Politika soudržnosti EU: 20 let po pádu železné opony a 5 let po vstupu do EU - PDF\nPolitika soudržnosti EU: 20 let po pádu železné opony a 5 let po vstupu do EU\nDownload "Politika soudržnosti EU: 20 let po pádu železné opony a 5 let po vstupu do EU"\n1 Politika soudržnosti EU: 20 let po pádu železné opony a 5 let po vstupu do EU Strana 1\n2 Po čtyřicet let byl v prostoru železné opony hlouben jakýsi hradní příkop mezi dvěma různě orientovanými částmi Evropy. V kontextu sjednocení a EU ale nemůže stačit přes tento příkop vybudovat mosty. Můžeme říci, že proces evropské integrace bude završen až tehdy, kdy dojde k důslednému zasypání tohoto příkopu k důslednému překonání důsledků železné opony a studené války. V tomto smyslu je odstranění důsledků železné opony možné označit za kritérium úspěchu evropské integrace. Jiří Zimola, jihočeský hejtman Strana 2\n3 Profily vystupujících Strana 3\n4 Maria Borelius-Larson Maria Borelius-Larson je generální ředitelkou Hand in Hand International, organizace podporující tvorbu pracovních míst v nejchudších částech světa. Doposud proškolila více než žen v podnikání a využívání mikro-úvěrů a pomohla se startem podniků. Předchozí zkušenosti sbírala v médiích a v obchodě. Michael Schneider Michael Schneider je předsedou Komise pro územní soudržnost Výboru regionů (COTER). Michael Schneider se narodil 31. července 1954 v Kirchen/Sigm ve spolkové zemi Porýní-Falc. Studoval dějiny, filosofii, germanistiku, pedagogiku a srovnávací literaturu v Bonnu. Od roku 1996 je činný v orgánech CDU. V roce 2002 začal kariéru státního tajemníka pro federální záležitosti a vyslance státu Sasko-Anhaltsko při německé federaci. V roce 2004 vstoupil Michael Schneider do evropské politiky jako zástupce předsedy ve Výboru regionů a člen komise COTER. Od roku 2008 předsedá této komisi a intenzivně se věnuje oblasti politiky soudržnosti. Jiří Zimola Jiří Zimola je hejtmanem Jihočeského kraje a Radou Asociace krajů České republiky je nominován do české delegace Výboru regionů. Svou politickou dráhu zahájil v roce 1998, kdy se stal starostou Nové Bystřice. Tuto funkci zastával až do konce roku 2008, kdy byl zvolen hejtmanem Jihočeského kraje. Dlouhodobě se angažuje v problematice přeshraničního rozvoje, například na platformě Euroregionu Silva Nortica. Aktivní je také při činnosti Nadace Jihočeské cyklostezky. Petr Osvald Petr Osvald je vice-presidentem komise pro územní soudržnost Výboru regionů, člen městského zastupitelstva Plzně. Petr Osvald se narodil v roce 1966 v Plzni a vystudoval Západočeskou univerzitu. Od roku 2002 se pohybuje v místní politice a pro primátora města Plzně pracuje jako komisař pro evropské záležitosti. Tak se také stal členem české národní delegace ve Výboru regionů a členem předsednictva Výboru regionů za frakci evropských socialistů. Od minulého roku je prvním vice-presidentem komise pro územní soudržnost. Strana 4\n5 Ludmila Rakušanová Ludmila Rakušanová je novinářkou na volné noze. Spolupracuje s významnými českými veřejnoprávními i soukromými médii. Zároveň je dopisovatelkou zahraničních periodik. V exilu pracovala pro rozhlasovou stanici Rádio Svobodná Evropa. Je členkou Německého svazu novinářů a Asociace evropských žurnalistů. Angažuje se rovněž v česko-německých vztazích. V letech 1998 a 1999 byla členkou české části Koordinační rady Česko-německého diskusního fóra. Ludmila Rakušanová je laureátkou několika mezinárodních ocenění. Juraj Thoma Juraj Thoma je od roku 2006 primátorem města České Budějovice a také členem Výboru regionů. V politice je aktivní od roku 1993, kdy se stal členem Občanské demokratické strany. Od roku 1994 se angažuje v regionální politice, a to na úrovni města České Budějovice a Jihočeského kraje. Původním oborem Juraje Thomy je archeologie, kterou vystudoval na Karlově universitě v Praze. Realizoval řadu záchranných a zajišťovacích výzkumů a publikoval četné statě v odborném i populárně-naučném tisku. Bernard Soulange Bernard Soulage je od února 2009 poslancem Evropského parlamentu a zároveň je 1. vice-presidentem francouzského regionu Rhône-Alpes pro dopravu, cestování a mobilitu. Narodil se 24. října 1948 v Nanterre. Studoval veřejnou správu, urbanismus a územní plánování na Institutu politických studií v Paříži. Je ženatý a má dvě děti. Od roku 1992 byl členem Rady regionu Rhône-Alpes zvoleným za Socialistickou stranu (PS). V roce 2002 se stal členem Výboru regionů. Je předsedou asociace evropských měst a regionů podporujících vysokorychlostní železniční dopravu. Witold Krochmal Witold Krochmal je starostou města Wołów (Polsko, Dolní Slezsko). Současně je předsedou unie polských malých měst. Nedávno byl z pověření komise ECOS zpravodajem stanoviska Success factors to anticipate and accompany restructuring in Cities and Regions. Rovněž je členem pracovní skupiny pro budoucnost politiky soudržnosti. V roce 1990 byl zvolen starostou města Wołów a předsedou asociace městských radních. Od roku 1997 do roku 2001 byl hejtmanem dolnoslezského vojvodství. Byl také členem polsko-německé komise pro regionální a přeshraniční spolupráci a předseda polsko-německé nadace Pojednanie. Od roku 2001 je opět starostou města Wołów.. Strana 5\n6 Dieter Friese Dieter Friese je předsedou Euroregionu Spree-Neisse-Bober ; Vice-prezidentem Asociace evropských příhraničních regionů (AEBR); předsedou Výboru pro cestovní ruch Asociace Spreewald a dalších organizací. Vysokoškolské vzdělání získal na Vysoké škole architektury a stavebnictví ve Výmaru. V roce 1990 byl zvolen členem okresní rady v Bernau, o čtyři roky později do okresní rady regionu Spree-Neisse. Je ženatý, má dvě děti. Peter Mehlbye Peter Mehlbye je ředitelem koordinační jednotky ESPON. Více než 10 let pracoval pro dánské ministerstvo jako vedoucí odboru plánování, regionálního rozvoje a mezinárodní spolupráce. Poté působil jako expert pro Evropskou komisi, GŘ pro regionální politiku, kde byl angažován v koncepci rozvoje evropské regionální politiky. Od roku 2002 je ředitelem koordinační jednotky programu ESPON, evropské sítě pro územní rozvoj a soudržnost prostřednictvím aplikovaného výzkumu získávajícího nové poznatky a znalosti o územních strukturách, trendech, perspektivách a dopadech evropských politik na evropské území. Markéta Reedová Markéta Reedová je od roku 2006 náměstkyní primátora hlavního města Prahy. V jejím portfóliu jsou mezinárodní vztahy, evropské záležitosti a protikorupční opatření. V politice je aktivní od roku Před svým angažmá ve veřejném životě pracovala v mediální sféře (The Financial Times, Cornhill Publications Ltd. London). Markéta Reedová vystudovala komunikační obory University Jana Amose Komenského a obchod na The Open University. Dietmar Brockes Dietmar Brockes je členem zemského sněmu Severního Porýní Vestfálska. V regionální politice je činný od roku Od roku 2006 je také členem Výboru regionů, kde se angažuje především v oblasti ekonomické a sociální politiky. Byl zpravodajem stanoviska k Evropskému programu konjunktury. Vystudoval obor podnikové ekonomiky na Fonty s Hogeschool ve Venlu v Nizozemí. Dietmar Brockes se narodil v roce 1970, je ženatý, má syna a dceru. Strana 6\n7 Christian H. M. Ketels Christian Ketels je členem ekonomické fakulty Harvardské univerzity. Doktorát z ekonomie získal na London School of Economics, další studia absolvoval na Kielském institutu pro světovou ekonomiku a také na univerzitě v Kolíně nad Rýnem. Ketels vedl projekty zaměřené na clustery a konkurenceschopnost v mnoha zemícha byl konzultantem Světové banky, OECD, EU, NIB, UNIDO a mnoha národních vlád. Je poradcem výzkumných organizací v Evropě, Severní a Jižní Americe, Africe a Asii. Danuta Hübner Danuta Hübner je od května 2004 členkou Evropské komise odpovědnou za regionální politiku. Předchozích deset let se pohybovala v polské exekutivě v oblastech hospodářství, evropských záležitostí a zahraničních věcí. Kromě toho působila ve strukturách OSN. Vedle svého angažmá ve veřejných politikách se věnuje i oblasti vědy a vzdělávání. Danuta Hübner je držitelkou mnoha mezinárodních ocenění. Gábor Bihary Gábor Bihary se narodil v roce 1970 v Budapešti. Od roku 1989 je členem Maďarské socialistické strany (MSZP). Mezi lety byl hlavním představitelem mládežnické části této strany v Budapešti. V letech a byl také členem Národní rady této strany. Gábor Bihary byl v letech členem Valného shromáždění Budapeště. Od roku 1998 je členem Rady městské části Obuda v Budapěšti. V roce 2003 byl členem pozorovací delegace Maďarska ve Výboru regionů. V roce 2004 byl náhradníkem, od roku 2005 je aktivním členem Výboru regionů. Doris Ansari Doris Ansari je členkou rady Cornwall odpovědnou za celoživotní vzdělávání, systém škol, knihovny a kulturu. Zároveň je členkou regionálního zastupitelstva South West a členkou Výboru regionů v Bruselu. Za své více než třicetileté angažmá v místní samosprávě byla v roce 2002 královnou oceněna Řádem britského impéria. Doris Ansari byla v letech místopředsedkyní. V květnu 2005 byla zvolena předsedkyní Cornwall. Stala se tak první ženou v jeho dlouhé historii. Strana 7\n8 Jerzy Kropiwnicki Jerzy Kropiwnicki je od roku 2002 starostou města Lodž a od roku 2005 členem Výboru regionů. V politice je aktivní od roku 1991, a to jak na legislativní, tak i exekutivní úrovni. Ve veřejném životě se angažuje již od roku 1981, kdy spoluzakládal hnutí Solidarność. Komunistický režim jej v osmdesátých letech odsoudil na 6 let vězení a 4 roky nucených prací za organizaci veřejných protestů. Jerzy Kropiwnicki vystudoval zahraniční obchod ve Varšavě a ekonomii v Lodži. Jan Maarten de Vet Jan Maarten de Vet dohlíží na výzkumné a konzultantské služby ECORYS v Bruselu. Jako přední expert na evropský urbánní a regionální rozvoj je hlavním autorem zprávy Stav evropských měst vydané Evropskou komisí. Vedl rovněž výzkum mezivládní expertní pracovní skupiny pro Evropskou Investiční banku o udržitelném rozvoji měst. Pracoval také v nových členských zemích ve střední a východní Evropě, ve kterých pomáhal s národními a regionálními rozvojovými plány. Katarína Mathernová Katarína Mathernová je zástupkyní generálního ředitele pro regionální politiku (DG REGIO) v Evropské komisi, odpovědnou za rozvoj, koordinaci a prezentaci politiky soudržnosti. Před rokem 2005 řídila programy institucionálních reforem a byla poradkyní pro oblast konkurenceschopnosti, podpory malého a středního podnikání, vlastnických práv a přístupu k ůvěrům u Světové banky ve Washingtonu D.C. Jako právník kvalifikovaný v občanském a obecném právu na Právnické fakultě v Bratislavě (JUDr.) a na Universitě v Michiganu (LL.M.) paní Mathernová pracovala v letech 1989 až 1999 v mezinárodních právních firmách v New Yorku, Washingtonu a Londýně a v právním oddělení Světové banky. Cyril Svoboda Cyril Svoboda je ministrem pro místní rozvoj ČR. Od roku 1990 aktivně působí v české politické sféře, především v oblastech práva, spravedlnosti, lidských práv. V letech působil jako náměstek ministra zahraničí. V roce 2006 a 2007 byl ministrem zahraničí a místopředsedou vlády. V současnosti je Cyril Svoboda členem Poslanecké sněmovny Parlamentu ČR a členem vlády Mirka Topolánka, kde zastává post ministra pro regionální rozvoj. Předtím zastával post předsedy legislativní výboru vlády. Strana 8\n9 Program konference Strana 9\n10 Konference bude rozdělena do tří částí vždy s hlavním řečníkem a krátkým vstupem regionálních a místních politiků. Na konci každé části bude prostor pro diskusi, uvedenou vystoupením významného odborníka z dané oblasti Registrace, Hotel OREA Dvořák, Hradební 3037, Tábor Zahájení Předmluva Maria Borelius, moderátorka konference Uvítání Michael Schneider, předseda Komise pro územní soudržnost Výboru regionů (COTER), státní tajemník pro evropské záležitosti, zástupce německého státu Sasko-Anhaltsko Jiří Zimola, hejtman Jihočeského kraje Petr Osvald, první místopředseda Komise pro územní soudržnost (COTER) Výboru regionů, člen zastupitelstva města Plzeň Hlavní vystoupení: Lída Rakušanová, novinářka, VLP, ředitelka institutu regionální žurnalistiky VLP, v exilu pracovala pro Rádio Svobodná Evropa Život za železnou oponou, bariérou svobodě, demokracii a rozvoji BLOK 1: Evropa bez hranic: překonávání bariér regionálnímu rozvoji Učinit konec rozdělení Evropy, zahojit jizvy historie a překonat nerovnosti v Evropě to jsou sny z let 1989 a Politika soudržnosti EU přispívá k jejich uskutečnění pomocí snižování rozdílů mezi evropskými regiony a městy. Tento blok konference se zaměří na to, jak regionální politika a především územní spolupráce může pomoci překonat strukturální problémy, které působí jako bariéry rozvoje. Hlavní vystoupení: Juraj Thoma, člen Výboru regionů, primátor města České Budějovice Význam mobility a dostupnosti jako činitelů růstu a soudržnosti Panelová diskuse Bernard Soulage, člen Evropského parlamentu, první místopředseda regionální rady Rhône-Alpes, GECT Alpes-Méditerranée Witold Krochmal, člen Výboru regionů, starosta města Wołów Spolupráce v německo-česko-polském trojúhelníku: přidaná hodnota soudržnosti Jiří Zimola, hejtman Jihočeského kraje Léčení jizev historie Dieter Friese, vicepresident Asociace evropských příhraničních regionů (AEBR): Evropa bez hranic kde je klíč? Diskuse Přestávka BLOK 2: Rozšíření, integrace a globalizace: posun regionálních ekonomických center v Evropě Tradiční hospodářské centrum Evropy, tzv. evropský pentagon, se v posledních letech částečně i díky regionálním rozvojovým politikám rozšiřuje. Zároveň se v ostatních částech Evropy objevují nové ekonomické póly, slibné pro polycentrický vývojový model. Tento blok se bude zabývat tématem, zda a jakým způsobem jsou tyto trendy provázané a kompatibilní a jaký je jejich význam v souvislosti s ekonomickou a sociální soudržností. Hlavní vystoupení: Peter Mehlbye, ředitel ESPON Rozšiřování tradičního evropského