Lokální výstražné a varovné systémy v ochraně před povodněmi - Krasobruslení\nLokální výstražné a varovné systémy\nv ochraně před povodněmi\nVýznam použitých zkratek ................................................................................................. 5\nHlásná a předpovědní povodňová služba v ČR .................................................................. 7\nLegislativní základ ..................................................................................................... 7\nČinnosti ČHMÚ a státních podniků Povodí ............................................................... 9\nLokální výstražné systémy v ochraně před povodněmi ................................................... 12\nZpracování koncepce LVS ....................................................................................... 12\nAutomatické měřicí systémy .................................................................................... 23\nInstalace měřicí techniky .......................................................................................... 31\nZajištění provozu vodoměrných a srážkoměrných stanic LVS ................................ 40\nVýstupy měřených dat .............................................................................................. 45\nMetodický pokyn HPPS a lokální výstražné systémy .............................................. 47\nVarovné, vyrozumívací a informační systémy v ochraně před povodněmi ..................... 49\nSoučasný systém varování a vyrozumění ................................................................. 49\nVztah varování a vyrozumění .................................................................................. 54\nZpůsoby informování obyvatelstva .......................................................................... 55\nPopis jednotlivých prostředků .................................................................................. 56\nPostupy a zásady pro výběr systémů varovaní, jejich provoz a údržba .................. 57\nKlady a zápory jednotlivých typů KPV ................................................................... 58\nPříklady dobré a špatné praxe .................................................................................. 59\nSeznam schválených KPV a orientační ceny. .......................................................... 59\nTechnické požadavky na MIS .................................................................................. 62\nDoporučení pro ZADÁVACÍ DOKUMENTACI ............................................................ 63\nNázev zakázky.......................................................................................................... 63\nVymezení předmětu plnění veřejné zakázky ........................................................... 63\nPožadavky na prokázání splnění kvalifikace............................................................ 65\nPožadavky na zpracování nabídky ........................................................................... 65\nZpůsob posouzení a hodnocení nabídek ................................................................... 65\nDalší požadavky – příklady ..................................................................................... 66\nPřílohy zadávací dokumentace ................................................................................. 66\nLidé byli odedávna nuceni čelit povodním, které přestavovaly vážný problém již\npřed několika tisíci lety ve staré Číně nebo v Egyptě. První věrohodná zpráva o povodni\nv Čechách se nachází v Kosmově kronice a vztahuje se k povodni na Vltavě v roce 1118.\nPovodně postihují i současnou lidskou společnost a velmi pravděpodobně tomu tak\nzůstane i v budoucnosti. Přes všechny negativní důsledky povodní je třeba tyto extrémy\nhydrologického režimu považovat za přirozenou součást oběhu vody v přírodě.\ndefinuje v § 64 povodeň jako „přechodné výrazné zvýšení hladiny vodních toků nebo\njiných povrchových vod, při kterém voda již zaplavuje území mimo koryto vodního toku\na může způsobit škody“. Povodní je i stav, kdy „voda může způsobit škody tím,\nže z určitého území nemůže dočasně přirozeným způsobem odtékat nebo její odtok je\nnedostatečný, případně dochází k zaplavení území při soustředěném odtoku srážkových\nPovodně a jiné hydrometeorologické extrémy (vichřice, sucha) jsou součástí\npřírodních katastrof. Podle četné odborné literatury počet přírodních katastrof ve světě\nv posledních desetiletích narůstá. Koncem osmdesátých a v devadesátých letech 20.\nstoletí byl zaznamenán počet katastrof asi čtyřikrát vyšší než v padesátých letech. Pro\nČeskou republiku, vzhledem k její poloze a k jejím fyzicko-geografickým poměrům,\npředstavují povodně nejzávažnější přírodní katastrofu, která se může objevit téměř\nkdykoli a na libovolném místě.\nČeskou republiku postihují následující typy přirozených povodní:\n1. Letní typ povodní způsobený přívalovými dešti velké intenzity (např. léto 2009)\n2. Letní typ povodní z několikadenních regionálních srážek (např. červenec 1997,\nsrpen 2002, letní půlrok 2010)\n3. Zimní a jarní povodně vyvolané táním sněhu, často v kombinaci s dešťovými\nsrážkami (např. jaro 2006)\n4. Zimní a jarní typ ledových povodní způsobených ledovými jevy na tocích\nKromě uvedených typů se mohou vyskytnout povodně ze specifických příčin (např.\npřehrazení toku sesuvem půdy, záplavy ze zpětného vzdutí vody v dolních úsecích\npřítoků). Mimo povodní z přirozených příčin se mohou vyskytnout povodně způsobené\numělými vlivy, např. poruchou vodního díla, jedná se o tzv. zvláštní povodeň.\nZ činitelů ovlivňujících vznik a průběh povodní jsou pro podmínky ČR nejvýznamnější srážky, a to nejen jejich úhrn a intenzita, ale i jejich časové a prostorové\nrozložení. Na formování povodní se dále podílejí fyzicko-geografické faktory: mj. sklon\npovodí a toku, velikost a tvar povodí, tvar říční sítě, nadmořská výška, hydrogeologické\na půdní poměry, z vegetačních poměrů zejména lesnatost. V neposlední řadě jsou\npovodně podstatně ovlivňovány lidskou činností. Důležitým prvkem protipovodňové\nochrany jsou vodní nádrže, ochranné hráze podél vodních toků a suché poldry.\nPovodním nelze zabránit. Vhodnými protipovodňovými opatřeními lze pouze\nzmírňovat jejich negativní účinky. Přes obtížnost tohoto úkolu je nutné vzhledem\nk velkým ekonomickým škodám způsobeným povodněmi a zmařeným lidským životům\ntato opatření hledat a rozvíjet. Mezi jedno z opatření ochrany před povodněmi se řadí\nbudování lokálních výstražných systémů a prvků varování a informování obyvatelstva.\nZákladní funkce lokálního výstražného systému (LVS) a navazujícího systému\nvarování a vyrozumění jsou popsány v následujícím schématu.\nSrážkoměry lokálního výstražného systému jako první\ninformují o hrozícím nebezpečí odesláním alarmových\nzpráv o překročení limitních hodnot srážek. Největším\nnebezpečím jsou plošně omezené ale velmi intenzivní\nsrážky zejména v letním období. Tyto srážky nelze\nvětšinou lokalizovat ani spolehlivě předpovídat.\nVodoměrné stanice lokálního výstražného systému\nzaznamenávají vzestup hladiny na toku způsobený\nsrážkovou činností. Při překročení zvolených stupňů\npovodňové aktivity (SPA) aktivují odeslání alarmových\nzpráv zadaným příjemcům. Obvykle to bývá starosta obce,\ndalší členové povodňového orgánu a případně vlastníci\nnejvíce ohrožených nemovitostí.\nStarosta obce (případně člen povodňového orgánu) nejprve\nobdržel alarmovou zprávu o překročení limitní hodnoty\nsrážky a dále alarmové zprávy o vzestupu hladiny na\nvodoměrné stanici LVS. Provádí okamžité vyhodnocení\nsituace, podle dosažení limitních hodnot vyhlašuje stupně\npovodňové aktivity, aktivuje prvky varování a vyrozumění\nobyvatelstva a vykonává další činnosti v souladu s povodňovým plánem.\nPro varování obyvatelstva slouží sirény všech typů,\nmístní informační systémy (MIS) a případně jiné technické\nprostředky dle povodňového plánu. Po varovném signálu\nvždy následuje tzv. tísňová informace. V případě nebezpečí\nz prodlení mohou varování obyvatelstva na ohroženém\núzemí provést přímo OPIS HZS kraje. Zpravidla se jedná\no dálkové zapnutí koncových varovných prvků jednotného\nsystému varování a vyrozumění (JSSV).\nPovodňové orgány jsou o průběhu a vývoji povodně\ninformovány pomocí webových prezentací ČHMÚ\nnebo podniků Povodí, dalším zdrojem informací jsou\nvýstražné zprávy a informace ČHMÚ a podniků\nPovodí. Tyto plošně obsáhlejší informace jsou zpřesňovány výstupy měřených dat z měrných bodů\nlokálního výstražného systému. Také zde se využívá\ninternetových technologií pro zpřístupnění dat\npovodňovým orgánům a široké veřejnosti.\nPři rozvoji povodně poskytuje HZS pomoc\nobyvatelstvu při ochraně života a zdraví a materiálních hodnot a řídí další složky Integrovaného\nzáchranného systému. Pro organizaci záchranných\nprací jsou opět důležitým zdrojem informací detailní\nměřená data z vodoměrných a srážkoměrných stanic\nlokálního výstražného systému.\nLokální výstražné systémy jsou v České republice spolehlivě provozovány na\nněkterých lokalitách již více jak deset let. Podporu v instalaci lokálních výstražných\nsystémů můžeme najít mimo jiné v usnesení vlády č. 382 ze dne 19. dubna 2000\n„Strategie ochrany před povodněmi v České republice“. Projektová příprava a budování\nlokálních výstražných systémů a systémů varování a vyrozumění je od roku 2008\npředmětem dotací MŽP z Operačního programu Životní prostředí, oblast podpory\n1.3. Omezování rizika povodní.\nCílem této příručky je poskytnout informace o zásadách budování a provozu\nlokálních výstražných systémů a prvků varování a informování obyvatelstva. V její první\nčásti jsou uvedeny informace o stávajícím systému hlásné a předpovědní služby a úloze\nČeského hydrometeorologického ústavu a podniků Povodí v ochraně před povodněmi.\nDalší kapitoly se již věnují problematice lokálních výstražných systémů a systémů\nvarování a vyrozumění. V závěru příručky jsou uvedena doporučení pro zpracování\ncentrální předpovědní pracoviště v Praze\ngenerální ředitelství HZS\noperační a informační střediska IZS\npředpovědní výstražné informace\ninformace o výskytu nebezpečných jevů\nhydrologické informační zprávy\nhydrologické regionální informační zprávy\nGlobal System for Mobile Communication, globální systém pro\nGeneral Packet Radio Service, technologie pro mobilní datový\nkoncový prvek varování\npřijímač sběru dat\nHlásná a předpovědní povodňová služba v ČR\nVčasná informovanost o povodňovém nebezpečí, vzniku a očekávaném vývoji\npovodně může výrazně přispět k omezení škodlivých následků povodní. Efektivnost\nprováděných operativních opatření před a za povodní závisí do značné míry na\ninformacích, které mají povodňové orgány pro jejich řízení k dispozici. Včasným varováním a fungujícím systémem operativních opatření je možné výrazně snížit materiální\nškody a vyloučit nebo omezit ztráty na životech. Proto je hlásná a předpovědní služba\ndůležitou součástí aktivit na ochranu před povodněmi.\nPříprava a provádění operativních opatření k ochraně před povodněmi v ČR se\nprovádí podle ustanovení zákona č. 254/2001 Sb., o vodách a o změně některých zákonů\n(vodní zákon), ve znění pozdějších předpisů, a je řízeno povodňovými orgány. V případě\npovodní charakteru živelních pohrom, při kterých je v daném území vyhlášen krizový\nstav (většinou stav nebezpečí), přejímají řízení ochrany před povodněmi orgány\nkrizového řízení, které jsou k tomu příslušné podle zákona č. 240/2000 Sb., o krizovém\nřízení a o změně některých zákonů (krizový zákon), ve znění pozdějších předpisů.\nPro koordinaci záchranných a likvidačních prací za mimořádných situací všech druhů\nbyl zákonem č. 239/2000 Sb. vytvořen integrovaný záchranný systém, jehož hlavní\na řídící složkou je Hasičský záchranný sbor ČR (HZS). IZS funguje i při běžných\npovodních a jeho operační a informační střediska (OPIS) plní důležité komunikační\núkoly v předpovědní a hlásné povodňové službě.\nPředpovědní povodňová služba informuje povodňové orgány a další účastníky\nochrany před povodněmi o nebezpečí vzniku povodně, o jejím vzniku a o dalším\nnebezpečném vývoji. Tuto službu zabezpečuje Český hydrometeorologický ústav\n(ČHMÚ) ve spolupráci se správcem povodí. V ČHMÚ zajišťují předpovědní povodňovou\nslužbu sjednocená pracoviště meteorologických a hydrologických předpovědí a to\nCentrální předpovědní pracoviště (CPP) v Praze a šest regionálních předpovědních\npracovišť (RPP) na pobočkách ústavu. V případě správců povodí jsou to vodohospodářské dispečinky (VHD) státních podniků Povodí Labe s. p., Povodí Vltavy s. p.,\nPovodí Ohře s. p., Povodí Moravy s. p. a Povodí Odry s. p.\nHlásná povodňová služba zabezpečuje povodňovým orgánům informace\npotřebné pro varování obyvatelstva a řízení opatření na ochranu před povodněmi.\nHlásnou povodňovou službu organizují povodňové orgány obcí s povodňovými orgány\nobcí s rozšířenou působností (ORP) a podílejí se na ní ostatní účastníci ochrany před\npovodněmi. K zabezpečení hlásné povodňové služby organizují povodňové orgány obcí\nv případě potřeby hlídkovou službu.\nPodrobnosti k zabezpečení hlásné a předpovědní povodňové služby obsahuje\nmetodický pokyn odboru ochrany vod Ministerstva životního prostředí. Tento\nmetodický pokyn byl v roce 2011 novelizován a je publikován ve Věstníku MŽP 2011.\nStupně povodňové aktivity (SPA) jsou ve většině případů navázány na směrodatné\nlimity vodních stavů v hlásných profilech na tocích, které jsou uvedeny v povodňových\nplánech. Ve smyslu metodického pokynu MŽP jsou hlásné profily rozděleny do tří\nzákladní hlásné profily – kategorie A\ndoplňkové hlásné profily – kategorie B\npomocné hlásné profily – kategorie C\nHlásných profilů kategorie A je nyní 210 a rovnoměrně pokrývají významné vodní\ntoky. Vodoměrné stanice v nich umístěné jsou automatizované a provozované ČHMÚ\nnebo podnikem Povodí. Počet hlásných profilů kategorie B je téměř stejný jako u profilů\nA, avšak mírně kolísá, protože zhruba třetina je provozována jinými subjekty (většinou\nSystém hlásné povodňové služby je decentralizovaný, založený na aktivitách všech\núčastníků ochrany před povodněmi a na informacích z terénu. Systém musí být na\njednotlivých úrovních řízení ochrany před povodněmi propojen s povodňovými plány\na to zejména v těchto návaznostech:\nstanovení hlásných profilů a stupňů povodňové aktivity\nzabezpečení pozorování hlásných profilů a předávání hlášení\nopatření prováděná při dosažení nebo vyhlášení stupňů povodňové aktivity\nPomocné hlásné profily kategorie C zřizují a provozují obce nebo vlastníci\nohrožených nemovitostí, pokud jejich potřebám nestačí hlásné profily vyšší kategorie.\nTyto profily jsou spolu se směrodatnými stavy SPA uvedeny v povodňovém plánu\npříslušné obce nebo nemovitosti. Pokud zřizovatel profil kategorie C patřičně technicky\nvybaví, může se stát součástí lokálního výstražného systému. Do lokálního výstražného\nsystému ovšem může být zahrnut i hlásný profil kategorie A nebo B, pokud se\nprovozovatel systému dohodne s provozovatelem stanice v tomto profilu (ČHMÚ nebo\npodnik Povodí) na způsobu předávání dat ze stanice.\nČinnosti ČHMÚ a státních podniků Povodí\nStát se na zabezpečení hlásné a předpovědní služby podílí činností státní\norganizace ČHMÚ a státních podniků Povodí. Oba subjekty ve vzájemné spolupráci\nzabezpečují především předpovědní povodňovou službu, ale některé jejich aktivity\nspadají i do oblasti hlásné předpovědní služby.\nVykonává funkci ústředního státního ústavu pro obory meteorologie, klimatologie,\nhydrologie, jakost vody a čistota ovzduší. Ústav zřizuje a provozuje státní monitorovací\na pozorovací sítě, odborně zpracovává výsledky měření a provozuje databáze o stavu\natmosféry a hydrosféry. ČHMÚ zabezpečuje ve spolupráci se správci povodí předpovědní povodňovou službu a podílí se na hlásné povodňové službě.\nČHMÚ provozuje 510 vodoměrných stanic na tocích v ČR. Délka pozorování\nv těchto stanicích je různá, nejstarší stanice pozorovaly již v 19. století, většina stanic má\nsouvislé časové řady pozorování od třicátých let 20. století. Údaje z těchto stanic jsou\nvyužívány pro celkové hodnocení hydrosféry a zpracování dlouhodobých hydrologických charakteristik (např. N-letých průtoků). Přes 90 % vodoměrných stanic ČHMÚ\nje nyní automatizováno a téměř 350 stanic je vybaveno dálkovým přenosem GPRS.\nStanice s přenosem jsou využívány pro hodnocení okamžitého stavu na tocích,\nzpracování a poskytování operativních informací a hydrologických předpovědí.\nV rámci meteorologických pozorovacích sítí provozuje ČHMÚ zhruba 730 srážkoměrných stanic. Ve většině těchto stanic jsou srážky pozorovány dobrovolnými\npozorovateli jednou denně a jsou využívány pro klimatické zpracování. Asi z 260 automatických stanic jsou srážky přenášeny po 10 minutách systémem GPRS. Jejich údaje\njsou využívány pro operativní účely a adjustaci meteorologického radaru.