PLAY FAST OR DON´T 11 - Raw zine\n11.-12.7.2014, Hradec Králové, Festivalpark\nLetos opět v jiném termínu, ale na tradičním místě a se stejnou koncepcí festivalu, který se snaží stát na nekomerční bázi, bez sponzorů, bez grantů, dělaný nadšenecky v duchu D.I.Y. a undergroundu, který spojuje různé nezávislé aktivity. Pro někoho dogma, pro nás postoj.\nTakže opět na Vás čeká třicítka kapel, snažili jsme se nalákat kapely z různých koutů světa a hlavně kapely, které ještě nikdy v ČR nehráli a prezentují aktuální současnou scénu doplněnou o zaručená jména a v podstatě legendární kapely daného stylu. Tu prezentují samozřejmě angličtí DEVIATED INSTINCT, kteří definovali pojem „stenchcore“ a jsou klasickými představiteli crust punk stylu, který hrají už od roku 1984. Tihle průkopníci britského crust punku už hráli několik koncertů po svém obnovení a vždy to byla extra třída, takže se těšme i letos. Mladší, ale dnes už v podstatě první liga crustu jsou švédští MARTYRDÖD. Kapela chystá novou desku „Elddop“ opět na Southern Lord a v Hradci určitě předvedou smrtící severskou kombinaci crust hardcore s blackened vyhrávkami a zlou atmosférou. Členové hrají v dalších slovutných kapelách jako Skitsystem, Miasmal nebo Agrimonia a přijedou exkluzivně na Play Fast. Ale samozřejmě je kladen důraz na rychlost a tuhle vlastnost splňují bezesporu ultra vzácní hosté z Austrálie, kteří přijíždí poprvé do Evropy – THE KILL. Nemají slitování a hrají ultra rychlý blast grind core, něco pro fandy starých Napalm Death a kultu „Scum“. Pravděpodobně jedna z nejlepších současných grind core kapel na světě, bez debat.\nTrio z Melbourne doplní dvojička z Japonska, kultovní FINAL EXIT. Fanšmejkři tuhle kapelu znají z devadesátek, kdy se měnili a nahrávali kazety, kdy byl každý uchvácen vtipným a hlučným grind noise corem téhle originální kapely, která noise core kombinuje s rockem – po dvacetiletém fungování vystoupí poprvé mimo Japonsko! USURPRESS je opět švédská kvalita, kterou v popředí řídí ex-zpěvák kultovních Diskonto. USURPRESS drtí sice crust, ale těžce ovlivněný death metalem alá Dismember/Nihilist. Veškerý výčet kapel najdete samozřejmě na stránkách festivalu - přinášíme opravdu pestrý mix internacionálního hardcore punku, kdy si přijdou na své samozřejmě fandové old school grind core, power violence přes hardcore crust punk až po klasický sludge na závěr. Snad krátce k pár jménům: INSTINCT OF SURVIVAL z Německa je dnes už profláklá stench core kapela, poslední věci zní víc jako gothic punk a to se budeme moci přesvědčit na novém albu, který kapela chystá na vydavatelství Agipunk. Power violence fandy rozhodně potěší smečky jako CHRISTER PETTERSSON ze Švédska, DERBE LEBOWSKI z Německa nebo STRONG AS TEN z Francie. Grind core, ale ne gore grind nebo death/grind, nýbrž čistý a tzv. old school grind core bude k slyšení od mistrů žánru RAS, což je dlouholetá grind úderka ze Španělska s několika veterány např. z Violent Headache v sestavě a drtící typický španělský grind core alá Denak nebo Looking For An Answer. Mladší, ale kulometný grind core atak hrají WHORESNATION z Francie, fastcorem nakopnutý grind závratné rychlosti a z maximální dávkou šílenství přivezou CHIENS opět z Francie nebo Američani TÜRBOKRIEG, kteří svůj grind core alá Terrorrizer mixují s tradičním thrash metalem. Thrashcore, který rozmoshuje celý hangár zajistí CRIPPLED FOX z Maďarska, podobně laděný, ale víc do hardcore punku zahrají našinci RÄPSOD, kteří odehrají bohužel svůj poslední koncert. Vzácní hosté jsou BLOODSUCKERS z Ruska, kteří dorazí exkluzivně a poprvé mimo Rusko a předvedou špinavý a hlučný hardcore punk ve stylu Chaos UK. Crust zástupci nechybí, nakoplej a Motörhead crust rock´n roll drtí HARD CHARGER z Kanady, dále staří známí LIVSTID z Norska, TORSO z USA (zabijáckej hardcore punk se členy Punch, Ritual Control atd.), INFEKCJA z Polska nebo dvojice kapel z Austrálie, DEBACLE a DARK HORSE. Tipem na překvapení festivalu mohou být Švédi SVART STÄDHJALP, kteří hrají lehce odlišnou formu hardcore, která se odkazuje na ranou americkou HC scénu ´80 let a kapely jako Minor Threat – energie, síla, nespoutanost..to bude jízda! Českými zástupci jsou už zmínění RÄPSOD, pak mladá, ale nakoplá a výborná raw punková kapela z Brna BRUNNER TODESMARSCH a KLUTZ z Pardubic, violence hardcore.\nPočasí hlásí solidní, pivo bude opět z různých malých pivovarů, k dispozici samozřejmě rozlehlý areál s dostatečným místem na zaparkování a bezplatným kempem, velký výběr vegetariánské/veganské stravy dělané většinou jako benefit pro různé aktivity, kafé bar, čajovna, velký výběr dister z celé Evropy, kteří přivezou spoustu tiskovin, triček, vinylů atd.\nProstor opět dostane i street artistka Toy Box se svým workshopem o DIY sítotisku a kromě možnosti potisku svého vlastního trička poskytne i výběr ze své tvorby ilustrací a komixů.\nLetos je malá změna ohledně hracího hangáru, vše se stěhuje do původního hangáru č. 187, ve kterém proběhly první ročníky Play Fastu ve Festival parku.\nVstupné na oba dva dny je 800kč, nedá se zakoupit vstupenka na jeden den. Cokoliv o festivalu včetně navigace, dalšího infa, rozpisu kapel ad. najdete na: www.playfast.cz.


