Barbora Markéta Eliášová (1874-1957)\nBarbora Markéta Eliášová - první česká cestovatelka\nCestovat po světě a poznávat kulturu a tradice různých národů bylo velkým snem Barbory Markéty Eliášové. Nikdo by si nepomyslel, že tento sen se stane realitou, ale cesty osudu jsou překvapivé a mohou nás zavést kamkoli, a to byl i případ první české cestovatelky, která zasvětila svůj život poznání dalekých zemí.\nBarbora Markéta Eliášová. Foto: Prostor Barbora Markéta Eliášová se narodila 2. listopadu 1874 v Jiříkovicích u Brna. Její rodiče záhy zemřeli a o malého sirotka se starali sousedé. Dětství Barbory nebylo šťastné. Musela odmala tvrdě pracovat a chyběla ji láska a péče rodičů. Jednou z mála osob, které s Barborou zacházeli laskavě, byl její učitel Jan Hudeček, který v ní podporoval zájem o knihy a poznání. Díky čtení Barbora objevovala nové světy a probudila se v ní touha odejít z prostředí, které ji obklopovalo, a poznat jiné lidi a země. Na doporučení učitele Hudečka odchází Barbora k bezdětné rodině do Brna. Zde pracovala nejprve v továrně na zpracování vlny a po nocích se učila německy. Na doporučení získala místo služebné u dvou německých dam – herečky a její matky. Zde měla k dispozici rozsáhlou knihovnu a stará dáma trpělivě opravovala její němčinu. Herečka dostala nabídku z Vídně a obě ženy se přestěhovaly i s Barborou. Tam jí umožnily chodit na kurzy angličtiny a francouzštiny. Měla vynikající výsledky, a tak se po čase se rozhodla, že odjede do Prahy. Našla si velmi rychle místo ve firmě na parkety. Jejím úkolem bylo vyřizovat německou a francouzskou korespondenci. Bydlela ve skromném podnájmu a veškerý volný čas věnovala angličtině. Státnici složila a získala vytoužené potvrzení, že může tento jazyk vyučovat na vyšších dívčích školách a učitelských ústavech.\nPři státnici se pak potkala s univerzitním profesorem angličtiny Mourkem. Její slohová práce ho velmi zaujala. Po čase ji pozval k sobě domů a on i jeho paní, původem z Anglie, se stali jejími dobrodinci. Byli to oni, kdo ji přesvědčil, ať jede na studijní cestu a zdokonalí se v anglické konverzaci. Barbora sice měla nějaké úspory, ale na cestu nestačily. Nakonec jí půjčil peníze sám profesor Mourek. Procestovala Anglii, podívala se do Paříže a některých německých a švýcarských měst. Po návratu začala Barbora učit angličtinu na vyšší dívčí škole a dávala i soukromé hodiny.\nPřelomovým obdobím pro ni byl rok 1911. Její snoubenec zemřel na otravu krve po banálním poranění a Eliášová zřejmě prožila i další zklamání. Těžkou osobní situaci vyřešila tím, že si následujícího roku vzala roční neplacenou dovolenou a z peněz ušetřených z platu učitelky se vydala na cestu až do Orientu. Za svůj cíl si stanovila Japonsko. Vlakem přejela celé Rusko, nejprve do Moskvy a pak transsibiřskou dráhou do Vladivostoku. Po třídenní plavbě parníkem Simbirsk se dostala do Japonska. Zde vystoupila na ostrově Honšú a vlakem se dostala do Karuizawy, malebného horského letoviska pod Mt. Asama nedaleko Tokia. Tam před letními vedry utíkala značná část cizinců i bohatých Japonců. V Karuizawě trávila léto i rodina anglického profesora Lawrence z Tokijské university. Byli to přátelé paní Mourkové a Eliášovou formálně přijali jako vychovatelku svých dětí. Barbora Markéta Eliášová v Tokiu v roce 1913 Ubytovali ji ve své dřevěné vilce a společně pak podnikali výlety k buddhistickým chrámům. Na konci léta se rodina prof. Lawrence vrátila do Tokia. Ve městě se Eliášová setkala i s životem prostých Japonců. Odešla od Lawrenců a našla si ubytování v tradičním japonském rodinném hotelu. Naučila se japonsky, jedla hůlkami, chodila v kimonu a vlasy nosívala učesané jako Japonka. Začala vyučovat angličtinu na škole pro poštovní úředníky a ve volném čase se věnovala tradičnímu japonskému umění: aranžování květin (stala se první evropskou absolventkou kurzu ikebany), pěstování bonsají, čajovému obřadu a technice barvení tkanin.\nZ Japonska se vrátila lodí 'Korea' a přes San Francisko odjela do Oaklandu, dále do Chicaga, Buffala a New Yorku a odtud parníkem přes Island do Cuxhavenu a do Prahy. Takto tedy dokočila svou první cestu kolem světa. Zážitky z Japonska i z dlouhé cesty nazpět shrnula ve své první knize Rok života mezi Japonci a kolem zeměkoule (1915), kterou si vydala na vlastní náklady.\nJaponsko okouzlilo Barboru natolik, že se sem vrátila hned po skončení první světové války s úmyslem zde zůstat delší čas. Na japonských školách dělala přednášky o své zemi, novém státě v srdci Evropy, a psala pro japonské časopisy. Pracovala na ambasádě nedávno vzniklého Československa. Zde nebyla ovšem příliš loajální úřednicí, protože na svého šéfa Karla Perglera donášela Edvardu Benešovi, kterému se Pergler nelíbil. Neustálé intriky na velvyslanectví nakonec Eliášovou natolik odradily, že po půldruhém roce velvyslanectví opouští a vrací se do Prahy.\nZemětřesení v Jokohamě 1. září 1923. Foto: Centrální knihovna v Jokohamě, Wikimedia Commons Roku 1923 se do Japonska vydala potřetí. Plaví se na lodi 'Trieste' z italského Brindisi do Port Saidu. Navštěvuje pyramidy, dále pokračuje přes Suezský průplavem do Massauu a Adennu. Potom přes Indický oceán do Kolomba, na Ceylon, do Singapuru, Honkongua Šanghaje. Zde přestoupila na japonskou loď 'Jamašito Maru' a plula do Nagasaki a Jokohamy. Ovšem v Japonsku tentokrát zažila tragickou a nečekanou zkušenost. 1. září 1923 postihlo oblast Tokia a Jokohamy silné zemětřesení, které si vyžádalo na 150 000 životů. Barbora přežila katastrofu jen zázrakem a přišla o všechny své věci. Pouze v oblečení, které měla, se vydala na několikatýdenní cestu do přístavu v Kóbe, kde se snažila dostat na loď, která by ji odvezla do Evropy.