\nV hlásných profilech kategorie A a ve většině hlásných profilů kategorie B jsou nyní\nosazeny automatické vodoměrné stanice s dálkovým přenosem, provozované ČHMÚ\nnebo podniky Povodí. ČHMÚ a podniky Povodí presentují aktuální údaje z těchto stanic\nVe webové presentaci hlásné a předpovědní povodňové služby ČHMÚ (HPPS) na\nadrese http://hydro.chmi.cz/hpps/index.php jsou pro povodňové orgány a veřejnost\npublikovány všechny výstupy produkované ústavem v rámci předpovědní povodňové\nslužby a jeho podílu na hlásné povodňové službě. Jsou to zejména:\npopisné údaje všech hlásných profilů kategorie A a B včetně základních\nhydrologických dat k nim vztažených a směrodatných limitů stavů pro vyhlašování\naktuální vodní stavy a průtoky v hlásných profilech kategorie A a B, vybavených\nautomatickými stanicemi, a jejich vývoj za posledních 7 dní\npředpovědi vodních stavů a průtoků v předpovědních profilech ČHMÚ na\n48 hodin dopředu\nodhad množství a rozložení spadlých srážek na základě kombinace údajů\nmeteorologického radaru a pozemních srážkoměrných stanic (tzv. sdružená srážková\ninformace) a měřené údaje srážek z jednotlivých stanic\nkvantitativní předpověď srážek podle numerického meteorologického modelu\nALADIN na 54 hodin dopředu\nv zimním období vyhodnocení zásob vody ve sněhové pokrývce (jednou týdně\ndalší aktuální informace meteorologického charakteru, včetně radarových dat,\ndružicových snímků a různé druhy předpovědí počasí, je možno nalézt přes další\nodkazy na portále ústavu http://portal.chmi.cz\nPředpovědní povodňová služba ČHMÚ zahrnuje i výstražnou službu, která je\nzačleněna do tzv. Systému integrované výstražné služby (SIVS). Ta je koncipována\njednotně pro všechny druhy nebezpečných meteorologických a hydrologických jevů,\ntedy nejen pro povodně, ale také extrémní teploty, vítr, sněhové jevy a námrazu, bouřky\na dešťové srážky. Vydávají se dva druhy výstražných informací:\nPředpovědní výstražné informace (PVI) se vydávají, jestliže se očekává výskyt\nněkterého nebezpečného jevu nebo se takový jev vyskytl a je předpoklad jeho dalšího\ntrvání. Rozlišují se tři stupně nebezpečnosti jevu, které jsou v grafickém výstupu na\nportálu ČHMÚ vyjadřovány barevně:\nžádné nebezpečí – zelená\nnízký stupeň nebezpečí – žlutá\nvysoký stupeň nebezpečí – oranžová\nextrémní stupeň nebezpečí – červená\nInformace o výskytu nebezpečných jevů (IVNJ) je vydána operativně při výskytu\nmeteorologických jevů s extrémním stupněm nebezpečí, jako jsou extrémní trvalé nebo\npřívalové srážky, vichřice, extrémně silné bouřky a krupobití. Ve většině případů se\njedná o velmi rychlý lokální vývoj meteorologických konvektivních jevů s následnými\nPři povodních se IVNJ vydává při prvním překročení směrodatných limitů 3. SPA\nv ucelené oblasti (nikoli při překročení pro každý jednotlivý hlásný profil), případně při\nbezprostředně očekávaném překročení limitu 3. SPA. IVNJ se vydává také při zjištění\nstavu odpovídajícímu extrémní povodni, který je na většině hlásných profilů nastaven\ntak, že odpovídá 50letému průtoku.\nHydrologické informační zprávy (HIZ) jsou dalším produktem předpovědní\npovodňové služby navazujícím na SIVS, ve kterém doplňují, upřesňují nebo rozšiřují\núdaje obsažené ve výstražných informacích. Obsahují podrobnější hodnocení průběhu\npovodně a jejího dalšího očekávaného vývoje podle hydrologických předpovědních\nmodelů. Mohou být vydávány jak z úrovně CPP, tak z úrovně RPP jako hydrologické\nregionální informační zprávy (HRIZ).\nVšechny produkty předpovědní povodňové služby ČHMÚ jsou presentovány ve\nwebové presentaci HPPS, výstražné informace SIVS také na portále ČHMÚ. Produkty PVI,\nIVNJ a HIZ/HRIZ jsou kromě toho distribuovány prostřednictvím OPIS HZS povodňovým\norgánům, místě příslušným podle rozdělovníku produktu.\nNebezpečí vzniku povodní může povodňovým orgánům signalizovat již množství\nspadlých srážek, zejména pokud jde o intenzivní přívalové srážky na malých povodích.\nMožnosti předpovědí přívalových srážek jsou zatím velmi omezené. Na základě rozboru\nsynoptické situace ČHMÚ vydává PVI na nebezpečí jejich výskytu v nějaké oblasti,\nale konkrétní lokalizace srážkového jádra není možná. Pokud je již spadlá extrémní\nsrážka zachycena pozemní automatickou stanicí, vydává ČHMÚ výstražnou informaci\ntypu IVNJ směrovanou na ORP v jejímž územním obvodu stanice leží.\nVýznamným informačním zdrojem pro povodňové orgány je proto sdružená\nsrážková informace ČHMÚ. Jde o aplikaci, která téměř v reálném čase zpracovává\nradarové snímky a upravuje je podle údajů automatických srážkoměrných stanic tak,\naby poskytovaly co nejlepší odhad množství a rozložení spadlých srážek na celém území\nČR. Uváděn je odhad srážek spadlých za posledních 1, 3, 6 a 24 hodin v gridové mapě\ns možností zoomu až na rozlišení 1 x 1 km.\nPovodňové orgány a provozovatelé lokálních výstražných systémů, které obsahují\ni měření srážek, potřebují znát kritické limity srážkových úhrnů různé doby trvání, které\njiž mohou způsobit povodeň. Stanovení těchto limitů není jednoduché, protože\npovodňová účinnost srážky je silně ovlivněna místními podmínkami (velikost, tvar\na sklon povodí, druh pokryvu, nasycení půdy). Určitá obecná doporučení pro odhad\nsměrodatných limitů srážek jsou uvedena v Odborných pokynech ČHMÚ pro hlásnou\nCennou pomůckou v tomto směru může být tzv. indikátor přívalových povodní\n(anglicky Flash Flood Guidance). Je to nová aplikace ČHMÚ, hodnotící zpravidla jednou\ndenně aktuální citlivost území na případné srážky. Aplikace průběžně podle spadlých\nsrážek simuluje nasycenost území a udává velikost potencionálně nebezpečné 1, 3 nebo\n6hodinové srážky, která by v daném území způsobila povodeň. Výstup je presentován ve\nformě gridové mapy v rozlišení 3 x 3 km.\nStátní podniky Povodí byly zřízeny za účelem zabezpečení provozu a péče\no významné vodní toky a vodní díla. Kromě toho mají z vodního zákona významné úkoly\nvyplývající z jejich postavení správce povodí, zejména v oblasti ochrany vod\na vodohospodářského plánování. Podniky Povodí se účastní na hlásné povodňové\nslužbě, kde plní úkoly uložené vodním zákonem jak správcům povodí, tak správcům\ntoků a vlastníkům (správcům) vodních děl. Podniky povodí mají vodohospodářské\ndispečinky (VHD) jako jednotky pro řízení provozu nádrží a dalších vodních děl. VHD\nprovozují vlastní měřicí síť vodoměrných a srážkoměrných stanic, jejichž údaje prioritně využívají pro řízení provozu soustav vodních děl a jiných provozních činností.\nMěřicí sítě podniků Povodí jsou plně automatizované s přenosem dat do VHD.\n(http://voda.gov.cz/portal/cz). Presentované údaje z vodoměrných stanic v hlásných\nprofilech kategorie A a B se do značné míry překrývají s údaji v presentaci HPPS ČHMÚ.\nPovodňové orgány obcí, v jejichž územním obvodu se profily nacházejí, samozřejmě\núdaje presentované na internetu využívají pro řízení opatření k ochraně před\npovodněmi, za povodní však mají v rámci organizace hlásné a hlídkové služby ještě\nkontrolovat hlásné profily přímo v terénu a v případě poruchy stanice nebo spojení\nzajišťovat na požádání provozovatele stanice náhradní pozorování.\nVodohospodářské dispečinky podniků Povodí (VHD) a předpovědní pracoviště\nČHMÚ si navzájem poskytují aktuální informace o stavech na tocích a srážkách na\nzákladě uzavřených dohod. ČHMÚ dále poskytuje VHD Povodí kvantitativní předpověď\nsrážek a hydrologické předpovědi ve všech předpovědních profilech. Další informace\nčerpají VHD z vlastních automatických měřicích sítí a hlášení od obsluhy vodních děl\na provozních pracovníků v terénu. Tyto informace využívají při řízení manipulací na\nvodních dílech a jejich soustavách. VHD podniků Povodí za povodní zpracovávají\npísemné informační zprávy, kterými informují povodňové orgány o situaci na vodních\ntocích a vodních dílech, provedených manipulacích a zabezpečovacích pracích. Navrhují\npovodňovým orgánům vyhlášení a odvolání stupňů povodňové aktivity.\nLokální výstražné systémy v ochraně před povodněmi\nBudování a provozování lokálních výstražných systémů v České republice začalo\npo ničivých povodních na Moravě v roce 1997. První lokální výstražný systém byl\ninstalován v roce 1998 ve městě Šumperku na Moravě. V roce 2001 byl navržen\na následně realizován vzorový projekt Českého hydrometeorologického ústavu pro obec\nOlešnice v Orlických horách. Další instalace byly směrovány zejména do období po\npovodních v roce 2006.\nZásadní změnu v rozvoji a budování lokálních výstražných systémů přinesl\nOperační program Životního prostředí, oblast podpory 1.3. Omezování rizika povodní.\nV rámci tohoto programu jsou od roku 2008 připravovány projekty, které pro zájmové\núzemí řeší vybudování prvků výstražného systému (vodoměrné a srážkoměrné stanice),\nsítě prvků varování a vyrozumění (bezdrátový rozhlas, sirény) a zpracování digitálních\nSprávně navržený LVS vychází z požadavků místních povodňových orgánů,\nzohledňuje pozice stávajících měrných bodů jiných provozovatelů (nejčastěji ČHMÚ\na podniků Povodí) a dodržuje standardy pro automatizovaný monitoring stavů hladin\na srážek. Velmi důležitou podmínkou budoucího bezproblémového provozu LVS je\ndlouhodobá spolehlivost měřicích systémů a přiměřené provozní náklady. Takto\nnavržený systém bude v zájmovém území významným zdrojem informací pro řízení\nopatření na ochranu před povodněmi.\nZpracování koncepce LVS\nPrvním krokem při přípravě a budování LVS je zpracování koncepce LVS.\nZpracovaná koncepce poskytuje podklady pro návrh měrných bodů a určení jejich\nfunkce v ochraně před povodněmi.\nZákladní podmínky ovlivňující koncepci LVS\nKoncepce LVS musí respektovat místní odlišnosti lokality, pro kterou je zpracovávána. Při návrhu koncepce je nutné respektovat jak podmínky přírodního\ncharakteru, tak i antropogenně podmíněné skutečnosti.\ngeografická a hydrologická charakteristika zájmového území – horská,\npodhorská oblast, nížinná oblast, plocha povodí, zalesněnost, průměrná nadmořská\nvýška povodí, průměrný sklon povodí, součinitel tvaru povodí (protáhlé, vějířovité),\nhydrogeologické a půdní poměry apod.\nvýskyt typů povodní v zájmovém území – letní povodně přívalového popř.\nregionálního charakteru, zvláštní povodně, zimní povodně\nkritická místa v ochraně před povodněmi, záplavová území, výskyt ledových jevů,\npřehrazení toků sesuvy půdy, zpětná vzdutí toku z dolních úseků přítoků apod.\nhlásné profily kategorie A, B provozované ČHMÚ a podnikem Povodí, předpovědní\nprofily ČHMÚ, vodní díla. Měrné body LVS vhodně doplňují stávající sítě\nvodoměrných stanic jiných provozovatelů v zájmové lokalitě\nostatní provozované LVS v blízkém okolí (případně plánované LVS) a stávající\nhlásné profily kategorie C ovlivňují koncepci připravovaného LVS v zájmovém území.\nzkušenosti místních obyvatel získané z průběhů předcházejících povodní\nv zájmovém území jsou významným zdrojem informací při rozhodování o pozici a\nvýznamu měrných bodů v ochraně před povodněmi.\nNávrh měrných bodů LVS\nNávrh měrných bodů a určení jejich funkce v ochraně před povodněmi je dalším\nkrokem při zřizování LVS. Základním úkolem LVS je s dostatečným časovým předstihem\ninformovat o mimořádné srážkové nebo povodňové situaci v zájmovém území.\nPro malá povodí do 200 km2 lze předběžného varování o blížící se povodni\nv naprosté většině případů dosáhnout jedině na základě informací o spadlých srážkách.\nPři bouřkách vznikají nezanedbatelné škody i mimo koryta toků vlivem plošného odtoku\na srážky jsou jediným indikátorem možného vzniku těchto škod. Srážkoměry se\nrozmisťují pokud možno rovnoměrně v povodí. Odezva srážek je potvrzena vodoměrnou stanicí. Její umístění protiproudně nad obec zaručí časový předstih varování\npřed nástupem hladiny v obci.\nLegenda pro obr. č. 1–6\nObr. č. 1. Doporučené rozmístění měrných bodů pro malá povodí\nPři návrhu LVS se musí vycházet ze skutečných možností lokality pro instalaci\nměřicí techniky a ne vždy bude možné naplnit doporučené rozmístění měrných bodů.\nUmístění srážkoměrů do hustě zalesněných částí povodí a míst bez zabezpečení techniky\nproti poškození je téměř nemožné, je potřeba také pamatovat na přístupnost srážkoměru pro jeho údržbu (čištění). Vodoměrné stanice se obvykle instalují na zpevněná\nmísta na toku (mosty, nábřežní zdi) a i zde se bude muset navrhovatel přizpůsobit\nreálné možnosti lokality. Přes všechny objektivní potíže je potřebné navrhnout systém\nco nejvíce odpovídající schématu na obr. č. 1.\nDalší dvě schémata představují varianty rozmístění měrných bodů, které více\nzohledňují obtížnost místních podmínek pro instalaci a provoz měřicí techniky a stále\nsplňují požadavky na funkci LVS. Na obr. č. 2 je uvedena kombinace měrných bodů\nvčasné výstrahy (srážkoměry) a vodoměrné stanice přímo v obci v místě kritického\nvybřežení. Schéma rozmístění měrných bodů na obr. č. 3 představuje vodoměrnou\nstanici ve střední části povodí jako prvek včasné výstrahy. Nepodchycené přítoky pod\nvodoměrnou stanicí budou monitorovány srážkoměrnou stanicí.\nObr. č 2\nNevhodně navržené měrné body pro malá povodí jsou umístěny přímo do obce,\nkterá je předmětem ochrany před povodněmi (obr. č. 4.) Při umístění vodoměrné\ni srážkoměrné stanice přímo do obce bude informace o překročení limitních hodnot\nodpovídat aktuální situaci přímo v místě nebo v blízkosti místa měření. Časová prodleva\nmezi překročením limitní hladiny a možným ohrožením bude krátká a nebude tak\nmožné včas varovat a informovat obyvatelstvo.\nObr. č. 4 Nevhodné rozmístění měrných bodů\nPro větší povodí nad 200 km2 klesá význam srážkoměrů a nosným prvkem LVS\nbudou vodoměrné stanice. Vodoměrná stanice musí být umístěna protiproudně nad\nohroženou obec a měla by zahrnovat alespoň ¾ plochy povodí. Pokud bychom splněním\ntohoto požadavku umístili stanici příliš blízko k obci, tak se navrhují vodoměrné stanice\ndo dalších povodí. Minimální doporučená vzdálenost vodoměrné stanice umístěné\nprotiproudně nad ohroženým územím je orientačně 5 km. V těchto případech lze\npředpokládat výstražnou informaci z měrného bodu přibližně 1 – 2 hodiny před\nnástupem hladiny v obci.\nObr. č. 5 Rozmístění měrných bodů pro velká povodí\nPokud vznikne umístěním vodoměrných stanic protiproudně od obce příliš velké\nnepozorované mezipovodí, tak se doplní síť srážkoměrů, která budou indikovat\npotenciální nebezpečí stejným způsobem jako u malých povodí do 200 km2.\nObr. č. 6 Rozmístění měrných bodů pro velká povodí doplněné o srážkoměry\nPočet měrných bodů pro hladinová měření nelze obecně určit. Rozhodujícím\nfaktorem je hydrologická charakteristika povodí a toku a významnost jeho hlavních\nPro orientační určení počtu srážkoměrných bodů pro malá povodí lze vycházet\nz výsledků rozsáhlého výzkumu proměnlivosti srážek a počtu srážkoměrů potřebných\nk jejich zachycení. V horských a podhorských oblastech s častým výskytem přívalových\ndešťů je doporučeno instalovat tři srážkoměry na plochu povodí 60 km2. Toto\ndoporučení platí ale pouze pro malá povodí v horských a podhorských oblastech,\npřípadně v dílčích nížinných povodích s nevhodnými sklonovými a odtokovými poměry\n(nezalesnéné svahy se zrychleným odtokem povrchové vody). Se zvětšující se plochou\npovodí klesá počet srážkoměrů a zejména jejich význam v ochraně před povodněmi.\nVe většině případů vznikají přívalové povodně z kapalných dešťových srážek\nv letní polovině roku. V menší míře může vzniknout povodňová situace ze srážek\nsmíšených nebo i pevných při současném prudkém oteplení a tání sněhu. Proto zejména\nv horských a podhorských oblastech je doporučeno provozovat také srážkoměry pro\nceloroční pozorování a měřit tak i srážky smíšené a pevné (sněhové). Charakter srážek\nv tomto období je celoplošný s menší intenzitou deště a plošně omezené přívalové deště\nse téměř nevyskytují. Postačuje tedy v zájmové lokalitě provozovat pouze jeden\nsrážkoměr pro celoroční měření a ostatní srážkoměry mohou být určeny pro měření\nVzorové příklady koncepčních řešení LVS\nV České republice je provozována řada lokálních výstražných systémů, které\nvycházely při návrhu koncepce z výše uvedených podmínek. Tyto systémy jsou již\nověřeny dlouhodobým provozem a jsou kladně hodnoceny příslušnými povodňovými\norgány. Proto je možné je využít jako významný zdroj informací při současném\nplánování a přípravě nových LVS.\nBylo vybráno celkem pět koncepčně odlišných projektů, které jsou blíže\ncharakterizovány a popsány v dalším textu.\nLVS Olešnice v Orlických horách\nPlocha povodí vztažená k vodoměrné stanici v obci je 10 km2, nadmořská výška\nzávěrového profilu 600 m n. m. a nejvyšší bod v povodí bod 1 084 m n. m. Povodí má\nvějířovitý tvar, průměrný sklon 10 % a zalesněnost 80 %.\nObr č. 7 LVS Olešnice v Orlických horách\n1 Srážkoměrná stanice „Číhalka“\n2 Srážkoměrná stanice „Vodárna“\n3 Vodoměrná stanice „Základní škola“\nVyhodnocením měřených dat je prokázáno, že alarmové SMS o překročení limitní\nsrážky předchází o 60–80 minut nástup hladiny ve vodoměrné stanici v obci.\nVysoký průměrný sklon povodí a jeho vějířovitý tvar jsou předpokladem pro\nrychlý průběh povodňových situací, tuto skutečnost zmírňuje vysoká zalesněnost.\nSprávně je navržen jeden srážkoměr vyhřívaný pro celoroční měření srážek Druhý\ndoplňkový srážkoměr je určen pro zachycení zejména přívalových srážek v letním\nobdobí. Jedná se o příkladné řešené lokálního výstražného systému pro horské\na podhorské oblasti s důrazem kladeným na význam měření srážek. Projekt zpracoval\njako vzorové řešení Český hydrometeorologický ústav v roce 2002.\nPlocha vějířovitého tvaru povodí je 15,1 km2, průměrný sklon 3,6 %. Jedná se\no lokalitu s minimální zalesněností a významným podílem zpevněných ploch s nevhodnými odtokovými poměry.\nObr. č. 8 LVS Svitavy\n1 Vodoměrná stanice A, Svitava v místě vybřežení\n2 Vodoměrná stanice B, Svitava v místě upraveného koryta toku\n3 Srážkoměrná stanice\nMěření stavů hladin je prováděno v místě častého vybřežení toku a dále na pozici\nsoustředěného průtoku srážkové vody v upraveném korytě Srážkoměr poskytuje\ninformace o překročení limitní srážky s předstihem před kulminací hladiny v místě\nvybřežení toku. Grafické zpracování srážkové epizody ze dne 2. 6. 2010 znázorňuje\nprůběh srážky s dosaženými maximálními hodnotami v 10:00 hod. a kulminaci hladiny\nmezi 13:00–15:00 hod. (obr. č. 9)\nVějířovitý tvar a minimální plocha povodí neumožňovaly umístit měrné body na\ntoku protiproudně od místa vybřežení toku. V těchto specifických případech je možné\nnavrhovat měření srážek a hladin přímo v obci. Srážkoměr potvrzuje význam měření\nsrážek a předstih kulminace srážky před nástupem hladiny na toku. Příklad řešení LVS\nv malých povodích bez vodoměrných stanic ČHMÚ nebo podniků Povodí.\nstav hladiny [m]\ndatum [ 2.6.2010 ]\nklouzavá suma srážek za 60 min\nObr. č. 9 Grafické zpracování měřených dat\nPlocha povodí v místě měření stavů hladin je 1500 km2, odvodňuje část severní\na střední Moravy.\nObr. č. 10 LVS Přerov\n1 Vodoměrná stanice Osek nad Bečvou\n2 Vodoměrná stanice Teplice nad Bečvou, hlásný profil kat. A, ČHMÚ\nDůvodem budování LVS byla potřeba měrného bodu nad hranicí ORP Přerov pro\nvčasnou výstrahu před blížící se povodní, měrný bod LVS obsahuje všechny významné\npřítoky mezi vodoměrnou stanicí ČHMÚ a vodoměrnou stanicí LVS.