ekonomického pentagonu Strana 10\n11 Panelová diskuse Markéta Reedová, náměstkyně primátora hlavního města Prahy Limity růstu Dietmar Brockes, člen Výboru regionů, člen parlamentu Severní Porýní-Vestfálsko Německé regiony a nové pracovní trhy v Evropě Christian Ketels, ředitel Institutu konkurenceschopnosti (TCI), hlavní člen výzkumu na Ekonomické univerzitě ve Stockholmu, člen ekonomické fakulty Harvard Business School (Institut pro strategie a konkurenceschopnost) EU v globalizujícím se světě jsou konkurenceschopnost a soudržnost v rozporu či se vzájemně doplňují? Diskuse Oběd Interview na téma 20/5 let poté Danuta Hübner, členka Evropské komise s odpovědností za regionální politiku Cyril Svoboda, ministr pro místní rozvoj České republiky BLOK 3: Regionální rozvojové strategie: uvolnění růstového potenciálu regionů Evropská politika soudržnosti je stále nezbytná, a to kvůli významným rozdílům a strukturálním problémům přetrvávajícím na národní, regionální i nižší úrovni. Tento blok se dotkne tématu, jak navrhovat regionální rozvojové strategie na míru existujícím silným stránkám, jak je posilovat a do jaké míry je možné úspěšné strategie replikovat v méně rozvinutých oblastech. Hlavní vystoupení: Danuta Hübner, členka Evropské komise s odpovědností za regionální politiku Překonávání regionálních rozdílů: jak udeřit na správnou strunu Panelová diskuse Gabor Bihary, člen Výboru regionů, člen zastupitelstva města Budapešť Budapešť a její region: partnerství pro rozvoj Doris Ansari, členka Výboru regionů, členka rady hrabství Cornwall Cornwall: příběh o úspěchu Jerzy Kropiwnicki, člen Výboru regionů, starosta města Łódź Local development in Poland: the example of the City of Łódź Jan Maarten de Vet, hlavní autor zprávy Stav evropských měst, ředitel projektu DG ENT - studie o sektorové konkurenceschopnosti, ředitel bruselské pobočky ECOTEC/ECORYS Regionální rozvojové strategie: nastavení prostředí pro konkurenceschopný a vyvážený rozvoj Diskuse Looking to the future: Pohled do budoucnosti: názory a očekávání Katarína Mathernová, náměstkyně generálního ředitele, DG REGIO, Evropská komise: Územní soudržnost jako pomoc vnitřním periferiím Michael Schneider (DE/EPP), předseda Komise pro územní soudržnost Výboru regionů (COTER), státní tajemník pro evropské záležitosti, zástupce německého státu Sasko-Anhaltsko Ukončení konference Strana 11\n12 Vystoupení Strana 12\n13 Alois Mock a Jiří Dienstbier, ministři zahraničí Rakouska a České republiky,stríhají železnou oponu, 17. prosince ČTK (foto), 2009 Strana 13\n14 Ludmila Rakušanová: Život za železnou oponou, bariérou svobodě, demokracii a rozvoji Evropa bez bariér je mottem českého předsednictví Evropské unii v roce, kdy si připomínáme 20. výročí pádu bariéry, pro vývoj v Evropě naprosto klíčové: pád Železné opony. Před dvaceti lety ji začalo demontovat Maďarsko, když právě v těchto dnech zahájilo odstraňování signalizačního systému na hranici s Rakouskem. V létě ji tam zkoušeli překonávat uprchlíci z východního Německa a když je tam jejich vláda přestala pouštět, zaplavili německé velvyslanectví v Praze. V Polsku jednali mezitím zástupci opozice u kulatých stolů s režimem. A v Berlíně lidé nakonec rozebrali nejodpornější podobu Železné opony, zeď, rozdělující město, kamínek po kamínku. Totalitní režim implodoval. Vyhráli jsme, jásali lidé v ulicích a věřili, že teď už všechno půjde hladce. Chodila jsem tenkrát, v prosinci 1989, opět po pražských ulicích- starší o 21 let- a myslela na jednoho studenta, který nás to léto roku 89 navštívil v Rádiu Svobodná Evropa v bavorském Mnichově. Ovšem nikoli aby nás pochválil, jako to dělala většina jiných posluchačů, ale aby nám vynadal. Schytala jsem to shodou okolností já, protože přišel v sobotu ráno, kdy jsem měla službu a nikdo jiný tam nebyl. Začal mi vyčítat, že vysíláme věci, které přece nikoho nezajímají- třeba o poměru sil v politbyru, nebo o útlaku opozice. Chvíli mi trvalo, než mi došlo, co mu vadí: Ten mladý člověk totiž bytostně postrádal v tehdejším Československu základní impulsy duchovního rozměru. A když jsem namítala, že přece vysíláme i pořady jako byla Rozhlasová universita nebo Literatura bez censury, tak pořád tvrdil, že je to všechno strašně málo. A já si konečně uvědomila, o co mu vlastně jde: že totiž postrádá to široké spektrum podnětů, ze kterých by si mohl doopravdy vybrat. Jinými slovy, že postrádá svobodu. Bylo jasné, že nemluví jen za sebe. A že jeho generace to už dlouho snášet nebude. Tu Biafru ducha, jak nazval znormalizované Československo po srpnu 68 Luis Aragon. Železná opona, to nebyly jen elektřinou nabité zátarasy, signální stěny a minová pole na hranicích, kde měli pohraničníci rozkaz po narušitelích bez milosti střílet. Byly to zrovna tak i rušičky v éteru, které měly zabránit proniknutí nezávislých informací do prostoru, který měl být hermeticky uzavřen před svobodou slova. Protože právě slovo mělo tenkrát řečeno s Václavem Havlem- očistnou funkci. Bylo možné se jeho prostřednictví distancovat od lži a přetvářky, bez které by se komunistický režim zhroutil jako domeček z karet. Právě to lidé před dvaceti lety udělali: protože se jich stále víc přestávalo bát. Bilance studené války, kterou komunistický režim vedl víc než 40 let proti vlastním občanům, není však u konce dodnes. Spočítali jsme sice, že železná opona jenom na území dnešní České republiky stála životy asi 390 civilistů a 67 vojáků pohraniční stráže, kteří se tam postříleli navzájem. (Jen asi tucet vojáků totiž přišlo o život při přestřelce s těmi, kdo utíkali. Zato jich skoro tři stovky spáchaly sebevraždu při výkonu služby v odloučených pohraničních útvarech.) Přečetli jsme si tajný rozkaz z ledna 1952, nařizující, aby usmrcení při přechodu hranic byli pohřbíváni bez účasti veřejnosti včetně nejbližších příbuzných. Dovedeme si představit, že statisíce lidí z emigračních vln, kteří našli uplatnění v cizině, mohli být přínosem pro svou vlastní zem. Ale obrysy potenciálu zničených lidských životů, zmařených talentů a nevratných příležitostí můžeme jenom vytušit. A vůbec jsme si zatím nepřipustili, jakou devastaci napáchal komunistický režim ve společnosti a v mezilidských vztazích. Socioložka Jarmila Premusová z ostravské univerzity se tím po roce 89 důkladně zabývala v několikaletém výzkumu na Bruntálsku. A to v obcích, které byly v důsledku poválečného odsunu Němců téměř vylidněny a následně dosídleny. Nově příchozí tam často také nepřišli dobrovolně. A sotva obdělali půdu a stačili považovat nový domov za svůj, přišel rok 1948 a s ním nové pořádky. Domy i pole jim komunisté vyvlastnili. Zbylo jim sice jejich sousedské společenství, zpočátku dokonce solidárnější než za normálních okolností, ale od 50.tých let byl tento kolektiv politickými zásahy shora soustavně deformován tak, aby byl každý jeho člen pokud možno závislý na státu a tudíž manipulovatelný. O totéž usiloval komunistický režim samozřejmě i ve vnitrozemí- jenže v oblastech, vyvrácených z kořenů, měla jeho snaha důsledky podstatně ničivější. České pohraničí se s tím na mnoha místech, kde byla dřív železná opona, potýká dodnes. Strana 14\n15 Pádem Železné opony toho ale mnoho neskončilo: Všechno teprve doopravdy začalo a nic nešlo hladce. Obrovský a dodnes nedoceněný potenciál přitom měla pro celou zemi už sama perspektiva vstupu do EU. Dnes nám to připomínají země, které do Evropy teprve směřují. V sobotu to nastínil kousek odtud, v bavorském Pasově, ministerský předseda Chorvatska Ivo Sanader, když na kongresu Panevropy jasně řekl, že jeho země- ale zrovna tak i ostatní státy bývalé Jugoslávie, nemají bez perspektivy vstupu do EU ani perspektivu reforem. Už jsme na to pozapomněli, ale přesně to byl i případ České republiky v 90. letech: uskutečňování reforem, ať už v ekonomice, v justici, nebo ve státní správě, by se bylo určitě vleklo do nekonečna a možná by vyústilo do ztracena, kdybychom nepostupovali podle kapitol, které bylo s Bruselem zapotřebí postupně uzavírat. Měli jsme danou cestu, mantinely, které přece jen odrážely nejrůznější populistické tendence politických stran. Právě v dnešní době by nám takový zpětný pohled mohl pomoci k mnohem realističtějšímu pohledu na EU. Přímo existenčně důležitý byl ale vstup do EU pro regiony, jimiž před dvaceti lety procházela Železná opona. Po roce 1989 přestaly být oblasti, kde kvůli do té doby žili lidé na obou stranách hranice k sobě zády, koncem světa a staly se středem Evropy, i když zatím hlavně geograficky. Dostaly nicméně reálnou šanci, aby se tam časem vyvinul pocit regionální sounáležitosti a nového sebevědomí. Aby v nich lidé, jak k tomu vyzývá například poslední dokument česko-německého křesťanského sdružení Ackermannova obec, nadřadili regionální sounáležitost své národnosti. Vstup do unie a následně do Schengenu ukázal, jak neopodstatněné byly nejrůznější obavy o pokles životní úrovně nebo strach z nárůstu kriminality, nákladní dopravy a podobně. Jen malý příklad z mého bezprostředního okolí: kriminalita se na česko-bavorském pomezí po zavedení policejní spolupráce v rámci Schengenu snížila. Nákladní doprava klesla konkrétně na přechodu Železná ruda o 80 procent, protože řidiči se už nemusejí vyhýbat zacpaným pohraničním přechodům na dálnici. A nezaměstnanost je v dolním Bavorsku nejnižší co tamní úřady pamatují. Žijí tam ovšem lidé, kterým bylo desetiletí vtloukáno do hlavy, že sousedé jsou jejich nepřátelé. Jistě: za těch dvacet let se mohli dávno sami přesvědčit, že to tak není. Mnozí to už udělali. Konsekventně pro to nicméně připravovali a připravují půdu projekty euroregionů, a na česko-německé hranici také už víc než deset let Fond budoucnosti, který financuje bez velkých formalit i drobnou přeshraniční spolupráci. Lidé tak dennodenně zjišťují, se na sebe mohou navzájem spolehnout. Navazují se přátelství, obrušují se hrany, pomalu, ale přece jen snad mizí i předsudky. Na společné hranici se tvoří pevný fundament vzájemných styků, protože vyrůstá zdola. Jestli někdo snad pochybuje o tom, že má EU ještě dnes mírotvorný náboj, který byl po druhé světové válce u její kolébky, může se asi nejzřetelněji přesvědčit o opaku právě v místech, kde dřív stála Železná opona. Po dvaceti letech od jejího pádu a po pěti letech po vstupu do EU to vůbec není špatná zpráva. Boj se zbytky železné opony v myslích a srdcích jsme tím ale ještě zdaleka nevyhráli. Strana 15\n16 Evropa bez hranic: překonávání bariér regionálnímu rozvoji Juraj Thoma: Význam mobility a dostupnosti jako činitelů růstu a soudržnosti Motto: Od Štětína na Baltu po Terst na Jadranu byla napříč kontinentem zpuštěna železná opona. Za tou linií leží všechna hlavní města starověkých států střední a východní Evropy. Varšava, Berlín, Praha, Vídeň, Budapešť, Bělehrad, Bukurešť a Sofia... Sir Winston Spencer Churchill, THE SINEWS OF PEACE Westminster College, Fulton, Missouri, 5th March 1946 Je mi ctí, že mohu otevřít první pracovní blok této konference 20 a 5 let po té. Ale nejen to, je mi i ctí, že mohu promluvit po úvodním hlavním vystoupení paní Ludmily Rakušanové, kterou většinou všichni známe z rozhlasových vstupů již od doby vysílání ze Svobodné Evropy jako Lídu Rakušanovou, ale o které ne každý ví, že je původem z Jihočeského kraje, dokonce rodačka z blízkého krajského města Českých Budějovic. Jsem rád, že to byla právě paní Rakušanová, která měla promluvit na téma Život za železnou oponou, bariérou svobodě, demokracii a rozvoji. a otevřít tak tuto konferenci, neboť právě ona mohla autenticky poznat rozdíly života na obou stranách železné opony a poznat tak katastrofální vyčlenění východního světa z civilizované Evropy. I když dnešní pracovní bloky přináší velmi praktická pracovní témata s ohledem na dny budoucí, neměli bychom se během této konference zbavovat vazby na minulost, neboť dlouhodobé naděje velké části obyvatel tehdejších východních zemí a étos roku 1989 byly ty aspekty, které vedly ke skutečnému pádu železné opony. A neměli bychom se této vazby zbavovat i proto, že i po 20 letech najdeme v mnoha úskalích a problémech dnešního života nových členských zemí, resp. společného života v Evropské unii, kořeny rozdělené Evropy. Nakonec, tato myšlenka je i hlavním mottem dnešní konference. Prapůvod celé naší cesty spojení Evropy, resp. rozšíření Evropské unie, byl založen v rozdělení před více než 60 lety. Od Štětína na Baltu po Terst na Jadranu byla napříč kontinentem zpuštěna železná opona. Za tou linií leží všechna hlavní města starověkých států střední a východní Evropy. Varšava, Berlín, Praha, Vídeň, Budapešť, Bělehrad, Bukurešť a Sofia... Dovolil jsem si použít slavný citát z řeči Sira W. Winstona Churchilla z roku Je to již dávno, co tento výjimečný politik přesně popsal nejen procesy současné, ale i předpověděl i budoucí vývoj v Evropě a na světě. Ano, železná opona iron curtain na dlouhou dobu téměř 50 let rozdělila Evropu a uzavřela desítky miliónů obyvatel v zóně sovětského komunistického vlivu, v zóně hermeticky uzavřeného prostoru totalitních vlád. Čas oponou trhl - Time curtains yank V mnoha nových členských zemích prožíváme již 20. rokem dobu návratu demokracie a svobody a od roku 2004 i dobu společně se rozvíjející Evropy. Bohužel však musíme říci, že se nám ani po 20 letech od pádu železné opony nepodařilo fyzicky propojit obě dříve oddělené Evropy. Přívlastek hermeticky používám záměrně, protože fyzické vybudování zátaras železné opony a fyzické přerušení téměř všech přeshraničních dopravních spojení na silnicích i železnicích tomu odpovídalo. Bohužel se nám stále nepodařilo v mnoha případech obnovit tradiční a po staletí se vyvíjející evropské obchodní stezky a cesty v jejich moderní podobě, tj. dnes nazývané jako panevropské koridory (corridors), transevropské sítě (networks) či prioritní osy (axes). Strana 16\n17 Již samotný pád železné opony před 20 lety v konci 90. let minulého století, jak