\n"Blížilo se poledne. Po deštivém ránu se vyjasnilo, obloha byla jasně modrá. Hladina mořská, na niž jsem hleděla otevřeným oknem, vypadala mile a klidně. Nebylo nikde nic znepokojujícího. A pojednou, zcela náhle a bez výstrahy přišlo to nevylíčitelně hrozné: prudký vítr zaburácel kolem okna, pod zemí se ozvalo strašlivé dunění, země se začala prudce otřásat… Židle se pode mnou převrhla… Vidím už jen jako v mrákotách, jak celá budova s rachotem padá na mne, prach a plyny se mi derou do krku a dusí mne… Uvědomila jsem si ještě v tom zoufalém okamžiku, že je konec."\nDíky pomoci z ambasády se mohla vrátit do Československa. Sekretářka z velvyslanectví jí věnovala šaty a Eliášová dostala náhradní pas. Vrací se pak přes Vancouver a New York do Evropy. Naneštěstí se vlak ve kterém cestovala, srazil s jiným, ale Barbora vyvázla bez zranění. V Praze napsala další knihy Dcery Nipponu (1924) a V Japonsku v dobách dobrých a zlých (1925), přednášela po celé republice a měla pořady i ve zbrusu novém médiu – rozhlasu. V V Roztokách si zakoupila nevelký dům čp. 213 v Jungmannově ulici a na Tyršově náměstí vysadila růžové sakury. Poté se vydala na další cesty.\nV roce 1925 z Rotterdamu odplouvá lodí 'Patria' do Nizozemské Indie. Přes Marseille do Port Saidu a Rudým mořem a Indickým oceánem do Singapuru a pak na Jávu, po které putuje tři měsíce. Poté navštěvuje Bali a ze Surabaje na Jávě odjíždí lodí 'Moutoro' do Austrálie. Z Austrálie se vrací lodí 'Baradine' přes Jižní Afriku a Kanárské ostrovy zpět do Evropy. Na zpáteční cestě se zastavila v Kapském Městě, které v knize Rok na jižní polokouli (1929) popsala jako jedno z nejhezčích na světě.\nNa svou pátou a poslední cestu se česká cestovatelka vydala v roce 1929. Směřovala opět do Japonska, tentokrát však navštívila také Koreu. O této cestě toho mnoho nevíme, nevydala o ní totiž už žádný cestopis. Vydává však román Hanako a několik dalších knih pro mládež. Po návratu pracovala až do roku 1939 jako překladatelka na ministerstvu zahraničí. Vydala ještě několik knížek o Japonsku, které byly ve své době velmi populární.\nPřes velký přínos v šíření povědomí o Československu v cizích zemích, práce Barbory Eliášové nebyla nikdy oficiálně uznána. Za 2. světové války se zapojila do domácího protifašistického odboje. Poslední roky životy nebyly pro Barboru šťastné. Uzavřela do sebe a žila samotářským životem v Roztokách u Prahy. Zemřela v osamění po dlouhé nemoci 27.4. 1957. Její zásluhy byly doceněny až několik let po její smrti.


Ochrana před černými pasažéry? Vchod pouze u řidiče | Auto | Lidovky.cz\n4. června 2012 7:00 Lidovky.cz > Byznys > Auto\nÚSTÍ NAD LABEM Už jen necelý měsíc bude možné nastupovat do autobusů ústeckého dopravního podniku všemi dveřmi. Firma tento týden oznámila, že od 1. července upraví systém odbavování cestujících. Do všech autobusů se bude nastupovat už jen předními dveřmi a to samé bude platit po 20:00 i na trolejbusových linkách.\nZ hlediska tržeb pátý největší dopravní podnik v Česku zavádí nástup jen předními dveřmi do autobusů od roku 2008.\nNástup předními dveřmi zpravidla omezuje černé pasažérství, protože jízdenky kontroluje rovnou řidič a není potřeba platit tolik revizorů, zároveň ale prodlužuje odbavování. V Ústí se podobným způsobem nastupovalo už v 60. letech v tehdy pomalu končících tramvajích, masivně se tento režim začal uplatňovat až teď. Už od 90. let se nastupuje předem na všech linkách v sousedních Teplicích, jejichž dopravní podnik do Ústí také zajíždí.\n"Nástup předními dveřmi je prostředkem k boji proti 'černým pasažérům' a dává jasný signál těm, kteří nechtějí za přepravu platit, že v ústecké MHD pro ně není místo," uvedla vedoucí zákaznického centra Magda Pejšová.\nInformační tabule upozorní na nový režim\nDosud se všemi dveřmi může nastupovat na všech denních trolejbusových linkách a na dvou nejfrekventovanějších autobusových. Jen předními dveřmi se bude nastupovat po 20:00 i do trolejbusů. Na upravený režim by měly cestující zvenčí upozorňovat i informační tabule, které normálně ukazují jen směr a číslo linky.\nZměna způsobu odbavení zřejmě souvisí i se snahou o snížení spoluúčasti města, které má dluhy ve výši asi 1,6 miliardy korun. Ústecký dopravní podnik přitom patří mezi ty, které na jednom cestujícím v porovnání se zbytkem Česka vydělávají docela dost - v roce 2010 přepravil 51,3 milionu cestujících a na jízdném vybral 198,4 milionu korun, což znamená tržby zhruba 3,87 korun na jednu jízdu.\nPro srovnání - druhý a čtvrtý největší dopravní podnik, tedy Brno a Plzeň, mají z jedné jízdy od cestujících asi 2,7 koruny a největší pražský asi 3,3 koruny. Výjimkou mezi velkými dopravními podniky je podle statistik Sdružení dopravních podniků jen DP Ostrava, který má z jednoho cestujícího zhruba pětikorunu.\nRelativně nízké tržby způsobují zpravidla předplatní kupony, základní jízdenka v Ústí stojí 18 korun. Ústecký dopravní podnik provozuje 11 trolejbusových a 22 autobusových linek a z celkového počtu 2,26 miliardy cestujících v české MHD vozí asi 2,3 procenta.\nM. Dvořák Směšné řešení Tento způsob povede pouze k prodloužení nástupů a výstupů,... 8:49 5.6.2012\nM. Dvořák Re: Směšné řešení Je to návrat do dob, kdy se v tramvajích kupovaly lístky... 8:50 5.6.2012\nM. Lašťovka Re: Směšné řešení Toto dle Vás "Směšné řešení" funguje v Děčíně už... 0:13 9.6.2012


Dějiny Maďarska - László Kontler: recenze, názory, obsah, koupit knihu | Baila.net\nDalší autoři: Miloslav Korbelík (překladatel), Richard Pražák (jiná role)\nPro vydání: 2001, česky, NLN, Nakladatelství Lidové noviny / Dějiny států, Praha\nSyntetické zpracování národních dějin. V textu převažuje střízlivá faktografie. Proporčně vyvážená práce. Nejnovější dějiny od r.1989 pouze ve stručném přehledu. Obsáhlá závěrečná kapitola věnovaná česko-maďarským…\nSyntetické zpracování národních dějin. V textu převažuje střízlivá faktografie. Proporčně vyvážená práce. Nejnovější dějiny od r.1989 pouze ve stručném přehledu. Obsáhlá závěrečná kapitola věnovaná česko-maďarským vztahům od zániku Velkomoravské říše do současnosti. Solidní vědecký aparát (seznam literatury, rejstříky, tabulky, chronologie). Nicovaz\nMaďarské dějiny od pravěku do současnosti a místo Maďarů v dějinách evropské civilizace.\nMůj názor na knihu Dějiny Maďarska:\n2008, 2., dopl. vyd, česky, NLN, Nakladatelství Lidové noviny / Dějiny států, Praha, 613 stran, ISBN: 9788071066163\nzvolte si jiné vydání (3) 2. doplněné vydání, česky, Dějiny států, 613 stran, ISBN: 9788074220302 2001, 2., dopln. vyd., česky, NLN, Nakladatelství Lidové noviny / Dějiny států, Praha, 605 stran, ISBN: 8071066168 2001, česky, NLN, Nakladatelství Lidové noviny / Dějiny států, Praha, 602 stran, ISBN: 807106405X\nArpádovci (uherská dynastie)