\nVodoměrná stanice Osek nad Bečvou je od centra Přerova vzdálena 10 km\na poskytuje informace o aktuální situaci na toku s časovým předstihem pro Přerov\npřibližně 90 minut. Měrný bod doplňuje a zpřesňuje informace z vodoměrné stanice\nČHMÚ Teplice nad Bečvou (41 km) o přítoky ze směru Potštát. Příklad prezentuje\nmožnosti LVS ve velkých povodích, ve kterých jsou provozovány měrné body ČHMÚ\nnebo podniků Povodí.\nÚzemí odvodňuje tok Klabava, v obci Strašice je plocha povodí 90 km2, ve městě\nRokycany 190,2 km2 a pro Holoubkovský potok je plocha povodí 82,5 km2.\nObr. č. 11 LVS Rokycany\n1 Vodoměrná stanice Strašice\n2 Srážkoměrná stanice Strašice\n3 Vodoměrná stanice Hrádek, hlásný profil kat. A, ČHMÚ\n4 Vodoměrná stanice Rokycany, tok Klabava\n5 Vodoměrná stanice Rokycany, Holoubkovský potok\nOchrana před povodněmi pro město Rokycany je řešena prvkem včasné výstrahy\nv obci Strašice a měrnými body ve městě Rokycany v místech vybřežení toku Klabavy a\njejího významného přítoku, který není monitorován. Srážkoměr ve Strašicích částečně\npodchycuje i pramennou oblast Holoubkovského potoka.\nVodoměrná stanice ČHMÚ je příliš blízko města a proto byla pro včasnou výstrahu\nvybrána lokalita 13 km protiproudně od města Rokycany. Součástí vodoměrné stanice je\ntaké celoroční měření srážek. Příklad dokumentuje včlenění měrného bodu ČHMÚ mezi\nprvky lokálního výstražného systému.\nPlocha povodí po soutoku Labe a Vltavy je 41 837 km2.\nObr. č. 12 LVS Mělník\n1 Vodoměrná stanice Mělník\n2 Vodoměrná stanice Mělník, hlásný profil kat. A, ČHMÚ\nNa tomto profilu nemá LVS význam.\nMěrný bod LVS byl chybně umístěn přímo do profilu vodoměrné stanice ČHMÚ\nMělník kategorie A, která je zařazena do sítě hlásných předpovědních profilů. Místní\npovodňový orgán může dohodnout s ČHMÚ automatické posílání alarmových SMS na\nurčená telefonní čísla. Informace o stavech hladin a průtocích na Labi a Vltavě jsou\ndostupné na veřejně přístupných stránkách ČHMÚ a Povodí Labe. Na tomto toku\nnemohou nastat neočekávané extrémní změny stavů hladin, lokání výstražný systém zde\nnemá své opodstatnění. Uvedený příklad dokumentuje špatné koncepční řešení LVS.\nProč máme instalovat srážkoměr? Nestačí pouze měření stavů hladin na tocích\nv hlásných profilech kat. C?\nPovodně z přívalových srážek zejména v malých povodích jsou charakteristické\nprudkým nástupem povodňové vlny. Část povrchového odtoku srážkové vody může\nprobíhat mimo přirozené koryto toku a nebude tak podchycena měřením výšky hladiny.\nPřes nevýhody prostorové proměnlivosti srážek je srážkové měření skutečně včasnou\nvýstrahou před extrémní povodňovou situací. V kombinaci s hladinovým měřením\npokryje dostatečnou plochu povodí a bude poskytovat důležité údaje zejména v začátku\nV povodňovém plánu obce máme uvedený hlásný profil kat. C přímo v obci,\nkterý sledujeme hlásnou povodňovou službou. Proč máme instalovat automatické\nměření stavů hladin protiproudně mimo katastrální území obce?\nHlásné profily kat. C vznikaly v době, kdy nebylo jednoduše možné získat\ninformace o průběhu hladin pomocí automatických měřicích přístrojů. Profily byly\nsledovány hlídkovou službou, a proto byly většinou umísťovány přímo do obcí. Na\nhlásné profily kat. C s automatickým pozorováním poskytují více informací a to zejména\nvčasné varování před vznikající povodňovou situací. Proto jsou upřednostněny instalace\nprotiproudně od místa ohrožení.\nPokud zpřístupníme data z vodoměrné stanice LVS obcím po toku splníme\ntímto povinnost hlásné povodňové služby (Zákon č. 254/2001 Sb. § 73. odst. 2)\ninformovat o vývoji povodňové situace?\nVýstupy měřených dat LVS jsou zdrojem detailních informací z měrných bodů\nnejen pro jejího zřizovatele, ale samozřejmě i pro obce po toku, v případě přívalových\ndešťů také pro obce v blízkém okolí, které mohou patřit i do jiných povodí. Povinnost\ninformovanosti mezi povodňovými orgány daná zákonem se ale existencí LVS nemění,\nStavy hladin z automatizovaných hlásných profilů kategorie C, případně srážky, nejsou\njedinou předávanou informací hlásné povodňové služby.\nAutomatické měřicí systémy\nÚkolem automatických měřicích systémů v ochraně před povodněmi je provádění\nprocesu měření, vyhodnocení a přenosu dat.\nPředmětem měření jsou stavy hladin na povrchových tocích a srážky (dešťové,\nsmíšené nebo i pevné). Tato měření lze doplnit o měření teplot vzduchu resp. ve\nvýjimečných případech o měření teploty vody.\nV následujícím přehledu uvádíme význam měřených veličin:\nMěření stavů hladin poskytuje informace o aktuální situaci a průběhu stavů hladin ve\nvodoměrné stanici (změny a trendy stavů hladin, pozice hladiny ve vztahu ke\nstupňům povodňové aktivity, překročení limitních hodnot).\nMěření srážek poskytuje informaci o aktuální srážkové situaci a průběhu deště (suma\ndeště za zvolený časový interval, klouzavé úhrny srážek, překročení limitních hodnot\nsrážky, změny a trendy srážek).\nMěření teploty vzduchu zpřesňuje informace o srážkách (identifikuje srážky na\nkapalné, smíšené a pevné), změna teploty ovlivňuje průběh povodňové situace\nzejména v zimním a jarním období.\nNa základě měřených stavů hladin je možné provádět také výpočet průtoků v daném\nprofilu. K tomu se používá tzv. měrná křivka průtoků, která se stanovuje na základě\nprovedených hydrometrických měření nebo hydraulických výpočtů. Další možností je přímé\nměření rychlostí proudění vody v měrném profilu doplněné o navazující hydraulické\nvýpočty. Sestrojení měrné křivky průtoků lze za úplatu objednat u ČHMÚ nebo i jiných\nautorizovaných organizací. Výpočet průtoků a zejména povodňových průtoků v otevřených\npřírodních korytech je proces poměrně složitý a finančně nákladný. V případě LVS se jedná\no nadstandardní rozšíření významu vodoměrné stanice. Obvyklé lokální výstražné systémy\nvýpočet průtoků neprovádějí a výstupem jsou měřené hladiny, které se porovnávají se\nstupni povodňové aktivity.\nAutomatický měřicí systém se skládá z měřicí a vyhodnocovací jednotky s přenosovým modulem a z připojených senzorů (hladinová čidla, srážková a teplotní čidla).\nMěřicí a vyhodnocovací jednotka s přenosovým modulem\nSběr dat z připojených čidel, jejich základní vyhodnocení a přenos dat provádí\nměřící a vyhodnocovací jednotka. Existují tři základní skupiny těchto jednotek, které se\nodlišují ve způsobu práce s měřenými daty, řídícími a provozními funkcemi a možnostmi\nZákladní rozdělení měřicích a vyhodnocovacích jednotek s přenosovým modulem\nvychází z jejich technických a provozních parametrů. Jednotky jsou seřazeny vzestupně\npodle jejich schopností plnit úkoly v ochraně před povodněmi.\n4.2.1.1 Hlásiče překročení limitní hodnoty hladiny\nMěřicí technika v případě překročení limitní hodnoty odešle alarmové informace\nna přijímací pracoviště. Nejčastěji jsou k přenosu dat používány radiové sítě MIS.\nVýznam pro povodňové orgány\nPovodňové orgány získají informace pouze o překročení limitní hladiny, neznají\nprůběhy a trendy stavů hladin, informace většinou končí na přijímacím pracovišti MIS.\nMěřenou veličinou jsou pouze stavy hladin, pozice měrných bodů je omezena na dosah\nsítě MIS. Uvedené systémy neposkytují informace odpovídající možnostem měřicí\ntechniky využívané v ochraně před povodněmi.\nPro využití v ochraně před povodněmi tento systém není doporučován.\n4.2.1.2 Hlásiče měřené hodnoty hladiny\nMěřicí technika v pravidelném intervalu odesílá data (obvykle v radiové síti MIS)\nvysílacímu/přijímacímu pracovišti. Odtud jsou data pomocí internetových technologií\nreplikována na server poskytovatele služby pro vizualizaci měřených dat a odeslání\nPovodňové orgány získají informace o průběhu stavu hladiny pomocí přehledné\nmapové aplikace. Systém ale neumožňuje provádět instalace mimo dosah sítě MIS, a\nproto se omezuje většinou na místa přímo v obcích. Současné systémy neumožňují\nprovádět měření srážek. Povodňové orgány nezískají informace včasné výstrahy o\nmimořádné srážkové nebo povodňové situaci. Nevýhodou je absence záznamu dat\nv hlásiči měřené hodnoty a tím i výpadky v datových souborech a v odesílání SMS\nv případě poruchy některého z prvku technologické linky.\nPopisovaný systém vznikl rozšířením funkcí hlásičů limitních hodnot. Aplikací\nv oblasti lokálních výstražných systémů je pouze několik protože se systém postupně\nvyvíjí. Chybí zde ověřené zkušenosti s dlouhodobým spolehlivým provozem. Systém\nnenaplňuje všechny požadavky kladené na hladinová a srážková měření v ochraně před\n4.2.1.3 Měřicí záznamová a vyhodnocovací stanice s přenosovým modulem\nMěřicí a vyhodnocovací stanice řídí sběr dat z připojených čidel (hladinová,\nsrážková, případně teplotní čidla), provádí vyhodnocení měřených dat a jejich archivaci\nv měřicí jednotce. Přenosový modul (obvykle GPRS/GSM) zabezpečuje přenos dat a\nodesílání alarmových SMS při překročení nastavených limitních hodnot. Měřicí systém\nprovádí řadu autonomních operací bez potřeby zásahu obsluhy (např. řízení četnosti\narchivace a přenosu dat na základě dosažení limitních hodnot, výpočtové funkce)\nStandardem pro tuto skupinu je možnost parametrizace jednotky na dálku bez nutnosti\npřímé návštěvy lokality technikem. Překročení technologických limitních hodnot\njednotky (např. pokles napájení stanice, porucha čidla) je předmětem odeslání\nalarmových zpráv provozovateli systému.\nOrientační cena měřicí stanice je 35.000 – 50.000,- Kč.\nSystém umožňuje provádět instalace do míst včasné výstrahy mimo obec. Měřená\ndata (grafické průběhy) jsou přístupná pomocí běžných internetových technologií,\ndalším zdrojem informací přímo z měrného bodu jsou alarmové SMS při překročení\nněkteré ze zadaných limitních hodnot. Systém poskytuje odpovídající údaje potřebné\npro práci povodňových orgánů v ochraně před povodněmi.\nJedná se o nejrozšířenější systémy používané pro potřeby lokálních výstražných\nsystémů. Doposud bylo provedeno více jak 100 realizací, které jsou charakteristické\ndlouhodobým a spolehlivým provozem. Tyto systémy jsou standardem v hydrologické a\nmeteorologické přístrojové technice ČHMÚ a podniků Povodí. Jedná se o dlouhodobě\nověřené systémy, které jsou doporučeny také k instalacím pro LVS.\nMěřicí čidla neboli také sondy (senzory) provádí vlastní měření dané veličiny a\npomocí analogového nebo digitálního výstupu jsou hodnoty předávány do\nvyhodnocovací jednotky k dalšímu zpracování. Pro potřeby lokálních výstražných\nsystémů jsou nejčastěji využívána hladinová a srážkoměrná čidla a v omezené míře také\n4.2.2.1 Hladinová čidla\nPro měření stavů hladin mohou být podle konkrétních podmínek využity dva\nmožné principy měření. Bezkontaktní princip bude navrhován přednostně na měrné\nprofily s přítomností mostů, lávek, kolmých břehů nebo jiných pevných konstrukcí. Mezi\nzákladní bezkontaktní čidla se řadí ultrazvukové a radarové sondy.\nKontaktního principu měření stavů hladin je možné využít jak na měrných\nprofilech s pevnými stavebními konstrukcemi tak i na lokalitách s nezpevněnými\npřírodními břehy. Základním kontaktním hladinovým čidlem jsou manometrické sondy.\nOba principy měření stavů hladin jsou ověřeny na již stávajících provozovaných\nlokálních výstražných systémech (viz. dílčí zpráva projektu „Vyhodnocení povodní\nv červnu a červenci 2009 na území České republiky“).\nSonda vysílá ultrazvukový signál a ten se odrazí od detekované plochy. Čas mezi\nvysláním a příjmem signálu je úměrný pozici odrazné plochy, v našem případě pozici\nhladiny v toku.\nOrientační cena ultrazvukové sondy je 15.000 – 30.000,- Kč.\njednoduchá instalace s využitím zejména stávajících pevných konstrukcí\nsilné turbulence hladiny za povodní mohou v některých případech způsobit výpadky\nzachycení splavenin pod senzorem může způsobit výpadky v měření\npřesnost měření může být ovlivněna změnou teploty vzduchu mezi měřenou\nhladinou a čidlem a to zejména v případě, kdy rozložení teploty není homogenní (z\nčásti je řešeno automatickou teplotní kompenzací)\npřesnost měření může být ovlivněna vlhkostí vzduchu a případně větrem\npod membránou sondy se nachází tzv. „mrtvé pásmo“ ve kterém ultrazvuková sonda\nnemůže zaměřit pozici hladiny\npřístupnost senzoru může vést ke snazšímu poškození třetí osobou\nUltrazvukové sondy jsou standardní součástí lokálních výstražných systémů,\npřesnost měření je pro potřeby povodňových orgánů dostačující. Uvedeným nevýhodám\n(turbulence hladiny, splaveniny, ovlivnění teplotou vzduchu, existence tzv. mrtvého\npásma) lze předejít správnou instalací ultrazvukové sondy.\nRadarová sonda vysílá sérii krátkých mikrovlnných pulsů směrem k hladině.\nČas mezi vysláním a zachycením odražených vln odpovídá pozici měřené hladiny.\nOrientační cena radarové sondy je 30.000 – 50.000,- Kč.\nvlivy prostředí (teplota, vlhkost vzduchu, vítr) neovlivňují přesnost měření\nvhodné využití při umístění sensoru vysoko nad hladinou (více jak 8 m)\nenergeticky náročný provoz\nRadarové sondy jsou z principu svého měření přesnější než ultrazvukové sondy,\nomezeně jsou využívány Českým hydrometeorologickým ústavem na profilech bez\nvodoměrné stanice. Pro potřeby LVS nejsou radarové sondy obvykle instalovány\nzejména z důvodu vyšších nároků na spotřebu elektrické energie.\nManometrická sonda prostřednictvím membrány (křemíkové, keramické) snímá\nhydrostatický tlak vody, který odpovídá pozici hladiny nad sondou. Manometrická sonda\nmusí být vybavena kapilárou pro kompenzaci vlivu atmosférického tlaku vzduchu.\nOrientační cena manometrické sondy je 11.000 – 15.000,- Kč.\nširší možnosti využití instalace (zatopené mosty, profily bez pevných stavebních\nvyšší přesnost měření v porovnání s ultrazvukovými sondami\nspolehlivé měření v turbulentních vodách a místech s výskytem naplavenin\npři minimálním zatopení sondy může být poškozen snímací prvek mrazem\nv některých případech obtížnější instalace zejména při stabilizaci sondy v toku\nmožnost mechanického poškození sondy nebo kabeláže v průběhu povodní nebo\nchodu ledu (lze předejít správně provedenou instalací)\nManometrické sondy jsou nejrozšířenějším měřícím senzorem na vodoměrných\nstanicích ČHMÚ a podniků Povodí a jsou také často využívány pro potřeby lokálních\nDalší čidla pro měření stavů hladin na povrchových tocích\nPlováková čidla nachází v omezené míře uplatnění na vodoměrných stanicích\nČHMÚ nebo správců povodí. Jedná se o přesná měřidla pohybu hladiny v případě, že jsou\numístěna do uklidňovací šachty vodoměrné stanice nebo rourového limnigrafu.\nV případě, že nebude tato podmínka splněna, nelze tato čidla pro LVS využít.\nBublinková čidla pro měření stavů hladin jsou nejčastěji používána v hydrologických službách v zemích západní Evropy, v menší míře jsou provozována také\nv České republice. Jedná se o měření hydrostatického tlaku vody pomocí tlakového\nvodiče stabilizovaného v toku a snímacího tlakového mechanismu a malého kompresoru\numístěného v měřící stanici mimo vodní tok. Pro potřeby LVS se nepředpokládá využití\ntohoto způsobu měření stavů hladin.\nNevhodná čidla pro měření stavů hladin na povrchových tocích\nManometrické sondy bez kompenzace vlivu atmosférického tlaku vzduchu.\nNěkteří výrobci nabízí manometrické sondy, které měří hydrostatický tlak včetně\natmosférického tlaku vzduchu. Pro odstranění chyby měření způsobené vlivem\natmosférického tlaku vzduch je potřebné pořídit ještě jedno měřidlo pro měření tlaku\nvzduchu a potom obě hodnoty zpracovat ve speciálním software. Tato čidla nejsou\nv hydrologii povrchových vod standardně používána a nejsou doporučena také pro\nlokální výstražné systémy.\nKapacitní čidla a vodivostní čidla se standardně v hydrologii povrchových vod\nnepoužívají zejména z důvodu komplikované instalace a ochrany čidla. Tato čidla nejsou\ndoporučena ani pro lokální výstražné systémy.\nKontaktní čidla poskytují pouze informace o dosažení limitní hodnoty. Mimo bod\nkontaktu neuvádí další informace o změnách a trendech stavů hladin. Čidla nejsou\ndoporučena pro lokální výstražné systémy.\nPro automatická srážkoměrná pozorování jsou standardem člunkové srážkoměry\npracující na principu děleného člunku. Dalšími typy srážkoměrů mohou být srážkoměry\nváhové, případně optické nebo ultrazvukové.\nPro celoroční pozorování jsou provozovány vyhřívané srážkoměry přednostně se\nzáchytnou plochou 500 cm2. Pro srážkoměry na měření srážek ve vegetačním období\n(duben-říjen) postačují srážkoměry se záchytnou plochou 200 cm2 nebo lze také použít\nsrážkoměr o záchytné ploše 500 cm2. Někteří výrobci uvádí na trh i jiné rozměry\nzáchytné plochy srážkoměru, minimální akceptovatelná záchytná plocha srážkoměru je\nPrincip měření spočívá v pohybu děleného člunku podél osy. Dešťové srážky jsou\nvedeny ze sběrné nádoby výtokovým otvorem do horní poloviny překlápěcího člunku.\nPo naplnění poloviny člunku nadefinovaným množstvím srážek dojde k jeho překlopení\na začíná se plnit druhá polovina člunku. Každé překlopení je registrováno sepnutím\nkontaktu a je zaznamenáno v měřicí stanici. Takto se získá detailní časový průběh\nSrážkoměr nevyhřívaný je určen pro měření srážek kapalných v období březen\n(duben) – říjen (listopad). Srážkoměr vyhřívaný je určen pro měření srážek kapalných,\nsmíšených a pevných (sníh), tedy pro celoroční období.\nOrientační cena srážkoměru se stojanem je 13.000 – 30.000,- Kč. Závisí především na\nvelikosti záchytné plochy a případném vyhřívání.\novlivnění přesnosti měření srážky vlivem ztráty výparem při vyhřívání záchytného\ntrychtýře (platí pro vyhřívané srážkoměry). Pro potřeby LVS toto nemá zásadní vliv.\novlivnění přesnosti měření srážek s vysokou intenzitou, kdy srážkoměry zaznamenají\nnepatrně nižší srážkový úhrn (lze kompenzovat softwarem v měřící a vyhodnocovací\nnutnost pravidelné kontroly a čištění záchytné plochy a výtokového otvoru\nČlunkové srážkoměry jsou standardně využívány Českým hydrometeorologickým\nústavem i podniky Povodí a splňují požadavky pro měření srážek také pro lokální\nVyhřívání srážkoměru bývá obvykle u srážkoměrů 500 cm2 dvouokruhové (samostatně spodní část záchytného trychtýře a snímací a odtokové otvory vnitřní části\nsrážkoměru. Srážkoměr o záchytné ploše 200 cm2 má obvykle menší možnosti v řízení\nvyhřívání srážkoměru. Pro snazší provoz v zimním období je doporučeno připojení\nvyhřívaného srážkoměru na zdroj 230 V.