto, že se Orbán domnívá, že Merkelová Kohla na konci jeho politické kariéry podrazila a zradila také jeho odkaz, když CDU nasměřovala více do politického středu. Orbán Kohla před jeho smrtí v roce 2017 navštívil a německá vláda zabránila naplnění jeho poslední vůle, aby na jeho pohřbu promluvil namísto Merkelové Orbán.\nNěkteří se domnívají, že si nevytvořili intimnější vztah i proto, že Orbán je „maskulinní a v hloubi své duše věří, že politika není pro ženy“. Nicméně jedná se o „vztah plný respektu. Není to milostný příběh, ale je to pragmatický pracovní vztah,“ uvedl zdroj z řad CDU. Během migrační krize v roce 2015 Orbán a Merkelová sice reprezentovali dva protilehlé póly, ale ani jednomu z nich to neublížilo, ba naopak, a jejich vzájemný vztah to neovlivnilo. Podle bývalého úředníka Orbánovy vlády „se na veřejnosti bili jen proto, že měli prospěch z toho, že se z toho druhého stal nepřítel“.\nMaďarská vláda se od prudké reakce na přijetí kontroverzního mediálního zákona v roce 2011 snažila pečovat o svůj mediální obraz v Německu, začala překládat přijímané zákony do němčiny a sjednávat schůzky s redaktory německých médií.\nVládě v tom pomáhal Frank Spengler z nadace Konrada Adenauera, dobře postavený v hierarchii CDU a příznivec Orbána. Ale zatímco provládní média v Maďarsku tvrdě kritizovala Merkelovou a oslavovala AfD, někteří plynně německy hovořící politici Fideszu jako Gergely Gulyás, Zoltán Balog nebo Katalin Nováková v důvěrných rozhovorech s protějšky z CDU ujišťovali, že loajalita Fideszu k CDU je nehynoucí, protože Orbán vždy preferuje ty, kteří jsou právě u moci.\nI když měl Orbán vždy blízko k CSU, v roce 2019 odvedl kampaň proti Manfredu Weberovi z této bavorské strany, který se chtěl stát předsedou Evropské komise. Když Emmanuel Macron sabotoval celý systém spitzenkandidátů, Merkelová se Webera rozhodla obětovat a Orbán se této služby zhostil jako prodloužená ruka výměnou za jiné výhody. Jejich vztahy s Weberem jsou od té doby na bodu mrazu. (Článek také popisuje, jak se s Merkelovou při její návštěvě v Maďarsku v roce 2015 chtěli o samotě setkat zástupci židovské organizace Mazsihisz. Orbánova vláda k liberalismu inklinující Mazsihisz nemá ráda a tento vztah je vzájemný, ačkoliv k otevřeným útokům obvykle nedochází. Jde spíše o atmosféru rozkolu, nedávno Mazsihisz po sporech opustil konzervativní rabín Tamás Róna.\nVláda naopak preferuje konkurenční Sjednocennou maďarskou židovskou komunitu (EMIH), která reprezentuje ortodoxní judaismus, pravicový sionismus a vazby na zpřátelenou vládu Benjamina Netanjahua. EMIH je zvýhodňován finančně, dostává prostor ve školství, v armádě i ve snaze udělat z Maďarska košer hub pro zbytek Evropy. Někteří politici Fideszu se účastní náboženského života v EMIH.\nNěmečtí diplomaté pravděpodobně vyzradili netypický požadavek Mazsihisz Maďarům, kteří pak schůzce zabránili, když se v chodbě najednou objevil státní tajemník Levente Magyar a Merkelovou rychle odvedl do auta.)