si dnes připomínáme, před nás postavil nový úkol. Úkol vybudovat moderní spojení pro všechny občany Evropy na obou stranách železné opony, pro volný obchod a svobodné trhy. I když jsme učinili významné kroky, musíme konstatovat, že tento úkol jsme nedokončili. Občané střední a východní Evropy a vlády jejich zemí museli v rámci přistoupení k EU promítnout do svých každodenních životů desítky, spíše však stovky a tisíce rozsáhlých i drobných zásahů, změn, regulací a norem. Pokud bylo možné jejich důsledky rozložit jako malé díly na bedra jednotlivých občanů, podnikatelů či soukromých společností, byly takové transformační kroky více méně úspěšné. Tam, kde zůstalo celé břemenu na státech a jejich vládách, jako je tomu v případě budování páteřní a transevropské infrastruktury, nepodařilo se zaostávání způsobené předchozími 50 lety dohnat. Dodnes nejsou města starověkých států za železnou oponou, jak je Sir Churchill vyjmenoval, plně napojena do transevropské dopravní sítě. Nevedou do nich vysokorychlostní tratě, ale nejen to, nejsou často napojena ani na homogenní linie evropských tras dálnic a železničních koridorů. Proto jsem přesvědčen, že je třeba při každé příležitosti na tuto skutečnost odlišného výchozího bodu a tím i dnešního stavu infrastruktury ve starých a nových zemí upozorňovat. Čas nečeká Zatímco každý rok uvedou vlády nových zemí do provozu nové kilometry dálnic či modernizovaných železničních tratí, v tomtéž období pokročí ve starých zemích příprava, výstavba či zprovoznění dopravních spojení o generaci vyšší. Výstavba nových kapacitních segregovaných tratí pro nákladní dopravu (Nizozemí: Rotterdam-Zevenaar), modernizace tratí na rychlosti 200 km/h (Německo: Berlin-Hamburg), zvýšení kapacity současných tratí na 4-kolejné tahy (Rakousko: Wien-Linz), stavba vysokorychlostních tratí (Německo: Frankfurt, Main, Köln, Španělsko: Madrid, Zaragoza, Lleida), budování trans-alpských basických tunelů (Německo, Rakousko, Itálie, Švýcarsko: Lötschberg-35 km, Gotthard-57 km, Brenner-55 km). Je zřejmé, že bez dopravně propojené Evropy nebude Evropy skutečně jednotné, ani teritoriálně, ekonomicky a sociálně soudržné. Transevropská dopravní síť a územní soudržnost Pokud dnes Evropská komise hledá nový impuls při řešení transevropských dopravních sítí TEN-T a napojení na sousední země, měl by silněji zaznít názor nás, nedávno přistoupivších občanů Společenství, že dobudování moderní dopravní sítě je primární podmínkou stabilizace, rozvoje a ekonomické prosperity. Na této skutečnosti nemění nic ani aktuální stav světové ekonomiky. Ba právě naopak. Pokud v dobách krize směřujeme k překonání stagnace a k návratu k prosperitě, musíme uvolnit nové potenciály občanů, sídel i regionů. Z této situace vede zpravidla zase jen cesta lidské práce a aktivity. A jednoznačnou podmínkou pro uvolnění těchto nových potenciálů je jejich propojení. Žádný potenciál nemá smysl sám o sobě, smysl mu dává až spojení, tok, komunikace a v našem případě doprava. V tomto smyslu je podmínka dobrého dopravního spojení pro realizaci aktivit občanů, pro směnu zboží a mobilitu pracovních sil v konkrétní vazbě až na nejnižší naši regionální úroveň zřejmá. Stejně zřejmý je pak význam dopravy pro územní soudržnost. Hranice jsou jizvy dějin Od jižní, přes střední a východní Evropu, až po Skandinávii a Irsko se objevuje hojnost typických, v podstatě stejnými problémy stižených pohraničních území, a za hranicemi v sousední zemi se stýkají s územím s všeobecně příbuzným okruhem problémů. Hranice jsou jizvy dějin V době národních států s jejich válečnými rozmíškami vznikly, také ze strachu před vojenskými přepady, užší nebo širší hraniční pruhy, které byly charakterizovány okrajovou polohou v mnoha oblastech. Hospodářství, doprava, kultura a osídlení byly oslabovány z center státu směrem k hranicím. K tomuto tématu jsem použil citátu z Evropské charty hraničních a přeshraničních regionů z roku Pokud tato charakteristika pohraničních území platí ještě Strana 17\n18 i dnes pro mnohá území EU, pak dvojnásob platí pro ta území, která lemovala zmiňovanou železnou oponu druhé poloviny 20.století. Právě od těchto úvah se odvíjí důraz na mimořádnou pozornost, kterou by orgány místní i regionální veřejné správy, ale současně i představitelé členských států a Společenství měli věnovat budování páteřních dopravních tras napříč územím podél železné opony a zvýšení četnosti přeshraničních spojení. Autentická zkušenost a společná diskuse Protože jsme o pravdivosti výše uvedených tezí přesvědčeni, sledovali jsme i my zde v Jihočeském kraji při předchozích konzultacích a jednáních pod garancí DG TREN i Výboru regionů a komise COTER tento širší kontext, tedy dané historické předpoklady a z nich vyplývající limity. Právě jako region ležící přímo na linii bývalé železné opony máme sami svou vlastní historickou zkušenost. Považujeme proto naše příspěvky ve veřejných konzultacích za skromný, ale autentický názor vycházející z poznané zkušenosti. Proto také jednoznačně podporujeme snahy Evropské komise ve směru k akceleraci budování transevropské dopravní sítě TEN-T a prioritních projektů. Sjednocená Evropa se musí zbavil balvanu 50 let zanedbávání dopravy v zemích sovětského vlivu a neblahého dědictví Evropy rozdělené železnou oponou s přetrhanými dopravními cestami. A to i proto, že Evropa si musí uvolnit ruce pro nové úkoly ve směru vědy, výzkumu, lidských zdrojů a nových technologií. Víme, že pro dopravní infrastrukturu je třeba neuvěřitelných finančních prostředků, ale to je realita tohoto resortu, který je zatím jako jeden z mále převážně v rukách států. Toto finanční břemeno musí přijmout jak národní vlády, tak i orgány Společenství s vhodnými motivačními nástroji, které aktivují i zdroje soukromé a regionální. Stejně tak musí razantně a neúnavně probíhat realizace horizontálních opatření, která umožní širší vstup soukromých investorů, prohlubují konkurenci, zvyšují možnosti samofinancování dopravní infrastruktury a přispívají k nalézání reálné ceny dopravy. Věříme, že ve výše uvedeném kontextu naše minulé zkušenosti, podněty a názory nebudou opomíjeny, ale naopak budou také více a citlivěji chápany představiteli starých zemí a v tvořivém procesu využity při dopracování společně sdílených dopravních a rozvojových projektů. Akční plán infrastruktura jako most přes hranice konkrétní projekty Opět si pomohu citátem z Evropské charty hraničních a přeshraničních regionů: Mezinárodní spojení přes hraniční regiony je musí napojit na centra. Teprve specifické napojení regionu a využití mezinárodních infrastruktur odstraní hranicí zaviněný úzký profil, učiní z regionů mosty mezi státy a zároveň přispěje k jejich vnitřnímu rozvoji. Mezinárodní spojení však nesmí hraniční regiony učinit jen tranzitními zónami. Projekty dopravní infrastruktury se mohou realizovat jen za rovnoprávné účasti příslušných hraničních a přeshraničních regionů. V tomto smyslu také řekl Dr. Zahradník, bývalý hejtman Jihočeského kraje a člen Výboru regionů, při koncipování projektu Eurokoridoru sever-jih jako prostoru spolupráce regionů podél dopravní trasy E55 toto: Nechceme Eurokoridor jako tranzitní spoj, jako jakési dopravní potrubí, chceme aby byl chodbou s mnoha otevřenými dveřmi do míst, v nichž je příjemný pobyt, kde jsou dobré podmínky k podnikání, dobré příležitosti k obchodu a zajímaví lidé k navazování neformálních přátelství. Evropská unie pokročila za posledních 20 let v budování transevropské sítě významnými kroky dohoda o trasách panevropských koridorů, návrh sítě TEN-T a schválení prioritních projektů (Rozhodnutí 1692/96/EC), realizace procesu TINA v nových zemích a následné rozšíření sítě TEN-T a prioritních projektů na nové země. Přesto však schází pro občany EU, resp. nových zemích, regionální samosprávy i národní vlády všeobecně známý, srozumitelný a obecně respektovaný jakýsi Akční plán rozvoje transevropských sítí, termínovaný, závazný a vyhodnocovaný. Musí jít o dokument, kde závazky jednotlivých členských zemí budou tak zřejmé a jednoznačně definované, že jejich plnění bude prioritou jejich vnitřních politik a otáz- Strana 18\n19 kou zásadní prestiže jednotlivých vlád, což bohužel zatím není. To samé pak platí i pro systém podpory, kontroly a opatření ze strany orgánů EU, kde chápeme jako pozitivní, avšak nedokončený, krok Evropské komise například jmenování evropských koordinátorů prioritních projektů. Takový Akční plán může být navržen při probíhajícím hodnocením sítě TEN-T a měl by být přijat právě v tomto symbolickém roce 20 let po té ve smyslu Čas oponou trhl - Time curtains yank jako plán na definitivní zahlazení jizev železné opony, ukončení fyzického rozdělení Evropy a propojení po tisíciletí budovaných dopravných cest. Občané na obou stranách pásu železné opony si to zaslouží. Jihočeský kraj jako území na evropských trasách přetržených železnou oponou Věřím, že v tomto plánu pak najdou místo i tradiční evropské cesty vedoucí přes naše území Jihočeského kraje dnes representované projekty dálnice D3 jako mezinárodní silice E55, severojižního železničního koridoru na evropské magistrále E55 včetně nové dvoukolejné tratě do Horního Rakouska či rychlostní komunikace R4 do Dolního Bavorska. Věřím však, že se již konečně po 20 letech po té podaří propojit i staré přeshraniční dopravní trasy, přerušené a chybějící regionální a místní silnice a železnice. V uvedeném ohledu jsme stále lidem v pohraničním pásu železné opony, a to především ze strany orgánů na úrovní států a Společenství, mnoho dlužni. Evropa bez bariér kde je klíč? Právě konkrétní projekty vidím jako výrazný počin a přínos pro naplňování myšlenky územní soudržnosti společenství a také jako možná částečnou, ale konkrétní reakci na otázku, která je tématem jedním z dalších příspěvků: Evropa bez bariér kde je klíč?. V tomto případě nás to bude stát hodně prostředků a sil, ale je třeba to udělat pomyslně řečeno: Vzít klíč a otočit a čím dříve, tím lépe. Všichni vždy říkají, že doprava je nesmírně důležitá, někdy dokonce životně důležitá, pro rozvoj sídel, regionů, států i Společenství, to podle úrovně té které konference či jednání. Je otázkou, do jaké míry jsou to skutečná přesvědčení podpořená činy a do jaké míry jen fráze. Toto otázku si ostatně kladu vždy, když slyším o krácení rozpočtů na dopravní infrastrukturu. Pokud je doprava důležitá a jednou z priorit, musí tomu odpovídat její finanční zajištění. A to by mělo platit i dnes. Budování dopravní infrastruktury s ohledem na její dlouhodobý charakter užívání je především počinem pro budoucí generace, ne na jejich úkor. Což nelze říci o mnohých jiných veřejných výdajích. Strana 19\n20 Bernard Soulage Ve Francii věříme, že skrze regionální spolupráci posílíme svoji pozici. Přeshraničním regionálním spojenectvím pak posílíme svou vyjednávací pozici i vůči Evropské unii. Witold Krochmal Evropa už nemá hranice, je už jen Evropou národů. Nesmíme podceňovat přeshraniční spolupráci. Když jsme se dříve podívali na jakýkoliv příhraniční region, uviděli jsme velké množství hradeb a zdí bránících před sousedy. Tyto časy jsou však naštěstí pryč. Jiří Zimola Jizvy historie jsou hluboké a jsem přesvědčen, že Schumanova původní myšlenka je může pomoci vyléčit. Přesto to bude trvat několik let, několik desítek let. Jsem si ale jist, že se postupně podaří tyto jizvy vyléčit a na těle Evropy po nich nezůstane nic, anebo jen několik vrásek. Dieter Friese Pokud chceme Evropu bez hranic, pak je rozvoj příhraničních regionů nezbytný, a to jak po stránce ekonomické (především v oblasti infrastruktury), tak po stránce kulturní. Vlády by se měly více podílet na rozvoji příhraničních regionů a samy regiony by měly více využívat pomoci z evropských fondů. zleva: Juraj Thoma, Petr Osvald, Bernard Soulange, Maria Borelius-Larson, Michael Schneider, Ludmila Rakušanová, Jan Marten de Vet, Dieter Friese, Jiří Zimola Strana 20


Statutární město Ústí nad Labem: Doprava\nAVE Ústí nad Labem\nhome > Život města > Doprava\nMěsto je napojeno na mezinárodní silnici E 442 (Liberec, Děčín, Ústí, Drážďany) a silnice první třídy (I/8, I/30, I/13).\nMěsto je přímo napojeno na dálnici D8 (Berlín - Praha), která prochází západním okrajem města. Některé úseky dálnice jsou již v provozu, úplné dokončení celé trasy na území ČR se předpokládá v roce 2016.\nVe městě existuje síť hromadné dopravy, která zahrnuje autobusové a trolejbusové linky. Železniční doprava\nÚstí nad Labem je důležitým železničním uzlem se čtyřmi nádražími, přes který vedou významné mezinárodní spoje Berlín-Vídeň a Berlín-Budapešť-Bělehrad-Sofia (Balt-Orient). Páteřním mezinárodním tahem je celostátní železniční trať č. 090 - I. tranzitní železniční koridor státní hranice Děčín - Ústí nad Labem - Praha - - Břeclav - státní hranice, který je součástí IV. transevropského multimodálního koridoru. Probíhající rekonstrukce modernizace této trati na parametry odpovídající zvýšeným traťovým rychlostem zrychlí a zkvalitní přepravu osob a zboží. V úseku protínajícím centrum města bude uskutečněna vazba železniční dopravy interregionální, příměstské dopravy a páteřního systému městské hromadné dopravy. Vlaky Eurocity (EC) a Intercity (IC), napojené na evropskou železniční síť všechny zastavují v Ústí nad Labem hl. nádraží. Vodní doprava\nLabská vodní cesta je spojnicí se sítí západoevropských vodních cest, umožňujících přístup do SRN, států Beneluxu, severní Francie a do významných přímořských přístavů. Labská vodní cesta je součástí IV. transevropského multimodálního koridoru. Nákladní lodní doprava a rekreační osobní doprava jsou provozované na labské vodní cestě v úseku Pardubice - Chvaletice - Ústí nad Labem - Hřensko - Hamburg. Letecká doprava\nV Ústí nad Labem se v současné době buduje letiště pro malá sportovní letadla. Nejbližší letiště pro dopravní letadla je v Praze (92 km) nebo Drážďanech (SRN) - 75 km.