\nVáhové srážkoměry pracují na principu nepřetržitého záznamu hmotnosti nádoby\ns akumulovanou srážkou. Vážícím mechanismem jsou tenzometrické váhy, které pracují\ns vysokou přesností a rozlišením až na 0,01 mm srážky. Vyrábí se ve verzích se\nzáchytnou plochou 500 cm2 nebo 200 cm2. Srážkoměr je určen pro celoroční měření\nsrážek (srážky kapalné, pevné a smíšené).\nCena váhového srážkoměru je 30.000 – 50.000,- Kč.\npřesné měření srážek kapalných, pevných a smíšených a také srážek s vysokou\nmenší možnost ucpání srážkoměru\nVáhové srážkoměry jsou v omezené míře zaváděny na měrné body ČHMÚ.\nV porovnání se člunkovými srážkoměry se jedná o výrazně dražší systém s vysokými\nnáklady na případnou opravu. V lokálních výstražných systémech se neočekává jejich\nDalší typy srážkoměrů\nTechnologický rozvoj aplikovaný do oblasti techniky pro měření srážek umožňuje\nvyužívat i jiné typy srážkoměrů jako například srážkoměry optické nebo ultrazvukové.\nTyto srážkoměry nemají širší uplatnění v meteorologických službách, nejsou doporučeny pro využití v lokálních výstražných systémech.\n4.2.2.3 Teplotní čidla\nTeplotní čidla mohou být využita pro měření teploty vody a nebo teploty vzduchu.\nŠirší využití v ochraně před povodněmi přinese měření teploty vzduchu. Teplotní čidla\nmohou být součástí systému hladinového nebo srážkového měření, nebude tedy\npotřebné pořizovat samostatný měřící systém pro tato měření.\nTeplotní sondy vzduchu jsou instalovány včetně radiačního krytu proti ovlivnění\nměřené teploty přímým slunečním zářením.\nČidla pro měření teploty vody lze akceptovat pouze v případě, že senzor měření\nteploty vody bude integrován přímo do manometrické sondy. V ostatních případech\nbude instalace samostatné teplotní sondy do toku a její stabilizace v toku poměrně\nsložitá v porovnání s využitím měřených dat.\nExistují různé typy teplotních čidel, přičemž jsou nejčastěji využívaná čidla odporová (dvouvodičové nebo čtyřvodičové připojení) a čidla termistorová. Přesnost\nteplotních čidel postačuje pro potřeby lokálních výstražných systémů.\nPro jaký typ hladinové sondy se máme rozhodnout?\nČHMÚ a podniky Povodí používají nejčastěji manometrické sondy, dále plovákové,\nbublinkové a radarové sondy. LVS nemají s těmito institucemi vytvořeny srovnatelné\npodmínky pro instalaci a zajištění provozu některých typů sond. Pro potřeby LVS bude\npostačovat využití ultrazvukových a manometrických sond.\nPro jakou velikost záchytné plochy srážkoměru se máme rozhodnout?\nSrážkoměr o záchytné ploše 200 cm2 je přesnější při intenzivních srážkách (menší\npočet překlopení děleného člunku a tím menší nepřesnost), srážkoměr je ale méně\ncitlivý vůči minimálním srážkám (minimální rozlišení 0,2 mm srážky). Pro potřeby LVS\nje rozlišení dostačující. Srážkoměr se méně zanáší.\nDo vybraných míst pro celoroční pozorování (předpokládá se omezený počet\ntěchto profilů)je doporučen srážkoměr o záchytné ploše 500 cm2 zejména z důvodu\ndokonalejšího způsobu vyhřívání.\nJe provoz měřících systémů s datovým přenosem GPRS/GSM a funkcemi SMS\nspolehlivý také v průběhu povodní?\nTyto systémy jsou standardně používány na objektech ČHMÚ, podniků Povodí a\ntaké na měrných bodech lokálních výstražných systémů. Jejich spolehlivost je za\npovodňových situací ověřena. V některých případech může dojít k přetížení sítě\nmobilních operátorů způsobené častějším telefonování většího počtu osob. Jelikož\nměřící stanice provádí vlastní záznam měřených dat a operativně řídí četnost odesílání\ndat, jsou výpadky na přijímacím pracovišti automaticky doplněny.\nJaký význam mají kamerové systémy v ochraně před povodněmi?\nKamerové systémy poskytují obrazové informace o chování toku v reálném čase,\njejich využitelnost v práci povodňových orgánů je však výrazně nižší ve srovnání\ns grafickými výstupy hladinových měření. Mají význam pouze v ojedinělých případech\nv kritických místech na toku (časté snížení průchodnosti koryta toku naplaveninami,\nv místech přelití hrází apod.). Tyto systémy nejsou standardně používány ani na\nobjektech ČHMÚ a podniků Povodí. Pro sledování stavů hladiny ve stanicích LVS nejsou\nInstalace měřicí techniky\nPo zpracování koncepce lokálního výstražného systému následuje instalace měřicí\ntechniky do určených lokalit. Výsledkem správně provedené instalace by měl být\ndlouhodobě funkční a spolehlivý provoz měřicí techniky. Je důležité při instalaci\nzohlednit hlavní účel lokálních výstražných systémů a to je jejich funkce především za\nextrémních povodňových situací.\nPosouzení navržené lokality\nPři zpracování koncepce jsou obecně navrženy měrné body (lokality) pro instalaci\nměřicí techniky, neprověřují se ale vlastnosti konkrétní lokality z hlediska zajištění\nmetodicky správného průběhu procesu měření veličin.\nDále je potřeba posoudit majetkové a správní záležitosti vybrané lokality a získat\npotřebné souhlasy majitelů pozemků a objektů. Hladinoměrná zařízení se nejčastěji\ninstalují na mosty ve správě obce nebo Správy a údržby silnic, v ojedinělých případech\nna zařízení nebo pozemky podniků Povodí nebo i jiných vlastníků. Kotvení měřicích\nčidel a měřicí techniky na mostovky nebo nábřežní zdi nevyžaduje stavební povolení.\nSrážkoměry se instalují obvykle na objekty nebo pozemky obce případně na objekty\njiných vlastníků (v řadě případů jsou využívány objekty vodáren). Také zde se\nnepředpokládá dokládat stavební povolení, pokud není nutné vybudovat elektrickou\npřípojku pro vyhřívaný srážkoměr.\n4.3.1.1 Profil pro měření stavů hladin\nProfil by měl být umísťován do přímých tratí toků, v případě oblouků toku je\nvhodnější vnější část břehu za obloukem. Průtok vody by měl být soustředěný v korytě\ntoku bez častých rozlivů do inundací (platí zejména pro měrné body včasné výstrahy\ninstalované protiproudně před územím které je předmětem ochrany před povodněmi).\nOvlivnění hladiny častým vzdutím je další nevhodnou charakteristikou měrného profilu\n(například instalace nad soutokem dvou toků). V případě instalace s použitím\nkonstrukce mostů jsou vhodnější mosty bez pilířů v toku (jedno mostní pole). V případě\nnebezpečí vzdutí hladiny naplaveninami je lepší instalace na povodní straně mostu.\nNejsou vhodné instalace u pohyblivých jezů a v místech dělení toku. Je potřeba posoudit\nměrný profil také z hlediska maximálních stavů hladin za povodní a bezpečnosti\numístění měřicí techniky.\nUvedené zásady je ale potřeba posuzovat uvážlivě. V praxi se může stát, že se\nnepodaří najít zcela vhodný profil odpovídající uvedeným zásadám. Potom je potřeba\nznát možná ovlivnění měření stavů hladin a ta uvést do povodňových plánů. V případě\ninstalace přímo v místech ohrožení se respektují reálné podmínky na toku a to zejména\n4.3.1.2 Lokalita pro měření srážek\nLokalitou pro měření srážek by měla být volná plocha v úrovni terénu přístupná\nsrážkám ze všech směrů, horizontální vzdálenost překážek od srážkoměru by neměla\nbýt menší, než jsou dvě její výšky (příklad: strom vysoký 8 m musí být minimálně ve\nvzdálenosti 16 m od srážkoměru). Vhodné jsou travnaté plochy po krajích lesa porostlé\nvícepatrovými dřevinami z důvodu omezení negativního účinku větru. Nevhodné jsou\nplochy na střechách vysokých budov a na vrcholech kopců, kde dochází právě vlivem\nvětru ke snížení zachycené srážky. Měřicí technika musí být umístěna na pozemku\nTaké zde platí, že je potřeba posoudit reálné možnosti dané lokality. Často jsou\ninstalace z důvodu zajištění techniky před projevy vandalismu prováděny na rovné\nstřechy zabezpečených budov. Ve všech případech se nepodaří minimalizovat ovlivnění\nvětrem nebo vzdáleností překážek. Přesto je potřebné se při výběru lokality pokusit\nnajít vhodné místo s co nejmenším negativním ovlivněním měření srážek. Pro měření\nsrážek pevných a smíšených je doporučeno mít na lokalitě přístup do sítě 230V.\nPro správně provedenou instalaci měřicí techniky je nutné nejdříve získat\ninformace o chování objektu (např. mostu) a toku za extrémních povodňových situací.\nZdrojem informací jsou především místní obyvatelé, v některých případech je možné\nodhadnout očekávaný průběh z povodňových stop anebo pouhým odborným posouzením koryta a břehových částí toku.\nPři instalaci měřicí techniky doporučujeme postupovat podle níže uvedeného\nrozhodovacího schématu. Uvedené schéma minimalizuje případná chybná rozhodnutí,\nkterá mohou významně snížit funkčnost LVS.\n4.3.2.1 Instalace měřicí techniky – hladinové sondy\nOtázky které je potřeba zodpovědět před vlastní instalací hladinové sondy\nDochází za povodní k zaplavení objektu (mostu, nábřežní zdi)?\nANO – v tomto případě nelze použít ultrazvukovou nebo radarovou sondu\numístěnou na mostovku. Tyto sondy je možné použít pouze v případě instalace stožáru\npro automatickou měřicí stanici a výložníku pro umístění bezkontaktních sond.\nVhodnějším řešením je použití manometrické sondy.\nNE – v tomto případě lze použít bezkontaktní princip měření (pozor na „mrtvé\npásmo“ ultrazvukových sond) nebo i kontaktní manometrické sondy.\nDochází k častému snížení průchodnosti profilu naplaveninami?\nANO – pokud se na návodní straně vyskytnou naplaveniny, tak je potřeba vyloučit\npro tato místa instalaci ultrazvukových nebo radarových sond. Řešením je použití\nmanometrických sond nebo přemístění bezkontaktních sond na povodní část mostu.\nNE – lze použít bezkontaktní sondy nebo manometrické sondy.\nPo rozhodnutí o vhodném typu měřící sondy následuje instalace hladinové sondy\na) Instalace bezkontaktního hladinového měření – ultrazvukové a radarové sondy\nUltrazvukové sondy se připevňují nejčastěji na kolmé stěny mostovky, nábřežní zdi\nnebo stožáry s výložníky nad tok. Je potřeba vybrat místo bez výrazných turbulencí\na bez překážek směrem k detekované hladině. Sonda nesmí být zatopena a její instalace\nmusí zohlednit pozici maximální hladiny a tzv. „mrtvé pásmo“, kde sonda již měření\nneprovádí (podle typu sondy 0,15–0,5 m pod sondou). Rozsah sondy musí zahrnovat\nočekávaný rozsah hladiny s důrazem na povodňové situace. Ultrazvuková sonda se\ninstaluje s radiačním krytem, který současně plní i funkci mechanické ochrany sondy.\nPro radarové sondy platí obdobné postupy s tím, že radarová sonda nemá „mrtvé\nNa obr. č. 13 je uvedena nevhodně provedená instalace ultrazvukové sondy. Sonda\nje spuštěna příliš blízko k měřené hladině, montážní firma zřejmě nepočítala s pásmem,\nkdy sonda již neprovádí měření, chybí radiační a ochranný kryt, kabeláž od sondy je\nvedena volně bez umístění do chráničky.\nObr. č. 13 Chybná instalace ultrazvukové sondy.\nSprávně provedená instalace ultrazvukové sondy je na obr. č. 14 a 15. Sonda je\numístěna v dostatečné vzdálenosti nad hladinou, je ochráněna před splaveninami\nkonstrukcí mostu, sonda je umístěna do radiačního krytu, který plní i funkci mechanické\nochrany. Kabeláž k měřicí stanici je vedena v ocelové chráničce.\nObr. č. 14 Radiační kryt sondy Microflex\nObr. č. 15 Radiační kryt sondy US 3200\nb) Instalace kontaktního hladinového měření – manometrické sondy\nManometrické sondy se stabilizují v toku využitím kolmých stěn mostů, nábřežních\nzdí a lze také provést instalaci i bez pevných stavebních konstrukcí. Sondy se umisťují\ndo kovových chrániček s povrchovou úpravou např. pozink, případně se stabilizují\nv toku v ochranných trubkách např. typ kopoflex. Důležité je, že pozice sondy musí být\nv toku stabilní a neměnná. Vedení kabeláže je potřebné chránit po celé jeho délce před\nmechanickými účinky vody a splaveninami. Často se využívá přirozené ochrany terénu\na stavebních konstrukcí. V místech, kde by hrozilo mechanické poškození vedení\nkabeláže, je vhodné použít návodní štít.\nRozsah sondy musí zahrnovat očekávaný rozkyv hladiny s důrazem na povodňové\nsituace. Doporučuje se pořizovat sondy vždy s rozsahem větším než je možná maximální\nhladina v měrném profilu. Například hmax. = 6 m, potom se v daném místě instaluje sonda\ns rozsahem 0–10 m vodního sloupce. Na přesnost měření hladiny nemá větší rozsah\nNa obr. č. 16 je uvedena ukázka stabilizace manometrické sondy v toku. Sonda je\numístěna do chráničky s povrchovou úpravou pozinkováním, přechody jsou řešeny\nObr. č. 16 Správně provedena instalace manometrické sondy\nPro automatizované hlásné profily kategorie C je doporučeno vybavení\nvodočetnými latěmi (vodočty) doplněnými o značky SPA (1. SPA – zelená, 2. SPA –\nžlutá, 3. SPA – červená) a vyznačení pevného odměrného bodu. Význam vodočtu spočívá\nv možnosti odečtu hladinových informací hlídkovou službou v případě poruchy měřicí\ntechniky. Vodočetné latě slouží také ke kontrole měřených dat a pro správně nastavení\nměřicí stanice podle čtení na vodočetné lati.\nVodočetná lať (vodočet) je stabilně upevněná lať opatřená stupnicí, na které se čte\nvýška vodní hladiny. Starší vodočty jsou většinou vyrobeny ze smaltovaného plechu,\nnovější vodočty jsou plastové. Vodočty jsou svislé, šikmé nebo kombinované. Vodočet\nmusí být čitelný za povodňových stavů a také ochráněn před poškozením splaveninami.\nStupnice na vodočtu ukazuje relativní výšku hladiny kdy „nula“ musí být níže než\nPokud za povodně hladina vody přesáhne horní konec vodočetné latě, doporučuje\nse po povodni zafixovat polohu maximální hladiny značkou a dodatečně určit\nodpovídající maximální vodní stav.\nPro instalaci vodočtu musí být na měrném bodě vytvořeny vhodné podmínky, jako\njsou kolmé zdi nebo pilíře mostů. Instalace šikmých vodočtů, případně vodočtů do\nnezpevněných břehů, přesahuje finanční i následné provozní možnosti LVS. Vodočet\nmůže být instalován také v dělené formě a nemusí v odůvodnitelných případech\nzahrnovat celý očekávaný rozsah stavů hladin (obr. č. 17). Největší chybou je instalace\nvodočtu kolmých do šikmých břehů.\nObr. č. 17 Vodočet pro dílčí část hladiny\nObr. č. 18 Vodočet pro celý rozsah hladiny\n4.3.2.2 Instalace srážkoměru\nOtázky které je potřeba zodpovědět před vlastní instalací srážkoměru.\nJe na lokalitě možnost přístupu ke zdroji 230 V?\nANO – pro vyhřívaný srážkoměr je výhodné využít zdroj 230 V pro jeho řízené\nvyhřívání. Výrazně se tak zjednoduší obsluha měřící techniky v zimním období a náklady\nna její provoz.\nNE – vyhřívaný srážkoměr lze za určitých podmínek provozovat v omezeném\nrežimu ze solárního panelu s dobíjenou baterií. Spolehlivý provoz vyhřívání srážkoměru\nnebude ale možné zajistit po celé zimní období a to zejména v čase dlouhotrvajících\nzáporných teplot, toto období ale nepředstavuje povodňové riziko (kritická je\nkombinace oteplení spojeného s táním sněhu a dešťovými případně smíšenými\nsrážkami). Z provozních důvodů je vhodnější lokalita se zdrojem 230 V.\nJe na lokalitě častý výskyt ptactva?\nANO – exkrementy ptactva bývají nejčastějším důvodem poruchy/srážkoměru.\nV tomto případě hrozí časté zanášení srážkoměru a omezení jeho funkce. Proto je\ndoporučena doplňková instalace zařízení na ochranu záchytné plochy před exkrementy\nptactva (vnější obroučka přesahující horní lem srážkoměru). Dalším rizikovým faktorem\nje zvýšená prašnost na lokalitě.\nNE – z hlediska funkčnosti srážkoměru se jedná o vhodný profil, přesto je potřebné\nzavést systém údržby (čištění) srážkoměru.\nJe objekt přístupný údržbě k údržbě měřící techniky?\nANO – jak bude uvedeno dále, je potřebné počítat s pravidelnou údržbou\n(čištěním) srážkoměru. Objekt musí být přístupný pro čištění záchytné plochy\nsrážkoměru a zároveň ochráněn před projevy vandalismu.\nNE – komplikovaný přístup ke srážkoměru výrazně omezuje jeho spolehlivý\nprovoz. Nevhodné pro instalaci jsou sedlové střechy domů, stožáry veřejného osvětlení\nči jinak nepřístupné objekty. Tyto instalace odporují doporučením pro vhodné umístění\nsrážkoměru a současně vylučují nebo výrazně omezují údržbu srážkoměru.\nSrážkoměr se instaluje tak, aby jeho záchytná plocha byla ve výšce 1 m nad zemí.\nPro jeho stabilizaci se používá betonová dlaždice (např. 50 × 50 cm, váha 40–50 kg)\ns předvrtanými otvory pro umístění stojanu pro vlastní srážkoměr. Dlaždice se umístí do\nlože, které vznikne odstraněním vrchní části zeminy. Doporučuje se vyrovnání\na zhutnění podkladu pískem. Na stojan se připevní srážkoměr a vyrovná do roviny podle\nObr. č. 19 Správně provedená instalace srážkoměru se záchytnou plochou 200 cm2\n4.3.2.3 Instalace měřicí záznamové a vyhodnocovací stanice\nOtázky které je potřeba zodpovědět před instalací měřicí jednotky.\nANO – pokud je v blízkosti stožár veřejného osvětlení nebo jiný zdroj 230 V tak je\nvýhodné tyto zdroje použít pro dobíjení baterie automatického měřícího systému. Měřící\nstanice se potom umísťuje například na sloup veřejného osvětlení (VO).\nNE – pro zajištění dobíjení baterie AMS bude využíván solární panel. V ojedinělých\npřípadech (např. v případě ohrožení panelu vandalismem) je možné zajistit provoz\npouze výměnou záložních baterií měřicího systému.\nANO – v tomto případě musí být měřicí jednotka instalována mimo toto ohrožení.\nObvykle se řeší stožárem umístěným na mostní konstrukci a umístěním stanice nad\npozici možného zaplavení. Další variantou této instalace je umístění stanice na stávající\npevně stavební konstrukce do bezpečné vzdálenosti od toku, nevýhodou je ale nutnost\npropojení místa instalace měřicí jednotky s hladinovými čidly kabeláží.\nNE – v tomto případě lze využít pevných stavebních konstrukcí (most, nábřežní\nObr. č. 20 Měřicí stanice dobíjena\nze sloupu veřejného osvětlení\nObr. č. 21 Měřicí stanice se solárním panelem\nV praxi to znamená, že se zohledňují konkrétní podmínky měrného bodu\ns důrazem na bezpečnost techniky zejména za extrémních povodňových situací a dále\nzajištění techniky proti vandalismu. Na obr. č. 22 je uvedena chybně provedená\ninstalace měřicí stanice, která byla umístěna na mostovku bez zvážení jejího možného\nohrožení povodňovými průtoky. V roce 2009 za povodní na Novojičínsku došlo k jejímu\nčástečnému zatopení z důvodu zpětného vzdutí od Odry. Na tomto příkladu je možné\ndokladovat, jak je někdy obtížné posoudit možné ohrožení měřicí techniky. V uvedeném\npřípadě se na základě dostupných informací při instalaci takto extrémní povodňová\nsituace nepředpokládala. Provoz měřicí stanice probíhal bez závad, přestože byla\nPro měření srážek je instalace měřicích stanic jednodušší. V případě nevyhřívaných srážkoměrů může být měřicí stanice součástí stojanu srážkoměru, případně\nsamostatného stojanu (nesmí ale ovlivňovat zachycení srážky). Pozice měřicí stanice\nu vyhřívaného srážkoměru s připojením na síť 230 V se navrhuje co nejblíže k místu se\nstávajícím elektrorozvaděčem nebo přípojkou k napájení. Elektrorozvaděč pro vyhřívání\nsrážkoměru obsahuje jistič, zdroj a v některých případech také podružný elektroměr.