Diskuzní fórum o sázení | Tipsport\nJ.Munar ( 1.60 1.42 )\nFognini Fabio - Sock Jack Fognini-J.Sock\nFognini ( 1.55 1.42 )\nNovosibirsk - Chabarovsk\nNovosibirsk - Chabarovsk Novosibirsk - Chabarovsk\nZíská bod ( 2.00 1.9 )\nDiskuzní příspěvky vyjadřují názory jejich autorů. Tipsport nenese žádnou zodpovědnost za jejich obsah. Redakce si vyhrazuje právo odstraňovat příspěvky, které odporují dobrým mravům, porušují platné právní předpisy ČR, opakují se, nepřinášejí žádný užitek dalším uživatelům nebo obsahují reklamu. Porušení výše uvedených pravidel může vést k zákazu přispívání do diskuzního fóra.\nhlavní admin fóra\nFórum – podmínky\nDiskuzní fórum je komunitní služba umožňující sázejícím u společností holdingu Tipsport (Tipsport.net a.s., CHANCE a.s. a TIPSPORT SK, a.s. – dále jen „provozovatel“) komunikovat na téma sport a sázení vzájemně mezi sebou.\nAby diskuze mohla plnit svůj účel, je nutné, aby sázející dodržovali tyto podmínky:\nPište slušně k danému tématu, respektujte lidskou důstojnost a neporušujte zákony (je zakázáno uvádět texty s rasovým podtextem, vyzývání k násilí či potlačování práv jednotlivce nebo skupin).\nNepoužívejte vulgarismy a nenapadejte jiné diskutující, sportovce, kluby, veřejně známé osoby nebo sázkové kanceláře.\nJe zakázané uvádět ostatní sázející v omyl a propagovat jakékoli služby, zejména služby a nabídku konkurenčních sázkových kanceláří.\nDiskuze nejsou určeny pro zveřejňování dotazů nebo reklamací určených jednotlivým provozovatelům. V těchto případech se obracejte přímo na příslušné provozovatele, a to na e-mailových adresách podpora@tipsport.cz, info@chance.cz nebo podpora@tipsport.sk.\nJe zakázáno požadovat nebo nabízet finanční nebo jinak zištnou výpomoc.\nJe zakázáno umísťování neplacené reklamy a jiných nevhodných odkazů.\nJe zakázáno spamování, záměrné grafické zvýrazňování textů (např. celý text velkými písmeny, cizí emotikony), dále propagace analýz nebo tiketů z kurzové nabídky v live chatu a nadměrné zveřejňování tiketů přiložených k analýze.\nJe zakázáno zveřejňovat kontaktní údaje jiných osob (např. adresy, e-maily, telefonní čísla) nebo jiné osobní informace.\nJe zakázáno umísťovat příspěvky, které nesouvisí se sportem a kurzovým sázením.\nPro přispívání do diskuze je třeba dobít svůj herní účet částkou minimálně 100,– alespoň jednou od založení.\nBarevně jsou zbarveny nicky adminů, tito uživatelé se starají o bezproblémové fungování diskuzního fóra.\nPři podezření na obcházení banu uživatele z jiného účtu můžeme zablokovat další účet klienta.\nV tematickém fóru jsou povoleny příspěvky, tikety, analýzy a blogy týkající se pouze dané akce či sportu.\nPorušení výše uvedených podmínek může vést k zamezení přístupu pisatele do diskuzního fóra. Provozovatel si vyhrazuje právo zamezení přístupu pisatele do diskuzního fóra při podezření na spekulativní chování.\nSázející při využití této služby souhlasí s tím, že provozovatel může využít údaje o účasti sázejícího ve hře a údaje o sázejícím, které sázející sám zveřejní nebo umožní zveřejnit využitím této služby (zejména veřejně přístupné údaje v profilu sázejícího) k dalšímu zveřejnění nebo k marketingovým účelům. Sázející tak v tomto rozsahu zprošťuje provozovatele jeho povinnosti zachovávat mlčenlivost o sázejícím a jeho účasti ve hře včetně výhry nebo prohry. Osobní údaje zpracováváme v souladu se Zásadami o ochraně osobních údajů.\nOdkaz na tiket, který sázející vloží do fóra, je automaticky nasdílen do sekce Tiket aréna.\nProvozovatel neručí a nenese zodpovědnost za obsah diskuzních příspěvků. Diskuzní příspěvky vyjadřují názor jejich autorů. Provozovatel si vyhrazuje právo bez předchozího upozornění odstraňovat diskuzní příspěvky, které vyhodnotí jako porušení pravidel. Rozhodnutí o odstranění příspěvku je vždy výhradně v pravomoci provozovatele a nebude nijak zdůvodňováno.\nPokud budou příspěvky soustavně porušovat stanovená pravidla, provozovatel může diskuzní fórum omezit, v krajním případě zrušit.\nMožnost účastnit se diskuze ve fóru je odepřena sázejícím, kteří jsou vyloučeni z účasti na klientských soutěžích z důvodu podezření na jejich nekalé jednání v těchto soutěžích.\nPlatí od 7. 5. 2019


Maloobchodní tržby v říjnu: sportovně hravé domácnosti - Patria.cz\nMaloobchodní tržby v říjnu: sportovně hravé domácnosti\nMaloobchodní tržby se v říjnu meziročně zvýšily o 8,6 procenta a mírně překonaly náš odhad. K růstu tržeb přispěl pokračující zájem o automobily i poptávka po spotřebním zboží. Ochotu domácností utrácet zvyšuje příznivý vývoj mezd, klesající nezaměstnanost a vysoká dynamika spotřebitelských úvěrů. K vysokému růstu tržeb pomohl v říjnu i vyšší počet pracovních dnů. Vzhledem k ostatním faktorům nepředpokládáme, že by údaj o maloobchodních tržbách změnil pohled na očekávaný vývoj úrokových sazeb.\nKalendářní variace nehrají v maloobchodě tak významnou roli jako v průmyslu či stavebnictví. Řada prodejen mívá otevřeno i o víkendech. Nicméně má-li měsíc o dva pracovní/prodejní dny více než stejný měsíc předchozího roku, jako tomu bylo právě letos v říjnu, je to na objemu tržeb přeci jen znát.\nK vyššímu utrácení domácností přispívá vývoj mezd. Reálné mzdy nyní rostou pomaleji než loni, nominálně je ale tempo zhruba podobné a zdá se, že i na české domácnosti platí hypotéza o peněžní iluzi. Dalším zdrojem prostředků k utrácení v obchodech jsou spotřebitelské úvěry. V říjnu se jejich objem meziročně zvýšil o 31,1 procenta a již 31 měsíců neklesl meziroční nárůst pod 30 procent.\nA za co se vlastně utrácelo? Ke zvýšení celkového obratu v maloobchodu výrazně přispěl prodej hraček, sportovních potřeb, klenot, knih a fotoaparátů. Zájem o toto zboží by bylo možné připsat Vánocům, neboť vánoční prodejní kampaně začínají rok od roku dříve, ale také pokračování letního počasí až do konce října. Ve srovnání s dlouhodobými průměrnými hodnotami byl letošní říjen o 2,3 stupně Celsia teplejší, slunce svítilo o 40 hodin více a srážek spadlo o 12 milimetrů méně. Češi i Moravané utrácí relativně velkou část svých příjmů za sportovní potřeby ve srovnání s jinými zeměmi. A pokud jejich sportovní zanícení podpoří hezké počasí, potom za vybavení pro sport utratí více, než kdyby je deštivý podzim zahnal do tepla domovů či restauračních zařízení. Rychle rostla poptávka také po textilu, obuvi, nábytku a spotřební elektronice. Prodej a opravy automobilů přinesly o 11,5 procenta větší tržby než před rokem.\nVzhledem k ostatním faktorům nepředpokládáme, že by údaj o maloobchodních tržbách změnil pohled na očekávaný vývoj úrokových sazeb. Za celý letošní rok očekáváme zvýšení maloobchodních tržeb o 6,4 procenta po loňském růstu o 3,8 procenta.


Textil – Hvězdonice, Benešov | idatabaze.cz\nTextil – Hvězdonice okres Benešov\nTextilie je souhrnné označení pro textilní vlákno a výrobky, které obsahují alespoň 80 % těchto vláken. Většina textilií pochází z hromadné nebo sériové průmyslové výroby. Největším výrobcem textilií je Asie. Přehled prodejců textilu v lokalitě Hvězdonice.\n1.4 km Chocerady 147, Chocerady Bezdlužná\n(84) 1.9 km Chocerady 86, Chocerady Bezdlužná\n(27) 4.6 km Čtyřkoly 143, Čtyřkoly Bezdlužná\n(1) 5.9 km Obchodní 377, Čerčany\n7.3 km Na Mělách 72, Nespeky Bezdlužná\n7.4 km Zaječice 3, Pyšely Bezdlužná\n9Nováková Martina - e-shop\n7.4 km Husova 55, Pyšely Bezdlužná\n7.9 km Mrač 321, Mrač Bezdlužná\nTextil v lokalitě Hvězdonice – detailní popis


Oprava studny • NejŘemeslníci.cz\nOprava myčky od p.Čermáka byla provedena k celkové spokojenosti. Profesionální a příjemný přístup, myčka myje "jak za mlada". Cena provedení opravy byla příjemným překvapením. Pan Čermák je příjemný… Více\nDobrý den, potřebuji o urgentní opravu příklopové desky se vším souvisejícím nejpozději do konce června 2018. Studna se nachází ve společném dvoře… Více\nOprava, čištění a příprava vodoinstalace studny...Tato práce se opravdu povedla. Firma zašla o pomyslný metr dál než musela a zákazník jí udělil Kozlovu pečeť poctivosti.\nZáhlaví studny bylo kompletně odstraněno. Následně se vyřezaly původní pozinkované trubky. Na závěr přípravných prací, se záhlaví a první metry stud… Více\nSe Studnařstvím Chabiča se pracovalo velmi příjemně. Pánové byli samostaní a především soběstační. Komunikace na jedničku. V případě dalších podobných projektů se rozhodně obrátím na tuto firmu znov… Více\nVíme, jaké jsou nejčastější ceny v kategorii oprava studny.\nUžitečné podklady a články na téma oprava studny.


28300 - Dětské nástěnné svítidlo Pastelka | Svět svítidel\n28300 - Dětské nástěnné svítidlo Pastelka\nKód položky 28300\n28300 - Dětské nástěnné svítidlo Pastelka váš interiér či exteriér oživí a přitom poskytne dostatek světla. Více\n28300 - Dětské nástěnné svítidlo Pastelka charakterizuje pěkný design a funkční provedení. Do svítidla je určena žárovka s parametry E14. Zde si ji můžete za výhodnou cenu koupit. Svítidlo je vyrobeno v provedení zelená. Získáte tak zajímavý doplněk do svého domova. Aby vaše osvětlení bylo dokonale sladěno, doporučujeme se podívat i na jiná svítidla z kolekce Crayon Prezent.