prodej Danfil Luxusní diamantový prsten DF2335b 54 mm - prodej, recenze, diskuze\nDanfil Luxusní diamantový prsten DF2335b 54 mm\nInternetový poradce Vám poradí nejen v diskuzi s Danfil Luxusní diamantový prsten DF2335b 54 mm. Dobré recenze a pozitivní zkušenosti s Danfil Luxusní diamantový prsten DF2335b 54 mm vám pomohou se rozhodnout\nNaše cena: 49960 Kč Ověřit dostupnost\nDanfil Luxusní diamantový prsten DF2335b 54 mm.\n3 důvody proč prodáváme Danfil Luxusní diamantový prsten DF2335b 54 mm\nRecenze prodeje Danfil Luxusní diamantový prsten DF2335b 54 mm\nAlžběta Nehybová, Bohy:\nJelikož jsem ženská, tak se vždy koukám na víc aspektů, co chce nejen Danfil Luxusní diamantový prsten DF2335b 54 mm, ale i obchod poskytnout. Tím myslím tedy cenu, zabalení balíčku, rychlost doručení, design výrobku a zásadní je pro mne komunikace. A chci říct, že se vším tímto jsem byla maximálně uspokojena. Cena je v levná, balení bylo v pohodě, žádné velké omotávání páskou nebo nevím čím a zaslání bylo do dvou dnů. Opravdu můžu jen doporučit!\nMatyáš Grűnwald, Komorovice:\nObjednáním Danfil Luxusní diamantový prsten DF2335b 54 mm jsem si nebyl upřímně jist, ale nakonec jsem rád. Považuji se za přísného zákazníka, přesto vyžaduji výkon a za stanovenou cenu odpovídající výkon. Tento e-shop a jeho produkty mě hezky překvapily. Kvalita odpovídá ceně, výkon dle návodu a recenzí. Udělalo mi radost i designové zpracování, které je efektivní a vkusné. Určitě v blízké době pořídím další modely.\nMartin Krňávek, Hroznatín:\nDanfil Luxusní diamantový prsten DF2335b 54 mm mám asi měsíc. Zatím ho testuji, ale vypadá to, že zkouška dopadne na jedničku. Některé ošklivé recenze se mi vůbec nepotvrdily, ba právě opačně. Vzhledově působí luxusně a má všechny funkčnosti uvedené v jeho manuálu. Myslím, že jsem ze všech prodávaných se možností vybral zcela tu nejvýhodnější.\nLukáš Egrt, Krejnice:\nkompaktni, planujeme s sebou vozit i na dovcu, nezabere moc mista, takove male Danfil Luxusní diamantový prsten DF2335b 54 mm z toho je, barevná kombinace je super, bez komercnich maluvek, bocni okynka budou v lete fajne vetrat, dětsko je z neho nadsena, jsou tam i koliky na upevneni\nHodnocení Danfil Luxusní diamantový prsten DF2335b 54 mm\nDiskuze Danfil Luxusní diamantový prsten DF2335b 54 mm\nViktorie Ž: Jsem spokojena, ani křeček to nerozkousal\nAntonín N: Jsem ráda, že to mám\nNaším cílem je Vám prodávat nejlevnější Danfil Luxusní diamantový prsten DF2335b 54 mm. Nabízíme vám pohodlí a férové jednání na trhu pro výběr levného a dobrého produktu, přesně podle vašich požadavků a potřeb. Pro porovnání prodejní ceny Vám níže navrhujeme podobné produkty.\nProdej podobného zboží Danfil Luxusní diamantový prsten DF2335b 54 mm


Popis 0,75 l Herbol Herbolux Gloss ZQ - lesklý bílý email - NajduZboží.cz\nNajduZboží.cz » 0,75 l Herbol Herbolux Gloss ZQ - lesklý bílý email\n0,75 l Herbol Herbolux Gloss ZQ - lesklý bílý email\nBílý, syntetický, vysoce lesklý email na dřevěné i kovové konstrukce ve vnějším i vnitřním prostředí opatřené základním nátěrem. Lak má velkou krycí schopnost. Mezinátěr a konečný nátěr lze provést touto barvou. Jedná se o lesklou variantu barvy… Více...\nBílý, syntetický, vysoce lesklý email na dřevěné i kovové konstrukce ve vnějším i vnitřním prostředí opatřené základním nátěrem. Lak má velkou krycí schopnost. Mezinátěr a konečný nátěr lze provést touto barvou. Jedná se o lesklou variantu barvy Herbol Herbolux PU Satin ZQ.\nspotřeba cca 0,075 l/m2 pro jednu vrstvu nátěru\nhustota cca 1,1 kg/litr\nvhodný na dřevo i kovy opatřené základním nátěrem\nnanášení štětcem, válečkem, stříkáním Airless\nředidlo Herbol AF 70 nebo Herbol V40\nčištění nářadí ředidlem S6006 nebo technickým benzínem\nodolný proti dotyku za cca 6 hod.\nproschlý za cca 2–5 dnů\ndřevo i kov opatřený základním nátěrem v interiéru i exteriéru\nDoplňkové informace p Herbol Herbolux Gloss ZQ:\nMateriál před použitím rozmíchejte. Bílá a příbuzné odstíny mají při umělém nebo nedostatečném osvětlení sklon ke změně barevného odstínu. Tento jev, který je typický pro rozpouštědlové alkydové nátěry, může být zesílen vlivem uskladnění v temnu a výpary čpavku.\nVýrobce Herbol (AkzoNobel)\nPopis, fotografie a parametry produktu 0,75 l Herbol Herbolux Gloss ZQ - lesklý bílý email jsou získány z jednotlivých nabídek internetových obchodů. Před zakoupením produktu doporučujeme tyto informace (v konkrétním internetovém obchodě) překontrolovat.\nKosmetika Yves Saint Laurent La Laque Couture 10ml W\nKosmetika Artdeco Instant Repair Nail Lacquer 10ml W\nRedken Sprej na vlasy pro diamantový lesk Diamond Oil (High Shine Spray) 150 ml\n1 obchod za 438,- Kč\nKosmetika Guerlain Nail Lacquer 11,5ml W\n1 obchod za 363,- Kč


Výkony žáků u závěrečných zkoušek, Národní ústav odborného vzdělávání\nHome » Kurikulum S » Zpravodaj projektu » Výkony žáků u závěrečných zkoušek\nCelková úroveň odborných dovedností a vědomostí žáků, kteří se učili podle pilotního ŠVP, byla oproti minulému roku stejná nebo lepší. Vyplývá to z dotazníkového šetření na pilotních školách. Odpovědi respondentů na otázky, v čem prokazovali žáci lepší výsledky a v čem naopak výsledky horší, jsou velmi roztříštěné a nejednotné.\nLepších výsledků dosahují žáci spíše v praktické části závěrečné zkoušky. Některé školy poukazují na důvody horších výsledků, jiné odpovědi jsou značně výmluvné. Střední škola řemesel a služeb Jablonec nad Nisou k tomu řekla: „Vzhledem k úrovni žáků, kteří do oboru nastoupili, jsou stejné výsledky úspěchem“.\nHlavní příčiny lepších výsledků žáků oproti předcházejícímu roku spatřují respondenti především v uplatňování aktivizujících vyučovacích metod, v individuálním přístupu k žákům a především v zaměření výuky na požadavky závěrečné zkoušky. Škola proto musí pro dosažení lepších výsledků žáků vyvíjet stále větší úsilí. Za příčinu horších výsledků u zkoušek považují školy v první řadě nedostatečné vstupní učební předpoklady žáků, dále malou motivaci žáků ke vzdělávání a skutečnost, že se žáci nedovedou učit.\nA jak výsledky žáků zlepšit? Používat vhodné metody práce, které vedou žáky k zodpovědnosti a samostatnosti, zintenzívnit individuální přístup a aktivním přístupem pedagogických pracovníků motivovat žáky ke zvolenému oboru vzdělání.\nVyužití jednotného zadání\nŠkoly využívají pro závěrečné zkoušky v oborech vyučovaných podle ŠVP jednotné zadání, některé jen pro určité obory a některé využívají pouze jeho jednotlivé části. Jiné školy naopak jednotné zadání využily i ve stávajících oborech, které vyučovaly podle upravených osnov. Mezi důvody, proč nevyužívají jednotné zadání, přestože je v nabídce, uváděly školy, že zatím neměly žáky ve 3. ročníku příslušných oborů a také že mají výhrady k zadání.\nZástupci Integrované střední školy v Klatovech např. sdělují, že pro obor kuchař-číšník použili celé zadání už podruhé. U oboru zámečník a obráběč jen písemnou a ústní část, protože praktická část byla pro ně finančně náročná. Nabízená zadání praktických úkolů byla drahá na materiál a strojní vybavení.


NATU Maca prášek - Vlastnosti - Bez lepku\nMaca - Vlastnosti - Bez lepku\nUž jste slyšeli o zázračném prášku z kořene maca? Ne nadarmo se této neobyčejné rostlině přezdívá “královna peruánských And.” Řeřicha peruánská neboli maca pochází právě z oblasti jihoamerických And, kde ji místní Indiáni považovali za magickou…\nUž jste slyšeli o zázračném prášku z kořene maca? Ne nadarmo se této neobyčejné rostlině přezdívá “královna peruánských And.” Řeřicha peruánská neboli maca pochází právě z oblasti jihoamerických And, kde ji místní Indiáni považovali za magickou plodinu. Prášek se získává z jejího kořene a má blahodárné účinky na fyzické i duševní zdraví. Maca podporuje plodnost, vytrvalost a vitalitu. Námi nabízené produkty jsou v BIO a RAW kvalitě.