\nSoučástí instalace by měla být v tomto případě také revize elektroinstalace.\nObr. č. 22 Chybná instalace měřicí stanice (ve spodní části měřicí stanice je vidět pozice\nmaximální dosažené hladiny)\nNastavení měřicí techniky\nNastavením (parametrizací) měřicí techniky se rozumí zprovoznění techniky\nv souladu s požadavky kladenými na funkce lokálních výstražných systémů. Základní\nprvky nastavení odpovídají technickým parametrům zvolených čidel. Další informace\nbudou získány od zástupců provozovatele LVS (limitní hodnoty SPA, telefonní čísla\npříjemců alarmových SMS zpráv, požadovaná četnost přenosů dat). Nastavení měřicí\ntechniky musí odpovídat požadavkům povodňových orgánů provozovatele.\nS nastavením měřicí techniky musí být seznámen její provozovatel formou protokolu. Je\ndůležité, aby měřicí systémy pracovaly v občanském čase, to znamená, že respektují\nzměny SEČ a SELČ. Synchronizace času se provádí obvykle při odesílání dat na cílový\nserver. Vzorové nastavení měřicí techniky je uvedeno pro záznamové a vyhodnocovací\nstanice s přenosovým modulem (kap. 4.2.1.3)\nVzorové nastavení měřicí techniky – hladiny\nAutomatická měřicí stanice bude ve standardním provozním režimu v nastavených\nčasových intervalech provádět měření a záznam dat z připojených čidel, jejich základní\nvyhodnocení a přenos dat na cílový server.\nzáznam měřených dat každých 10 minut\nodeslání dat na cílový server každých 360 minut (volitelný časový interval)\nnadlimitní interval archivace (podle velikosti povodí <10 minut)\nnadlimitní interval odesílání dat na cílový server v intervalu 60-10 minut)\nnastavení limitních hodnot stupňů povodňové aktivity\nodeslání výstražných SMS po překročení limitní hodnoty hladiny cílové skupině\nodesílání výstražných technologických SMS (porucha čidla, pokles napětí baterie,\nvýpadek externího napájení)\nPři překročení nastavené limitní hodnoty hladiny měřicí systém automaticky\npřejde do stavu nadlimitního intervalu archivace a také do nadlimitního intervalu\nodesílání dat na server. V praxi to bude znamenat, že systém začne častěji provádět\nměření stavů hladin a data se také budou doplňovat a zobrazovat na serveru v častějších\nintervalech. Současně bude prováděno odesílání alarmových SMS cílové skupině\npříjemců nebo příjmu a odpovědí na dotazové SMS.\nPři podkročení limitních hodnot hladiny, měřící systém přejde do standardního\n4.3.3.2 Vzorové nastavení měřicí techniky – srážky\nAutomatický měřicí systém bude ve standardním provozním režimu v nastavených\nčasových intervalech provádět měření a záznam dat ze srážkoměru a výpočet klouzavých součtů srážek\nvýpočet a záznam dat klouzavého součtu srážek s dobou trvání 15 minut a 60 minut,\n3 hodiny, 24 hodin\npři překročení některé z limitních hodnot (15 minutový klouzavý úhrn srážky, 60\nminutový klouzavý úhrn srážky) měřící systém přejde do režimu nadlimitního\npřenosu dat. Současně bude prováděno odesílání alarmových SMS zpráv nebo příjmu\na odpovědí na dotazové SMS\npři překročení limitní hodnoty deště s dobou trvání 15 minut a 60 minut nadlimitní\nodesílání dat na server v intervalu 15 minut.\nV praxi to znamená, že v případě, kdy není zaznamenána srážka, měřicí systém\nodesílá data na cílový server 1 x za 6 hodin (jedná se pouze o technologické informace).\nJakmile dojde k záznamu srážky, interval odeslání dat se upraví na 60 minut, v případě\npřekročení limitní hodnoty srážky bude přenos dat prováděn každých 15 minut.\nZajištění provozu vodoměrných a srážkoměrných stanic LVS\nInstalace měřicí techniky by měla být zakončena proškolením pověřených\npracovníků provozovatele na základní údržbu automatických měřicích systémů.\nSoučástí tohoto školení je i předání provozního řádu LVS (návod na údržbu a popis\nzásad provozu a nastavení měřicí techniky).\nProvoz a údržba měrného bodu a LVS\nZajištění provozu měřicí techniky a funkčnosti měrného bodu a LVS pro potřeby\nochrany před povodněmi lze rozdělit na 3 úrovně.\n4.4.1.1 Základní údržba\nZákladní údržba vodoměrných stanic bude spočívat v kontrole měrného objektu,\nodstranění případných splavenin nebo nánosů, kontrole stability pozice měřicí stanice a\nhladinových sond, umístění a neporušenost solárních panelů, neporušenost kabeláže,\nkontrola shody údajů měřicí stanice a vodočtu.\nDoporučený interval této základní údržby je 1 měsíc. Na základě zkušeností lze\ntento interval upravit podle skutečných potřeb.\nÚdržba srážkoměrných stanic bude spočívat především v odstranění nečistot ze\nzáchytné plochy srážkoměru. Bude provedena kontrola možných ovlivnění (překážky,\nmožné zdroje znečištění) a bude provedeno jejich odstranění, kontrola stability dlažice a\nstojanu se srážkoměrem.\nČetnost této základní údržby je obtížné určit, závisí totiž na dispozici lokality,\nročním období, zvýšené prašnosti a řadě dalších faktorů. Doporučený interval základní\núdržby je 1 měsíc, který se může podle skutečných potřeb a zkušeností postupně\nZákladní údržba by měla být prováděna pověřenou a zaškolenou osobou\n4.4.1.2 Posouzení funkční způsobilosti měrného bodu a LVS\nDoporučuje se, aby pro automatické měřicí systémy a vlastní měrné body byl\nzajištěn také servis prováděný odbornou firmou.\nOdborná firma pro tyto činnosti by měla prokázat znalosti v oblasti měření\nhydrometeorologických veličin a v oblasti metrologie (zákon č. 505/1990 o metrologii).\nMezi základní technické vybavení patří výpočetní technika, pracovní měřidla stanovená\na nestanovená, pracovní etalony (délková měřidla, objemová měřidla, kalibrátor tlaků).\nPředpokládá se detailní znalost měřicí techniky a připojených čidel, komunikačního\nsoftware a zásad nastavení a provozu měřicí techniky.\nPro rozsáhlé LVS s více měrnými body může tuto činnost vykonávat také vyškolená\nDoporučený interval těchto servisů je 2–3 x ročně. Je vhodné alespoň jeden\nz těchto servisů orientovat do období s vyššími stavy hladin případně do období po\nprůběhu povodňové situace.\nVýsledkem tohoto servisu bude posouzení funkční způsobilosti měrného objektu\na posouzení funkční způsobilosti LVS.\na) Posouzení funkční způsobilosti měrného bodu\nKontrola měrného bodu (změny tvaru koryta, naplaveniny, pozice\na stabilita vodočtu, povodňové značky, překážky v měření) a technologie měření\n(stabilita pozice senzoru, kabeláž, měřicí technika). V případě potřeby provedení úpravy.\nKalibrace hladinových sond a srážkoměrů volbou změny měřené veličiny hladiny/srážky v předpokládaném rozkyvu hladin/úrovně srážek. Porovnává se shoda\nveličiny mezi kalibrovaným přístrojem a volenými údaji (pozice hladiny, srážka).\nKalibrace manometrických sond v celém rozsahu je doporučena, ale většinou se provádí\npouze v případě pochybnosti měření, jelikož se jedná o poměrně náročné vyjmutí sondy\nz toku a její opětovnou stabilizaci. Proto bývá častěji uplatněna pro manometrické sondy\npouze jednobodová kalibrace a to porovnáním s hodnotami mezi měřící stanicí a odečtenými hodnotami na vodočtu měrného objektu.\nKalibrace sondy v předpokládaném rozsahu měření (rozkyv hladin, srážky) bude\nvyhodnocena měřicí technikou jako překročení nastavených limitních hodnot a dojde k\nrozeslání alarmové SMS všem zadaným příjemcům. Proto musí být na tuto skutečnost\nprovozovatel a příjemci těchto informací upozorněni. Současně tak budou ale prověřeny\ndatové toky a aktuálnost telefonních čísel příjemců alarmových SMS a naplňuje se tak část\nobsahu posouzení funkční způsobilosti lokálního výstražného systému.\nKontrola provozu měřící techniky a vyhodnocení záznamu měřených dat.\nZpracování protokolu „Posouzení funkční způsobilosti měrného bodu“.\nb) Posouzení funkční způsobilosti LVS\nMinimálně jednou ročně (nejlépe v jarních měsících a společně s posouzením\nfunkční způsobilosti měrných bodů) je doporučeno provést posouzení funkční\nzpůsobilosti LVS. Bude se jednat o kontrolu provázanosti měrných bodů LVS\ns povodňovými plány, aktuálnost telefonních čísel příjemců alarmových SMS, aktuálnost\nSPA resp. hodnot limitních srážek a popis případných ovlivnění měření, vyhodnocení\nvyužití dat LVS povodňovými orgány, vyhodnocení technologických nebo\ni jiných poruch měřicích systémů a popis „záložních postupů“ v těchto případech.\nSoučástí tohoto posouzení by mělo být také zpracování dat z proběhlých extrémních\nsituací (součást dokumentace a vyhodnocení povodní.) Výsledkem bude zpracování\nprotokolu „Posouzení funkční způsobilosti LVS“.\n4.4.1.3 Mimořádný servis\nTento servis se provádí na vyžádání provozovatele zejména za těchto situací:\nporucha měřícího systému, poškození průběhem povodně, vandalismem, jiné\npodstatné změny v měrném profilu – úpravy koryta, změna koryta po povodni, změna\nokolních podmínek v místě instalace srážkoměru\nkontrola funkčnosti systému po povodni, evidence povodňových stop\nZměny nastavení měřící techniky lze provádět také vzdáleným přístupem k měřicí\nstanici prostřednictvím datového přenosu GPRS. Tímto způsobem lze upravovat bez\nnutnosti návštěvy lokality některá nastavení (nejčastěji se jedná o změny limitních hodnot\nSPA, telefonních čísel příjemců alarmových SMS).\nProvozní řád LVS\nProvozní řád LVS by měl minimálně obsahovat:\ncelkový popis systému\nevidenční list hlásného profilu kategorie C (vyplňuje povodňový orgán obce)\nzpracování postupu základní údržby a vedení její evidence\npopis nastavení měřící techniky, přístup k měřeným údajům, hodnoty limitních SMS,\ntelefonní čísla příjemců alarmových SMS\npostup při řešení problémových situací jako je porucha nebo poškození měřicí\ntechniky v dělení pro „klidovou“ a povodňovou situaci, ovlivnění měřených dat,\nfalešný alarm, postup při přijetí alarmových SMS\nharmonogram základní a odborné údržby a rozsah posouzení funkční způsobilosti\nměrných bodů LVS a posouzení funkční způsobilosti LVS.\nProvozní řád LVS by měl být vyhotoven ve spolupráci se zpracovateli digitálního\nVolba limitních hodnot\nDoporučené základní nastavení měřících stanic je uvedeno v kap. 4.3.3.1 a 4.3.3.2.\nPro každý měrný bod se musí ještě doplnit limitní hodnoty stavů hladin a srážek.\nV případě překročení těchto hodnot automatický měřicí systém bude pracovat v režimu\nnadlimitního záznamu dat (četnější záznam dat) a v režimu nadlimitního odesílání dat,\nsoučasně budou odesílány alarmové SMS příjemcům uvedeným v parametrickém\nsouboru měřicí stanice.\nPro hlásné profily kat. C stanovuje směrodatné limity pro SPA obec nebo vlastník\nohrožené nemovitosti podle své vlastní potřeby. Výsledné hodnoty zařadí do svého\npovodňového plánu a oznámí je obecnímu úřadu s rozšířenou působností a správci toku.\nLimitní hodnoty srážek je obtížné určit. Zvýšený odtok ze srážek závisí na\nnasycenosti povodí z předcházejících srážek, na zalesněnosti povodí, hydrogeologických\npoměrech, místních osevních postupech, tání sněhu, teplotě vzduchu a řadě dalších\nVýsledkem diskuse se specialisty z ČHMÚ je doporučení dvou limitních úrovní\nPrvní úroveň limitních hodnot odpovídá srážkám, které lze předpokládat, že budou\ndosaženy přibližně 1 x ročně. Význam těchto limitů spočívá mimo jiné i v kontrole\nfunkčnosti měřící techniky a přenosových tras.\ndélka trvání deště 15 minut\n10 mm srážky\ndélka trvání deště 24 hodin\n30 mm srážky\ndélka trvání deště 60 minut\n30–40 mm srážky\ndélka trvání deště 180 minut\n50–80 mm srážky\nPro povodí v horských a podhorských oblastech je doporučeno volit horní hranici\nuvedeného rozmezí. V případě pochybností bude možné oslovit ČHMÚ o zpracování\nPři aktuální srážkové situaci může být pro provozovatele LVS důležitým zdrojem\ninformací tzv. indikátor přívalových povodní. Je to nová aplikace na webových stránkách\nČHMÚ která hodnotí nasycenost území a udává velikost potencionálně nebezpečné\nsrážky. Velikost potencionálně nebezpečné srážky může provozovatel porovnávat\ns aktuálně měřenými údaji ze srážkoměru LVS .\nPořizovací a provozní náklady LVS\nNáklady na pořízení měřicí techniky doporučené pro LVS (odst. 4.2.1.3) závisí na\ntypu použitých hladinových sond, způsobu napájení (230V nebo solární panel) velikosti\nsrážkoměru a jeho provedení ve verzi vyhřívané/nevyhřívané.\nOrientační ceny pořizovacích nákladů.\n60.000,- až 85.000,-Kč.\nSrážkoměrná stanice bez vyhřívání\n40.000,- až 55.000,-Kč.\nSrážkoměrná stanice s vyhříváním\n50.000,- až 80.000,-Kč.\nNáklady na instalaci měřicí techniky, kalibraci a její zprovoznění jsou závislé od\nvhodnosti a připravenosti měrného bodu k instalaci měřicí techniky a potřebných úprav\nměrného bodu spojených s touto instalací.\n10.000,- až 15.000,-Kč.\nK uvedeným cenám je potřeba připočítat náklady na dopravu.\nPoznámka: uvedené ceny se mohou zvýšit při nutnosti přípravy měrných bodů\nk instalaci (např. stožáry na upevnění a ochranu měřicí stanice, přípravky na ochranu\npřipojených sond, připojení 230 V pro vyhřívaný srážkoměr, zemní a stavební práce).\nNáklady na provoz LVS se skládají z měsíčních sazeb za údržbu a provoz datového\nserveru a nákladů na servisní práce. Pro projekty s vlastním komunikačním serverem a\nvizualizací měřených dat je potřeba započítat do nákladů i údržbu a provoz těchto\nPronájem serveru, platby za provoz SIM\n200,-Kč./měs. za měrný bod\n1.500,- až 2000,-Kč. /měrný bod\n(výsledkem je posouzení funkční způsobilosti měrného bodu)\nOdborné posouzení funkční způsobilosti LVS\nK uvedeným cenám je nutné připočítat náklady na dopravu.\nJe potřebný odborný servis pro funkci měřicí techniky?\nAutomatické měřicí systémy nelze bez potřebné znalosti technologie měření a\nsoftware měřicích stanic dlouhodobě spolehlivě provozovat. Cílem posouzení funkční\nzpůsobilosti nejsou jenom měřicí systémy, jedná se také o posouzení funkce měrného\nbodu, evidenci možných ovlivnění měření, kontrolu datových a SMS výstupů, kontrolu\nprovázanosti LVS s povodňovým plánem, analýzy měřených dat při různých situacích\nObecně platí, že není obtížné LVS nainstalovat a zprovoznit, ale udržet je\ndlouhodobě v provozu tak, aby dokázal plnit svoji úlohu v době, kdy povodeň přijde. Pro\ntyto účely má smysl vyčlenit finanční prostředky na provoz systému a provádět\nv pravidelných intervalech „Posouzení funkční způsobilosti měrného bodu“ a „Posouzení\nfunkční způsobilosti LVS“.\nVýstupy měřených dat\nLokální výstražné systémy vhodně doplňují automatizované hlásné profily kategorie A a B provozované Českým hydrometeorologickým ústavem a podniky Povodí.\nVýstupy měřených dat a adresy webových aplikací těchto organizací jsou uvedeny\nv kapitole č. 3. Hlásná a předpovědní povodňová služba v ČR. Výhoda v principu\njednotných webových aplikací pro celou ČR je dána dodržovanými standardy v použité\nměřicí technice, vyhodnocení a přenosu dat.\nPro dodržení těchto standardů také pro LVS je charakteristické použití přístrojů\ns lokálním záznamem a přímým přenosem změřených údajů na datový server (kap.\n4.2.1.3). Přístroje se dále vyznačují schopností odesílat přímo z terénu varovné zprávy\nvybraným příjemcům a v závislosti na situaci též řídit přenos dat na datový server,\nnapříklad formou zkrácení intervalu přenosu v případě výskytu kritického jevu. Datový\nserver je vždy nedílnou součástí takto navržených systémů a zpravidla bývá provozován\nformou služby výrobce měřicí techniky. Změřené údaje jsou opět prostřednictvím\nběžných internetových technologií přístupné pro určené skupiny uživatelů (především\npro povodňové orgány), často bývají součástí těchto systémů aplikace pro optimalizaci\njednoduchého grafického zobrazení i do běžných mobilních telefonů. Prostřednictvím\nvhodných protokolů a datových formátů jsou veškeré údaje k dispozici pro import do\nnavazujících informačních systémů, čímž může být opět zajištěna jejich dostupnost pro\nServer pro komunikaci s měrnými body LVS\nExistují dvě varianty zajištění provozu komunikačního serveru pro řízení sběru dat\nz měrných bodů, jejich kontrolu a exporty do navazujících informačních systémů.\nServer je zajištěn výrobcem měřicí techniky\nVýrobci měřící techniky nabízí jako součást svých služeb i zajištění služby komunikace s měrnými body, správy dat a jejich vizualizaci.\nprofesionální správa v hostingových centrech, grafické a tabelární zpracování\nv dostatečném rozsahu, spolehlivost.\nplatba za správu serveru (obvykle 100 Kč/1 měrný bod/1měsíc)\nvhodné řešení pro provozovatele menších lokálních výstražných systémů a\nprovozovatele bez technického a softwarového vybavení v oblasti informačních\nServer je zajištěn provozovatelem LVS\nPro větší LVS je možné zajišťovat provoz komunikačního serveru včetně dalších\nnavazujících činností provozovatelem LVS. Je však nutné pamatovat na to, že provoz\ntěchto serverů je náročný z hlediska údržby a obsluhy a dále je nutné jeho zajištění proti\nvýpadkům, zejména během krizových situací, nejlépe formou jejich zdvojení v různých\nneplatí se pronájem serveru\nzodpovědnost provozovatele za provoz serveru a jeho údržbu\npořizovací a provozní náklady serveru\ndobře zvážit a provést vyhodnocení nákladů na provoz serveru ve vlastní režii\nMožnosti výstupu měřených dat z měrných bodů LVS\nBez ohledu na to, kdo zajišťuje provoz datového serveru je potřebné měřená data\nzpřístupnit pro odbornou i laickou veřejnost a měřená data exportovat do navazujících\n4.5.2.1 Webové stránky výrobce měřicí techniky\nPrezentační server ve správě výrobce měřicí techniky. Základní způsob prezentace\nje obvykle ve všech případech podobný, uživatel se dostane k měrným bodům, případně\nk mapě s měrnými body s vyznačením dosaženého stupně ohrožení. Ve formě tabulky je\nk dispozici přehled naposledy změřených údajů a poměrně jednoduše lze zobrazit jejich\nprůběh např. za posledních 24 hodin resp. jiný časový interval. Na tyto webové stránky\nse mohou také odkazovat aplikace z jiných serverů.