Nová stálá expozice AJG\nwww.Veverušák.cz → Akce → Nová stálá expozice AJG\nAlšova jihočeská galerie u příležitosti 60. výročí, kdy Zámecká jízdárna v Hluboké nad Vltavou funguje jako galerijní prostor, prožije svůj re-opening po rekonstrukci výstavních prostor a zároveň tento jubilejní okamžik oslaví otevřením nové stálé expozice 'MEZIPRŮZKUMY / Sbírka AJG 1300 – 2016.\n„Alšova jihočeská galerie byla založena jako krajská galerie vedena tehdejší KNV. Její činnost byla započata 1. ledna 1953 v prostorách dnešního Jihočeského muzea, tehdy Krajského vlastivědného muzea v Českých Budějovicích. Odtud jí byly postoupeny i rozsáhlé sbírky výtvarného umění v chronologickém sledu umění od středověku až po padesátá léta 20. století, pro které se v dubnu 1956 otevřely renovované prostory Zámecké jízdárny v Hluboké nad Vltavou,“ upřesňuje kurátor galerie Mirek Růžička. Historická budova Zámecké jízdárny v Hluboké nad Vltavou byla postavena v letech 1845 až 1913 podle projektu významného vídeňského architekta Franze Beera. V době, kdy bylo nutné novogotickou stavbu rekonstruovat, její stáje i kočárovna byly přizpůsobeny pro život galerie. Díla se chopil českobudějovický architekt Jaroslav Fidra roku 1953 a se zdárným úspěchem byly 15. dubna 1956 otevřeny pro veřejnost. Re-opening jízdárny a slavnostní vernisáž stálé expozice proběhla téměř na den 60. výročí, v sobotu 16. dubna.\nNová stálá expozice MEZIPRŮZKUMY s jednoduchým podtitulem Sbírka AJG 1300 – 2016 představí vůbec poprvé v historii dobře známý soubor památek středověkého umění společně s českým moderním uměním 20. století, které bylo možné souhrnně zhlédnout naposledy v letech 2003 – 2008. Od té doby byly různé části sbírky vystavovány velmi sporadicky. Bohatství sbírky této významné regionální galerie dovoluje expozici pravidelně obměňovat. Návštěvníci tak budou moci spatřit díla Bohumila Kubišty, Otto Gutfreunda, Toyen, Josefa Šímy, Hany Wichterlové, Bedřicha Stefana, Kamila Lhotáka, Zdeňka Sýkory, Václava Boštíka, Mikuláše Medka, Roberta Piesena a mnohých dalších. „Jednou ročně, na počátku sezóny, bude expozice oživena též vstupy současných českých i zahraničních umělců. Cyklus současných uměleckých intervencí zahájí malíř Patrik Hábl, jenž ve spolupráci s architektem expozice vytvořil důstojný rámec významné sochařské památce 14. století – Kristu z Božího hrobu z Českých Budějovic. Galerie v současnosti jedná o spolupráci s rakouskou umělkyní Esther Stocker, která by měla navázat v příštím roce,“ dodává kurátor expozice Hynek Látal.\n„Martin Vaněk, jenž v AJG v minulosti pracoval jako kurátor sbírky starého umění, se společně s Hynkem Látalem po dobu dvou let intenzivně věnovali rešerším a mapováním uměleckých děl ve sbírce. Během této činnosti naznačili cesty, jimiž by se měla nová stálá expozice ubírat. V podobě projektu „Dílo sezóny“ uskutečnili sezónní vstupy klíčových děl českého středověkého umění z Národní galerie do stálé expozice gotického sochařství a malířství v AJG. Ve výstavě s názvem „Z hladu po kráse“ (2014 – 2015) zase poprvé propojili díla holandského a vlámského malířství s pracemi malířů české moderny. V průběhu let také obměňovali stálou expozici středověkého umění tak, aby více odpovídala současným návštěvnickým standardům,“ uvádí ke kurátorské dvojici stálé expozice ředitel galerie Aleš Seifert.\nDoba stěžejních akvizic sbírky moderního a poválečného umění leží v 60. letech 20. století, kdy v galerii pracovala jako kurátorka Věra Linhartová, významná česká historička umění a spisovatelka žijící od roku 1968 v Paříži. Na tuto tradovanou „zlatou éru AJG“ se autoři snažili v nové stálé expozici různými způsoby navázat. Činili tak nejen pomocí výběru exponátů, ale také způsobem prezentace uměleckých děl, který je znám z dochované fotografické dokumentace.\nPro řadu návštěvníků bude jistě novinkou vystavení děl středověkého, moderního a současného umění společně v jednom vzájemně provázaném celku. Klíčem k propojení děl různých epoch nebyla pouhá formální spřízněnost, ale také hlubší, významové kontexty. Cílem expozice je zprostředkovat návštěvníkům prožitek nejen ze setkání se zcela výjimečnými uměleckými díly dávné minulosti, ale i s těmi, která vznikla v nedávné minulosti. Autoři expozice chtějí divákům sdělit, že nezáleží ani tak na samotném stáří uměleckého díla a jeho postavení v dějinách umění, ale spíše na jedinečnosti souvislostí jeho vzniku, konkrétní výtvarné působivosti a obsahu, který díla předávají. „Alšova jihočeská galerie tak po desetiletích konečně prezentuje stálou expozici, v níž návštěvníkům nabízí přehled toho nejlepšího ze svých sbírek, a to ve vzájemných a často nečekaných souvislostech,“ doplňuje Martin Vaněk, druhý kurátor expozice.\nVydáno: 17. 4. 2016


Výkup mosazi Nepomuk, vysoká cena za výkup mosazi ve městě Nepomuk\nNaše společnost je schopna provést výkup mosazi po veškerých okresech v České Republice. Této činnosti se věnujeme více než 5 let a za tu dobu jsme se rozrostli z malé firmy do města Nepomuk a poté do celé republiky.\nVýkup mosazi Nepomuk: Za vyšší kvalitu mosazi pochopitelně nabízíme lepší cenu. Dále nabízíme zvýhodněné ceny každému zákazníkovi, který nám nabídne vyšší množství materiálu, než bývá zvykem.\nProvádíme výkup mosazi ve městě Nepomuk a po celé naší zemi, máme pokrytí ve všech regionech v celé České Republice. Místa výkupu můžete spatřit zde:


úprava textu GL\nNeděle. Nejdřív posilovna, pak sprcha. Rukavice, chrániče na lokty i kolena, přilba, horské kolo a opět rozhýbat živou mrtvolu. Nejlíp do Hrdského lesa. Pěkný terén, svištět si, kličkovat mezi kmeny... úlala... záření z vysílače mi neva, prý je v normě...\nJsem zpocená, zdivočelá Natálie, vlasy mi vlají jak amícký prapor, a děsná žízeň. V dáli Bé Pé - jako na zavolanou.\nStojím u benzínky a piju destilovanou vodu. Ne. - Stojím u benzínky a piju přechlazenou colu.\nLufťáci se pomalu vracejí z víkendových chalup a dokrmují své plecháče.\nONA: šlehne mě do očí. Má nový modrásek, maličký oplík corsa. ONA: asi o patnáct let starší než já, nejvýš čtyřicet. Rovné tmavé vlasy nepatrně kroucené ke krku se lesknou, vznešené rysy urozené kněžny, intelektuální brýle, smutné oči. Jemná, štíhlá, inteligentní, distingovaná květina.\nOlíznu si mlsné rty. ONA vrací pistoli do stojanu a odchází zaplatit.\nSedám na horskáč a býčím do pedálů. Pantani hadr. V nedaleké zatáčce je přechod pro chodce, na blbém to místě, kdo nezná, může pohořet. Já znám, nepohořím, jsem chobotnička nebezpečná, sto sedmdesát sedm centimetrů vysoká, zákeřná, všeho schopná, bez zábran, rafinované intro, dvouprocentní íkvé připravena kdykoliv zneužít.\nDoufám, že tudy oplík pojede samojediný, a nachystám se kryta stromy hned za přechod.\nTaky jo, už valí, opatrně, značka káže třicet, nepřekročí ji, ONA nikdy žádný zákaz nepřekročila...\nPlán A: V protisměru nic a oplík těsně u přechodu. Vlítnu s kolem před kapotu, strhnu řídítka, a už se válím v prachu, tenisky lítaj vzduchem, strašně ječím, kvílím, a pak ticho, ležím, vinu se jak had. Nic mi není, jen pár oděrek, no co, ONA za to stojí, a život i bojové sporty mě naučily nedbat ran.\nLesklé hnědé vlasy v mžiku staví a vyskakují z auta, jsou bledé a v šoku. Zoufalost, křečovité pohyby sem, tam, zpátky pro mobil, "odpusťte mi -!" říkají.\n"Au, au, au, jaúúúúúúúú...!" Sedám si a ukazuju na NI a na nohu, v mých očích slzavá výčitka: ošklivá paní, udělala Natálce bebíčko!\n"Promiňte -! Já vás neviděla -!"\n"Oooou, má noha! Ta bolest! A kolo! Koukněte, je na maděru, stálo šedesát tisíc!" Kecy! Nový snad, tohle vymlácený v bazáru deset, a po další sezóně z něj zbude akorát zadní odrazka!\n"Zavolám sanitu a policii -" Je vyřízená, skoro na omdlení, rozechvělý hlas, ručky se třesou.\n"Počkejte," říkám, "nikoho nevolejte, hoďte mě do špitálu sama. Je tu přechod, vemou vám papíry, napařej ublížení na zdraví, poškození cizí věci, pak soud... to by vás přišlo draho."\nZbledne o dva odstíny.\nLezu po čtyřech, nohu tahám za sebou. Povoluju u kol samoupínáky. "Dejte horskáč do auta, rozebranej tam vleze."\n"Opravdu nechcete policii?"\nJe rozkošná, co? "A proč? Namočit vás do maléru kvůli zlomený noze? Vždyť jste se mě autem nedotkla! A vůbec, je to i má vina, měla jsem být opatrnější. Bez obav, doktorům řeknu, že jsem spadla v lese."\nRozkvete radostí. "Opravdu? Vy jste ale hodná!"\nA hezká, zapomněla sis všimnout.\nNěkdo u nás brzdí a já ho zuřivě odháním: "Nic! Nic! Jeď! Padej! Pryč!!" Poslední co potřebuju, je ochotný samaritán.\n"Kolo vám zaplatím, i bolestné, domluvíme se pak," slibuje ONA. Je k zulíbání poctivá!\nRentgen nic neodhalí - bodejť jo. Já ale skučím, že natažený sval možná...\nONA je pořád ustaraná, a nechám se jí odvésti domů. Prý "pracuje v lékárně," říká. Že "mi dá obkládek, octánek..."\n"Inu, velmi ráda," já.\nLežím v postýlce, bolestí uvzdychaná. Sklání se nade mnou a přikládá nad kolínko hojivý-chladivý. Jak citlivé prsty... nepěstěné ručky od plotny, krátké nehty, v brýlích coby profesorka frániny... V očích TO ale má. Vidím TO. Poznám TO - za zlomek sekundy: Mé štíhlé opálené tělo ji oslovuje. Umí TO skrývat, ale elektricité nelže.\nProto plán B: Stisknu její ručku, bych si ji náhle položila na obnažené svalnaté bříško, které rozvlním naulím krijá. Z pootevřených úst se mi dere něžné ách.\nUcukne rukou a příšerně se rozkmitá. Tváře jí zrudnou, dvacetkrát za sebou si přihladí ofinu. "Já-já-já-já-já-já už musím jít!" Je s nervy u konce. "Zí-zí-zí-zí-zí-tra vá-vá-vá-vám zavo-vo-vo-vo-lám -!"\nPo-po-po-po... takhle radši ne. "Počkej! Nechoď!" souvisle zacukruju a v duchu řvu smíchy.\nPrchá, zanechávajíc za sebou žížnivou čáru. Já vstávám a octanohadrem mrskám do koše. Zvedám mobil - zjistit dle čísla vozu totožnost právě uprchlé jest věcí okamžiku. Registrováno na ing. Stanislav H., čtvrť Kotěhůlky iks ypsilon ... Zítra to omrknu.\nVečer ale další mobil: "Natálie?!"\n"Neumíte se ohlásit?!"\n"V pořádku. - Pondělí deset patnáct, autobusové nádraží Hostyly, nástupiště 8."\n"Mazda, stříbrná metalíza, polská espézet."\n"Materiály bezpečně dopravíte do Brna, instituce v Blablově ulici 24. Vemte si motorku, cestu musíte stihnout do dvanácti nula nula."\n"Co takhle vrtuli?"\nAye aye, sir! "Rozuměla."\n"Dobře. A pozor! Koukejte cestou kolem sebe."\nFajn. Plán C nutno odložit.\nHned v úterý slídím na místě. Ing. Stanislav H. do práce v osm, jeho žena o málo později. Jedu za ní až k lékárně.\nVedoucí magistr Ferdinand U., odborná lékárnice Beáta H., h-lásá cedule na dveřích.\nTak Beáta... Beátka... jméno přesně pro NI...\nRuce v kapsách kožeňáku a směle do apotéky.\nZavrávorá, jen mne spatří. V očích strach. Co asi budu chtít?\n"Acylpyrin," říkám, chci ale něco jiného - chci totiž JI. Pokládám na pult padesátku. Pod ní leží stejně červený lístek do kina. V mých očích zřetelná výzva.\nKousnu se do rtu, smyslný pohled.\nRychle hrábne rukou a lístek mizí v kapse. "Já ale večer nemůžu..." dodává tiše.\n"Vím. Je to od tří."\nCelý život ses bála splnit si svá přání, Beáto. Už v mládí ti byly blízké ženy, nikdy´s ale žádnou z nich neoslovila, tajilas tehdy tak odsuzovanou touhu, pohrdalas sama sebou. Rodiče i totalitní režim z tebe vychovali poslušnou loutku: jdi na VŠ, Beáto... běž do Svazu, Beáto... vem si Standu, Beáto...\nRoky ubíhaly a režim se změnil. Ne však ty; stále´s jen někomu sloužila. Bylas dokonalou lékárnicí, dokonalou manželkou, dokonalou matkou. Žilas jako stroj; neumělas odporovat, nenávidět, vzepřít se; připravte acidum, Beáto... uvař tohle, Beáto... jdem na koncert, Beáto... já nechci, mami... udělej tamto, mami... Plnilas všechna jejich přání, a kdo plnil ta tvá? Zapomnělas na svou touhu, zapudilas ji, zmrzačila sis duši, bylas hodná, žilas mravně, rozdala ses druhým. Všem těm, kteří tě odkopnou, jen co tě vysají.\nSe mnou bude vše jiné, Beáto, ne brát, ale dávat ti chci, toť jediný můj cíl. Pro mě jsi poklad, vzácný drahokam, uděláš můj život krásným, barevným, uděláš i mě krásnou a já tě vyměním za neskonalou nudu, za známosti z disca, barů, za bezduché, zextázované Britneys, kterým je absolutně fuk, komu zrovna drží.\nPřed kinem se potkáváme. Beáta je velmi rozrušená. Dávám jí orosený, rudý tulipán. "Pro tebe."\nNerada mluvím o lásce, ta je leda pro teenagery. "Za nic, jenom tak."\nKdys naposledy dostala poctivou kytku, Beáto? Dávno tomu, že?\nPořád hledá v mých očích úsměšek - ten samý, co vídá u svých blízkých: to jsi celá ty, Beáto... jo, máma, ta je měkká...! Úsměšek nenajde, vidí jen a jen úctu - pro ni značné překvapení. Ano, milá Beátko, jsem jiná, já si tě opravdu vážím.\nKabát i tulipán odkládá v šatně, pak usedáme doprostřed řady, ani nevím, jaký film půjde.\n"Co tvá noha?" ptá se nemístně.\n"V pohodě." Když zhasnou světla, otáčím se k ní: "Chci abys svedla ty mě."\nHlasitě polkne, třesoucí se ruce snímají z očí brýle. Sedí a zírá do prázdna.\n"Chci, abys mě svedla," zopakuju.\n"Psssst!" ozve se za námi.\n"Buďte zticha a nerušte!!" řvu na celý biják. Co za vola sem chodí na film, a ne randit? Uf, jsem tak agresivní, hážu jedovaté sliny přes rameno. Napadá mě, že zbytečně odhaluju své nehezké vlastnosti.\nVstávám, bych Beátu odtáhla na konec řady.\nPonechám svou ruku v její. Konečně nesmělé doteky. Nejdřív mozoly v dlaních, pak ty na kloubech...\nNikdy nehladila holku, nikdy tohle nezažila, a jak si to přála! Nemá zkušenosti, tápe, je nejistá, chová se jak patnáctka a stejně se i červená. Občas měla představy, že snad někdy, až bude pan vedoucí na schůzi, přijde do lékárny mladá zákaznice a... Nestalo se. Nestalo se nic. Nikdy se samo nic nestane, a už vůbec ne v lékárně.\nTeď jí život dává poslední šanci, a Beáta neví, má strach, rozechvělost, rozrušení, příliš krásná představa, že by s tak hezkou mladou ženou mohla...\nLuxuje mi předloktí a film rychle ubíhá. Netrpělivě nastavuju krk a ukazuju, kamže přesně má. Díky bohu, konečně cítím její horký, vonný dech!\nPrvní knoflík kožeňáku, druhý, třetí. Vystrkuju amazonskou hruď. Skrz tenké tričko se hroty prsů derou ven.\nDotkne se jich. Tápání rtů na mém krku sílí. Hrnu tričko přes hlavu a zvlněná krajina mého těla ozáří tmu.\nChvilka váhání, pak se přisává. Rty střídají zoubky, uj, uj, jak hezké! Tiše mňoukám. Beáta se nemůže nabažit. Tep se nám oběma zrychluje.\nRozpínám kabát a sukně letí vzhůru. Pěstuju shaving jen částečný, minikalhotky nestačí zakrýt krátkou hustou čerň. Kladu její dlaň nebezpečně vysoko. Už máš blízko, Beáto, nesplněný sen je na dosah.\nSrdce bije o závod, ještě centimetr a - - - - konec filmu, světla svítí. Já, nohy rozcabené hůř než stará důra, s Beátinou rukou v klíně, ňadra špičatá jak ježčí bodliny, vášní napnuté tělo, Beáta ústa na mé šíji...\nChvíli trvá, než se oddělíme. Všichni nás vidí a budou doma vyprávět. Zážitek: v kině byly lesby! Mladá rajda, skoro nahá, a s ní ženská středních let! Fuj, že se nestydí, mohla by být její matka!\nZůstávám s Beátou v úzké pasáži kina.\n"Kdy tě uvidím?" já.\nDalší rozpaky. "Za týden."\nÓ né, né, né, drahá! Tak dlouho tě chladnout nenechám! Už za pár chvil na tě přijdou výčitky; podvedlas muže, zradilas rodinu, spáchala hřích hříchův... chudáčci děti, co si jen počnou se zhýralou mámou?! Za týden! Kdeže by byl konec tvé touhy po Natálce! Utíkala bys mi, nechávala se zapírat, možná bys z výčitek spapala i tubu celaskonů... Nou, nou, Beáto, nepustím tě ze svých osidel. Nedám si tě vzít ani tebou samotnou, dostanu tě a zcela pohltím. Až dáš mému tělu nejvyšší rozkoš, až tě k tomu dovedu, až budeš ve mně a poznáš mě celou, pak zapomeneš na výčitky, a budeš jen po mně toužit, znovu a znovu, a já se ti budu znovu a znovu odevzdávat - dnes, zítra, pozítří, kolikrát budeš chtít, třeba stotisíckrát. Stačí mrknout, hvízdnou na svou kurvu Natálku a ona se roztoužená připlazí. Se svým žhavým tělem, které patří jen tobě a které se naučíš dokonale znát. Budu tvým tajemstvím, budu tvou minulostí, jen díky mně, Beáto, díky Natálii, začneš ve svých osmatřiceti konečně žít.\n"Zítra v šest u lékárny," říkám tvrdě.\n"Já ale večer nemůžu..."\n"Do obchoďáku snad po práci můžeš."\nDotkne se palcem brýlí: "Snad jo... a kam vlastně -?"\n"Ahoj." Mhouřím oči a nastavuju ústa. Přece ji nebudu líbat já, jsem o patnáct let mladší!\nPlaše se rozhlíží - v pasáži nikdo nikdy. V pasáži nikdy nikde. V pasáži nikde nikdo. Rychle strká brýle do kapsy a sklání se ke mně - už se přede mnou nestydí, sama před sebou taky ne.\nPozadu ustupuju a dávám najevo podřízenost. Narážím zády na zeď. Jsem vyšší, a tak se krčím. Musíš mě dobývat, Beáto! Jak snadné!\nObemyká má ústa svými, já zavírám oči, zakláním hlavu, vrním, a teprv teď jsem holka, ber si mě už! Ber si Natálii!\nÚtočí, tak to má být, tak to chci, její ruka na mých hýždích, zaznamenám silný stisk, kouše mě do rtů...\nMačkám ji k sobě víc, cítím její nohu mezi svými a kňourám - lehnu i na záda a ukážu patičky, řekneš-li...\nPolibek skončí, jak rychle začal. Opět nejistota v Beátiných očích. "Jenom tě prosím, kdybys -"\n"Počkám za rohem, aby mě tvůj vedoucí neviděl."\n"Čteš mi myšlenky... tak tedy zítra v šest..." Úsměv, nasazuje brýle a odchází. Opět distingovaná, plachá lékárnice.\nZůstávám v pasáži sama, opřena o zeď, ruce v kapsách kožeňáku, omačkaná, olíbaná ženou, po těle otisky jejích dlaní, na tváři, na rtech její opojnou vůni... selaví... tak tedy zítra v šest...\n(c) Copyright 2002 by GL&VR