ČNR 1976-1981, 8. schůze, část 10/13 (26. 6. 1978)\nNacházíte se: Digitální knihovna › ČNR 1976-1981 › Stenoprotokoly › 8. schůze › Pondělí 26. června 1978\nPondělí 26. června 1978\nMístopředsedkyně ČNR Marie Jarošová: Děkuji poslankyni Klasové. Hovoří poslanec Dohnal, připraví se poslanec Brisuda.\nPoslanec Milan Dohnal: Soudružky a soudruzi poslanci, ve zprávě ministerstva financí ČSR i ve vystoupení ministra financí ke státnímu závěrečnému účtu za rok 1977 bylo uvedeno, že se rozpočtové hospodaření národních výborů vyvíjelo v podstatě příznivě a skončilo přebytkem ve výši 1,631 mil. Kčs.\nV rámci přípravy jednání České národní rady o státním závěrečném účtu za rok 1977 projednal výbor ČNR pro národní výbory a národnosti podrobně zprávu o výsledcích hospodaření národních výborů za uplynulý rok. Porovnávali jsme jak v souvislosti s rostoucími úkoly národních výborů a v návaznosti na dynamický rozvoj hospodářství roste i objem jejich rozpočtů.\nV růstu rozpočtů národních výborů je obsaženo nejen kvantitativní zvyšování úrovně uspokojování potřeb našeho obyvatelstva, ale v řadě oblastí i mnoho nových kvalitativních prvků zlepšování péče o životní prostředí, o zdraví, o sociální zabezpečení a o kulturní život našich pracujících i naší mládeže.\nNáš stát vynakládá značné prostředky na rozvoj společenské spotřeby. Přes složitost vnitřních a vnějších podmínek našeho národního hospodářství důsledně realizujeme program sociálního rozvoje, jak byl schválen XV. sjezdem naší strany a dále zabezpečujeme upevňování životních a sociálních jistot obyvatelstva. Podrobnější údaje o hospodaření národních výborů o tom přinášejí celou řadu důkazů.\nNa druhé straně však nemůžeme opomenout skutečnost, že značné finanční i hmotné zdroje, které společnost vyčleňuje pro tuto oblast, nedokáží národní výbory plně využít.\nKaždoročně se opakuje skutečnost, že nejsou plněny plánované záměry v investiční výstavbě, zejména v komplexní bytové výstavbě, čímž se oddaluje řešení oprávněných potřeb našich občanů. Vinu však nenesou jen dodavatelé, ale určitou míru odpovědnosti mají i orgány národních výborů.\nMám na mysli nedostatky v koncepci rozvoje území, územní a projektovou nepřipravenost, včetně vydávání stavebních povolení a územních rozhodnutí, což je plně v pravomoci národních výborů.\nZatímco v minulých letech, počínaje rokem 1971 propadaly u národních výborů prostředky určené na investiční výstavbu v objemu přibližně 1,5 mld Kčs, v roce 1977 nebylo čerpáno již 2,4 mld Kčs.\nNárodní výbory však rozpočtové prostředky nejen vydávají, ale také získávají a přispívají tak svým podílem na jejich úhradu. Významnou úlohu v tom mají hospodářské a rozpočtové organizace, které národní výbory řídí. Je potěšitelné konstatovat, že tyto orgány státní správy věnují hospodářským výsledkům podniků, svěřeným do jejich působnosti, patřičnou pozornost. Důležité je rovněž, že také hospodaření organizací řízených národními výbory se vyvíjelo vcelku příznivě, že národní výbory prokazují svou schopnost dále rozvíjet své hospodářství a v rámci svěřené působnosti přispívat k dalšímu rozvoji naší socialistické společnosti.\nOproti plánu byl vytvořen za úhrn hospodářských organizací, řízených národními výbory, vyšší zisk o 187,9 mil. Kčs, tj. plnění na 119,6 %.\nDocílený nadplánovaný zisk byl zajištěn z 31,8 % překročením mimořádných výnosů, z 4,3 % překročením finančních výkonů a z 63,9 % úsporou v nákladech.\nS plánovanou tvorbou zisku se nevyrovnala tato odvětví: místní stavebnictví, Silnice, Potravinářský průmysl, Státní statek Praha, Restaurace a jídelny a Komunální služby. Naproti tomu výrazné překročení plánované tvorby zisku /snížení ztráty/ vykázala následující odvětví: městská hromadná doprava, podniky bytového hospodářství, vodní hospodářství, podniky ČSAD a n. p. Uhelné sklady.\nVýsledky hospodaření národních výborů v roce 1977 je tedy možno hodnotit vcelku kladně. Větší pozornost je však třeba trvale věnovat efektivnosti vynakládání prostředků a úspornosti ve výdajích. V příjmech je nutné pečovat o včasnost a správnost plnění všech stanovených odvodových a daňových povinností.\nLze tedy očekávat, že v dalších letech 6. pětiletky se ve výsledcích hospodaření národních výborů projeví ještě ve větší míře i konkrétní důsledky opatření přijatých v rámci rozpracování závěrů XV. sjezdu KSČ a dalších stranických a státních usnesení. Doporučuji proto České národní radě, aby státní závěrečný účet za rok 1977 schválila. /Potlesk./\nMístopředsedkyně ČNR Marie Jarošová: Děkuji poslanci Dohnalovi, hovoří poslanec Brisuda.\nPoslanec Josef Brisuda: Vážené soudružky a soudruzi poslanci, vážení hosté, základním cílem plánu ministerstva průmyslu ČSR na rok 1977, který je v souladu s direktivou XV. sjezdu KSČ pro hospodářskou a sociální politiku na 6. pětiletku, byl další růst průmyslové velkovýroby, rozšíření sortimentu zboží, zvýšení jeho kvality při dodržení všech ekonomických ukazatelů.\nPodívejme se nyní na to, jak se tohoto záměru za uplynulý rok zhostila odvětví resortu ministerstva průmyslu ČSR.\nNáročné úkoly ministerstva průmyslu ČSR zaměřené v uplynulém roce na postupné dosažení strukturálního souladu výroby s potřebami vnitřního a zahraničního trhu jsou v celku plněny.