Home | Jana Marešová\n"Uzdravím vaše tělo i duši"\nKomplexní ošetření těla i duše, které zahrnuje : \nvstupní diagnostika - vyšetření včetně ošetření\nJe zvláštní,že zrovna u této části jsem strávila nejvíc času, pokud mám psát o práci, kterou dělám, nebo čemkoliv jiném, nestačí mi papír, nicméně když přijde řada na to, abych popsala svoji osobu, nějak ztrácím slova.\nLéčitelstvím se zaobírali už mí předkové - babička i maminka, která byla známou Brněnskou léčitelkou\nPřesto, že většina mých pacientů říká, že není ani potřeba, abych o sobě něco psala, bohatě prý stačí jedno setkání se mnou a vědí vše, co potřebují vědět, ale...\nJaké metody použivám\nPaní Jana má zlaté ruce i srdce ;-) Jednou jsem chtěla kvůli chřipce a silnému kašli zrušit naplánovanou návštěvu...to mi nedovolila :-) :-) :-) To co následovalo bylo neskutečné...dvě hodiny péče... jehličky...a bylo po marodění ;-) Doporučuji každému, kdo chce opravdu pomoc, občas to trochu bolí, ale pomáhá to ;-). Doplním pár vět po další zkušenosti s touto vyjímečnou ženou....včera 18.5. mi zachránila život....věnovala se mi dlouho do noci v Brně spolu s paní Lenkou....děvčata moc děkuji....\nTak i ke mně přišla tahle báječná žena Jana se zlatýma ruka, zkušeností a moudrostí života. Děkuji, Jani, je mi moc dobře.\nA vám všem, kteří čtete tyto řádky doporučuji Janiny služby.\n“K paní Marešové jsem začala jezdit s dětmi před rokem. Pomohla nám vyléčit u dcery těžký atopický ekzém, se kterým jsme bojovali 4 roky (od narození) a vyléčila dceři i astma, u kterého doktoři tvrdili, že se vyléčit v podstatě nedá, jen se dá udržovat pomocí kortikoidů. Kortikoidy jsme odmítli a začali jsme léčit čínskou medicínou u paní Marešové. A výsledek výborný. Astma po půl roce vyléčeno! A to zcela bez kortikoidů, pouze pomocí čínské medicíny. Paní Marešovou mohu všem vřele doporučit.”\nPojďte se mnou po cestě k vašemu uzdravení...\nPokud vám nezvednu telefon, tak pracuji.\nZanechte mi prosím SMS, ozvu se vám později.\nTel : +420 777 283 091


Info o TRES - Sprchová sada podomítková MONO-TERM® s uzávěrem a regulací průtoku. · Včetně podomítkového 20118003 - recenze a parametry\nInfo o TRES - Sprchová sada podomítková MONO-TERM® s uzávěrem a regulací průtoku. · Včetně podomítkového 20118003 recenze a parametry\nInformace: TRES - Sprchová sada podomítková MONO-TERM® s uzávěrem a regulací průtoku. · Včetně podomítkového 20118003 Koupelnové baterie TRES\nPopis produktu: Sprchová sada podomítková MONO-TERM; s uzávěrem a regulací průtoku : v chromovém provedení, ručka Včetně podomítkového tělesa Pevná sprcha průměr 250 mm (1.34.137.26) Držák s nástěnným přívodem vody (91.34.182) Ruční masážní sprcha průměr 100 mm (5 funkcí) (1.34.748) Flexi hadice SATIN (91.34.609.15) Jednopákové baterie TRES MONO-TERM nabízejí funkce velmi podobné bateriím termostatickým. Patentovaný systém MONO-TERM bez filtrů a zpětných ventilů je vybaven speciálním keramickým ventilem, má nižší akustickou hladinu než ostatní ventily a nabízí u jednopákových baterií sérii výhod. Ventil udržuje stálou teplotu i při případném kolísání teploty nebo tlaku vstupní vody. Navíc snižuje nebezpečí opaření zastavením toku vody v případě nedostatečného přívodu studené vody, omezuje teplotu vody na 45°C a také je vybaven systémem TRES TOUCH-COOL (tělo baterie je vždy chladné). Maximální funkčnost a maximální pohodlí.... Zobrazit celý popisek produktu zde >>>\nObchod Svět-koupelny.cz nabízí zboží TRES - Sprchová sada podomítková MONO-TERM® s uzávěrem a regulací průtoku. · Včetně podomítkového 20118003 za skvělou cenu 10 166 Kč. Nakupujte výhodně, dokud je zboží ještě k dispozici. Produkt je zařazen v sekci Koupelnové baterie.\nNázory na TRES - Sprchová sada podomítková MONO-TERM® s uzávěrem a regulací průtoku. · Včetně podomítkového 20118003\nKvalitní Koupelnové baterie jsou vidět přesně vyrobené detaily, TRES - Sprchová sada podomítková MONO-TERM® s uzávěrem a regulací průtoku. · Včetně podomítkového 20118003 odpovídá ceně!.\nCelkem rychlé dodání TRES - Sprchová sada podomítková MONO-TERM® s uzávěrem a regulací průtoku. · Včetně podomítkového 20118003 Koupelnové baterie, ale mohlo být trošku lépe zabaleno. Jinak vše ok.\nHodnocení: Před nákupem si většinou pročítám recenze TRES - Sprchová sada podomítková MONO-TERM® s uzávěrem a regulací průtoku. · Včetně podomítkového 20118003 a často se podívám i na Youtube. A tento produkt mi vyhovuje.\nZa normální peníze, moc muziky, dobrý TRES - Sprchová sada podomítková MONO-TERM® s uzávěrem a regulací průtoku. · Včetně podomítkového 20118003. Doporučuji.\nHeureka TRES - Sprchová sada podomítková MONO-TERM® s uzávěrem a regulací průtoku. · Včetně podomítkového 20118003 TRES - nejlepší cena\nKompletní podrobnosti o TRES - Sprchová sada podomítková MONO-TERM® s uzávěrem a regulací průtoku. · Včetně podomítkového 20118003, nejlepší cenu a recenze a názory od zákazníků si přečtete na webu zde: Zobrazit nejlevnější cenu a recenze na Heurece >>>\nVlastnosti TRES - Sprchová sada podomítková MONO-TERM® s uzávěrem a regulací průtoku. · Včetně podomítkového 20118003 TRES do zahrady či dílny\nVíce produktových obrázků, podrobnější specifikace TRES - Sprchová sada podomítková MONO-TERM® s uzávěrem a regulací průtoku. · Včetně podomítkového 20118003 a popis si přečtěte i na stránkách v katalogu, nebo přímo na webu obchodu Svět-koupelny.cz TRES, u kterého si můžete tento výrobek ihned zakoupit za 10 166 Kč. Podívat se na nabídku v obchodě.\n- číslo EAN 8429546430881\nPokud k produktu (TRES - Sprchová sada podomítková MONO-TERM® s uzávěrem a regulací průtoku. · Včetně podomítkového 20118003) potřebujete produktovou dokumentaci od výrobce (TRES), manuály 8429546430881, obracejte se prosím s dotazem přímo na výrobce nebo obchodníka, který vám je schopen dodat přesné a konkrtní informace. Veškeré popisky zboží, ceny i dostupnost jsou informační a nemusí být vždy aktuální k dnešnímu dni. Proto doporučujeme pro přesné údaje se podívejt na stránky e-shopu Svět-koupelny.cz, kde jsou tyto hodnoty (cena a dostupnost) vždy aktuální.


Furazolidon a cystitida\nDomů » Srdeční choroba\nLéčba cystitidy vyžaduje zvláštní techniku. Častěji se k odstranění problému používá komplex léků, které se liší koncepcí akce. Již několik let patří Furazolidon k nejoblíbenější léčbě cystitidy. Jakou účinnost má poskytnutý nástroj a jak jej správně brát, vyhodnotíme v dalších informacích.\nPokyny pro použití furazolidonu při léčbě cystitidy\nPoužití léku na cystitidu\nBezpečnostní opatření pro léčbu furazolidonem\nFurazolidon pro děti\nFurazolidon během těhotenství\nRizika vzniku závislosti na furazolidonu\nRecenze lékařů a klientů o Furazolidonu\nNáklady na furazolidon\nJe to antimikrobiální zástupce na bázi nitrofuranu. Droga bojuje proti grampozitivním i gramnegativním bakteriím. Výjimkou jsou původci hnisavých a anaerobních infekcí rezistentních na nitrofurany.\nV malých dávkách Furazolidon brání důležité činnosti choroboplodných zárodků, snižuje jejich aktivitu, díky čemuž má tělo šanci obnovit svou přirozenou odolnost a bojovat s infekcí samo. Díky zvýšení dávky poskytuje Furazolidon baktericidní účinek (eliminuje bakterie).\nIndikace pro použití léčby jsou různé, od nemoci močového měchýře po úplavici.\nNavzdory skutečnosti, že účinnost furazolidonu je nižší než účinnost antibiotik na předpis, bakterie vůči tomuto zástupci zřídka vytvářejí rezistenci. Tato kvalita umožňuje použití léku v případě perzistující cystitidy, navíc k léčbě perzistentních typů.\nLék se vyrábí v mnoha druzích. V lékárnách si můžete koupit Furazolidon jako:\nTablety - blistry se skládají z 20 tablet po 0,05 gramu. Položka je nabízena v soukromých plánech s připojenými pokyny.\nGranule jsou praktickým typem pro doporučení léku dětem. Granule jsou nabízeny v lahvičkách s určujícím víčkem a pokyny.\nPrášek je nejméně oblíbený typ. Obvykle se používá ve veterinárních lécích.\nFurazolidon vyrábí řada výrobců, proto se v závislosti na řetězci a oblasti obchodu s drogami může míra léku a styl plánů navzájem značně lišit. V zásadě, furazolidon, doporučený pro cystitidu, jsou hodnocení spíše příznivá.\nPoužití furazolidonu se provádí podle konkrétního plánu. Mezi konzultacemi je nezbytné se podívat a zkontrolovat. Tento postup umožňuje prozkoumat existenci nebo nedostatek příznivých charakteristik a případně změnit dávku. Léčba cystitidy furazolidonem se provádí následovně:\n1,2,3 dne - musíte užívat 100 mg drogy každých 6 hodin,\n4,5,6 dne - přestávka. Během této doby je nezbytné absolvovat testy,\n7,8,9 dne - užívání drogy podle dříve stanovené dávky.\nV závislosti na fázi onemocnění a základním stavu klienta se dávka furazolidonu může mírně lišit. K dosažení výhodného regeneračního účinku se obvykle užívají 2 tablety najednou. Pokud se po absolvování testů vlastnosti nemoci nezmění, dávka se zvýší. Optimální denní dávka léku je 16 tablet s dávkou 50 mg.\nAby léčba cystitidy nitrofurany proběhla co nejrychleji a nejúčinněji, je nezbytné dodržovat konkrétní dietní plán. Slaná jídla, koření a další složky, které mohou zadržovat vodu, jsou z jídelního lístku vynechány. Kromě toho konzumují jedinečné diuretické byliny a přípravky. Tato technika urychlí vylučování kontaminantů z těla.\nUžívání drogy vyžaduje dodržování konkrétních preventivních opatření (důkladně se podívejte na pokyny pro užívání drogy), což vám umožní minimalizovat hrozbu negativních účinků na minimum. Primární kroky se skládají z:\nÚplné odmítnutí po celou dobu léčby alkoholem, uzeninami a příliš horkým jídlem. Alkohol lze užívat nejdříve 6 dní po ukončení regenerační kúry.\nOdmítnutí antivirotik a antitusik, sestávající z nosních kapek. Tyto prostředky mohou výrazně minimalizovat účinnost léku.\nPokud se cítíte slabí, okamžitě se poraďte s lékařem a vyměňte lék za lepší.\nBěhem léčby cystitidy mohou klienti trpět:\nnepohodlí na hrudi.\nNegativní účinky jsou vysvětleny v dalších informacích v pokynech pro použití. Lék by měl být uchováván na tmavém a suchém místě s teplotou nepřesahující 25 stupňů. Životnost tablet je 3 roky a životnost granulí 2 roky.\nStejně jako u dospělých dochází k absorpci léků dětmi prostřednictvím střevního systému. V tomto případě se sloučenina rychle šíří po celém těle a vylučuje se močí. Proto byste během léčby tímto přípravkem neměli být zastrašováni, pokud je moč dítěte zbarvena zvláště žlutou barvou.\nDenní dávku sloučeniny vypočítá pediatr a stanoví se na základě celkové hmotnosti dítěte. Jeden kg by měl představovat 10 mg furazolidonu. Vydělte výsledné číslo 4. Tímto způsobem se získá dávka, kterou je třeba užít najednou s frekvencí příjmu 4krát denně.\nDoba ošetření odrůd od 3 do 5 dnů. V pokročilých případech lze toto období prodloužit na 10 dní. Pokud se Furazolidon doporučuje dětem, je nutné si přečíst návod k použití pro cystitidu!\nDůležité! Ačkoli tablety a granule nemají vliv na zdraví střev a nespouštějí problémy, jako jsou antibiotika na předpis, je nejlepší je nabídnout po jídle. Kromě toho je třeba tablety zapít velkým množstvím upravené vody.\nUrolesan na cystitidu.\nLevomycetin z cystitidy.\nFurazolidon se doporučuje těhotným ženám, které skutečně zažily cystitidu. V tomto případě je doba léčby a dávka sloučeniny vypočítána samostatně pro každý případ. Najednou se doporučuje konzumovat 2 až 4 tablety 3-4krát denně. Povolený průběh léčby zmizí po 14 dnech.\nPřed zahájením léčby je nezbytné prostudovat příručku, která uvádí, jak správně užívat drogu v konkrétním případě.\nKonzultace furazolidonu s těhotnými ženami se provádí právě tehdy, když možná výhoda převyšuje optimální přijatelné poškození pro matku a dítě.\nPři léčbě furazolidonem a dodržování všech doporučení doporučených lékařem tato hrozba zcela chybí. Je třeba mít na paměti, že droga je podobně spolehlivá pro léčbu žen i mužů.\nFurazolidon je lék na cystitidu, jehož vyhodnocení pomůže posoudit účinnost léku a navíc zabrání typickým chybám během léčby.\nVe skutečnosti jsem pochopil léky, protože mládí jsem se o tom dozvěděl od své matky. Výjimečná droga, nicméně jsem ji použil speciálně pro otravu. Tablety byly uloženy v mé sadě první pomoci a vzal jsem je s sebou na výlet, na moře a dokonce i do národa. Představte si moje překvapení, když lékař doporučil Furazolidon pro cystitidu. Zpočátku bylo děsivé konzumovat 16 tablet denně, velmi jsem se bál negativních účinků. Naštěstí léčba fungovala a úleva začala 2. den. Ve skutečnosti jsem nezažil žádné negativní účinky. Nyní pochopím, jak je flexibilní.\nNa doporučení kamarádů vzala Furazolidon na cystitidu. Droga pomohla mému kamarádovi, ale moje léčba šla bez výsledků. Nakonec jsem ještě potřeboval jít k lékaři. Pokud jde o negativní účinky, nebyly ani pozorovány. V zásadě jsou to pro mě neúčinné tablety, i když pomáhají při žaludečních problémech.\nKonstantin Alexandrovič, lékař\nFurazolidon je antimikrobiální lék, který je již léta oblíbený u klientů a lékařů. Doporučuji klientům při komplexní léčbě cystitidy. Na rozdíl od antibiotik na předpis, během užívání Furazolidonu, nemusíte konzumovat další probiotika, protože trávicí mikroflóra není přerušena. Jediná věc, o které klientům radím, je požadavek brát aktivní uhlí ve stejnou dobu. To zabrání intoxikaci a urychlí vylučování sloučeniny z těla bez negativních účinků.\nVýdaje na drogu závisí na výrobci, oblasti a řetězci obchodů s drogami. V průměru si v Rusku můžete zakoupit plán finančních prostředků jak pro 66 rublů, tak pro 138. V některých oblastech jsou výdaje na lék trochu uvedeny pod nebo nad obvyklou mez. Rovněž se můžete dozvědět, kolik tablet nebo granulí stojí přes internet.\nFurazolidon bohužel nemá strukturální ekvivalent.\nFurazolidon je lék, který se používá k léčbě mnoha nemocí, včetně cystitidy, kromě toho, že se jí vyhýbá. Je třeba mít na paměti, že konzultace s léčbou by měla být prováděna konkrétně u lékaře. Před zahájením používání se doporučuje pečlivě prostudovat pokyny a ujistit se, že neexistují žádné kontraindikace.\nJak dlouho leukocyty žijí a kde se tvoří Druhy a funkce leukocytů