Dětská fleecová bunda Hareid Youth Jkt Bergans Modrá 164 : Norskamoda.cz\nHlavní strana > Děti > Dětské bundy, vesty, kabáty > Dětská fleecová bunda Hareid Youth Jkt Bergans\nDětská fleecová bunda…\nDětská fleecová bunda Hareid Youth Jkt Bergans Modrá 164\nHareid Youth je lehká a pohodlná bunda vyrobená z měkkého a příjemného fleecového materiálu. Bunda má kapuci, přední kapsy a elastické manžety. Bunda… Celý popis\nHareid Youth je lehká a pohodlná bunda vyrobená z měkkého a příjemného fleecového materiálu. Bunda má kapuci, přední kapsy a elastické manžety. Bunda Hareid funguje perfektně jak jako střední vrstva v zimě, tak jako svrchní oděv v létě.\nElastické manžety a lem. Prodloužená záda.\nMicrolight Girl Jkt Růžová\nMicrolight Girl Jkt\nBergans lade ins youth girl parka, dívčí kabát Modrá\nTeplá a dlouhá bunda v klasickém designu s tepelnou izolací Bergans ArcticInsulation . Tkanina Polstrované s tepelně izolačním Bergans ArcticInsulation . Kapuce: …\nDětská fleecová bunda Hareid Youth Jkt Bergans Modrá\nHareid Youth je lehká a pohodlná bunda vyrobená z měkkého a příjemného fleecového materiálu. Bunda má kapuci, přední kapsy a elastické manžety. Bunda Hareid funguje perfektně…\nDětská zimní bunda Bergans Lilletind Ins Kids Jkt Červená\nDětská zimní bunda Bergans Lilletind Ins Kids Jkt Materiál 2L Bergans Element Active®. Voděodolná (vodní sloupec: min. 10.000 mm), větruodolná a prodyšná. Zateplená…\nVennesla bunda, dívčí Růžová\nVennesla softshellová bundaPříjemná, větru a vodě odolná softshellové bunda pro mladé dívky a chlapce. Bunda má kloubové ramena pro větší volnost pohybu, suchý zip na…\nLehká dívčí větru odolná softshellová bunda Bergans Kleivi Y Fialová\nKleivi Youth Girl JacketDlouhý popisTeam Bergans tvoří lidé, které je možno počítat mezi outdoorové nadšence. S týmž elánem, s jakým se pouštějí za svými dobrodružstvími,…\nKozi Kidz Regn Kappa Rain Coat, Kabát, Dětský Modrá\nOblečení do deště Kabáty z kolekce „Oblečení do deště“ od Kozi Kidz jsou vyrobeny z nepromokavého pogumovaného materiálu umožňující velkou svobodu pohybu. Jsou vhodné nejen…\nDětská péřová bunda Bergans Røros Down Youth Jkt Modrá\nDětská péřová bunda Bergans Røros Down Youth Jkt Materiál Větruodolný a voděvzdorný materiál Pertex Quantum®. Zateplení recyklovaným peřím 90/10. Materiál a komponenty…\nDívčí péřová nepromokavá bunda Bergans Røros Down Youth Girl Jacket Červená\nDívčí nepromokavá bunda Bergans Røros Down Youth Girl Jacket Materiál Větru a vodě vzdorná materiál Pertex Quantum®. Izolace z recyklovaného peří 90/10. Na výrobku…