\nSpotřební průmysl se orientoval zejména na rozvoj těch odvětví, která zpracovávají domácí suroviny, jako je dřevozpracující, sklářský a keramický průmysl. Zaměřil se rovněž na modernizaci průmyslu oděvního, kožedělného, textilního a polygrafického. Rozvoj chemického průmyslu byl přitom orientován na základní chemii, gumárensko-osinkový a papírenský průmysl.\nDobrých výsledků při plnění úkolů dosáhl spotřební a chemický průmysl, a to v mimořádně složité situaci, vyvolané především vnějšími podmínkami, ale i problémy existujícími v naší ekonomice, zvláště na úseku pracovních sil a v oblasti investiční výstavby.\nPřes dosažené kladné výsledky v textilním odvětví bylo třeba řešit otázky stabilizace pracovních sil a náhradu za odcházející polské pracovnice i zajištění návratu žen z mateřské dovolené. V odvětví dřevozpracujícího průmyslu byly problémy se zpracováním kulatiny z lesních kalamit na počátku roku 1976.\nTrvaly rovněž problémy ve výrobě nízkotlakého polyetylénu, projevovaly se poruchy na těchto zařízeních, zvýrazněné nedostatkem náhradních dílů z dovozu; disproporce v zásobování ohrožovaly výrobu fosforečných hnojiv apod. Při zajišťování plánu roku 1977 vznikaly největší potíže ve VHJ Nábytkářský průmysl vlivem náběhu nového sortimentu nábytku.\nV oblasti užití výroby byla pozornost resortu zaměřena především na dodávky pro vnitřní trh. Plněním požadavků obchodu zvyšovaly se dodávky pro kojence a děti. Výroba se zaměřila především na likvidaci nedostatkových a základních druhů výrobků, hlavně ve spotřebním průmyslu, dále na zvyšování objemu inovace a kvality výrobků.\nNáročný úkol zabezpečení dodávek v žádoucím rozsahu pro potřeby vnitřního trhu odpovídající představám spotřebitelů a jejich kupní síle a špičkových, módních a moderních výrobků, jakož i technických novinek se však nepodařilo zabezpečit v dostatečné míře. Obdobně je tomu u nábytku a dámské obuvi.\nCelkově dobrých ekonomických výsledků, jak jsou uvedeny v závěrečném účtu, podařilo se ministerstvu průmyslu ČSR dosáhnout také díky komplexní socialistické racionalizaci, socialistickému soutěžení, pracovní iniciativě a zdokonalování organizace práce. Tyto formy se staly významným faktorem, zejména při překonávání trvalého nedostatku pracovních sil. V průměru chybělo za léta 1976 a 1977 do plánovaného stavu, vyplývajícího z rozpisu 6. pětiletého plánu, asi 4000 osob. O vysoké angažovanosti všech pracujících resortu svědčí také to, že v uplynulém roce v důsledku energetické regulace bylo nahraženo prací přesčas zhruba 1,3 mld Kčs hrubé výroby. Úsilí dosáhnout co nejlepší výsledky, se odrazilo v organizování sobotních mimořádných směn, v nichž např. v odvětví spotřebního průmyslu bylo jen za rok 1977 vyrobeno zboží zhruba za 1 mld Kčs.\nSoudružky a soudruzi, méně úspěšné však bylo splnění plánu minulého roku ve stavebnictví.\nPlán na rok 1977 ministerstva stavebnictví ČSR vycházel z předchozího dynamického rozvoje tohoto odvětví v 5. pětiletce a ze záměrů a cílů 6. pětiletky a opatření přijatých 6. a 9. zasedáním ÚV KSČ.\nPři zabezpečování úkolů roku 1977 se resort stavebnictví soustředil na zabezpečování věcného plnění, a to na prioritních stavbách a na územních prioritách. Byl vytyčen a postupně uváděn v život úkol, spočívající v řešení strukturálních změn.\nPo vcelku úspěšném nástupu na počátku roku se v dalších měsících dynamika zpomalovala. Důvodem tohoto nepříznivého vývoje v plnění úkolů byla řada subjektivních nedostatků v práci resortu i důsledek některých vnějších vlivů.\nStavební výroba se v průběhu celého roku 1977, stejně jako v předchozích letech, potýkala s investorskou a projektovou nepřipraveností, koncentrací kapacit na společenské priority, nedostatkem některých materiálů, problémy v dopravě, ve vnitropodnikovém řízení aj. Výrobu stavebních hmot rozhodujícím způsobem ovlivnily odbytové potíže.\nV oblastech soustředěné investiční výstavby se přikročilo k mimořádnému soustředění kapacit na některé rozhodující stavby a v oblasti komplexní bytové výstavby v důsledku nedostatečného předstihu územní a projektové přípravy ke kumulaci prací občanské a technické vybavenosti.\nZ měna struktury investic, zpřísnění podmínek pro akci "Z" a pro individuální výstavbu se projevila ve snížení poptávky po všech druzích základních stavebních hmot, vyráběných organizacemi resortu stavebnictví. Nejvýrazněji se to projevilo v odbytu zdicích materiálů a prefabrikátů. Resort musel realizovat některá mimořádná opatření k zajištění přepravy stavebních materiálů pomocí vlastní závodové dopravy v důsledku sníženého krytí veřejné silniční a železniční přepravy. Až na některé výjimky, kde byly stroje maximálně využity jako např. na zemních pracích, betonáži apod. možno říci, že celková činnost strojních prostředků a využití současné mechanizace ve stavebních organizacích měla klesající tendenci.\nPodle předpokladů nedošlo k podstatnějšímu zlepšení v dodržování pracovní doby a jejího využití. Přes vykonaná opatření se situace o mnoho nezlepšila. K nedostatečnému využívání pracovních směn napomáhala mimo jiné v některých případech nedostatečná organizace práce na pracovištích, pomalý přísun materiálů apod. Nelze proto v této souvislosti opominout ani otázku řízení a organizace práce, která ovlivňovala plnění výrobních úkolů.\nNepodařilo se v praxi podstatně uplatnit snížení vysoké materiálové náročnosti výroby a překračování materiálových nákladů. V řízení materiálové spotřeby pomocí nástrojů vnitropodnikového řízení se vyskytovala u podniků řada nedostatků. Odpovědní pracovníci všech stupňů řízení soustřeďovali hlavní pozornost na věcné plnění a na plnění objemových ukazatelů, přičemž zabezpečení kvalitativních ukazatelů, mezi nimi i materiálové spotřebě, věnovali menší pozornost.\nJe také třeba připomenout nepřesné stanovení cenových koeficientů pro přepočet státního plánu na rok 1977.