\n4.5.2.2 Webové stránky státní správy a samosprávy\nMěřená data mohou být replikována z komunikačního serveru na zvolené servery\nstátní správy a samosprávy. Nejčastěji to jsou webové stránky obcí, měst a krajů.\nZákladní způsob prezentace měřených dat je stejný, může být rozšířen o další\nhypertextové odkazy související s hydrologickou nebo meteorologickou situací. Optimálním řešením v této oblasti je vytvoření jednotné aplikace, která bude zahrnovat\nvšechny automatizované hlásné profily kategorie A, B a C (různých provozovatelů),\nkteré mají význam v ochraně před povodněmi v zájmovém území.\n4.5.2.3 Webové stránky státních institucí\nCílem těchto internetových stránek je poskytnutí informací v širších souvislostech\na na stejném místě tak lze nalézt nejen změřená data, ale i předpověď jejich dalšího\npravděpodobného vývoje, informace o počasí apod. Příkladem takto koncipovaných\ninformačních zdrojů jsou internetové stránky podniků Povodí s. p. (http://voda.gov.cz/),\nČeského hydrometeorologického ústavu (www.chmi.cz). Po dohodě s příslušnou\npobočkou ČHMÚ je možné zobrazení významných hlásných profilů kategorie C ve\nwebové aplikaci hlásné a předpovědní povodňové služby (http://hydro.chmi.cz).\nDalším možným zdrojem informací z měrných bodů LVS může být POVIS\n(Povodňový informační systém www.povis.cz) spravovaný Ministerstvem životního\nprostředí ČR. Je možné propojení datového úložiště POVIS a datového úložiště LVS online. Jako pilotní projekt tohoto propojení bylo realizováno propojení datových skladů\nPOVIS a DVT SESO (Drobné vodní toky Severočeské sdružení obcí).\nMetodický pokyn HPPS a lokální výstražné systémy\nMetodický pokyn odboru ochrany vod Ministerstva životního prostředí\nk zabezpečení hlásné a předpovědní povodňové služby (aktualizovaný 2011, Věstník\nMŽP) vysvětluje úlohu a význam lokálních výstražných systémů a upravuje jejich\nnávaznosti na celostátní systém hlásné povodňové služby. Tento metodický pokyn byl\nnovelizován v roce 2011.\nLokální výstražné systémy jsou zmiňovány v metodickém pokynu ve třech\n„Lokální výstražné systémy (LVS) – obce mohou také v případě potřeby budovat\nautomatické lokální výstražné systémy, poskytující včasné informace zejména pro případ\nnáhlých povodní z přívalových srážek na malých povodích. Tyto systémy zahrnují obvykle\njednu nebo více automatických stanic pro sledování srážek v povodí a vodních stavů\nv tocích s přenosem hodnot do lokálního centra. Nutné je plně automatizované vyhodnocení měřených hodnot a vydání alarmového signálu při dosažení zadaných kriterií.\nVodoměrné stanice těchto systémů jsou formálně považovány za hlásné profily kategorie C.\nDo LVS mohou však být zařazeny i některé stanice v profilech kategorie A nebo B, pokud\njejich umístění vyhovuje účelu systému a provozovatel LVS si dojedná s ČHMÚ nebo\npodnikem Povodí automatické přebírání dat ze stanic v těchto profilech nebo posílání\nhlášení o překročení limitních stavů“.\nZdroj: MP MŽP k zabezpečení hlásné a předpovědní povodňové služby\nDůležité v tomto sdělení je možnost kombinace měrných bodů LVS s hlásnými\nprofily kategorie A a B, ve kterých existují automatické stanice jiných provozovatelů.\nTo umožňuje rozšíření počtu měrných bodů v zájmové oblasti a získání dalších datových\nsouborů a alarmových informací. Má to také význam při vytváření místních webových\naplikací, ve kterých bude možné sledovat měrné body různých provozovatelů.\n„Pokud jsou do LVS zařazeny některé profily kategorie A nebo B, kterým provozovatel\nLVS přiřadí pro své lokální potřeby jiné směrodatné limity, než jsou v Povodňovém plánu\nČR nebo v povodňových plánech krajů, pak tyto profily fungují v jeho povodňovém plánu\njako profily kategorie C. V takovém případě však jsou ve webové presentaci HPPS aktuální\nstavy srovnávány vždy s celostátně platnými směrodatnými limity (kategorie A nebo B).“\nZde je uvedena možnost zavedení „interních SPA“ pro konkrétní část toku, které\nbudou přesněji vystihovat místní podmínky a popisovat povodňové nebezpečí. Význam\nspočívá ve sjednocení směrodatných limitů SPA podle údajů z měrných bodů LVS\na údajů přebíraných z hlásných profilů kategorie A/B na jedné úrovni, odpovídající\n„Hlásné profily kategorie C jsou pozorovány obcí nebo vlastníkem nemovitosti,\nkterému hlásný profil slouží, při nebezpečí povodně a za povodně podle potřeby. Hlášení\nz hlásných profilů kategorie C a hlášení ze stanic automatických LVS zasílají jejich\nprovozovatelé při nebezpečí povodně a za povodně v případě dohody povodňovému orgánu\nProvozovatel LVS může aktuální údaje z hlásných profilů svého systému uvádět ve\nvlastní webové presentaci, nebo se v případě datové kompatibility může dohodnout\ns ČHMÚ případně s podnikem Povodí o zařazení hlásného profilu do jejich presentace\nhlásné služby. Toto řešení je doporučeníhodné pro hlásné profily, jejichž údaje mohou mít\nširší než lokální využití“\nPřebírání údajů z LVS do celostátní presentace hlásné služby ČHMÚ nebo podniků\nPovodí je uvedeno jako možnost a nebude zřejmě masové. Vždy bude záležet na dohodě\nobou stran a schůdnosti technického řešení. Bude doporučen minimálně 1 rok\nzkušebního provozu měrného bodu, vyhodnocení přesnosti, spolehlivosti a funkční\nzpůsobilosti měrného bodu a potom bude možné jednat o zařazení tohoto měrného\nbodu do webových aplikací uvedených státních institucí.\nNovelizace metodického pokynu MŽP k zabezpečení hlásné a předpovědní\npovodňové služby podpořila úlohu a význam LVS. Možnost vzájemné výměny dat mezi\nautomatizovanými hlásnými profily kategorie A, B a C odpovídá potřebě detailních\ninformací z různých měrných bodů pro zpřesnění hlásné služby a zlepšení informací pro\nmístní ochranu před povodněmi.\nVarovné, vyrozumívací a informační systémy v ochraně\nOchrana obyvatelstva má v naší republice dlouhou historii. V 50. létech minulého\nstoletí vznikla Civilní obrana, později přejmenována na Civilní ochranu. Od roku 2001 je\nochrana obyvatelstva v gesci ministerstva vnitra, resp. Hasičského záchranného sboru\nOchrana obyvatelstva zahrnuje zejména varování, evakuaci, ukrytí a nouzové\npřežití obyvatelstva a další opatření k zabezpečení ochrany života, zdraví a majetku.\nOblast varování patří mezi nejdůležitější a zkušenosti z různých katastrof\na mimořádných událostí doma i ve Světě ukazují, že včasné varování výrazně sníží\nnásledné ztráty na životech a zdraví a škody na majetku. Varování jako součást ochrany\nobyvatelstva má své místo také při povodních, které jsou v naší republice stále častější\nSoučasný systém varování a vyrozumění\nLegislativní základ JSVV\nPovinnost zabezpečit varování a vyrozumění obyvatelstva v případě mimořádných\nudálostí všech typů převzal stát podpisem Dodatků k Ženevským protokolům. Konkrétní\npovinnosti pro oblast varování a vyrozumění ukládá orgánům a organizacím zákon\nč. 239/2000 Sb. V současné době jsou úkoly vyplývající z uvedených dokumentů\nrealizovány výstavbou a provozováním Jednotného systému varování a vyrozumění,\nznámého pod zkratkou JSVV. Povinnost provozovat JSVV přísluší Ministerstvu vnitra,\nresp. Generálnímu ředitelství hasičského záchranného sboru ČR.\nOdpovědnost za varování má starosta obce, HZS kraje může spustit varování\nv případě nebezpečí z prodlení a na požádání starostou obce. To je možné zajistit pouze\nv případě existence systému varování, resp. koncových prvků varování a zásad jejich\nDruh a význam použitých signálů stanoví vyhláška1. Význam signálů je stejný pro\nrotační i elektronické sirény, resp. místní informační systémy. Jejich prostý výčet je\nsignál č. 1\nsignál č. 2\nsignál č. 3\nsignál č. 4\npoužívá se pro zkoušky sirén\nsignál pro vyhlášení požárního\npoplachu a svolání hasičů\nPro snadnější orientaci v celém textu bude vhodné přiblížit si některé používané\npojmy a zkratky:\njednotný systém varování a vyrozumění (dále jen „JSVV“) je technicky, provozně a\norganizačně zabezpečen vyrozumívacími centry, telekomunikačními sítěmi a\nkoncovými prvky varování a vyrozumění\nvarování je souhrn technických a organizačních opatření zabezpečujících včasné\nupozornění obyvatelstva orgány veřejné správy na hrozící nebo nastalou\nmimořádnou událost, vyžadující realizaci opatření na ochranu obyvatelstva\na majetku. Zahrnuje zejména varovný signál, po jehož provedení je neprodleně\nrealizováno informování obyvatelstva o povaze nebezpečí a o opatřeních k ochraně\nživota, zdraví a majetku\nvarovný signál je stanovený způsob akustické aktivace koncových prvků varování\nobyvatelstva před hrozící nebo nastalou mimořádnou událostí\nvyrozumění je souhrn technických a organizačních opatření zabezpečujících včasné\npředávání informací o hrozící nebo nastalé mimořádné události orgánům krizového\nřízení, právnickým osobám a podnikajícím fyzickým osobám podle povodňových,\nhavarijních nebo krizových plánů\ntísňová informace je informace pro obyvatelstvo, kterou se sdělují údaje\no bezprostředním nebezpečí vzniku nebo již nastalé mimořádné události\na nutných opatřeních k ochraně života, zdraví a majetku. Je předávána bezodkladně\npo vyhlášení varovného signálu\nverbální informace je tísňová informace se stanoveným obsahem uložená v paměti\nkoncového prvku varování\nkoncový prvek varování (dále jen „KPV“) je technické zařízení schopné vydávat\nvarovný signál, např. siréna, MIS\nkoncový prvek vyrozumění je technické zařízení schopné předat informaci\norgánům krizového řízení, např. mobilní telefony a pagery\nkoncový prvek měření (senzor) je zařízení určené ke sběru dat z měření\nsledovaných veličin (například koncentrace škodlivin, výška hladiny, meteorologická\ndata) a předání těchto dat do systému JSVV\nodbavení je schopnost zařízení spustit danou funkci KPV\nvyrozumívací centra (dále jen „VyC“) jsou místa pro technické, organizační\na provozní zabezpečení varování, vyrozumění a předání tísňových informací, zajišťují\nsběr, uložení a zobrazení diagnostických dat a dat získaných od koncových prvků\nzařízení pro tísňové informování obyvatelstva jsou všechna zařízení využívaná\npro informování o povaze hrozícího nebezpečí a způsobech ochrany v hlasové,\ntextové nebo obrazové podobě\ntelekomunikační sítě jsou linkové a rádiové sítě zabezpečující přenos povelů\nz vyrozumívacích center pro aktivaci koncových prvků varování, vyrozumění, přenos\ntísňových informací a přenos diagnostických dat od koncových prvků varování a dat\nod koncových prvků měření\nS rozvojem nových technologií dochází k posunu vyrozumění do kompetence\norgánů operačního řízení. Důvodem je náhrada pagerů ovládaných výhradně dále\npopisovanou technologií novými prostředky a technologiemi (mobilními telefony,\nelektronickou komunikací, automatickými vyrozumívacími prostředky a podobně). Přes\nzřejmé oddělení varování od vyrozumění musíme stále používat pojmy uvedené\nve stávající legislativě. Při nejbližší změně legislativy bude tento rozpor odstraněn.\nInfrastruktura a ovládání systému\nStávající systém s názvem Systém selektivního rádiového návěštění (SSRN) je\ntvořen infrastrukturou vysílačů pokrývající svým signálem příslušné území a koncovými\nprvky varování, zejména sirénami a pagery. Součástí systému jsou telekomunikační sítě\na uživatelský software. Infrastruktura vysílačů na území ČR je tvořena relativně\nsamostatnými sítěmi infrastruktury pokrývajícími území 1 až 2 současných krajů.\nObr. č. 23 Stožár s anténami\nObr. č.24 Vysílač v objektu u stožáru\nZákladem ovládání systému v příslušném kraji je Vyrozumívací centrum (VyC).\nJe umístěno na operačním a informačním středisku HZS kraje (OPIS HZS). VyC je tvořeno\npočítači a účelovým software umožňujícím selektivní výběr koncových prvků, které mají\nbýt aktivovány. Princip činnosti VyC a infrastruktury není předmětem této příručky.\nBudeme vycházet ze skutečnosti, že systém umožňuje HZS ČR aktivovat kdykoli každý\nkoncový prvek a celé skupiny, do kterých jsou prvky přiřazeny. Bezpečnost systému je\nzajištěna organizačními i technickými opatřeními.\nPovodně, kterých bylo v posledním desetiletí několik, prověřily funkčnost systému\ni v extrémních podmínkách. Při vyhodnocení realizovaných opatření bylo konstatováno,\nže systém obstál velmi dobře.\n5.1.4.1 Způsoby jejich ovládání\nKoncové prvky lze spouštět lokálně nebo dálkově. Lokální způsob znamená\nspouštění pomocí tlačítka umístěného na budově, na které je siréna umístěna. Není\nvyloučen ani dálkový způsob v rámci obce např. mobilním telefonem, vyneseným\nterminálem apod. Tento způsob dálkového ovládání je velmi často realizován u místních\ninformačních systémů. Tím není dotčena možnost ovládání MIS přímo z řídicího centra\n(ústředny). Minimálně tlačítkem je vybaven každý koncový prvek varování. Druhý\nzpůsob ovládání je Systém selektivního rádiového návěštění. HZS má zájem na tom, aby\nkaždý KPV byl ovladatelný oběma způsoby.\nJednotnost systému varování a vyrozumění spočívá v jednotné legislativě, v\nmetodice použití a provádění zkoušek, v dodržování technických norem.\nSSRN je součástí (podmnožinou) JSVV. Koncových prvků ovládaných pouze lokálně\nje jen několik desítek. Cílem je samozřejmě stav, kdy všechny prvky budou ovládány\nObr. č. 25 Vztah JSVV a SSRN\nČinnost koncových prvků varování\nTato kapitola se týká výhradně koncových prvků varování patřících do SSRN.\nStandardní sestava koncového prvku varování (KPV) se sestává z vlastní elektrické\nsirény a sirénového přijímače. Sirénový přijímač umožňuje příjem rádiového signálu a\nspuštění sirény. Každý přijímač má naprogramováno své jedinečné individuální číslo,\ntzv. adresu. Pokud tuto adresu zachytí ve vysílání infrastruktury, spustí sirénu\nv příslušném režimu.\nSirénový přijímač disponuje mimo individuální (jedinečné) adresy i dalšími\nadresami tzv. skupinovými. Skupinová adresa je naprogramována do vybraných\npřijímačů např. v okolí objektů pracujících s nebezpečnými škodlivinami, pod vodními\ndíly atd. Pak je možné výběrem této jedné adresy aktivovat současně všechny prvky\npřiřazené do této skupiny.\nObr. č. 26 Rotační siréna\nObr. č. 27 Sirénový přijímač\nPůvodní rotační sirény jsou postupně nahrazovány sirénami nové generace tj.\nsirénami elektronickými a místními informačními systémy. Obecné principy činnosti\nzástupců obou skupin jsou diametrálně odlišné. Principem elektrické, rotační sirény je\nelektromotor. Po připojení sirény ke zdroji elektrické energie je zvuk generován pomocí\nvhodně nastavených lopatek rotoru. Zvuk elektronických sirén je generován\nelektronicky a je po zesílení reprodukován pomocí výkonných reproduktorů. Až potud je\ntedy praktické využití obou typů shodné tj. generování akustického tónu. Touto funkcí\nvšak užitné vlastnosti elektronických sirén nekončí. Reproduktory mohou odbavit nejen\npravidelný tón, ale také jiné zvuky včetně mluveného slova. Bezprostředně po odeznění\nvarovného signálu lze poskytnout verbální informaci. Sedm základních verbálních\ninformací je uloženo v paměti sirény a mohou být aktivovány současně se signálem\nspolečným příkazem. Od roku 2009 nově budované elektronické sirény již mají v paměti\n11 verbálních informací a dále 5 pozic pro nahrání informací podle místních podmínek\npříslušného kraje. Také je možné využít přepnutí elektronické sirény na reprodukci\nvysílání předvolené rozhlasové stanice. Všechny uvedené vlastnosti lze samozřejmě řídit\na využívat dálkově z příslušných vyrozumívacích center.\nTyto sirény mohou pracovat i v lokálním režimu. To znamená, že např. starosta\nobce může z ovládacího panelu využít všechny popsané funkce a navíc využít vstup\npomocí mikrofonu k poskytnutí zcela konkrétních informací vzhledem k nastalé situaci\npřímo v místě. Elektronické sirény na rozdíl od rotačních mají zálohované napájení po\ndobu několika desítek hodin. Vláda ČR rozhodla svým usnesením v dalším období\nbudovat právě tyto sirény v zájmových prostorech, městských a průmyslových\nZvláštní kategorii mezi KPV tvoří tzv. místní informační systémy (MIS). Tyto jsou\ntaké známy pod názvem obecní rozhlasy s vlastnostmi elektronických sirén, tedy\ns vlastnostmi popsanými v předchozích odstavcích. MIS se velmi často uplatňují při\nvýstavbě nových nebo modernizaci stávajících prostředků zejména pro vyšší užitné\nvlastnosti v poskytování tísňových a dalších informací.\nKaždý starosta obce má zákonem uloženou povinnost zajistit varování\nobyvatelstva v obci. V případě nebezpečí z prodlení tuto povinnost plní OPIS HZS kraje.\nZ uvedených důvodů je nutné vybavit MIS sirénovým přijímačem. Sirénový přijímač i\nkdyž je účtován samostatně je integrován do MIS všemi výrobci těchto systémů.\nObr. č. 28 Reproduktory elektronické sirény\nSběr diagnostických informací o KPV a údajů od měřicích přístrojů\nZpětná diagnostika je důležitou oblastí rozvoje systému. Jedná se především\no získávání informací o stavu koncového prvku. Tyto informace jsou např. o napájení,\naktivaci, otevření skříně a také odpověď na vyslaný dotaz kdy a jaký povel byl naposledy\nodbaven. Zpětná diagnostika se plně týká také MIS.\nKe sběru informací pomocí Přijímačů sběru dat (PSD) již přistoupila polovina\nkrajů. Principiálně se jedná o rádiové spojení od sirénového přijímače, který se stává\nvysílačem a přijímačem v našem případě nazývaném Přijímačem sběru dat. PSD přijímá\ndata od k tomuto účelu vybavených přijímačů ve svém okolí. Vzdálenost spojení je\nzávislá na členitosti terénu a dosahuje i několika kilometrů.\nPSD byly dosud budovány výhradně péčí jednotlivých HZS krajů. Výstavba jinými\nsubjekty se však nevylučuje. Při realizaci projektů Financování povodňové ochrany\nz OPŽP v gesci MŽP a SFŽP se doporučuje použití tzv. obousměrných sirénových\npřijímačů ve všech nově budovaných KPV. Následně budou rádiově napojeny na PSD\na bude umožněn přenos dat od KPV. Pokud tato technologie bude splňovat požadavky\npro lokální výstražné systémy uvedené v kap. 4. této příručky, bude možné po\nověřovacím provozu také její využití v oblasti měření, vyhodnocení a přenosu dat stavů\nhladin a srážek.\nV krajích kde dosud PSD nejsou, se počítá s jejich výstavbou.