\nMerkelová tyto laskavosti někdy vrací i veřejně. Přibližně v té době se setkali v Soproni na výročí takzvaného Panevropského pikniku. Merkelová tehdy šokovala maďarskou opozici, když Maďarsko pochválila za to, jak se v zemi využívají evropské peníze, a řekla, že Německo je šťastné, že se na tom může podílet. Právě korupce a nepotismus jak u státních zakázek tak u eurofondů jsou největší politická témata opozice. „Když Merkelová říká, že peníze EU jsou v Maďarsku dobře vynakládány, možná nezvolila správná slova, ale pokoušela se říci, že fiskální a ekonomická politika jde podle představ Německa,“ uvedl bývalý maďarský vládní úředník.\nMaďarsko se minulý a předminulý rok stalo největším nákupcem německých zbraní a vojenského vybavení, mimo jiné nakoupilo 44 německých tanků Leopardů a tisíce zbraní, více než samotný Bundeswehr, a dohodlo se s Němci na společné výrobě německých bojových vozidel. Většina těchto dlouhodobých smluv byla uzavřena ještě v době, kdy německou ministryní obrany byla Ursula von der Leyenová, nová předsedkyně Evropské komise. Její těsné zvolení podpořili i europoslanci za Fidesz.\nOrbán očekává splacení dluhu ve dvou bodech: zrušení či podrytí podmínky právního státu v novém víceletém finančním rámci EU a zachování členství Fideszu v Evropské lidové straně (EPP). Pokud jde o právní stát, je podle německého zdroje nerealistické, že by ke skutečnému finančnímu potrestání Maďarska mělo dojít za současného německého předsednictví. Bude podle něj snaha vytvořit vágní a těžce aplikovatelné formulace k uspokojení Evropského parlamentu a německé levice.\nRozhodnutí o osudu Fideszu mělo padnout v září a bylo opět odsunuto. I tady hraje největší roli Německo, respektive CDU a CSU. Unie je v otázce Maďarů sama rozdělena, západoněmecké organizace jsou vůči Orbánovi kritické, zatímco východoněmecké ho často považují za hrdinu. V posledních měsících proběhlo několik setkání na vysoké úrovni, jejichž cílem bylo sladit sporné otázky.\nDo Německa cestoval šéf úřadu premiéra Gulyás, do Budapešti předsedkyně CDU Karrenbauerová. Schůzky prý dopadly k oboustranné spokojenosti. Dnes hlavním problémem pro Fidesz u lidovců nejsou Němci, ale Donald Tusk, který si do konfliktu promítá polsko-polskou válku a Orbána v poslední době několikrát ostře napadl.\nV otázce Fideszu je frakce rozdělená, Maďaři mají oporu v pravicových stranách z Itálie, Francie nebo Slovinska. U lidovců není vůle řešit Fidesz, objevují se argumenty, že by nucený odchod z mainstreamu mohl stranu více radikalizovat, ale je otázkou, zda jsou vůbec myšleny vážně. Orbán je závislý jen do té míry, do jaké je to pro něj výhodné. Když EPP ustavila výbor tří moudrých mužů, kteří měli situaci v Maďarsku zhodnotit, sám se rozpadl. Jedním z nich byl Orbánův přítel Schüssel.\nZachování vřelých vztahů však mohou zásadně narušit větší politické změny v Německu v souvislosti s plánovaným odchodem Merkelové. „Když se podíváte na politiky EU, je mezi nimi už velmi málo těch, kteří byli také přítomní pádu železné opony a budování nové Evropy. Jediný západoevropský politik, který se zapojoval už v té době, je Angela Merkelová, která je na odchodu. Snažil jsem se ji přemluvit, aby nekončila, ale byl jsem vždy odmítnut,“ řekl nedávno Orbán a asi nejvýmluvněji popsal, jak je Německo pod Merkelovou pro jeho vládu zásadní partner.\nKonzervativní noviny nabízí všechny články zdarma. Náš provoz se však neobejde bez nezbytné finanční podpory. Pokud se Vám Konzervativní noviny líbí, budeme vděčni za Vaši pomoc. Číslo účtu: 2701544173 / 2010 Děkujem