\nNa neplnění plánovaných úkolů měly vliv i organizace patřící do působnosti federálních resortů. Šlo o dodávky jejich výrobků, jako jsou konstrukce, formy, rozvaděče, kabely všech druhů, vzduchotechnika, asfaltové pásy, ocelové roury velkých průměrů, náhradní díly stavebních strojů, nákladních automobilů apod.; s těmito a dalšími výrobky však plán stavebních organizací počítal.\nUvedené skutečnosti ovlivnily pak splnění státního plánu v roce 1977 v základní stavební výrobě na 99,4 % a byly příčinou nesplnění hodnotových ukazatelů.\nResort ministerstva stavebnictví ČSR, přes uvedené nedostatky, dosáhl v globále nesporné zlepšení v různých oblastech své činnosti, jako např. na úseku sociální politiky, v oblasti stravování, zdravotní péče, pracovní iniciativy, v odborné průpravě kádrů, školení, výchově mladé generace apod.\nOdstranění dosud přetrvávajících nedostatků v efektivním rozvoji stavebnictví, zajišťování komplexní bytové výstavby, ekonomických výsledcích podniků, využívání vnitřních rezerv, hospodaření se surovinami a materiály, odbytu tradičních stavebních materiálů, mzdové oblasti, využití pracovní doby a pracovní síly musí být prvořadou pozorností všech pracovníků stavebnictví.\nSplnění úkolů letošního plánu resortu stavebnic tví a odstranění manka z roku 1977 je podmíněno zaměřením pozornosti všech pracovníků tohoto odvětví na soustředění kapacit na rozhodující stavby a k uplatnění řady opatření souvisejících s plněním hlavních úkolů stavebnictví v 6. pětiletce.\nV závěru svého vystoupení doporučuji návrh státního závěrečného účtu za rok 1977 schválit. Děkuji za pozornost. /Potlesk./\nMístopředsedkyně ČNR Marie Jarošová: Děkuji poslanci Brisudovi, dávám slovo poslankyni Klimkové.\nPoslankyně Marta Klimková: Vážené soudružky poslankyně, vážení soudruzi poslanci, státní závěrečný účet ČSR za rok 1977, který nám vláda České socialistické republiky předkládá k projednání, je důležitým ukazatelem výsledků, jichž jsme v tomto roce ve vývoji socialistické společnosti dosáhli. Připomeneme-li si náročnost vnitřních i vnějších podmínek, za nichž jsme pracovali, je nutné, abychom ocenili úsilí našich pracujících i činnost samotné vlády.\nVysoké nároky na pracovní aktivitu i další zlepšování řídící a organizátorské práce kladly i podmínky, v nichž se v posledních dvou-třech letech rozvíjelo i naše zemědělství. Mimořádné klimatické podmínky závěru 5. pětiletky a začátku 6. pětiletky negativně ovlivnily vývoj jak rostlinné. tak i živočišné produkce a nevytvářely příliš příznivý nástup do plnění úkolů roku 1977.\nPřesto však můžeme konstatovat, že minulý rok v zemědělství patřil k úspěšným. Růst iniciativy na počest 60. výročí VŘSR, dobrá organizátorská práce i další zvyšování materiálových vkladů do zemědělství se pozitivně promítly do tvorby hrubé zemědělské produkce, která v roce 1977 dosáhla 54 mld Kčs a překročila plánovanou úroveň o 1,9 %. Potěšitelné je, ze na tomto překročení se podílí rostlinná výroba, u níž plán hrubé produkce byl překročen o 3 %.\nVýrobní výsledky dosažené v rostlinné výrobě se též příznivě projevily v produkci a užitkovosti hospodářských zvířat. Díky tomu byl plán nákupu obilí splněn na 105,2 %, řepky na 116 %, cukrovky na 10 9,8 %, konzumních brambor na 105,7 %. Také nákup jatečných zvířat byl překročen o 0,2 %, jatečné drůbeže o 2,6 %, mléka o 1,2 % a vajec o 0,2 %.\nNebylo však dosaženo jen pozitivních výsledků, a proto bude nutné se do budoucna zamyslit nad zlepšením výroby zejména máku, luštěnin, stonkového lnu, zeleniny a ovoce.\nPozitivní efekt zemědělské výroby se také projevil v zisku a nákladovosti. Nutno však říci, že nedosáhl úrovně státního plánu, neboť mimo dalších vlivů zde negativně působilo vyšší vynaložení nákladů zejména na sklizňové práce.\nTaké plnění plánu výroby potravinářského průmyslu bylo na počátku roku ovlivněno nepříznivými klimatickými vlivy minulých let. Projevilo se to nedostatkem a nerovnoměrností v dodávkách u některých základních surovin, jako byl jatečný skot a mléko. Nepříznivé klimatické podmínky ovlivnily i nákup ovoce a zeleniny a ve 4. čtvrtletí obdobně působila nízká digesce cukrovky a škrobnatost brambor.\nPřes tyto problémy a obtíže byl plán hrubé výroby pracujícími potravinářského průmyslu splněn na 101 %. Přes existující napjatost byl plán dodávek pro vnitrní trh splněn na 100,1 % při nárůstu oproti roku 1976 o 3,1 %.\nPřitom je nutné zdůraznit, že plán celkových výkonů byl překročen a snížily se proti předcházejícímu roku náklady. Plán nákladů byl však překročen.\nPřes tyto problémy loňského roku byl v potravinářském průmyslu plán tvorby zisku překročen. Všechny tyto tendence a výsledky v zemědělství a potravinářském průmyslu se pozitivně projevily ve finančním hospodaření, které dnes projednáváme.\nMyslím, že stejně je nutné ocenit úsilí pracujících v lesním a vodním hospodářství. Plán těžebních prací byl splněn na 106,2 % a mimo jiné zalesněna převážná část holin z kalamity v roce 1976. Také úkoly v těžební činnosti byly překročeny. Dosažené výrobní výsledky umožnily mírně překročit plán zisku.\nV ČSR bylo v minulém roce zásobováno vodou z veřejných vodovodů více než 7 250 000 obyvatel, tj. 71,2 %. Současně je též řešeno zlepšování čistoty vodních toků.\nSoudružky a soudruzi, součástí předloženého závěrečného účtu jsou též státní fondy.\nFinanční částky státního fondu vodního hospodářství bylo z necelé poloviny použito na úkoly akce "Z" a větší část na dotace výstavby čistíren odpadních vod. Situace v čistotě vodních toků by však vyžadovala položit větší důraz na budování čistíren.\nTaké prostředky fondu pro ochranu ovzduší nebyly plně využity pro nedostatečnou projekční připravenost a nezajištění dodavatelských kapacit. Bylo by účelné tyto příčiny rozebrat a postupně je odstraňovat.\nVe státním fondu pro zúrodnění půdy byl splněn příjem na 101,3 %. Subvencováno bylo 1371 investičních akcí. V loňském roce bylo předáno do provozu 37 012 ha odvodněných ploch a 6806 ha ploch zavlažovaných.