Kladenské listy přináší tipy, jak si zpříjemnit sychravý podzim a studenou zimu - Kladenské listy\nKladenské listy přináší tipy, jak si zpříjemnit sychravý podzim a studenou zimu\nNeděle, 11. Listopad 2018 09:00\nPodzimní počasí láká k lenošení doma s horkým čajem a knížkou. Středočeský kraj však nabízí řadu míst, kde je možné odpočívat v krásném prostředí s rozmanitými wellness službami nebo lázeňskými procedurami. Není nic lákavějšího než dobít baterky na místech, které nepřipomínají pracovní a jiné povinnosti.\nVe středních Čechách se těší velké oblibě pobyty na šlechtických místech. Každé ze zámeckých sídel, kde se mohou návštěvníci ubytovat nebo jen relaxovat, je něčím jedinečné. Některé nabízí luxus a přenese je do minulosti, další se zaměřuje na aktivní trávení času, jiné zase potěší zdařilým spojením starého a moderního stylu. Možnost relaxace s lázeňskými procedurami nabízí zámky Jemniště, Loučeň, Ratměřice, Štiřín nebo zámecký hotel Liblice. V žebříčku osmi nejzajímavějších wellness míst v Čechách a na Moravě se umístil Chateau Mcely, který se nachází uprostřed krásné přírody Svatojiřského lesa nedaleko Prahy. Lázně jsou zasvěcené přírodní bylinné aromaterapii. Pro návštěvníky je připraven saunový domeček, koupací biotopické jezírko, ale i denní lázně pro hosty bez ubytování.\nRelaxační pobyty nabízí i další místa. Nejtypičtějšími jsou samotná lázeňská města. Jedno z nejnavštěvovanějších v Česku je město Poděbrady. Tradiční lázeňské město v minulosti navštěvoval i Tomáš Garrigue Masaryk, Edvard Beneš, Franz Kafka nebo Miloš Forman. Lázeňské hosty láká vedle úspěšné lázeňské tradice také bohatá historie a pestrý kulturní a společenský život. Romantická rovinatá krajina plná lesů okolo Poděbrad je také ideální pro výlety na kole i pěší turistiku. Druhým lázeňským střediskem ve středních Čechách je městys Toušeň poblíž Prahy, který je oblíbený pro své slatinné lázně. Hosté se mohou procházet po krásné kubistické kolonádě a okolních lesích, které jsou v podzimních měsících plné hub.\n„Relaxační pobyt je skvělou příležitostí a odreagováním pro všechny, kteří si rádi užívají wellness a lázeňské procedury, chvíle klidu a hýčkání v příjemném prostředí. Mezi procedurami je možné vyrazit na procházku, na výlet, zasportovat si nebo objevovat historické památky, kterých je ve středních Čechách nespočet,“ říká Markéta Wernerová, ředitelka Středočeské centrály cestovního ruchu.\nVe Stochově se závodníci psích spřežení připravovali na mistrovství Evropy\nK celkové relaxaci patří i výborná gastronomie, kterou nabízejí jak hotely s wellness službami, tak stylové restaurace, kterých je ve středních Čechách několik desítek. Široký je i výběr ubytování. Kromě zámeckých hotelů v kraji najdete stylové ubytování s rodinnou atmosférou. V pestré nabídce rodinných penzionů, statků, farem a hotýlků si vybere každý.\nAutor: (Lucie Vurbsová)


Supi z pražské zoologické zahrady budou vypuštěni v Itálii - Deník.cz\nSupi z pražské zoologické zahrady budou vypuštěni v Itálii\nPraha - Přesně na Mezinárodní den supů, který připadá na sobotu 5. září, budou v jižní Itálii vypuštěna dvě mláďata supa mrchožravého ze Zoo Praha. Ta odcestovala společně s dalším mládětem, které se vylíhlo v Zoo Zlín, do italské Kalábrie, aby posílila volně žijící populaci tohoto ohroženého druhu. Poté, co si několik dnů pobyla ve vypouštěcím hnízdě, se již zítra volně rozlétnou nad jižní Itálií.\nKurátor Zoo Praha Antonín Vaidl předal jedno z mláďat supa mrchožravého řediteli chovné stanice CERM Guidu Ceccolinimu (na snímku vlevo). Foto: Zoo Praha/Martin Smrček\n„Do projektů na ochranu supa mrchožravého jsme zapojeni od roku 2013; ostatně ještě o rok déle vedeme evropský záchovný program tohoto druhu," uvedl ředitel Zoo Praha Miroslav Bobek. „Vypuštění mláďat v Itálii je v jistém smyslu vyvrcholením našeho snažení, značnými finančními částkami však podporujeme také ochranu supů mrchožravých v Bulharsku," dodal.\nPro vypuštění mláďat byl vybrán kaňon v oblasti Gravina di Laterza v regionu Puglia, kde stále ještě žije zlomek původní populace. Ve vápencové stěně kaňonu je tam umístěno vypouštěcí místo, v minulosti s úspěchem využité k vypouštění mladých supů mrchožravých. Krytý a zepředu sítí chráněný výklenek ve skále je prakticky nepřístupný.\nMladí supi zde před vlastním vypuštěním tráví několik dnů. Krmeni a napájeni jsou shora hadicí tak, aby se nedostali do kontaktu s lidmi. V okamžiku vypuštění bude pouze stržena síť a ptáci odletí. Součástí přípravy na vypuštění je také jejich kontrola pomocí kamery na monitoru schovaném v jeskyni poblíž vypouštěcího výklenku.\nSup mrchožravý je dnes ve velké části svého původního evropského areálu vyhubený, případně velmi vzácný. „Zoo Praha chová dnes tři páry supů mrchožravých a pravidelně je odchovává. Chovatelské úspěchy jsou o to cennější, že naše mláďata jsou vypouštěna do přírody a podporují mizející populaci těchto nádherných evropských dravců," doplnil kurátor Antonín Vaidl.\nSup mrchožravý (Neophron percnopterus) je nejmenším ze čtyř druhů supů vyskytujících se v Evropě. Dnes patří k nejohroženějším dravcům, během tří generací se evropská populace snížila na polovinu a v Červeném seznamu IUCN je zařazen do kategorie ohrožených živočichů. Setkat se s ním můžeme početněji jen na Pyrenejském ostrově, balkánská populace je však kriticky ohrožená. V Itálii žije dnes řídce jen v jižních oblastech (pravděpodobně jen 5 hnízdících párů) a na Sicílii, ve střední Itálii zcela vymizel.\nČtěte také: Pozornost návštěvníků zoo si v sobotu zaslouží ohrožení supi


Xbox se do křemíkového nebe nechystá. | Geek Magazín\nÚvod Články Události Xbox se do křemíkového nebe nechystá. Nefoukejte kouř do konzole, prosí Microsoft\n83 % 3 komentáře čtení do 1 min 3 min videa\nMožná jste to již viděli také. Ze zapnutého Xboxu Series X, tedy z nejvýkonnější konzole na světě, se valí dým. Většinu lidí při takovém pohledu napadne, že je něco špatně a že se kvůli nějaké hardwarové chybě z konzole „zakouřilo“.\nVe skutečnosti ale nové herní systémy od Microsoftu do křemíkového nebe rozhodně nemíří. To pouze vtipálci využívají konstrukce konzole, která ve spodní části nasává čerstvý vzduch, aby nahoře mohla odvádět z útrob zařízení horký vzduch ven.\nTohle by lidé se svým Xboxem rozhodně dělat neměli\nVtipálci tedy zpravidla s pomocí elektronických cigaret vydechnou kouř ve spodní části konzole, který je následně větracím systémem z útrob vysán směrem vzhůru. Z výše uvedeného je tedy jasné, jak tyto až neuvěřitelné snímky vznikají, realita je však úplně jiná.\nTak trochu překvapivě se k virálním fotografiím a videím vyjádřil i samotný Microsoft. „Nemůžeme uvěřit tomu, že to říkáme… Ale prosím, nefoukejte kouř do chlazení konzole Xbox Series X,“ uvedli zástupci herní divize amerického softwarového gigantu na Twitteru.\nNaráželi přitom na to, že kouř je v podstatě mikroskopický prach, který se může usazovat na vnitřních součástkách konzole a v krajním případě některé její části dokonce poškodit. Nelze předpokládat, že by v takových případech pak byli technici při případné reklamaci shovívaví. Koneckonců právě propracovaný systém chlazení je jednou z největších předností nového Xboxu Series X, jak jsme si ukázali v podrobné recenzi.\nNázory ostatních Geeků (3) 35ghjcqarmiv982lllq58q1uee Vložit komentář\nnorbertscholl@seznam.cz 17. 11. 2020 19:01 nahlásit\nNevdechujte?? Snad nevyfukujte.... XD\nSaša Ševčík - CZC 17. 11. 2020 20:24 nahlásit\n@norbertscholl@seznam.cz: Dobrý den, díky za upozornění. Je to opravené. Fajn den ;-)\nNocron 21. 11. 2020 15:40 nahlásit\nVždyť je to jen Xbox takže krabice a krabici to přeci jen nevadí a vykuchat to a přidat RGB osvětlení by vypadalo dost dobře jako lampička :)