Eyeblink (0) - film online zdarma\nEyeblink - zde online ke zhlédnutí\nDalší z experimentálních snímků konceptuální umělkyně Yoko Ono nahlíží do hlubin lidského mrkajícího oka....pro celý popisek se přihlašte. Film Eyeblink online.\nTento film zde ke zhlédnutí pro všechny. V tomto filmu se režie zhostí Yoko Ono a předvede svůj um na celých 0 minut. Solidní herecké výkony jen doplňují kvalitní režii. Vysokorychlostní přístup k internetu má dnes téměř každý, takže filmy online si našli cestu do každé domácnosti. Nabízíme i možnost si film uložit na disk z úložiště hellspy, stačí kliknout na příslušné tlačítko. Profil filmu Eyeblink na csfd.cz najdete pod tlačítkem níže. Eyeblink ke stažení. Online lze film Eyeblink přehrát, pokud je k dispozici video. Filmy online je nejlépe přehrávat v HD kvalitě a bez reklam, to vše nabízí streamuj.tv. Zdarma si film přehrajete přes Netu.tv, na Streamuj.tv je nutné zaplatit symbolický poplatek za lepší kvalitu bez reklam. Stáhnout film Eyeblink můžete například z úložiště Hellspy.\nRežie: Yoko Ono


IIHS (Insurance Institute for Highway Safety) - autolexicon.net\n=== Vše === Asociace a sdružení Bezpečnost Zkratky a pojmy\nIIHS je obdoba evropského Euro NCAPu, který většina motoristů dobře zná. IIHS je neziskovou organizací, která se mimo jiné zabývá tzv. pojišťovacími nárazy.\nInsurance Institute for Highway Safety je nezávislou neziskovou vzdělávací organizací zabývající se bariérovými zkouškami. Především pak tzv. pojišťovacími nárazy. IIHS je financována prostřednictvím pojišťoven, které tak získávají srovnatelné informace o bezpečnosti jednotlivých automobilů a nákladech na jejich následnou opravu. Díky těmto informacím pojišťovny rozdělují automobily do tříd.\nOrganizace IIHS byla založena v roce 1959 za účelem vedení a financování programů pro zvýšení bezpečnosti provozu na dálnicích. Její působnost se postupně rozšiřovala. Od 70tých let vede společnost IIHS podrobné statistiky následků nehod a od 90tých let dokonce sama provádí nárazové zkoušky. Na rozdíl od americké vládní agentury NHTSA (National Highway Traffic Safety Administration) se metodika crash testů IIHS podobá evropskému NCAP – čelní náraz probíhá v rychlosti 64 km/h, do deformovatelné bariéry s přesahem 40 %.\nCrash test nového a starého automobilu\nV roce 2009 oslavila společnost IIHS 50 let od svého založení a u této příležitosti provedla demonstrativní nárazovou zkoušku historického automobilu (Chevy Bel Air 1959) a nového moderního vozu (Chevrolet Malibu 2009), aby na výsledku zkoušky ilustrovala rozdíl v pasivní bezpečnosti moderních a starých automobilů.\nKlíčová slova: pojišťovací náraz, IIHS, crash test\n12/04 14/11 Ing. Jan Sajdl, Ph.D. 4472 zobrazení crash test, IIHS, pojišťovací náraz\n← IEOTY (International Engine Of The Year)\nInterseat Protection →


Cinkali byste znovu klíčema? | Page 4336 | Doktorka.cz\nOdpověď na "Dvě minuty Ivy Špačkové:\nAladine , kde jsi byl když v 68. Obsadili "spojenecká" vojska republiku ???\n24. Leden 2022 - 18:09\nOno se jedná o žebříček kokotů:-)\n24. Leden 2022 - 18:17\nOdpověď na Ono se jedná o žebříček\nAle na to ti sere pes ... A kdybys měl trochu soudnosti - pochopíš ...\n24. Leden 2022 - 18:24\nShabbaTot -Jahoda, byl v televizi...V pořadu Na stopě. Naši kriminalisté se rozjeli za kameramany dokumentu Les Secrets du Bois de Boulogne ,kde byla zachycena kameramankou jeho poslední stopa...Zde se převlékl v rámci krytí za rumunskou šlapku-travestitu a prodával se arabským přistěhovalcům za pár euro.Další stopa vede do matrik, zda se nejedná o potomka již zaniklého cechu prestitutů , kteří se v skrytu noci s košíkem Jahod pohybovali v temných zákoutích uliček středověkých měst aby nabízeli své tělo.Pro jistotu, že by je někdo vzal násilím, měli nasazený železný pás cudnosti a klíč byli připraveni spolknout a počkat si na ráno...\n24. Leden 2022 - 18:32\nOdpověď na Aladine , kde jsi byl když v\npozvali je sem naši poslanci, dnes vím, že dobře udělali, aspoň jsem mohl žít v klidu o 20 let víc.\n24. Leden 2022 - 18:59\nStoltenberg je LHÁŘ !!! NATO je ÚTOČNÁ organizace !!!\n24. Leden 2022 - 19:03\nOdpověď na Jo ale nesmíš se zadlužit jak\nVlastní bydlení ti sice nevydělává, ale zato ušetříš za nájem, který tím pádem nemusíš platit. A tím ti vlastní bydlení naopak vydělává, neboť v něm máš uložené finance, které se ti zhodnocují. Ale v případě nájmu máš také staženou prdel, zda neonemocníš , nebudeš mít na nájem a majitel bytu tě požene svinským krokem.\n24. Leden 2022 - 19:06\nAnální examinace je to nejmenší v průběhu dobrého krytí, které ale v Bois de Boulogne musel Jahoda podstoupit, nyní si hledá další práci, v hledáčku je arabské podsvětí v Berlíně, kde se bude muset podílet na kriminální činosti...\nOdpověď na "Návrh počítá s vyšším\nPokud na to nemáš, ty chudáku, tak odhlaš televizi. To jsi na tom tak špatně?\n24. Leden 2022 - 19:07\n"Události 1 ČT 1 SM HD - 24. ledna 2022 - 19:00–19:56"....Doufám, že nebudeme posílat na Ukrajinu také nějaké peníze !!! Když si to zavařili Amíci, tak ať si je financují !!! Případné použití Českých vojáků na Ukrajine je nutné podmínit REFERENDEM !!!\n24. Leden 2022 - 19:09\nOdpověď na A vůbec , proč musí jahoda\nNení to náhodou tak, že to maso Jahodovi závidíš? I kdyby ho jedl pětkrát denně, tobě je do toho pendrek.\n24. Leden 2022 - 19:10\n"Události 1 ČT 1 SM HD - 24. ledna 2022 - 19:00–19:56".... Strčte si tu demagogii s tečkou do PRDELE !!!\nOdpověď na ShabbaTot -Jahoda, byl v\nSbírka z brněnské černé kroniky.\n24. Leden 2022 - 19:16\nOdpověď na Není to náhodou tak, že to\nNe , to není moje závist . Takto opravdu někteří zelenorudí uvažují ...\n24. Leden 2022 - 19:19\nOdpověď na Ne , to není moje závist .\nBod pro tebe...taky jsem nad tím mudrovala, jestli si nemám odpustit...\n24. Leden 2022 - 19:40\nOdpověď na Bod pro tebe...taky jsem nad\n24. Leden 2022 - 19:56\nTeď jsem četla, že zemřel pan Eduard Marek, ten si teda s nacistama i komunistama užil...ach jo\n24. Leden 2022 - 20:21\nOdpověď na Vlastní bydlení ti sice\nMáš pravdu, obojí má svoje plusy a minusy, ty máš v domě majetek. A jestli jsi ho získal ještě za starou hypotéku, tak jsi dobře udělal\n24. Leden 2022 - 20:22\nOdpověď na Máš pravdu, obojí má svoje\nTřeba je sňatkový podvodník,co víš.\n24. Leden 2022 - 20:28\nOdpověď na Ale na to ti sere pes ... A\nCarde, mimo diskuze o chlastu, chuti piv apod. se do žádných jiných akcí nepouštěj.\n24. Leden 2022 - 23:25\nOdpověď na "EU chce ekologická hnojiva a\n"EU chce ekologická hnojiva a postřiky. Zatím jsou ale méně účinné"… Pochopitelně, aladine. Uvedl jsi titulek článku ze Seznam Zpráv, já z něj zkopíruji odstavec, jasně ukazující důsledky další z eurounijních idiocií: „Někteří zemědělci poukazují na to, že zákaz některých účinných látek vede k nadužívání jiné chemie, přičemž kýženého efektu se stejně nedosáhne. Například na řepku, která je v obecném povědomí neoblíbená kvůli velkému množství použité chemie, se musí použít místo jednoho postřiku tři alternativní.“ (https://www.seznamzpravy.cz/clanek/ekonomika-byznys-trendy-analyzy-eu-chce-ekologicka-hnojiva-a-postriky-zatim-jsou-ale-mene-ucinne-186168) ----- A nejen to… není žádným tajemstvím, že se vstupem naší republiky do žaláře národů, známého jako EU, byly vyjednány daleko horší přístupové podmínky pro naše zemědělce, kteří budou dále poškozováni. Zkopíruji z PL: „Zelený úděl, který se na nás řítí, evidentně straní starým zemím EU. Píše se v něm mimo jiné, že na polích se má omezit používání pesticidů o 50 procent. Ale Itálie má spotřebu 7,8 kg účinných látek na 1 hektar zemědělské půdy, Španělsko 5,65 kg, Francie 3,85 kg, Německo 3,45 kg, zatímco Česko 1,89 kg. Italové a Španělé i po snížení budou výrazně převyšovat nynější stav v Česku, přesto i nás se bude snížení týkat. Proč to není řešeno absolutním číslem, třeba 2 nebo 3 kg? ----- To je další nerovnoměrnost, že se mluví o procentickém snížení a ta výchozí čísla jsou absolutně rozdílná. Italové mají čtyřnásobek proti nám, takže to je absolutní nesmysl. Ti lidé, kteří tam sedí a tohle vymýšlejí, buď mají záměr zvýhodnit ty staré země, nebo tomu vůbec nerozumějí. Jinak si to nedokážu vysvětlit." ----- Stejné je to i s hnojivy. My máme 124 kilo hnojiv čistých živin na hektar, zatímco Německo a jiní mají skoro dvojnásobek. Takže když budeme 50 procent snižovat, tak už jsme na té minimální variantě.----- Co se týče Green Dealu, já myslím, že Česká republika je v podstatě skoro ekologické zemědělství. Já vím, že se to blbě poslouchá našim občanům, do nichž se dvacet let hustí, že máme průmyslové zemědělství agrobaronů a já nevím čeho, ale tohle je Eurostat, evropská statistika. Tu nejsme schopni ovlivnit a ta jasně říká, že u nás se chemikálií používá nejméně.“ (https://www.parlamentnilisty.cz/arena/rozhovory/Potravin-ma-CR-na-den-a-pul-Toto-hrozi-Exministr-odhaluje-obcanum-690266)\n25. Leden 2022 - 5:08\nV rozhovoru na Pl, ocitovaném v předchozím příspěvku, je uvedeno i tohle: „Ale je to i otázka národních dotací. Vezměme si, že Německo, Nizozemsko nebo Dánsko dotují u vepřového v přepočtu až 14 korun na kilo vykrmeného prasete z národních rozpočtů, kdežto Česká republika dotuje někde mezi 3,50 a 4 korunami na kilo prasete, takže ti chovatelé nejsou schopní v žádném případě na jednotném trhu konkurovat. Ale je to těmi podmínkami. ----- Snadno se napíše, že čeští zemědělci nejsou konkurenceschopní. Ale to není vůbec pravda, protože v parametrech produkce prasat jsme pátí na světě. Naši chovatelé jsou špičkoví, ale když je rozdíl v dotacích deset korun na kile, tak to není schopen nikdo vyrovnat.“ ----- Jen doplním, že podobná situace panuje obecně v rostlinné i živočišné výrobě… Důsledek? Ubývá českých pěstitelů ovoce a zeleniny, kteří nemohou konkurovat dotovaným produktům, mnohdy „ekologicky“ převáženým tisíce kilometrů, nebo dokonce dopravovaným letecky přes půl světa...Tohle je ten skutečný „grýn dýl“ podle představ vesnického primitiva Jahody. A pochopitelně nejen to – s poklesem živočišné výroby roste pokles živočišných hnojiv, v zemědělské půdě ubývá organická složka, kvalita půdy se zhoršuje… Jako výnosné a byrokraticko-socialistickým bordelem, zvaným EU, jsou podporované plodiny typu řepky, aby bylo možno cpát do paliv pochybné sračky, na jejichž produkci se spotřebuje více ropných produktů, než činí vlastní objem oněch sraček… Evropská socialistická unie rovněž hodlá zvyšovat podíl bioplynu (a vodíku), a bipolyn tak nejspíš bude vyráběn z vegetace, pěstované k tomuto účelu… Není to naprostý vrchol zelené idiocie? Pěstovat dotované rostlinstvo, aby mohlo být zpracováno na bioplyn a spáleno? A jsme zase u toho – organická složka a nezbytné minerály takto zmizí z polí, aby „proletěly komínem“, těžce zkoušená zemědělská půda obdrží další štědré dávky umělých hnojiv, a cyklus se opakuje… Opět ten správný „grýn dýl“ dle představ nemyslícího vesnického primitiva Jahody…\n25. Leden 2022 - 5:10\n„...ano,kočkování nekončí a proto moje internetové Alter Ego říká,že odsuzování Freen Deal na úkor fosilních paliv z divokého východu je dílo zkázy a škřehotání staré baby Jagy!Každý kdo v Evropě odmítně Green Deal a tím pádem i technologie západu na výrobu energií jinak než fosilním palivem skončí v pravěku doby kamenné!A já ti říkám ,že náhrady jsou a jsou reálné a jsou ověřené a nejedná se pouze vítr a slunce.Ale to duté antivaxerské a protievropské trupce říkat je jako perel pod svině házet.