\nNeinvestiční dotace byly poskytnuty na 2384 akcí a bylo jich použito na rekultivaci luk a pastvin, rekultivaci písčitých a těžkých půd, na meliorační vápnění atd.\nSoudružky a soudruzi, pokusila jsem se ve svém vystoupení ukázat na pozitivní výsledky a problémy rozvoje minulého roku v zemědělství, potravinářském průmyslu a lesním a vodním hospodářství. Na to, co bylo dosaženo a čemu bude nutné věnovat v budoucnu pozornost. Doporučuji proto schválit závěrečný účet ČSR za rok 1977 předložený vládou České socialistické republiky. /Potlesk./\nMístopředsedkyně ČNR Marie Jarošová: Děkuji poslankyni Klimkové. Pořadí přihlášených řečníků je vyčerpáno.\nHlásí se ještě někdo do rozpravy? /Nikdo se nehlásil./\nTím je rozprava skončena. Prosím zpravodaje poslance Smolu o závěrečné slovo.\nZpravodaj poslanec Josef Smola: Vážené soudružky poslankyně, vážení soudruzi poslanci, rozprava, která proběhla k vládnímu návrhu státního závěrečného účtu ČSR za rok 1977, potvrdila, že celkové hospodářské výsledky, kterých bylo v loňském roce dosaženo, odpovídají základní linii rozvoje naší socialistické společnosti, kterou stanovila komunistická strana na svém XV. sjezdu.\nPoslanci České národní rady jsou si přitom plně vědomi toho, v jakých složitých ekonomických podmínkách musí vláda ČSR v posledních letech zabezpečovat náročné úkoly státního plánu a rozpočtu a tím spíše oceňují, že i za těchto ztížených okolností pokračuje v realizaci sociálního programu KSČ.\nJednání však zároveň ukázalo i značné možnosti zvyšovat efektivnost národního hospodářství, a to především důslednějším odstraňováním potíží, které mají své subjektivní příčiny v organizaci, řízení a kvalitě práce. Tento směr, který odpovídá duchu vyšší náročnosti, jak to formuloval ústřední výbor KSČ na svém 11. zasedání, je nutno prosazovat i při plnění dalších úkolů 6. pětiletky v letošním roce i v příštích letech.\nVzhledem k tomu, že v rozpravě nebyly uplatněny žádné doplňovací, nebo pozměňovací návrhy k vládnímu návrhu usnesení, doporučuji, aby Česká národní rada schválila vládní návrh usnesení České národní rady o státním závěrečném účtu a o závěrečných účtech státních fondů ČSR za rok 1977 ve znění předloženém vládou ČSR.\nMístopředsedkyně ČNR Marie Jarošová: Děkuji zpravodajovi poslanci Smolovi.\nPřistoupíme k hlasování. Navrhuji, aby Česká národní rada hlasovala najednou o celém návrhu usnesení, obsaženém v písemné zprávě výboru ČNR pro plán a rozpočet.\nJsou proti tomuto způsobu hlasování nějaké námitky? Nejsou.\nKdo tedy souhlasí s tím, aby Česká národní rada schválila státní závěrečný účet České socialistické republiky a závěrečné účty státních fondů České socialistické republiky za rok 1977 ve znění předložené písemné zprávy výboru ČNR pro plán a rozpočet, nechť zvedne ruku! /Hlasuje se./\nDěkuji, tím Česká národní rada jednomyslně schválila státní závěrečný účet České socialistické republiky za minulý rok a projednala tak pátý bod pořadu schůze.\nMístopředseda ČNR JUDr. Čestmír Adam: Přistoupíme k projednání dalšího bodu pořadu, kterým je\nSpolečná zpráva výborů České národní rady k vládnímu návrhu zákona České národní rady o školských zařízeních\nNavrhuji, aby vzhledem k obsahové příbuznosti byla rozprava k tomuto bodu pořadu sloučena s rozpravou k dalšímu bodu pořadu, kterým je\nSpolečná zpráva výborů České národní rady k vládnímu návrhu zákona, České národní rady o státní správě ve školství\nJsou k tomuto návrhu na sloučení rozpravy, který se opírá o § 24 odstavec 2 jednacího řádu České národní rady nějaké připomínky nebo další návrhy? /Nebyly./\nKdo tedy s návrhem na sloučení rozpravy k oběma uvedeným bodům pořadu souhlasí, nechť zvedne ruku! /Hlasuje se./\nDěkuji. Rozprava bude podle návrhu sloučena.\nK projevu se přihlásil ministr školství ČSR docent Vondruška. Prosím, ho, aby se ujal slova.\nMinistr školství ČSR doc. Milan Vondruška: Vážený soudruhu předsedo České národní rady, vážený soudruhu předsedo české vlády, soudružky poslankyně, vážení soudruzi poslanci! Dovolte mi, abych v této nesporně slavnostní chvíli splnil svou čestnou povinnost a z pověření vlády České socialistické republiky uvedl dva vládní návrhy zákonů - vládní návrh zákona ČNR o školských zařízeních a vládní návrh zákona ČNR o státní správě ve školství.\nOba tyto navržené zákony jsou nedílnou součástí komplexu zákonných opatření v oblasti školství, výchovy a vzdělávání. Jde o to zajistit a právně zakotvit další rozvoj československé výchovně vzdělávací soustavy ve smyslu revolučních přeměn, jimiž se upevňuje a rozvíjí moc dělnické třídy, socialistický stát, socialistická ekonomika, formují se nové společenské vztahy, socialistická kultura, vychovává se nový socialistický člověk.\nOba předkládané vládní návrhy zákona svým významem mají tedy nejenom bezprostřední vliv na školskou a pedagogickou sféru, ale zároveň působí na politický, ekonomický a kulturní život v celé naší socialistické společnosti, směřujíc k socialistické výchově a odborné přípravě v nejširším slova smyslu.\nSkutečnost, že v přítomné době přijímáme zákonná opatření právě v oblasti školství, má své logické důvody, plynoucí především z etapy rozvinuté socialistické společnosti v podmínkách vědeckotechnické revoluce. Sledujeme tím také bezprostředně kontinuitu socialistické cesty, jež byla započata Únorovým vítězstvím československého pracujícího lidu a pro celou oblast školství právně vyjádřena a historicky předznamenaná mimořádně důležitým základním školským zákonem z 21. dubna 1948. Tento dějinný dokument znamenal významný přínos k vyvrcholení celkové demokratizace politického a kulturního života, započaté již koncem II. světové války a v poválečném období. Zákon uzavřel a dovršil vývojovou etapu, charakteristickou především neúnavným zápasem KSČ za demokratickou orientaci školství, výchovy a vzdělání.