Prodej bytu 4+1, Hradec Králové - Jana Masaryka / Reality Čechy - Reality Morava\nProstorný byt 4+1 na Jana Masaryka\nnebo na hypotéku za 14.730 Kč měsíčně\nčíslo zakázky: REALITYMORAVA 3345\naktualizováno: 3.5.2019 10:00\n4218 - Nabízíme velmi prostorný byt v osobním vlastnictví s balkonem o výměře cca 95 m2. Byt se nachází v ulici Jana Masaryka v panelovém domě v osmém podlaží, byla zde provedena rekonstrukce koupelny, nová kuchyň včetně spotřebičů, nová okna. V domě byla provedena rekonstrukce střechy, nový výtah, celý dům je velmi dobře udržován. V těsné blízkosti se nachází supermarket, poliklinika, několik linek MHD.\nNovostavba skladové haly - skladištní oblast, Slezské Předměstí, Hradec Králové


SOUTĚŽ: Eurotrialog Mikulov se vrací! - ISIC Blog\nHome » Blog » Kultura » SOUTĚŽ: Eurotrialog Mikulov se vrací!\nMilovníci alternativní hudby se sejdou v Mikulově\nPříznivcům alternativní a undergroundové scény dává bez žánrových předpojatostí možnost poslechnout si výběr z nezávislé hudební scény – to vše zasazené v kulisách jednoho z nejkrásnějších jihomoravských měst. 20. ročník festivalu Eurotrialog v Mikulově proběhne v pátek 24. a v sobotu 25. srpna v areálu mikulovského amfiteátru.\nTo co na jiných festivalech nenejdete\nFestival si zakládá na programu, který není na jiných festivalech k vidění. A tak se můžeme těšit na lahůdky, jako je třeba trio Bittová-Dusilová-Načeva, Lydia Lunch z USA, Green Milk from the Planet Orange z Japonska, či extra sety Květů včetně prenatální kapely Květů s názvem Čvachtavý lachtan, extra sety Už jsme doma, Tornado Lue, Nauzea a extra písničkářský stan. Další informace najdeš na www.eurotrialog.cz či na facebooku.\nStudenti a majitelé karty ISIC mají letos exkluzivní slevu, za každý rok festivalu jedno procento, celkem tedy 20%.\nISIC TIP: 20% sleva z ceny vstupenky pro držitele ISIC, ITIC, IYTC a ALIVE průkazů!!!\nKarolína Koleňáková, Michael Kujínek, Jiří Suchánek, Andrea Gašpárková, Kateřina Zemková, Richard Wisinger, Tereza Daňková, Tomáš Farkaš, Markéta Černá, Jan Jaroš


Připravte se strategicky na dotace - DOMOZA projekt s.r.o. Připravte se strategicky na dotace - DOMOZA projekt s.r.o.\nProhlédněte si náš úspěšný projekt\nAŽ 100% DOTACE NA VÝSADBU STROMŮ – VÝZVA PRODLOUŽENA\nS odkazem na pravidla některých dotačních titulů (např. Ministerstvo pro místní rozvoj, Ministerstvo školství, mládeže a tělovýchovy, Operační program Zaměstnanost atp.), kdy je v souvislosti s podáním žádosti o dotaci vyžadována existence specifických dokumentů si Vám dovolujeme nabídnout naše služby v oblasti zpracování strategických dokumentů.\nStrategický plán obce či Program rozvoje obce, je významným koncepčním a rozvojovým dokumentem, který reflektuje předpokládaný vývoj daného území v dlouhodobějším časovém horizontu. Ministerstvo pro místní rozvoj stanovuje jako jednu ze základních podmínek pro podání žádosti o dotaci z národních zdrojů mít zpracovaný a zastupitelstvem schválený strategický rozvojový dokument. Pokud tedy plánujete žádat o dotaci v nadcházejících výzvách MMR, které by měly být vyhlášeny každým dnem, neváhejte a začnete s přípravami již nyní.\nNeméně důležitým dokumentem v oblasti strategického řízení municipalit je Komunikační strategie, která je předpokladem pro získání dotace v rámci Operačního programu Zaměstnanost v případech, kdy je například pořizována elektronická úřední deska.\nPlán rozvoje sportu musí obce v samostatné působnosti zpracovat a zajistit jeho provádění. Pro toto je stanoven termín splnění do 18 měsíců od účinnosti novely, tj. od 1. 1. 2017 (§ 6 odst. 2 zákona č. 115/2001 Sb., o podpoře sportu, v kombinaci s bodem 6 článku II. zákona c. 230/2016 Sb., kterým se mění zákon o podpoře sportu).\nOblastí zpracování strategických dokumentů se zabýváme dlouhodobě a můžeme ji zařadit mezi naše hlavní činnosti. V minulosti jsme zpracovávali strategický dokument např. pro Mikroregion Radnicko, obec Mochov, obec Láz, město Hostouň, obec Žihle, obec Kyšice atd. Přehledný výčet všech námi nabízených služeb a doporučení od našich klientů naleznete na našich webových stránkách www.domoza-projekt.eu, kde taktéž najdete vždy aktuální informace o právě vyhlášených dotačních programech.\nPokud Vás naše nabídka zaujme a budete mít zájem o cenovou nabídku, neváhejte se na nás obrátit. Těšíme se na případnou spolupráci!