“ ---------- Vidím, „výborný analytiku“, že i nadále máš urputnou potřebu projevovat se jako tupá, nemyslící hmota, schopná produkovat pouze propagandistické žvásty, ale to říkat „trupce“, jako ty, hotentote, je skutečným házením perel sviním…----- Podstatou tvých nesmyslných plků jsou tvá slova: „odsuzování Freen Deal na úkor fosilních paliv z divokého východu je dílo zkázy a škřehotání staré baby Jagy!“----- Zde je jádro pudla, v těch palivech „z divokého východu“, viď, obtloustlý jednoduchý vesnický chasníku…Fosilní paliva z východu ti vadí, nad americkým plynem bys ovšem bezpochyby vrněl dojetím, uchcával blahem a dosahoval mnohonásobných orgasmů… „A já ti říkám ,že náhrady jsou a jsou reálné a jsou ověřené a nejedná se pouze vítr a slunce“ ----- Tak sem s příklady, „výborný analytiku“, a pokud možno je nehledej v dětských časopisech, jako tehdy, když jsi zde básnil o dobývání vesmíru…Tobě, jako myšlenkově bezmocnému exempláři, jistě nedochází, že vzhledem k silně kolísavému výkonu větrných a fotovoltaických elektráren musí být v záloze zdroje energie , založené na klasickém principu – tedy současné elektrárny jaderné, či tepelné, proti nimž usilovně bojují tupá, nevzdělaná zelenorudá hovada, a jejich bláboly po nich opakují neméně tupé, propagandou nasáklé exempláře… -----Raději se dovzdělej, místo prohlížení nahotinek („Hermiona to musí kazit tak,že se na Google čupší uplně nahatá s profesorem Snapem a lordem Voldemortem!Je tam i vyfocená uplně nahatá na stole v Bradavicích a celý Nebelvír ji omakavá v podobě nezletilců“, ShabbaTot-Jahoda, 24. Leden 2022 – 8:50), či místo usilovného prohlížení dámských přirození na The vulva gallery, kam jsi vyrazil slintat neprodleně poté, když jsi učinil významný objev:„Tak jsem si vyhledal na Google v obrazech slovo vulva a ona je to fakt piča“, Shabbatot-Jahoda, 6. Prosinec 2021 – 18:45).\n25. Leden 2022 - 5:11\n„Víš ty Cyniku,že již za několik málo let planeta dojde k hranici nenávratnosti v globálním oteplování!?“ ----- Podle zelenorudých ekoteroristů snad, i nepříliš bystrý jedinec však ví, nebo alespoň tuší, že v historii modré planety se prostě střídají teplejší a chladnější období. Nemusíme ani chodit ani hluboko do historie – jak vznikl název Grónsko? Je přece převzat z dánského Grønland, Zelená země. Proč asi Zelená země – snad proto, že bylo v minulosti pokryto souvislou vrstvou sněhu a ledu? Dovzdělej se třeba zde: https://www.irozhlas.cz/veda-technologie/veda/gronsko-vikingove-klima-studie-atlantik-erik-rudy-zelena-zeme_1902100912_gak. ----- „Co bude pak třeba Číně že bude středem světa a říše středu,když zde bude lidstvo umírat na nedostatek potravin a kyslíku v obvzduší!?“ Za prvé, tupá, nemyslící hmoto, bys mohl jasně a srozumitelně vysvětlit, jak a kam zmizí kyslík z ovzduší. A za druhé – zaznamenal jsi někdy slovo fotosyntéza? Máš alespoň matné ponětí, že jde o děj, díky němuž existují zelené rostliny? Velmi zjednodušeně řečeno, díky energii, dodané slunečním zářením, dochází ke slučování oxidu uhličitého a vody, jsou tak syntetizovány cukry, a vedlejším produktem této reakce je životodárný kyslík. Co by asi nastalo, pokud by koncentrace oxidu uhličitého v ovzduší vzrostla? Je tato otázka na tebe příliš těžká? Nápověda: Vzpomeneš si na dějepis a na obrázky pravěkých rostlin velikosti dnešních stromů, předchůdce třeba současných kapradin? Nebo ještě jinak – viděl jsi v dětství film Cesta do pravěku režiséra Karla Zemana? Zaznamenal jsi, že v dávné historii naší planety byla koncentrace oxidu uhličitého několikanásobná, ve srovnání s dnešní? Tušíš souvislost? Mysli, Jahodo, mysli… A pokud dojdeš k závěru, že vyšší koncentrace může znamenat vyšší zemědělské výnosy, a tedy možnost nasytit mnohé z těch stamiliónů lidí, kteří dnes hladovějí, můžeš si uznale poklepat na rameno, nebo alespoň na panděro. Jestliže vlivem vyšších teplot a vyšší koncentrace oxidu uhličitého rostou zemědělské výnosy, co asi nastane, výborný analytiku, jestliže teploty a koncentrace oxidu uhličitého naopak poklesnou? ----- A hlavně, odulý jednoduchý vesnický chasníku, lidstvo se svou činností na emisích oxidu uhličitého podílí zhruba dvěma procenty, zbytek dodává sama příroda. Samotná EU nevyprodukuje ani 10% celosvětových emisí, a snaha o jejich drastické snižování, bez ohledu na následky pro obyvatelstvo (uniklo ti snad, co se již teď děje s cenou energií, blbe?) nepovede k jednání v duchu přísloví „Slova říkají, příklady táhnou“, nýbrž k nemalé radosti především asijských zemí, jimž odpadne evropská konkurence…a úbytek emisí svou rostoucí výrobou hravě nahradí...\n25. Leden 2022 - 5:12\n„Co bude pak třeba Číně že bude středem světa a říše středu,když zde bude lidstvo umírat na nedostatek potravin a kyslíku v obvzduší!?K čemu bude Rusku celá Ukrajina a splnění snu o návratu SSSR do hranic před pádem a získání celé střední a východní Evropy?K čemu bude USA tisíce základen po celém světě a obkličování Ruska svýma zbraněma koldokola ?!...Celá ta pitomá politika půjde mimo,pokud se zde začnem dusit a hladovět,protože rovníková pásma planety se promění v neobyvatelnou pouštní zem a třetí svět se nahrne do Evropy,aby ho živila ?!“ ----- „...třetí svět se nahrne do Evropy,aby ho živila ?!“, "výborný analytiku"? Vždyť se do Evropy hrne už roky, a vykurvené neobolševické náčelnictvo Evropské scialistické unie se tomu nikterak nebrání (pokud se nesnaží přicházet z ideologicky nesprávného Běloruska, ovšemže), ba právě naopak – imigranty radostně vítá… Totéž činí vatikánský svatý pantáta… který navíc ještě imigrantům myje nohy… ----- K čemu je agentura Frontex, odulý jednoduchý vesnický chasníku? Snad aby ve spolupráci s vykurvenými proimigračními neziskovkami prováděla výlov imigrantů z mořských vln a jejich dopravu na evropské území? K čemu je údajně obranný pakt NATO? Proč nechrání hranice Evropy před přílivem imigrantů? Proto, že nejde o žádný obranný pakt, nýbrž o servisní organizaci pro americké výboje, pro amíky připravované vládní převraty, či aktuálně dokonce pro amíky připravovaný evropský konflikt? Čím jiným, blbe, jsou neustálé provokace Ruska, čím jiným jsou neustále opakované lži o tom, že Rusko zaútočí na Ukrajinu, čím jiným je zásobování Ukrajiny vojsky a zbrojní technikou, jestliže Ukrajina ani není, a nebude členskou zemí paktu? ----- Co NATO chystá, „humanitární bombardování“, řečeno slovy škůdce české země Václava Havla, který se již smaží v pekle? A čeho chce dosáhnout ta odporná osoba v čele ministerstva obrany, jestliže slibuje Ukrajině dělostřelecké granáty? Chce snad „humanitární bombardování“ doplnit „humanitárním“ ostřelováním, třeba ruských nemocnic a škol? ----- Ty, odulý jednoduchý vesnický chasníku, občas velebíš Německo za mnohé, s čím já souhlasit nemohu… Je tu ale něco, s čím souhlasit lze – povšiml sis silně rezervovaného německého postoje vůči zásobování Ukrajiny západními vojáky a technikou? Co ty na to, máš z toho radost, blbe?\n25. Leden 2022 - 5:14\nOdpověď na „Co bude pak třeba Číně že\nco se týče "Německa" v zastoupení jednoho cvoka co se vyjádřil v tom smyslu,.že Putin zasluhuje respekt a Krym je ztracen ,tam bych tě chtěl nejemně upozornit,že generál Bundeswehr byl na místě odvolán a skončil.Nu....zatím to tak vypadá,že západ začíná řinčet zbraněma a jeho řinkot je silnější a mohuntnější jak cvakání chrupu a řev mocného ruského mědvěda na ukrajinských hranicích...NATO vysílá lodě a letadla do východní Evropy ,Dánsko vysílá do Baltského oře fregatu a do Litvy stíhačky f-16 ,Španělsko lodě a stíhačky do Bulharska,Nizozemsko stíhačky do Bulharska a do Rumusnka další ozbrojené síly z NATO.Armádu a techniku pošle i USA a tam se jedná o tisíce vojáků.Dále pak americké válečné lodě 5 tisíc vojáků do Pobaltí a dalších zemí na východě Evropy.V případě nutnosti NATO své počty zvýší....Moskva varuje,přiléváte oleje do ohně.....nu!Již žádní zelení neznačení mužici na dovolené a zabrání Krymu a Dombasu a Luhanskamjiž žádná nečinnost a spící naivní hňup co žere cokoládu,nezájem a nečinnost....západ již nevěří a západ začíná chrastit zbrojí válečné mašinérie NATO.Myslíš,že na toto bude medvěd mít?NATO začalo postrádat svůj smysl žití,ale Ukrajina ho probrala z bloumání mamlasa s hlavou v oblacích .Orel americký bělohlavý mocně zazíral a jak Finist jasný orel vzlétl k obraně svého revíru.Mocná,velice mocná mašinérie euroatlantické západní kultury začíná vystrkovat drápy!Myslíš že na to bude medvěd mít ?\n25. Leden 2022 - 6:28\nnebude!Rusko je neporazitelné,ale pouze na svém území.A to západní Evropa teda není ani náhodou.NATO je obranný pakt a bránit se umí velice dobře.Žádný další Krym a zabrání cizích území mino Rusko se konat nebude a na území orla ani náhodou!Onas ta Ukrajina nakonec poslouží v tom smyslu,že padne železná opona mezi východem a západem a vyhnije to do ztracena...jenže západ na to má .Východní blok států Varšavské smlouvy na toto vyhnívání teda neměl a proto padla berlínská zeď a nyní bude následovat uplně stejný zcénář.Vůdcům se nesmí ustupovat.Kdyby se svět postavil svého času Hitlerovi ,tak nebyla světová válka\n25. Leden 2022 - 7:14\nOdpověď na nebude!Rusko je neporazitelné\nJahodo, ty hlupáku, Hitler se vznikem II sv. válkou neměl nic společného, tu rozpoutali Američtí Židé, tím, že vystavěli v Německu zbrojní a chemické fabrfiky a následně obchodovali s Německem proto, aby mohlo zaplatit reparace z 1 sv. války !!! Američtí zednáři - Židé finančně podporovali Hitlera při jeho vzestupu a finančně ho podporovali během první poloviny II sv, válka a to až do prohrané bitvy u Kursku !!! Pak mu přestali posílat prachy, bylo by to vyhazování peněz !!! Teď se opět Židé - Chazarové pokouší rozpoutat další válku - 3 světovou !!! A to s pomocí potomků Anunaků a Reptiliánů a Anglosasů !!! Jahodo, buď jsi naprostý hlupák a nebo patříš k této skupině nepřátel celého lidstva !!!\n25. Leden 2022 - 15:01\nOdpověď na co se týče "Německa" v\n„...co se týče "Německa" v zastoupení jednoho cvoka co se vyjádřil v tom smyslu,.že Putin zasluhuje respekt a Krym je ztracen ,tam bych tě chtěl nejemně upozornit,že generál Bundeswehr byl na místě odvolán a skončil.“ ----- Odulý, jednoduchý vesnický chasníku, otázka mnou položená byla formulována jasně a srozumitelně: „...povšiml sis silně rezervovaného německého postoje vůči zásobování Ukrajiny západními vojáky a technikou? Nejde přece o „jednoho cvoka“, nýbrž o postoj Německa… TAK ČTI A BLBĚ ZÍREJ: „Německo svému spojenci z NATO Estonsku odmítá vydat povolení k vývozu zbraní německé provenience na Ukrajinu. Napsal to v pátek americký deník The Wall Street Journal (WSJ). Pobaltská země přitom chce Ukrajinu vojensky podpořit v době, kdy se Kyjev připravuje na možnou ruskou invazi. ----- Německý rezervovaný postoj vůči vojenské pomoci Ukrajině je v protikladu ke krokům některých jiných spojenců, včetně České republiky, kteří se snaží Kyjev podpořit i dodávkami zbraní nebo munice.---- Německý kancléř Olaf Scholz v pátek na tiskové konferenci řekl, že Německo v posledních letech nepodporovalo vývoz smrtonosných zbraní.----- Už v úterý Scholz na dotaz novinářů potvrdil, že Německo nechce dodávat zbraně na Ukrajinu. „Německá vláda v této záležitosti již roky zastává stejnou strategii. Její součástí je i to, že nebudeme exportovat žádné zbraně,“ řekl.----- O odmítavém postoji Německa k dodávkám zbraní na Ukrajinu svědčily i pondělní lety britské armády s nákladem lehkých protitankových zbraní do Kyjeva. Britské letectvo místo přímé trasy přes německý vzdušný prostor zvolilo okliku přes Dánsko.“ (https://www.irozhlas.cz/zpravy-svet/estonsko-vyvoz-zbrani-na-ukrajinu-blokuje-nemecko_2201212255_ern#utm_content=freshnews&utm_term=n%C4%9Bmecko%2C%20ukrajina&utm_medium=hint&utm_source=search.seznam.cz) ---------- „NATO začalo postrádat svůj smysl žití,ale Ukrajina ho probrala z bloumání mamlasa s hlavou v oblacích .Orel americký bělohlavý mocně zazíral a jak Finist jasný orel vzlétl k obraně svého revíru.