Kia Ceed 2012 1.6 i 86031km ABS - prodej | AAA AUTO auto bazarMoje AAA Česky Slovensky\nKontaktGarážPřihlásit seRegistraceMůj účetOblíbené vozyUložená hledáníPorovnání vozůProhlížené vozyZpět na výpisKiaKia CeedHatchbackBenzínPředchozíDalšíKia Ceed 20121.6 i, ČR,1. maj, Servisní kniha, Navigace, Xenony, Tempomat, Park. senzory, Vyhřívání sedačekAutogarance Carlife prověří vůz do posledního detailu\n44 083 Kčvýhodné splátky měsíčně od 806 KčNezávazná rezervace vozus bonusem až 15 000 KčRok uvedení do provozu 2012Tachometr 86 03186 tis. kmMotor 1.6 i,\nÚvěry od největších českých bank◄►Kia Ceed 20121.6 i,\n86 031 km, ČR,1. maj, Servisní kniha, Navigace, Xenony, Tempomat, Park. senzory, Vyhřívání sedačekCena:\n254 000 KčNezávazná rezervace vozus bonusem až 15 000 KčPřidat do garážeOdebrat z garážePřidat k porovnáníOdebrat z porovnáníSdíletSdílet tento vůzStiskněte Ctrl+C pro vložení do schránkyAkceO vozeRecenze InteriérAut. klimatizace, Autorádio, Bezklíčkové startování, Bluetooth připojení, Centrál, Elektrická parkovací brzda, El. okna, El. sedačky, Hlasové ovládání palubního systému, Kožený volant, Multifunkční volant, Navigace, Paměť nastavení sedadel, Počítač, Posilovač řízení s proměnlivým účinkem, Servo, Tempomat, Tónovaná skla, Ukotvení pro dětské sedačky, Vyhřívané sedačky, Vyhřívaný volant, ExteriérAl kola orig., Automatické denní svícení, Bezklíčkové odemykání, Elektricky sklopná zpětná zrcátka, El. zrcátka, LED světla pro denní svícení, Mlhovky, Přední a zadní parkovací senzor, Samozatmívací zpětná zrcátka, Xenony, Zadní světla LED, BezpečnostABS, Airbag, Asistent rozjezdu do kopce, ASR, ESP, Systém pro hlídání vybočení z jízdního pruhu, ExtraAdaptivní světlomety, Automatické parkování, Couvací kamera, Parkovací asistent, Senzor deště, Hlavní parametryRok uvedení do provozu 2012Tachometr 86 03186 tis. kmMotor 1.6 i,\nPřevodovka 6 stupňůKaroserie Hatchback, 5 místPalivo BenzínBarva černá metalízaPřednosti vozuVůz koupen jako nový v ČR, kompletní sada klíčů, jasná historie vozu doložená servisní knihou, možnost odpočtu DPH, velice bohatá vybava. Recenze Kia cee'd (2012–současnost)Celkové hodnoceníVýbavaPraktičnostDesignBezpečnostSpotřebaKomfortJízdní vlastnostiProvozní nákladyProč koupitSedmiletá tovární záruka, Moderní a atraktivní design, Hodnotný a kvalitně zpracovaný interiér, Dobrý vnitřní prostor, Dynamické motory, Výborné jízdní vlastnosti, Šestistupňová převodovka , v základuÚvodemDruhá generace hatchbacku Kia cee'd navazuje na velké úspěchy generace první a v mnohém se posouvá podstatně dále. Zatímco první generace auta vyráběného ve slovenské Žilině platila za dostupnou alternativu k modelům zavedených značek, generace druhá se snaží ve všech ohledech na etalony dotáhnout. A vcelku se jí to daří, například design nového cee'du patří k nejpovedenějším v segmentu. A to platí jak pro klasické pětidveřové provedení, tak pro třídveřové pro_cee'd nebo prostorné combi SW. Kia také srovnala krok v oblasti jízdních vlastností a výrazně kupředu se posunula kvalita zpracování i estetika interiéru. Celkově vzato můžeme hovořit o tom, že Kia cee'd nové generace je vůz bez zásadních nedostatků, který se může statečně postavit konkurentům, jako je VW Golf nebo Ford Focus. Už ovšem u této generace neplatí, že by se podbízela cenou. Na druhou stranu je stále většinou o něco levnější, navíc u ojetých vozů dochází k o trochu rychlejšímu poklesu ceny než u tradičnější konkurence. To ovšem znamená, že mírně ojetý cee'd lze získat za zajímavé částky.\nPaleta motorů v cee'du je o poznání jednodušší než u konkurence, ovšem mezery v nabídce přesto vlastně nenajdeme. Chybí jen silnější pohonné jednotky. U nás jsou nejoblíbenější základní verze s motorem 1,4 litru – mimochodem, Kia se stále nenechala zlákat downsizingem, a nabízí tak zážehové atmosférické čtyřválce. Už ten základní s výkonem 73 kW je spřažen s manuální šestistupňovou převodovkou, což vozu dodává slušnou dynamiku, i motor sám je docela příjemně pružný. Druhou benzinovou alternativou je šestnáctistovka s přímým vstřikem paliva GDI o výkonu 99 kW. Turbodiesely jsou dva, celkem ve třech úrovních výkonu. Základní čtrnáctistovka s 66 kW je trochu letargická, malý motor totiž nemá turbo s variabilní geometrií lopatek, a tak chvíli trvá, než výkon motoru nastoupí. Navíc je to vcelku drahá motorizace. Zajímavější volbou jsou tak motory 1,6 CRDi s výkonem 81 nebo 94 kW. Výkonnější motory nejsou v nabídce, a to ani pro atraktivně tvarovanou třídveřovou variantu pro_cee'd, která by si jistě sportovnější pohonnou jednotku zasloužila.Pokračovat ve čteníVýbavaVýbava