\nVztah varování a vyrozumění\nO stávajícím varování a jeho principech pojednává předchozí kapitola. Velmi\nstručně lze shrnout do několika vět. Základem varování je akustický varovný signál. Je\nurčen všemu obyvatelstvu bez rozdílu. Varování je garantováno státem bez ohledu na\nprávní, sociální a majetkové postavení občana. Cílem je včas varovat před hrozící nebo\nnastalou mimořádnou událostí a předpokládá se aktivní účast občana při ochraně svého\nživota, zdraví a majetku v rámci opatření ochrany obyvatelstva2.\nVyrozumění je organizováno pro členy krizových štábů, povodňových komisí,\npředstavitele státní správy a samosprávy, právnické osoby a podnikající fyzické osoby\npodle havarijních plánů nebo krizových plánů. Základem je hlasová nebo textová zpráva\npředávaná běžnými technickými prostředky. Těmi jsou zejména mobilní telefony,\ntelefony, Internet a případně i tzv. spojky (pověřené osoby). Používané technické\nprostředky jsou v případě použití pro účely vyrozumění organizačně a technicky\nupřednostněny tak, aby se zvýšila spolehlivost doručení. Např. je zvýšena tzv. priorita\nvolání, významné je také potvrzení přijetí zprávy. Členové krizových štábů a další výše\nuvedené osoby jsou vyrozuměni o stávající situaci, možném vývoji a úkolováni\nk dostavení se na pracoviště příslušného orgánu.\nSvolané osoby zahájí činnost podle připravených plánů činnosti příslušného\nObsahem plánů je vždy mimo jiné varování obyvatelstva. Dochází tedy k naplnění\natributů uvedených v prvním odstavci.\nOchrana obyvatelstva je plnění úkolů civilní ochrany, zejména varování, evakuace, ukrytí a nouzové přežití\na další opatření k zabezpečení ochrany života, zdraví a majetku.\nZákon č. 239/2000 Sb. a vyhláška MV č. 328/2001 Sb. o některých podrobnostech zabezpečení integrovaného\nZpůsoby informování obyvatelstva\nInformování právnických a fyzických osob lze z časového hlediska rozdělit na\nnásledující fáze – před vznikem mimořádné události (MU), při bezprostředním ohrožení\nnebo již probíhající MU a při odstraňování jejích následků. V každé fázi má informování\nPřed vznikem MU, přesněji při seznamování právnických a fyzických osob\ns charakterem možného ohrožení na daném území a připravovaných opatřeních se\ninformování uskutečňuje hromadnými informačními prostředky, letáky a informačními\nbrožurami, ukázkami činnosti, nebo besedami. Obsahově jiné konkrétní informace\ndostane občan žijící v blízkosti např. jaderné elektrárny a jiné občan ohrožený vodním\ndílem nebo chemickým provozem. Po zaznění varovného signálu se očekává\nautomatická činnost občana podle předpokládaného druhu ohrožení na daném území.\nDruhá fáze je realizována při bezprostředním ohrožení nebo již probíhající MU.\nFormy jsou verbální informace z paměti elektronických sirén a MIS a tísňové informace.\nVerbální informace potvrdí předpokládaný charakter ohrožení. Význam je velký, protože\nvarovný signál je jen jediný a sám o sobě nenese informaci o konkrétním ohrožení.\nTísňová informace předávaná cestou elektronických sirén a MIS, rozhlasem a televizí\ndoplňuje informace z první fáze, zejména upřesňuje konkrétní situaci a způsoby reakce\nna ni. Na informování o obecných zásadách a opatřeních již není čas.\nVerbální informace v paměti elektronických sirén a MIS jsou nahrány na běžně\ndostupné nosiče např. SD karty známé z různých multimediálních přehrávačů (MP3,\nMP4) a dalších zařízení. Mimo standardních nahrávek je možné využít 5 nahrávek pro\npotřeby obce. Tyto lze aktivovat také dálkově z OPIS HZS. Další informace aktivovatelné\npouze z řídicího centra MIS jsou omezeny pouze kapacitou záznamového média.\nK podpoře informování řada obcí již provozuje nebo plánuje vybudování systémů\nk oslovení obyvatelů pomocí telefonů a mobilních telefonů. Existují způsoby postupného\nvytáčení předem definovaných účastníků a jejich seznámení s nahranou informací.\nSystém eviduje přijetí či nepřijetí předávané informace. Tento princip nachází uplatnění\npři vyrozumívání orgánů a jednotek Integrovaného záchranného systému. Při\npořizování takového systému je třeba posoudit finanční náklady na pořízení a provoz\nDruhý způsob je využití mobilních telefonů ve spojení s příjmem informace cestou\nSMS. Zde se uplatňují dva principy. Příjemci těchto zpráv vysílaných při mimořádné\nudálosti se předem přihlásí k odběru těchto zpráv. Obyvatelé zařazení do databáze\npříjemců obdrží příslušnou SMS bez ohledu na místo pobytu v daném okamžiku. Obdrží\nji tedy i v případě pobytu mimo republiku. Tuto variantu je nutné hodnotit z pohledu\nceny za provoz a podmínky provozu. Někteří provozovatelé podmiňují snížení ceny\npříjmem reklamních SMS. To může být pro občany obtěžující a vede k omezení příjmu\nSMS od odesílatele tísňových informací nebo trvalému odhlášení odběru. V úvahu je\nnutné vzít také technickou stránku věci. Nejdůležitější okolností je skutečnost, že přenos\nSMS zpráv není operátorem garantován. Úspěšnost doručení je závislá také na vytížení\nsítě a ta je právě při MU zpravidla přetížena. Druhý princip spočívá ve vyslání informace\npřes vybranou vysílací buňku operátora v zájmovém prostoru. Taková informace je\ndoručena všem účastníkům právě přihlášeným k příslušné buňce. Tato možnost je\nznačně náročná finančně a je nutné ještě vyřešit pro tyto účely tzv. vnitrostátní roaming.\nTéto problematice se HZS ČR trvale věnuje.\nTřetí fáze informování nastupuje v době při odstraňování následků a podle situace\nmůže být dlouhodobá v řádu dnů i měsíců. V této fázi lze využívat jak elektronické sirény\na MIS, tak i všechny druhy hromadných informačních prostředků.\nPopis jednotlivých prostředků\nRotační siréna je v naší republice nejrozšířenější prostředek varování. Po\npřipojení sirénového přijímače umožňuje dálkové spouštění z Operačních a\ninformačních středisek HZS. Je také ovladatelná místně tlačítkem nebo pomocnými\nzařízeními na bázi mobilních telefonů apod. Umožňuje pouze varování.\nElektronická siréna má stejné vlastnosti jako předchozí typ doplněné schopností\nreprodukovat verbální informace z paměti sirény a tísňové informace z mikrofonu nebo\nreprodukování tísňových informací z předem nastavené rozhlasové stanice. OPIS HZS\nmůže dálkově využít všechny funkce mimo použití mikrofonu. Všechny funkce však\nmůže využít starosta obce nebo jím pověřený pracovník. Obdobně jako mikrofon lze\nvyužít i nahrávek z externích zdrojů. Součástí sestavy je sirénový přijímač, který\nzabezpečuje přenos informací a povelů z VyC. Na rozdíl od rotačních sirén není umístěn\nvně zařízení, ale je integrován do skříně elektronické sirény.\nMístní informační systém je tvořen ovládacím centrem, některými výrobci\noznačovaném jako ústředna a skupinami reproduktorů často nazývanými hnízda\nreproduktorů. Ovládací centrum je umístěné zpravidla v budově obecního úřadu. Je\ntvořeno počítačem s příslušným programem a případně dalšími ovládacími prvky.\nZ tohoto centra lze zapínat jednotlivé reproduktorové skupiny, jejichž počet je\nkombinovatelný. Reproduktory se umísťují na stožárech veřejného osvětlení, budovách\napod. Vysílat lze variantně např. do jedné ulice, čtvrti nebo také celé obce. Rovněž co se\nbude vysílat se stanoví na tomto centru. MIS lze použít jak pro účely varování, tak i pro\ntísňové informování. Samozřejmě lze využít i pro informování obyvatelstva\no jakýchkoliv běžných záležitostech a akcích obce. Starosta nebo pověřený pracovník\nmůže sdělovat informace využitím mikrofonu anebo reprodukováním nahrávek\nz přenosných médií např. CD, paměťových karet, flash disků. Napojení na JSVV je\nzajištěno sirénovým přijímačem, který je součástí ovládacího centra. Vstup z HZS touto\ncestou je možný do MIS jen jako celku, nelze vybrat jen část obce.\nMIS je velmi variabilní a modální. Může být doplňován dalšími prostředky, které\nfunkce systému účelně doplňují. Jsou to informační tabule pro neslyšící a tzv. domácí\npřijímače. Informační tabule pro neslyšící jsou elektronické tabule zobrazující text.\nUplatnění mohou najít v místech většího soustředění osob např. v obchodních centrech,\nnádražích, v blízkosti ústavů pro neslyšící apod. Vždy je nutné potřebu těchto tabulí\nposoudit z hlediska účelnosti.\nDomácí přijímače nachází uplatnění v odlehlých částech obce, na samotách apod.\nJedná se o lokality, ve kterých je neúčelné, neekonomické zřizovat standardní hlásiče\nMIS. Využití nachází také při kontrole srozumitelnosti např. na obecním úřadu, v bytě\nstarosty apod. Jedná se o zařízení tvořené reproduktorem a přijímačem obdobným\nstandardnímu hlásiči ovšem bez zesilovače. Celé zařízení je samozřejmě upraveno\nk umístění v bytě. Musí být trvale napájeno a reprodukuje jak akustické signály, verbální\na tísňové informace, tak samozřejmě také další informace a zprávy vysílané obcí.\nCelý systém je trvale pod kontrolou ovládacího centra. Informace o stavu\nz hlediska funkčnosti jsou získávány z tzv. obousměrných, bezdrátových hlásičů. Tyto\na jednosměrné hlásiče reprodukují zvolené signály a informace. U obousměrných je\nopačnou cestou předávána ovládacímu centru informace o funkčnosti hlásiče\nsamotného. Ideální stav by nastal v případě instalace všech hlásičů v obousměrném\nprovedení. To je samozřejmě finančně nákladné a mnohdy i neúčelné. V praxi se\numisťují jen v důležitých lokalitách a na místech vybraných z hlediska optimalizace\nsystému. Jejich umístění a počet musí vycházet z akustické studie. Stav MIS jako celku lze\ndále využít podle následujícího odstavce.\nVšechny uvedené typy koncových prvků varování (sirén a MIS) při použití tzv.\nobousměrného sirénového přijímače lze rádiově připojit k přijímači sběru dat. Obecně\nlze tímto systémem sbírat informace o stavu koncového prvku jako takového. Informace\no stavu akumulátorů je významná, ale jen u prvků, které jsou jimi vybaveny. Informace\no násilném otevření ovládací skříně nebo o poslední aktivaci je významná vždy u všech\nprvků. U elektronických sirén a MIS je škála přenášených informací větší než\nu předchozího typu sirén. Veškeré informace mají význam pouze, jsou-li trvale\nsledovány a vyhodnocovány. To se děje nepřetržitě na OPIS HZS příslušného kraje.\nV případě zjištění odchylek od normálního stavu jsou přijímána opatření k nápravě\nodpovídající avizovanému nestandardnímu stavu.\n5.5 Postupy a zásady pro výběr systémů varovaní, jejich provoz\nJe jen velmi málo obcí, které dosud nemají žádný prostředek varování. Téměř ve\nvšech obcích je zpravidla alespoň rotační siréna. Proto jako první vystane otázka: co se\nstávajícím zařízením? Pokud je přijato rozhodnutí zvýšit počet sirén, v současné době\njen elektronických, stávající prvky mohou být zachovány. Obdobně to platí také pro\nvybudování MIS. Je velmi vhodné mít systém kombinovaný. To znamená provozovat MIS\na zároveň ponechat nebo doplnit jednu či několik sirén. Kombinovaný systém velmi\nzvýší spolehlivost systému jako celku. Ovládat lze samostatně jak MIS, tak i jednotlivé\nsirény. Druhá přednost kombinovaného systému je zlepšení celkové akustiky pro\nvarování i informování obyvatelstva v obci.\nZásady pro výběr systémů varování není lehké jednoznačně definovat. Nestačí jen\nprostý výběr prvku podle jeho výkonu, možnosti vstupu pro reprodukci nahrávek nebo\nmluveného slova. Velmi důležité je šíření zvuku varovného signálu a případně\nsrozumitelnost a slyšitelnost jakýchkoliv slovních informací v obci.\nZ výše uvedeného vyplývá potřeba zpracovat akustickou studii pro zvolený systém.\nZpracováním této studie je výhodné pověřit specializovanou firmu. Lze také vyžadovat\nstudii po firmě realizující nový projekt. Při rozhodování je nutné vzít v úvahu požadavky\nEU při žádání finančních prostředků z evropského dotačního programu. Pokud obec\nnebude požadovat jakékoliv dotace, může postupovat druhou cestou, tj. studie může být\nsoučástí nabídky zhotovitele celého projektu.\nZpracovatelé akustických projektů znají a respektují požadavky na koncové prvky\nvarování vydané MV – GŘ HZS ČR. Tyto požadavky jsou veřejně dostupné na Internetu\nna adrese, která je uvedena na konci seznamu schválených KPV. Uvedený seznam je\nsoučástí tohoto materiálu.\nPři výstavbě a následném provozu moderních prvků varování je důležité\nnepodceňovat pravidelný servis a případné opravy. Tyto oblasti jsou součástí smluvního\nvztahu se zhotovitelem a servis a opravy rozhodně nemůžou být opomenuty. V případě\nže zhotovitel není výrobcem systému, lze pro servis a opravu upřednostnit výrobce.\nJednou z nejdůležitějších komponent jsou akumulátory. Jejich životnost je různá a\nvelmi závislá na výrobci. Nejlevnější výrobek v době nákupu nemusí být nejlevnější při\nprovozu. Někteří výrobci si přímo stanovují podmínku, že servis a opravy může\nprovádět jen firma mající k tomu oprávnění (certifikát) vydaný výrobcem.\nKlady a zápory jednotlivých typů KPV\nElektrická rotační siréna\nO tomto prostředku lze říct, že je nejrozšířenější, jednoduchý, má velký akustický\ntlak. Nové sirény tohoto typu se již nestaví, lze je však přemisťovat z míst kde jsou\nnahrazeny novými prostředky do míst, kde není žádný KPV.\nMezi negativa patří nemožnost zálohování síťového napájení elektrickou energií.\nJsou napájeny třífázovým napětím. Z užitného hlediska je záporem nemožnost\nposkytování verbálních a tísňových informací.\nMezi klady lze zařadit velký akustický tlak (slyšitelnost) a možnost pracovat\nminimálně 72 hodin pouze z akumulátorů. Bližší informace lze získat v již uvedeném\nmateriálu na Internetu. Dále je vysoká užitná hodnota v možnosti odbavovat\n(reprodukovat) verbální a tísňové informace. Dále je to schopnost připojit dálkovým\npovelem vestavěný přijímač VKV, resp. předvolenou stanici a odbavit její vysílání.\nKladem je také široká škála získávání diagnostických údajů o prvku samém a také od\npřipojených měřidel a čidel.\nNevýhodou je nemožnost poskytovat informace přes mikrofon do více prvků\nnajednou. Informace cestou mikrofonu lze poskytovat pouze přes jednu elektronickou\nsirénu. Toto je z hlediska obcí snížení užitných vlastností při informování obyvatelstva\no běžných záležitostech obce.\nMístní informační systémy jsou velmi často nazývány obecními rozhlasy\ns vlastnostmi elektronických sirén. Hlavní funkce jsou tedy obdobné. Mezi klady patří\nzejména možnost mluvit v reálném čase do celého MIS najednou. Lze mluvit i selektivně\ntzn. jen do zvolených čtvrtí nebo částí obce. Tuto vlastnost může využít jen obsluha MIS,\nnikoliv HZS cestou JSVV. Možnosti dálkové aktivace verbálních informací, přepnutí do\nrežimu vysílání předvolené stanice VKV zůstávají beze změn. Přenos diagnostických\núdajů, dat od měřicích prvků, čidel a případně lokálních výstražných systémů je běžnou\nZ hlediska užitných vlastností jsou přidanou hodnotou informační tabule pro\nneslyšící a tzv. domácí přijímače. Informační tabule pro neslyšící jsou elektronické\ntabule zobrazující text. Uplatnění mohou najít v místech většího soustředění osob např.\nv obchodních centrech, nádražích, v blízkosti ústavů pro neslyšící apod. Vždy je nutné\npotřebu těchto tabulí posoudit z hlediska účelnosti.\nmístního informačního systému.\nMínusem je nižší akustický tlak. MIS je vždy v majetku obce, protože svojí\nrozlehlostí a velkým počtem reproduktorů napájených např. z veřejného osvětlení\nz hlediska majetkové evidence, smluv na umístění, odběr energie atd. je téměř vyloučené\nvlastnictví HZS a dalších subjektů.\nPro obce malého a středního typu se jeví po posouzení technických a užitných\nvlastností KPV jako nejvhodnější místní informační systémy. Z výše uvedeného se může\nzdát, že při nasazení MIS nemůžou být problémy natož špatná praxe. To je omyl. Chyby\njsou však vždy způsobené výhradně objednatelem. S cílem snížit finanční náročnost\nmnozí starostové plánují výstavbu MIS pro několik obcí společně. Možnost selektivně\novládat varování a informování v jednotlivých obcích je ze společného ovládacího centra\n(tzv. ústředny) možná. Je však nepřenosná na OPIS HZS kraje. HZS vzhledem\nk povinnostem při řešení mimořádných událostí nemá zájem o ovládání jednotlivých\nčástí obcí. Enormní nárůst prvků by velmi ztížil operativní řízení. V praxi by pak\nvyhlášení požárního poplachu pro jednu obec proběhlo ve všech obcích pokrytých\nspolečným systémem. Této situaci se předejde dodržením požadavků na KPV (viz.\ndokument na Internetu). Zejména se jedná o nepřípustnost společného systému pro dvě\na více obcí mající své starosty a plošné omezení. Do přípustné plochy pro MIS se svojí\nrozlohou vejde většina obcí s rozšířenou působností. Řešení pro velká města také\nexistuje, ale musí se realizovat v součinnosti s HZS kraje.\nDruhým příkladem špatné praxe je tzv. dobudování MIS. Existující MIS realizovaný\njednou firmou má být rozšířen na další dosud nepokryté území. Samozřejmě při\ndodržení již zmíněných požadavků. Při výběru vhodného dodavatele a často pouze\ns ohledem na cenu je vybrán jiný než původní dodavatel nabízející jiný typ zařízení.\nAčkoliv oba typy jsou schváleny MV-GŘ HZS ČR v takovéto kombinaci mohou pracovat\nnekorektně. Nově vystavěné hlásiče nemusí být kompatibilní s ovládacím centrem.\nSeznam schválených KPV a orientační ceny.\nKoncové prvky schválené k připojení do JSVV\nVýrobce (dovozce) 1\nRAL, s.r.o., Jablonec n.\nOznačení firem odpovídá Obchodnímu rejstříku.\nTypy: 2A, 2B, 2A1, 2B1\nA-pro rotační sirény\nB,C-pro elektronické sirény\nDS 977; MEZ;\nElektronická siréna Esp\nRSK, spol. s r.o., Praha\njen pro sirény ECN\nRMS, spol. s r.o., Praha\nX-pro rotační sirény\nTechnologie 2000 spol.\ns r.o., Jablonec nad Nisou\nAscom (CZ) s.r.o., Praha\nMotocom Plus, s.r.o.,\nEsp MAESTRO Technologie 2000 spol.\nELSVO – MOST,\nspolečnost s ručením\nB PLUS TV a.s.,\nVegacom, a.s. Praha\nBártek rozhlasy, s.r.o.,\nNoel v.o.s. Hodonín\nv březnu 2005 změněn\nnázev na ORKAN Medes\nEMPEMONT s. r.o.,\nMístní informační AMO\nElektronická siréna Hornet\nElektronická siréna eRotor\nMIR Klasik II\nBR – ES\nMístní informační SARAH III\nElektronická siréna SONIK\nElektronická siréna AMO–S\nJD rozhlasy s.r.o.,\nPWS Plus s.r.o.\nspol. s r.o. Vodňany\n* Výrobce již tento typ neprodává, lze použít pouze při přemístění atd.