“ ----- Ty, odulý, jednoduchý vesnický chasníku, máš v palici opravdu mocně vydlabáno… „...vzlétl k obraně svého revíru“? Běloptákův revír leží za oceánem, tupá, nemyslící hmoto, ať táhne tam, kam patří…----- A ještě zdůrazním, jednoduchý, odulý vesnický chasníku, co je zcela zjevné a zřejmé - Ukrajina není členem NATO, pokud by tedy někdo měl bránit její území, je to OSN, nikoliv NATO a především ne američtí žoldáci.\n25. Leden 2022 - 16:18\nUkrajinskému dění se věnuje též článek na idnes, z něhož kopíruji: „Za svůj postoj je nyní Německo terčem silné kritiky. Podle ukrajinského ministra zahraničních věcí Dmytra Kuleby němečtí představitelé neochotou poskytnout Ukrajině zbraně či váháním nad možným odpojením Ruska od mezinárodního bankovního systému SWIFT „podkopávají jednotu a povzbuzují Vladimira Putina k novému útoku na Ukrajinu“. Starosta Kyjeva, bývalý boxer Vitalij Kličko, dokonce mluví o „zradě přátel“.----- List The Guardian s odkazem na zdroje blízké britskému premiérovi Borisi Johnsonovi tvrdí, že předseda vlády vyslovil obavu, že někteří světoví lídři „nechápou rizika, která představuje šikanující Rusko“. Podle listu je jasné, že mířil na Německo, které už dříve kritizoval za plynovod Nord Stream 2, jenž považuje za „hlavní strategický problém pro evropskou bezpečnost“.----- Berlín je pod tlakem, aby prostřednictvím plynovodu zatlačilo na Rusko, list The Wall Street Journal ale poukazuje, že Německo po odstavení svých jaderných elektráren je na ruském plynu závislé více než kdy jindy.“ „Zdroj: https://www.idnes.cz/zpravy/zahranicni/britanie-rusko-ukrajina-invaze-evropa-nemecko.A220124_152009_zahranicni_jhr“ (https://www.idnes.cz/zpravy/zahranicni/britanie-rusko-ukrajina-invaze-evropa-nemecko.A220124_152009_zahranicni_jhr) ---------- Co ti není jasné, „výborný analytiku“? Německo nesmyslně zavíralo a zavírá jaderné a tepelné elektrárny, bez ruského plynu se neobejde… Očekáváš, že se bude Německo silně angažovat proti Rusku, jestliže závisí na jeho surovinách? Německo prostě zvolilo pragmatický přístup, na rozdíl od hysterického chování bandy všivých (nejen) našich politiků, tak jednoduché to je…---------- A ještě z Novinek: „Severoatlantická aliance vysílá další vojenské lodě a bojová letadla k posílení obrany východní Evropy. NATO tím reaguje na aktivity Ruska v okolí Ukrajiny, vysvětlilo velení Aliance v Bruselu. ----- „Spojenci NATO uvádějí své síly do pohotovosti a posílají další lodě a proudová bojová letadla k stávajícím silám NATO ve východní Evropě, posilují alianční odstrašování a obranu v souvislosti s tím, jak Rusko pokračuje v hromadění svých sil u Ukrajiny,” uvedla Aliance v prohlášení. ----- „NATO bude i nadále přijímat veškerá nezbytná opatření k ochraně a obraně všech spojenců, včetně posílení východní části Aliance. Vždy budeme reagovat na jakékoli zhoršení našeho bezpečnostního prostředí, a to i posílením naší kolektivní obrany,” uvedl generální tajemník NATO Jens Stoltenberg.“ (https://www.novinky.cz/zahranicni/evropa/clanek/nato-vysila-lode-a-letadla-do-vychodni-evropy-40384925) ---------- „...vojenské lodě a bojová letadla k posílení obrany východní Evropy“? Aha...ono se snad už dle těch magorů Rusko chystá napadnout nejen Ukrajinu, ale i východní Evropu? A vůbec - „k posílení obrany“? Rusko svá vojska dislokovalo na svém území, zhruba 250 – 300 km od rusko-ukrajinské hranice, a kdejaké tupé, nemyslící, propagandistické hovado bez ustání žvaní o tom, že se chystá napadnout Ukrajinu… Podle takových magorů ji mělo napadnout už koncem loňského roku, pak snad letos v lednu, či snad v únoru, možná v březnu...A mezitím NATO přesunuje své žoldáky, mnohdy z velmi vzdálených krajin, co nejblíže ruským hranicím…Tohle má být „obrana“?\n25. Leden 2022 - 16:21


Knedlíky a knedlíčky - Recepty z ráje\nPublikováno 08.03.2019 v 10:00 v kategorii Knedlíky a knedlíčky, přečteno: 14x\nSuroviny: 300 g cukety, 100 g uzeného špeku, 4 starší rohlíky, 2 vejce, 4-5 lžic dětské krupičky, 1/2 lžičky prášku do pečiva, sůl Postup: Cuketu nastrouháme na jemném struhadle a špek nakrájíme na kostičky. Cuketu osolíme a necháme chvíli stát. Přidáme vejce a promícháme. Špek vyškvaříme a necháme zchladnout. Rohlíky nakrájené na kostky dáme do mísy a přidáme cuketu s vejci. Promícháme a necháme chvíli stát, aby rohlíky nasákly. Přidáme sůl,… Celý článek ›\nPublikováno 21.11.2018 v 10:49 v kategorii Knedlíky a knedlíčky, přečteno: 11x\nIngredience: 600 g brambor uvařených ve slupce, 125 g pšeničné krupice, špetka soli, 3-4 stroužky česneku, 1 lžíce sušené majoránky, 1 velké vejce, 80 g špeku Postup:Špek nakrájíme na kostičky a na suché pánvi vyškvaříme dokřupava. Obsah pánve nalejeme do cedníku a necháme okapat.Vychladlé oloupané brambory nahrubo nastrouháme. Posypeme je krupicí a osolíme. Přidáme majoránku, rozmačkaný česnek, celé vejce a kostičky slaniny. Všechno promícháme a… Celý článek ›\nPublikováno 21.11.2018 v 10:29 v kategorii Knedlíky a knedlíčky, přečteno: 7x\nSuroviny: 3 starší rohlíky, 80 g másla, 80 g pórku nebo lahůdkové cibulky, 2 větší vejce, 150 ml mléka, sůl cca půl lžičky, muškátový květ dle chuti Postuppřípravy Starší rohlíky pokrájíme na kostičky a nasucho opečeme na pánvi lehce dozlatova. Po částečném zchladnutí je přesypeme do mísy. Drobně pokrájený pórek na kolečka, nejlépe zelenější část nebo lahůdkovou cibulku i s částí zelené natě osmažíme na rozpuštěném másle dosklovata, ke… Celý článek ›\nPublikováno 29.10.2018 v 09:44 v kategorii Knedlíky a knedlíčky, přečteno: 18x\nIngredience: 2 lžíce cukr, 1 ks vejce, 1 lžíce sádlo, 350 g hrubá mouka, 200 g slanina, 2 ks cibule, 2 lžíce krupice, 500 g kysané zelí, 1/2 lžičky kmín, 800 g brambory vařené ve slupce, podle chuti sůl a mletý pepř Postup:Slaninu nebo špek pokrájíme na velmi drobné kostičky a necháme vypéct dozlatova. Kysané zelí povaříme doměkka s trochou cukru a kmínu. Na sádle dozlatova vypečeme nadrobno nakrájenou cibuli.Brambory uvaříme ve slupce a necháme vychladnout.… Celý článek ›\nPublikováno 26.10.2018 v 07:38 v kategorii Knedlíky a knedlíčky, přečteno: 13x\nIngredience: Čerstvé houby,máslo,drcený kmín,3 - 4 rohlíky,2 vejce,1 dcl mléka,polohrubá mouka,houbové koření,prášek do pečiva,sůl Postup: Houby nakrájíme na malé kousky a na přepuštěném másle s trochou kmínu je osmažíme dozlatova. Nakrájíme 3 - 4 rohlíky na kostičky. Dvě vejce smícháme s mlékem, pomalu vmícháme mouku, přisypeme houbové koření, sůl a trošku prášku do pečiva. Houby přidáme k rohlíku a ke všemu přilijeme těsto. Lehce… Celý článek ›\nPublikováno 26.09.2018 v 08:30 v kategorii Knedlíky a knedlíčky, přečteno: 16x\nSuroviny:300 g jemně strouhané dýně, 300 g jemně strouhaných syrových brambor, 1 vejce, 1 starší rohlík na kostičky, 1/2 hrnku burisonů, cca 3/4-1 hrnek polohrubé mouky, 1/2 lžičky prášku do pečiva, sůl, sekaná petrželka nebo libeček Postup:Všechny suroviny smícháme a dáme vařit osolenou vodu. Než se voda začne vařit, těsto si chvíli odpočine. Jestli malinko zřídne, přidáme trochu mouky.Doporučuji udělat jeden knedlík o velikosti pingpongového míčku a… Celý článek ›\nPublikováno 07.08.2018 v 10:26 v kategorii Knedlíky a knedlíčky, přečteno: 13x\nSuroviny:50g másla, 300g hrubé mouky, 1/8 l mléka, 1 vejce, sůl, Žloutek, 250 dg tvrdého sýru, zelená petrželka nebo pažitka Postup:Do rozpuštěného másla zamícháme mouku, zalijeme mlékem a za stálého míchání uvaříme hladký bešamel. Do vychladlé přidáme celé vejce a žloutek, nastrouhaný tvrdý sýr, sůl a nadrobno posekanou petrželku nebo pažitku. Řídké těsto zahustíme strouhankou nebo hrubou moukou. Z těsta lžičkou vykrajujeme noky, které zavařujeme… Celý článek ›\nPublikováno 27.07.2018 v 10:51 v kategorii Knedlíky a knedlíčky, přečteno: 12x\nSuroviny: 3 žemle, 1 jarní cibulka, 200g anglické slaniny, 150g kysaného zelí, 2 vejce, 400g hrubé mouky, sůl podle potřeby, 1 cibule, olej na smažení, 500g hlávkového zelí, kmín podle chuti, 150g uzené krkovice Postup:Žemle nakrájíme na kostky. Na pánvi rozškvaříme slaninu a přelijeme ji na nakrájené žemle s nasekanou jarní cibulkou. Kysané zelí překrájíme a přidáme s vejci do žemlové směsi. Dle potřeby přidáme do směsi hrubou mouku, aby nebylo… Celý článek ›\nPerníkové knedlíky ke zvěřině\nPublikováno 27.07.2018 v 10:51 v kategorii Knedlíky a knedlíčky, přečteno: 23x\nSuroviny:200g veky, 150g perníku na strouhání, 3 vejce, 150ml mléka, 60g hrubé mouky, 1 lžička kypřícího prášku do perníku, sůl dle potřeby Postup: Veku i perník nakrájíme na menší kostičky o velikosti přibližně 1x1 cm. V míse ruční metličkou našleháme vejce, vlažné mléko, hrubou mouku, kypřící prášek do perníku a trochu soli. Vmícháme pokrájenou veku s perníkem a necháme krátce odpočinout v pokojové teplotě. Pokud se hmota zdá být příliš… Celý článek ›\nPublikováno 11.06.2018 v 09:46 v kategorii Knedlíky a knedlíčky, přečteno: 8x\nSuroviny: Knedlíky: brambory (varný typ C) 800 g, vařené uzené maso 300 g, hrubá mouka 180 g, krupice 80 g, vejce 2 ks, sůl 1 lžička, hladká mouka na vál, sádlo 2 lžíce, cibule 1 ks Zelí: sádlo 1 lžíce, cibule 1 ks, jablko 1 ks, červené kysané zelí 500 g, čerstvý nebo nakládaný strouhaný křen 1 lžíce, cukr, sůl či ocet podle chuti Postup: Uvařte si předem brambory ve slupce a nechte je úplně vychladnout. Mezitím připravte zelí: v kastrůlku na lžíci… Celý článek ›


Soubor je součástí obecně prospěšné společnosti Dejvické divadlo, jejímž zakladatelem je Městská část Praha 6.\nFolklorní soubor Rosénka založila v roce 1982 Radmila Baboráková, dcera bývalého legendárního primáše Hradišťanu J. V. Staňka, která v Hradišťanu také působila jako tanečnice. Rosénka původně vznikla jako dětský soubor, který tvořila skupina dvaceti dětí ve věku 6 až 10 let, a z počátku neměla ani svou vlastní muziku. Náplň nácviků tvořily hry, rozpočítávadla a písně a tance z Uherskohradišťska a okolí. Postupem času vznikla cimbálová muzika a přicházeli noví členové. Odrostlé děti neměly v Praze uplatnění v dospělém souboru, který by zpracovával podobný materiál jako Rosénka a na jejich místo se tlačila další slibná generace malých tanečníků, proto se soubor rozdělil na Malou a Velkou Rosénku. Dětí přibývalo, vznikla přípravka, Střední Rosénka a byla založena i dětská cimbálová muzika.\nV září 2011, po odchodu Radmily Baborákové do důchodu, se uměleckou vedoucí a choreografkou Rosénky stala Zuzana Cílová, která s Rosénkou spolupracovala jako pedagog a choreograf od roku 1995. Po absolvování tanečního oboru na Státní konzervatoři působila deset let jako sólová tanečnice v Československém státním souboru písní a tanců a jedenáct let v Armádním uměleckém souboru Víta Nejedlého jako sólová tanečnice a choreografka. Odkazu Radmily Baborákové zůstala Rosénka věrná, jen počet zpracovávaných folklorních regionů se postupem doby rozšířil.\nV současné době má folklorní soubor Rosénka přibližně 200 členů ve věku 3 až 35 let, kteří jsou rozděleni do deseti skupin podle věku. Soubor má svou cimbálovou muziku Cimbaba a se dvěma skupinami Rosénky spolupracuje cimbálová muzika Muzička, která je z převážné části tvořena muzikanty, kteří souborem prošli od dětství.\nRepertoár soubor čerpá převážně z oblasti hradišťského Dolňácka, ale rozšířil se také o Uherskobrodsko, Uherskoostrožsko, Luhačovské Zálesí, Valašsko, Kopanice a moravsko-slovenské pomezí. Při uvádění jednotlivých tanců se Rosénka snaží zachovávat regionální čistotu daných oblastí, ale má na svém repertoáru i choreografie humorné, s různou mírou stylizace a s využitím divadelních prvků. Rosénka je známá především zajímavým výběrem materiálu a jeho netradičním zpracováním, o čemž svědčí četná ocenění z domácích i zahraničních festivalů a přehlídek.\nBěhem celého roku pořádá Rosénka pravidelné i mimořádné akce. Účastní se festivalů a folklorních přehlídek v ČR i v zahraničí, je častým hostem ostatních folklorních souborů při jejich vystoupeních, několikrát ročně uvádí svá profilová představení v Praze, pořádá besedy u cimbálu, výchovné koncerty pro děti i akce pro seniory a několikrát účinkovala v pořadech České televize.\nRosénka pořádá pro své členy víkendová i prázdninová soustředění, na kterých se pracuje i formou workshopu. Základním cílem Rosénky je nejen rozvíjení talentu u dětí v oblasti taneční, pěvecké, hudební a slovesné, ale i prohlubování kolektivního cítění, pomoc a spolupráce mezi jednotlivými věkovými kategoriemi a v neposlední řadě snaha o udržování tradic a dovedností živé kultury našich předků, kdy jsou členové souboru zapojováni do různých rukodělných činností, jako je zdobení velikonočních kraslic, výroba březových košťat, vyšívání, šití jednodušších krojových součástí, vázání tureckých šátků apod.\nwebové stránky rosénky