cee'du je vcelku solidní, na druhou stranu je potřeba počítat s tím, že na našem trhu jsou oblíbenější verze se základnější výbavou. Bohatě vybavené kousky je tak nutné důkladněji hledat.DesignDruhá generace Kia cee'd je tvarově opravdu atraktivní automobil, který patří k nepohlednějším ve své třídě. Tvary přitom nejsou nijak provokativní a neměly by podléhat nadměrnému stárnutí. Cee'du to navíc sluší ve všech třech karosářských verzích, žádná z nich nepůsobí, jako by vznikla jen rychlou přestavbou jiného provedení.SpotřebaKia se prozatím nevydala u svých modelů cestou downsizingu pohonných jednotek. K dosažení nízké spotřeby tak motorům pomáhá standardně montovaná šestistupňová převodovka. V praxi se navíc atmosférické zážehové čtyřválce přeplňovaným soupeřům ve spotřebě vyrovnají, turbodiesely jsou úsporné tak nějak automaticky. Hodně levně dovede jezdit základní vznětová čtrnáctistovka, ovšem neplatí to pro dálniční režim.Jízdní vlastnostiKia cee'd druhé generace má velmi dobré jízdní vlastnosti, které jen droboulince zaostávají za naprostou špičkou třídy. Auto je tak jízdně velmi jisté a nezáludné. Řízení je ovšem trochu nekomunikativní, což ovšem nemusí u rodinného hatchbacku příliš vadit.BezpečnostV nárazových testech Euro NCAP získala Kia cee'd druhé generace dnes už téměř povinný počet pěti hvězdiček. Velmi dobrá je i ochrana chodců, která stačí i podle nejnovějších přísných kritérií stále na maximum čtyř hvězd. Robustní konstrukce a bohatá bezpečnostní výbava jsou pochopitelně největšími příspěvky k celkové bezpečnosti vozu.PraktičnostKia cee'd je praktický a prostorný automobil, ve kterém se posádka rozhodně nebude nikde tísnit. Zavazadlový prostor hatchbacku má nadprůměrný objem 380 litrů, combi se pak může pochlubit podobně výbornými 528 litry. Jediným drobným zádrhelem je trochu složitější sklápění zadních sedadel.KomfortBohatá nabídka prostoru i pohodlná sedadla znamenají, že cee'd je pro posádku vcelku pohodlným automobilem. Jenom komfort odpružení, podobně jako jízdní vlastnosti mírně zaostává za naprostou špičkou.Provozní nákladyNová generace Kia cee'd je provozně relativně nenáročným automobilem. K úsporným motorům se tu přidává právě nízký věk auta a předpokládaná dlouhá trvanlivost, kterou předjímá sedmiletá záruka na vozy Kia.SkrýtChci více informací o vozePotřebujete informace? Volejte800 110 8007 dní v týdnu od 8:00 do 21:00on-line 39 operátorů


Přesně takhle postupuje hlavní hrdinka nejnovější knihy Haliny Pawlowské Díky za fíky. I když občas se řídí trochu pozměněným heslem, které zní: Když chceš hezky milovat, tak SEX musíš pilovat! Knihu začala Halina Pawlowská psát na ostrově Wangerooge v Severním moři a je to v pořadí její 31. román. Hrdinka nejnovějšího příběhu je stejná, jako v bestselleru Díky za každé nové ráno. Autorka se ale brání tomu, že by se jednalo o pokračování románu.\n“ Proč Díky za fíky?! Fíky měla ze všeho nejradši moje máma, ale já jsem knížku takhle pojmenovala proto, že jsem příběh jedné vášnivé noci, kdy se bilancuje vztah, u kterého není jasné, že jde o lásku, chrlila se stejnou emocí jako tehdy Díky za každé nové ráno. A taky proto, že popisuju strašně trapné situace, odhaluju chtíč a směju se, i když je to někdy všechno k pláči… Kdybych chtěla cynicky a stručně vyjádřit o čem kniha je, mohla bych taky říci: O jedné noci, kdy ON příšerně chrápe a ONA nemůže usnout!”


FEBER Elektrické autíčko Cars II - Blesk McQueen - 6V opět skladem\n/ FEBER Elektrické autíčko Cars II - Blesk McQueen - 6V opět skladem FEBER Elektrické autíčko Cars II - Blesk McQueen - 6V opět skladem FEBER Auta - Lightning Mcqueen 6V\nToto skvělé vozidlo v designu Aut potěší své fanoušky. Je poháněno elektromotorem, který lze dobít. O vše se stará 6V baterie. McQueen je 52 x 56 x 106 cm velký a je ovladatelný díky pedálu. Přední a zadní chod, elektrická motorová brzda. Auto nabízí místo pro jednu osobu a má nosnost max. 30 kg. Maximální rychlost 4 km/hod. Skvělý dárek pro malé sportovce.\nPodrobnosti: • Űíslo výrobku výrobce: 800007110\nS FEBER se děti znovu vžijí do úspěšného filmu Cars s tímto nádherným autem Blesk Mc Queen Cars II 6V. Úžasný Blesk Mc Queen Cars II má nabíjecí motor 6V. Stejně jako ve skutečném autě se elektrický plynový pedál ovládá nohou. Pro větší bezpečnost se automaticky spustí brzda, jakmile díte sundá nohu z plynového pedálu.Balení obsahuje nabíječku a baterii.\n106 x 56 X 52 cm Běžná cena:\n6 580,00 Kč Akční cena\n4 999,00 Kč Množství:\nkm/hod 2,2 km\nnosnost 30 kg FEBER Auta - Lightning Mcqueen 6V\n• Doporučený věk: vhodné pro děti od 36 měsíců Další informace