\nGŘ HZS ČR seznam koncových prvků schválených k připojování do JSVV podle\nAktuální seznam a Požadavky na KPV jsou k dispozici na internetové adrese:\nwww.hzscr.cz pod položkami/Ochrana obyvatelstva/Dotace a granty/Dotace obcím na\nrozvoj koncových prvků varování. Seznam KPV v příloze celého materiálu je neaktuální,\nplatný v době vydání materiálu. Platný seznam je v druhém odkazu ve formátu pdf a je\naktualizován přibližně do týdne po schválení nového prvku.\nCeny jednotlivých prvků jsou pouze orientační. U elektronických sirén se cena\nodvíjí od výkonu. Nejnižší výkon je 250 W přidáním dalších modulů se zvyšuje vždy o\n250 W, až do 1 500 W. Vyšší výkony už mohou ohrožovat sluch osob v blízkosti sirény.\nKolik sirén, a o jakém výkonu je pro plánované území potřeba, vyplyne z akustické\nstudie. Teprve pak lze dopočítat cenu.\nU místních informačních systémů je situace obdobná. Vždy lze říct, že řídicí\ncentrum bude jedno, ale kolik bude potřeba reproduktorů, hlásičů (reproduktorových\nhnízd) a o jakém výkonu, opět vyplyne ze studie. Teprve pak se lze dopočítat přibližné\nV tabulce je přehled cen od několika výrobců. Vždy je cena nejnižší a nejvyšší. Do\ntohoto limitu by se měli všichni kupující vejít. Rozsah nabídek je široký, v některých\npřípadech až zarážející a opět se potvrzuje, že je třeba vybírat z více nabídek od více\nCena od do [Kč]\nŘídící centrum – simplexní analogový nebo\nMontáž řídícího centra\n5 000 – 15 000 (20 000)\nTlakový reproduktor 1 ks (15 - 30W)\n990 – 1 500 (12 000)\nPřijímač – simplexní analogový přenos\nPřijímač – simplexní digitální přenos\n7 700 – 23 000\nMontáž 1 ks přijímače\n800 – 3 200\nDomácí bytový přijímač\n1 300 – 2 900\nPřipojení do JSVV (SSRN) obousměrná komunikace\n20 000 – 50 000 (120 000)\nPřijímač pro obousměrnou komunikaci mezi\n13 500 – 30 000\nřídícím centrem a přijímacím hlásičem (uvnitř MIS)\nTechnické požadavky na MIS\nKaždý koncový prvek schválený k připojení do JSVV je před uveřejněním\nv seznamu podroben náročným zkouškám v Institutu ochrany obyvatelstva. Zde posoudí\nsplnění požadavků norem, standardů a požadovaných užitných vlastností a získání\npotřebných certifikátů. Dále následují experimentální zkoušky v laboratořích a na\nTechnické požadavky, způsob provádění zkoušek jsou podrobně zpracovány\na jejich znalost a dodržování je nutnou podmínkou pro výrobce. Uživatel se už může\nzabývat jen posouzením užitných vlastností při výběru KPV pro danou lokalitu.\nV žádném případě by nemělo chybět propojení s LVS a zpracování akustické studie\nodbornou firmou. Reference a nabízenou cenu také nelze opomenout. Konkurence na\ntrhu je velká a tak někteří výrobci MIS jako přidanou hodnotu nabízí současné\nvybudování rozvodů pro kabelovou televizi a podobně.\nPožadavky na KPV jsou k dispozici na internetové adrese: www.hzscr.cz pod\npoložkami/Ochrana obyvatelstva/Dotace a granty/Dotace obcím na rozvoj koncových\nA poznámka na konec – lze se setkat se zkratkou BMIS. Písmeno B předřazené\nznámé zkratce MIS zdůrazňuje, že se jedná o Bezdrátový MIS. Je pravdou, že se jiné než\nbezdrátové systémy nevyrábí, a proto se upustilo od BMIS a uvádí se pouze MIS.\nDoporučení pro ZADÁVACÍ DOKUMENTACI\nVětšina lokálních výstražných a varovných systémů v ochraně před povodněmi je\nv současné době budována s dotací z Operačního programu Životní prostředí (OPŽP),\nDoporučení jsou připravena ze zkušeností takto realizovaných projektů, které podléhají\npravidlům dotačního programu. Doporučení lze ovšem využít obecně pro přípravu\nprojektů financovaných jiným způsobem.\nŽadatel/příjemce podpory z Operačního programu Životní prostředí je plně zodpovědný za realizaci zadávacího řízení pro práce, které jsou předmětem podpořeného\nprojektu. Výběrová řízení musí proběhnout v souladu se zákonem č. 137/2006 Sb.\no veřejných zakázkách a dle aktuálních Závazných pokynů pro žadatele a příjemce\npodpory v OPŽP (ke stažení na www.opzp.cz).\nV případě nejasností je doporučeno konzultovat podklady či průběh zadávacího\nřízení s projektovým manažerem. Státní fond Životního prostředí však nemůže převzít\nzodpovědnost za správnost zadávacího řízení, které bylo konzultováno se žadatelem,\nneboť je vždy limitovaný informacemi, které k dané věci poskytne žadatel. Lze doporučit, aby si žadatel nechal zpracovat podklady k zadávacímu řízení a organizaci\nzadávacího řízení např. právnickou kanceláří, která se danou problematikou zabývá.\nV následujícím textu jsou uvedena doporučení nebo příklady řešení k některým\nbodům zadávací dokumentace. Je ponecháno na čtenáři, aby zvážil, zda jsou tato\ndoporučení vhodná a použitelná pro přípravu zadávací dokumentace konkrétního\nNa doporučeních spolupracovali autoři příručky, odborní garanti a projektoví\nmanažeři SFŽP pro oblast podpory 1.3. OPŽP.\nDoporučujeme uvést stručný název zakázky, pod kterým bude zakázka označována\nv dalších dokumentech zadávacího řízení a následného smluvního vztahu. Název nemusí\npodrobně popisovat předmět plnění.\nVymezení předmětu plnění veřejné zakázky\nDoporučujeme se řídit podle Závazných pokynů pro žadatele a příjemce podpory\nv OPŽP (ke stažení na www.opzp.cz).\nU projektů zaměřených na výstražné a varovné systémy, kde je dále předmětem\nzpracování digitálního povodňového plánu, se často řeší problém účelového slučování či\nrozdělování předmětů plnění. Žadatel by měl mít jednoznačně vyřešené, zda nějaké\npředměty plnění sloučit či naopak rozdělit lze či nikoliv. Problém je např. u bezdrátového místního informačního systému pokud je zadán společně v jednom zadávacím\nřízení s digitálním povodňovým plánem, ačkoliv technicky ani funkčně spolu nejsou tyto\ndva předměty plnění nějak propojené. Příkladem možného řešení je volba přísnějšího\nrežimu zadávacího řízení (odpovídajícího součtu maximálních cen jednotlivých dílčích\nplnění), kdy veřejná zakázka je rozdělená na více částí a uchazeč může podat svoji\nnabídku na kteroukoliv část veřejné zakázky nebo na více částí veřejné zakázky.\nPři volbě klasifikace veřejné zakázky uvedené v oznámení o zahájení zadávacího\nřízení nebo ve výzvě, podle číselníku CPV v Informačním systému o veřejných zakázkách\n(http://www.isvz.cz) se nejčastěji jedná o Informační systémy – kód CPV 48810000-9\nnebo Prevence záplav – kód CPV: 45246400-7.\nV případě rozsáhlejších systémů se doporučuje ještě před zahájením zadávacího\nřízení nechat zpracovat realizační studii nebo projekt. Je nutné vybrat zhotovitele\nv souladu s českou4 legislativou i pravidly dotačního programu. Při zadání veřejné\nzakázky nelze nikoho zvýhodňovat a tak v těchto případech není možné pověřit\nzpracováním akustické studie žádného z uchazečů. Studie by mohla být zpracována tak,\nže by zvýhodnila zkušenosti, možnosti a technologie uchazeče o tuto zakázku v případě,\nže by zpracovával akustickou studii.\nDoporučuje se důsledně zabývat podmínkami a doporučeními odborného posudku\nMŽP vypracovaného k podávané žádosti o podporu, zohlednit podmínky a pokud možno\ni doporučení posudku nejpozději v rámci přípravy zadávací dokumentace úpravou\nprojektu, projednat změny vyplývající z úpravy projektu nejpozději v rámci posouzení\nzadávací dokumentace se SFŽP ČR.\nPodrobný rozsah a formu plnění lze uvést v příloze, která by měla obsahovat také\ntechnické podmínky předmětu plnění např.:\ncelkovou charakteristiku měřícího systému a jeho funkční vlastnosti\nspecifikaci a počty jednotlivých zařízení\ntechnické vlastnosti jednotlivých měřících zařízení (frekvence měření, rozsah měření)\ntechnické vlastnosti řídících a komunikačních jednotek (rozsah paměti, způsob\npožadavky na instalaci zařízení a případné stavební úpravy (doložit výkresy případně\nprovozní podmínky (klimatické podmínky, zdroj energie, zálohování)\npožadavky na zabezpečení provozu (dokumentace, školení, záruční a pozáruční\npožadavky na podmínky a délku záruky\nV příloze č. 1 jsou uvedeny doporučené specifikace pro lokální výstražné systémy.\nTechnické požadavky na koncové prvky varování připojované do jednotného\nsystému varování a vyrozumění jsou uvedeny na CD „Podpora povodňové služby“\nv souboru požadavky_JSVV-1.pdf .\nDoložení splnění základních kvalifikačních předpokladů podle § 53 zákona o veřejných zakázkách.\nDoložení splnění profesních kvalifikačních předpokladů podle § 54 zákona\no veřejných zakázkách (výpis z obchodního rejstříku, kopie živnostenského oprávnění či\nDoložení splnění ekonomických a finančních kvalifikačních předpokladů může\nzadavatel požadovat podle své úvahy z výčtu uvedeného v § 55 zákona o veřejných\nDoložení splnění technických kvalifikačních předpokladů může zadavatel požadovat podle své úvahy z výčtu uvedeného v § 56 zákona o veřejných zakázkách (např.\ndoložení osvědčení ISO, reference o obdobných zakázkách, přehled technického\nvybavení uchazeče atd.).\nDoklady prokazující splnění kvalifikace předkládá uchazeč v prosté kopii.\nZadavatel si však může od vybraného uchazeče před uzavřením smlouvy vyžádat\npředložení ověřené kopie nebo originálu. Další prokazování kvalifikace podle 55 a § 56\nzákona doporučujeme požadovat v přiměřeném rozsahu. Pokud je v zadávací dokumentaci uvedete a uchazeč je nepředloží, musíte ho z další účasti v zadávacím řízení\nKvalifikační předpoklady musí jednoznačně souviset s předmětem plnění. Problém\nje např. v tom, že žadatel nastaví požadavek na profesní kvalifikační předpoklady\ndiskriminačně. Požaduje např. konkrétní živnostenské oprávnění, ačkoliv by šlo\nrealizovat předmět plnění i s jiným živnostenským oprávněním.\nV případě, že je součástí předmětu podpory realizace místního informačního\nsystému, který má být součástí JSVV, musí žadatel jako zadavatel veřejné zakázky\nstanovit podmínku, že MIS musí být v seznamu koncových prvků schválených\nk připojení do JSVV.\nJe užitečné uvést jazyk nabídky a další požadavky na zpracování nabídky např.\nčíslování stránek, počet kopií, elektronická kopie na CD, atd.\nZpůsob posouzení a hodnocení nabídek\nHodnocení nabídek je specifické pro projekty podpořené z OPŽP a je popsáno\nv Závazných pokynech pro žadatele a příjemce podpory v OPŽP (ke stažení na\nJako kriteria hodnocení lze použít např. technickou úroveň nabízeného zařízení,\njeho funkční vlastnosti, servisní podmínky, záruční podmínky apod., které může uchazeč\nnabídnout nad rámec základních technických požadavků na předmět plnění, které jsou\nuvedeny předmětu zakázky.\nDalší požadavky – příklady\nZadavatel si vyhrazuje právo ověřit si informace poskytnuté uchazečem u třetích\nosob a uchazeč je povinen mu v tomto ohledu poskytnout veškerou potřebnou\nZadavatel ne/připouští varianty nabídky.\nUchazeč je povinen ve své nabídce konkrétně specifikovat části veřejné zakázky,\nkteré má v úmyslu zadat jednomu či více subdodavatelům, a je povinen uvést identifikační údaje všech těchto subdodavatelů a doložit písemný souhlas Subdodavatele\ns podílením se na zakázce.\nÚčastník je seznámen s tím, že účastí ve výzvě mu nevzniká právo na jakoukoliv\núhradu výdajů spojených s touto účastí.\nZhotovitel je povinen při plnění předmětu smlouvy dodržovat pravidla publicity\na propagace Operačního programu Životní prostředí, jenž jsou dány Grafickým manuálem publicity OPŽP.\nPřílohami zadávací dokumentace může být projektová dokumentace nebo jiná\ntechnická dokumentace v rozsahu a podrobnosti nezbytné pro zpracování nabídky.\nPokud má zadavatel konkrétní požadavky na obsah smlouvy, může přiložit vzor\nsmlouvy, který má uchazeč při zpracování nabídky respektovat.\nČást 1 – Měřící technika pro lokální výstražné systémy, technické a provozní\nMěřicí technika pro lokální výstražné systémy, technické a provozní\nMěřicí záznamová a vyhodnocovací stanice řídí sběr dat z připojených čidel\n(hladinová, srážková, případně teplotní čidla), provádí jejich vyhodnocení a archivaci.\nPřenosový modul zabezpečuje přenos dat a odesílání alarmových SMS při překročení\nnastavených limitních hodnot. Měřící a vyhodnocovací jednotka provádí řadu\nautonomních operací bez potřeby zásahu obsluhy (např. řízení četnosti archivace\na přenosu dat na základě dosažení limitních hodnot, výpočtové funkce). Překročení\ntechnologických limitních hodnot jednotky (např. pokles napájení, porucha čidla) je\npředmětem odeslání alarmových zpráv provozovateli systému.\nVšechna měřená data jsou ukládána na zabezpečeném datovém serveru a v grafickém a číselném formátu jsou zpřístupněna pro určenou skupinu uživatelů (především\npro povodňové orgány). Základní zobrazení měřených dat bude určeno pro veřejnost.\nProstřednictvím běžných internetových technologií a vhodných datových formátů (XML)\nbude pro vybrané měrné body umožněn přenos těchto dat do dalších nadstavbových\nMěřící záznamová a vyhodnocovací jednotka\nvolitelný interval záznamu měřených dat v minimálním rozsahu od 1 min do\nmožnost automatické změny intervalu záznamu při překročení limitní hodnoty\nvyhodnocování měřených dat (klouzavé součty srážek, výpočtové funkce)\nzáznam stavových událostí měřící stanice a jejich přenos spolu s naměřenými daty\n(stav napájecích baterií, kvalita komunikačního kanálu, porucha napájecího napětí\nminimálně 2 proudové vstupy s nastavitelným zesílením v rozsahu od 0 mA do 20\nminimálně 2 odporové vstupy pro přímé připojení teplotních snímačů\nminimálně 2 binární (dvoustavové) vstupy\nminimálně 2 pulsní vstupy\nřízené napájení připojených snímačů s možností nastavení zpožděného měření\nv rozsahu 0 až 60 sekund od zapnutí napájení\nvolitelná četnost datového přenosu\nautomatické řízení četnosti přenosu dat při překročení limitních hodnot\nmožnost nastavení strmostního alarmu\nnastavení různých skupin příjemců alarmových zpráv podle charakteru limitní\nalarmové SMS, min. 3 limitní hodnoty s nastavitelnou hysterezí rozesílané na min. 15\nnastavitelných telefonních čísel (překročení SPA, překročení limitní hodnoty srážky\nza časový interval apod.)\nalarmové SMS o stavových událostech měřícího systému (nízké napětí akumu-látoru\nvýpadku externího napájení apod.)\ninformační SMS o aktuálních měřených hodnotách a stavových informací jednotky\nodesílané na dotazovou SMS\nkomunikace s PC a parametrické nastavení měřícího systému pomocí běžných\nkomunikačních rozhraní (COM, USB, BLUETOOTH)\nkrytí alespoň IP66, kompaktní provedení odolné proti kondenzující vzdušné vlhkosti.\nnadstandardní odolnost vstupů proti indukovanému přepětí při atmosférických\nfunkční spolehlivost v teplotním rozsahu od – 30 0C do + 50 0C\n2.2 Měřicí čidla\nManometrická sonda pro měření stavů hladin\npřesnost manometrické sondy min. 0,5 % z měřícího rozsahu\nrozlišení minimálně 0,01 m\nrozsah měření standardně 0–10m H2O (0–6m H2O), případně podle konkrétní lokality\npřímá kompenzace vlivu atmosférického tlaku vzduchu\nUltrazvuková sonda pro měření stavů hladin\npřesnost ultrazvukové sondy min. 1 % z měřícího rozsahu\nrozsah měření podle konkrétní lokality\nSonda pro měření teploty vzduchu\npřesnost teplotní sondy ±0,20C\nrozlišení 0,10 C\nrozsah měření od – 50 0C do + 50 0C\nzáchytná plocha 200 cm2\nrozlišení překlopení člunku 0,2 mm srážky\nzáchytná plocha 500 cm2\nrozlišení překlopení člunku 0,1 mm srážky\nVyhřívaná verze srážkoměru\nautomatické řízení vyhřívání vnitřního prostoru s měřícími a snímacími prvky\na záchytné plochy srážkoměru\nPožadavky na zpřístupnění měřených dat (datový server)\nzákladní zobrazení měřených dat pro veřejnost\nzabezpečené zpřístupnění (chráněné heslem) dat pro vybrané uživatele\npřehledná struktura měrných bodů, grafický a číselný formát měřených dat\ns vyznačením limitních hodnot\nexporty dat v běžně používaných formátech\nmožnost aktivace grafických zobrazení průběhů měřených dat do mobilních telefonů\nPožadavky na provozní funkce lokálního výstražného systému\nv místech bez síťového napájení a bez solárního panelu provoz měřícího systému\nminimálně 3 měsíce bez výměny akumulátorů\nparametrické nastavení funkcí měřícího systému dálkovým přístupem\naktuální data a funkce SMS prezentovány v občanském čase\nměřicí technika musí zabezpečit měření, vyhodnocení, záznam a datový přenos\nv extrémních klimatických podmínkách\npřiměřené provozní náklady lokálního výstražného systému (zajištění provozu měřící\ntechniky, datové přenosy a SMS, správa a údržba serveru)\ndélka záruční doby min. 2 roky\ndokumentace a návody k měřící technice v českém jazyce\nPříručka byla vytvořena autorským kolektivem\nIng. Kocman Tomáš\nve spolupráci s odbornými garanty oblasti podpory\n1.3 Omezování rizika povodní OPŽP\nSpolufinancováno z Prioritní osy 8 – Technická\npomoc financovaná z Fondu soudržnosti\n− koncový prvek vyrozumění je technické zařízení schopné předat informaci orgánům krizového řízení, např. mobilní telefony a pagery; − koncový prvek měření (senzor) je zařízení určené ke sběru dat ...\nhydrologie malého povodí hydrologie malého povodí 2014\nNivální horský režim Labského dolu - hydrologická charakteristika pramenné oblasti Labe Libor Ducháček Extrémní srážky a blesková povodeň jako aktivní faktor svahových pohybů Igor J. Dvořák, Jan Ma...\nV některých aplikacích může být výhodné zobrazovat polohu stanice a její aktuální stav na mapovém podkladu. Stavem může být jak informace o bezporuchovém chodu stanice, tak změřené hodnoty vybranéh...\nNovinky programu POSKA !!! Před nasazením verze nejprve\nna všech jeho EANech a EANech v konfl.zboží. Nad číselníkem registrů přibylo tlačítko export, kterým je možné vyexportovat číselník zboží a registrů od konkrétního dodavatele pro jinou databázi POS...\nM o d e r n í Stanice M4016 je řízena moderním RISC mikroprocesorem firmy ATMEL a celá je postavet e c h n o l o g i e na na 3V logice, která jí zaručuje velmi nízkou vlastní proudovou spotřebu. Po...\nPředpovědní povodňovou službu zabezpečuje Český hydrometeorologický ústav (ČHMÚ) ve spolupráci se správcem povodí. Informuje povodňové orgány a další účastníky ochrany před povodněmi o nebezpečí vz...\nGlobální a bloková funkce klávesnic................................ ................................ ................................ ................... 24\nobjevy, které vedly k vynálezu telefonu. V únoru 1876 si podal žádost o udělení patentu a za pár týdnů jej obdržel. (Je zajímavé, že jiný vynálezce, Elisha Gray, přihlásil k patentování podobný pří...