##### Svádění lesbických porno videa – Krásné, líbání / videa zdarma - porno freevideo = pornohaha.\nRychlovka · Lesbické Svádění · BBC (Velký Černý Penis) · Paroháč.\nCall Us : (6)316 265 201\nTajné video z lesbického dovádění na hotelu - freevideo. Mrkněte se na lesbická HD porno videa na nejpopulárnější porno stránce svádění lesbických porno videa. Zdarma Svádění Porno Videa. Myanmar porno filmy Female Was Seduced By Sapphic.\nNalezeno: 500 vysledků. V databázi máme víc jak 150879 videí ke spuštění ihned. Svádění prsaté nadržené manželky 00:07:52. Stolen Souls - lesbické svádění svádění lesbických porno videa · Otroci se snaží utéct svým paničkám 3:10 · Bound.\nLesbičky u bazénku 00:08:50. Lesbičky u Svádění prsaté nadržené manželky 00:07:52. Doktor vydrtí svou bejvalku 13:45 · Lesby si udělají krásný porno fotky trojice 12:08 · Žhavé pornl. Dlouhé svádění vede k něžnému mazlení lesbiček – soft porno xhamster. Sledujte české české porno zdarma v HD. Stránka s výpisem porno video: Lesbický, erotické. Porno se starým chlapem a mladou ženou 6:16. Letní svádění Čistá 18. Malá 18 letá lesbickch její první porno video HD 12:08.\nNejvětší výběr dlouhých porno videí na téma rodinný sex. Natalia a Lola se mazlí, aneb české lesbičky v koupelně. Lesbičky, lesbické mazlení, lesbické hrátky, lesbičky ke shlédnutí, lesbicky videa, Big Tits, lesbické. Porno videa svádění zdarma online ke shlédnutí. Angel Wicky a Emily Lesických Kontrola prsou svádění lesbických porno videa zvrhne v lesbický styk! Lesbičky Amy Reid a Alyssa Reece se mají rády 31.12.2012. Je možné, že se video vides některých případech nenačte.\nPorno není normální život, ale neznamená to, že to neexistuje. Krásná milf zaškolí nevlastní dceru do lesbických her. Porno videa svádění muže zdarma online ke shlédnutí. Nalezeno: 499 vysledků. V databázi máme víc jak 152103 videí ke spuštění ihned. Největší výběr dlouhých porno videí na téma sex svádění. Co je krásnějšího než dvě krásné ženy, které se jemně mazlí a potom brutálně vyprstí jedna. Porno videa svádění lesbičky zdarma online ke shlédnutí. Dlouhá horký nahý černý wemon Amatérské porno Sladký svádění v kuchyni.\nTémata: dcery porno, podno v pornu, dvacítky porno, lesbická mature, lesbické dvacítky, svádění lesbických porno videa milfky, lesbické svádění, lízání, lízaní svádění lesbických porno videa ženy, mature lesbian.\nDlouhé svádění vede. Soused natáčí přes okno mladý lesbičky xvideos. Ruský student neodolá svádění blonďaté macechy – rodinné porno. Stránka s výpisem porno video: Zralé ženy, maminy, mature, lesby. Stránka s výpisem porno video: Líbání, plivání. Results for: lesbicky. Nalezené kategorie Nalezená porno videa (907). Nejnovější · Nejnovější. Letní svádění Čistá 18 letá 07:10. Lesbičky lízání análu sex xhamster.\nLesbické svádění s podmanivými slečinkami - freevideo. Sledujte české lesbičky porno zdarma v HD. Největší výběr dlouhých porno videí na svádění lesbických porno videa něžné lesbičky.\nStránka s porno video z kategorie: brunetky porno videa,mature porno,píča,lezby,sex ve třech,kunda,starší ženy,hd porno video,threesome,sex a erotika. Pornografický tube video zdarma. Klasický lesbický sex s Lesbickýfh Caprice a její prsatou kamarádkou. Nalezeno: 500 vysledků. V databázi máme víc jak 152083 videí svádění lesbických porno videa spuštění ihned.\nVysledky vyhledávaní na dotaz: lesbická jóga. Hlavní témata: české porno, dědci, deepthroat, svádění | Tube lesbickýh Témata: české. Porno zralá indická porno trubice svádění porno zdarma online ke shlédnutí.\nPorno videa těhotné ženy zdarma online ke shlédnutí. Vysledky vyhledávaní na dotaz: lesbické masáže. Nalezeno: 323 vysledků. V databázi máme víc jak 151971 videí ke spuštění ihned. Porno videa s lesbičkama jsou ztělesněním snů pro mnoho chlapů. Lesbičky, lesbičky ke shlédnutí, lesbicky videa, lesbičky online, lesbičky porno, americké lesbičky, něžné lesbičky, lesbický. A nesvedly jsme se u kafe, ale u vína, u kafe je to fakt děsně sexy. Největší výběr dlouhých porno videí na téma lesbické svádění. Uvidíte zde oholené kundičky užívající si scissoring sex (nůžkování), svádění.\nNadržené lesbičky svádění. Lesbičky sex melissa monet & anthony rosano žhavé kundy drtuber. Porno videa a fotky zdarma. Rychlý server. Hlavní témata: americké pornoherečky, dcery, koupelny, svádění | Tube server: Témata: americké lesbičky, americké lesby, dcery porno, Keisha Grey, Keisha Grey lesbian, Keisha Grey porno.\nV databázi máme víc jak 151462 videí ke spuštění ihned. Ruský student neodolá svádění blonďaté macechy – rodinné porno xhamster. Nalezeno: 500 vysledků. V databázi máme víc jak 150849 videí ke spuštění ihned. Vděčíme českým amatérkám které se nebály nahrát své dlouhé porno videa na internet.\nMalakasa on Dospívající crossdress porno\nShakagore on Zdarma ebenový porb\nArashiramar on Sex na univerzitní porno\nJak se dá vyhodit práci Lesbické černé nůžky Muži s velkými ptáky obrázky\nStránka s výpisem porno video: Líbání, mazlení. Results for: lesbicky Nalezená porno videa (912). ...\nVysledky vyhledávaní na dotaz: svádění lesbičky. Nejnovější videa zdarma - líbání. Nejnovější videa zdarma - dcery. ...\nPorno videa lesbické svádění zdarma online ke shlédnutí. Největší výběr dlouhých porno videí na téma svádění muže. Perfektní Porno Videa – Nejpopulárnější Kanály na Porno Kasička. Stránka s výpisem porno video: Lesbický, mazlení.\nVok on Mladé a nahé dívky\nFauzshura on Máma tanga porno\nGodal on Černá kočička drippin\nSouvisející videa. Porno lesbičky v akci, blondýnka přistihne černovlásku, svádění lesbických porno videa · Lesby se zmohly jen na řádný porno sex spolu 07:30. Největší výběr dlouhých porno videí na téma dráždění klitorisu. Hlavní témata: mladé, ruské porno, ruské pornoherečky, svádění | Tube server: Témata. Porno videa starší ženy zdarma online ke shlédnutí. Prosím počkejte, až se video načte do stránky. Porno - Dlouhá Porno Videa Zdarma obsahující Rychlý Prachy, České Kundy, Teen, Sex Doma, Videq, Masturbace, Velké Kozy, Amatéři.


Jitka Čtvrtečková - FITNESS CLUB NERATOVICE TOPAZFITNESS CLUB NERATOVICE TOPAZ\nJsem osobní trenérkou ve fitness od roku 2009.\nCvičit jsem začala již v roce 1994.\nAbsolvovala jsem nějaké závody v bodyfitness, díky nimž jsem získala velké zkušenosti.\nPomohu vám se zlepšením estetické, zdravotní, kondiční a stránky těla. Mou snahou je Vás dovést k vašim vysněným cílům po té správné cestě a to tak aby, jste byli se svým výsledkem spokojeni co nejdéle a naučili se do budoucna cvičit sami, stravovat se a cítit se dobře.\nZdravotní cvičení – zajistíme tím odstranění bolestí pohybového aparátu, vzpřímené držení těla, posílení pánevního dna a ploché břicho.\nKondiční cvičení ve fitness – docílíme tím pěkné tvary těla, nabrání svalové hmoty.\nKruhové a kardio tréninky – vhodné pro redukci váhy a podkožního tuku, zlepšení kondice.\nVice o mně zde


Rozhovor s paní Danou Drábovou, předsedkyní SÚJB\nPrávě začíná Press klub s Ondřejem Hejmou na Frekvenci 1.\nAno, je to tak, vážení posluchači. Naším hostem dnes večer je předsedkyně Státního úřadu pro jadernou bezpečnost, paní Dana Drábová, dobrý večer.\nMy se samozřejmě můžeme bavit o celé řadě věcí, které se týkají jaderné bezpečnosti, jaderných elektráren, také na to dojde, ale samozřejmě musíme začít aktualitami, protože já tady mám před sebou zprávu ČTK, ve které se píše: "Mezinárodní agentura pro atomovou energii prověřuje Temelín, kde brzy nastartují reaktor druhého bloku." Čili jak je to? Je na tom něco pravdy? Co se děje?\nObojí je pravda. Mezinárodní agentura pro atomovou energii na žádost České republiky poslala do Temelína v pořadí už, myslím, devatenáctou misi expertů, které si přizvala tentokrát k posouzení specifického problému, což je problém takzvané fyzické ochrany. To znamená, on nemá přímo co dělat s technologií ...\nCo to znamená, fyzická ochrana?\nVysvětlím. To nemá přímo co dělat s technologií, která vyrábí elektřinu, ale má to co dělat s tím, že přece jenom jaderná elektrárna je zařízení citlivé i na to, aby si hlídalo, aby se tam někdo nepovolaný nedostal, popřípadě tam něco nepřístojného nevyváděl, takže fyzická ochrana je to, aby se zabránilo jakémukoliv špatnému přístupu k té jaderné elektrárně jako takové. Znamená to, že musí tam být systém kontroly těch lidí, kteří vstupují, musí tam být prostředky na to, aby se zabránilo nepovolanému vstupu. Je odstupňováno, já to tady nemohu moc popisovat, protože ...\nJe zajímavé, že ze všech informací o elektrárně jenom ta informace právě o systémech fyzické ochrany patří pod utajované skutečnosti.\nCož je dost pochopitelné z hlediska terorismu. Čili jestli tomu rozumím, tato inspekce se zaměřuje právě na tyto okolnosti, řekněme, bezpečnostní, týkající se případných teroristických nebo jiných útoků, zatímco s vlastním fungováním elektrárny to nemá v tuto chvíli nic společného.\nVýborně. Čili to je jedna věc, inspekce probíhá, to je, předpokládám, standardní součást prověřování každé elektrárny nebo jste si to vyžádali vy speciálně? Kdo dal ten pokyn?\nPodívejte se, možná by bylo zajímavé říct, že Temelín dneska je v podstatě nejprověřovanější jadernou elektrárnou na světě, a to ze všech možných aspektů. On vůbec existuje takový docela nepoměr mezi kontrolami a misemi, které chodí na elektrárny, řekněme na východ od Aše ...\nTeď si trošku stěžujete, slyším vás, jasně.\nNe, ne, ne, vůbec si nestěžuji, protože ona jaderná bezpečnost a koneckonců i radiační ochrana je zejména o tom, že používáte ty nejlepší zkušenosti, které na světě jsou k dispozici. A když vám přijdou experti prověřit váš systém, tak samozřejmě přinášejí i své znalosti. Není to o tom, že by byla ta mise kritická takovým planým způsobem, ona také samozřejmě vždycky navrhuje způsoby jak danou problematiku vylepšit. Ale musím říct, že se setkáváme třeba s tím, že některé západní elektrárny dost váhají vyzvat své národní dozory k tomu, aby takovéhle mise pozvaly.\nZ toho důvodu, že chtějí utajit ta opatření, která mají proti teroristům, nebo z jakého důvodu nezvou?\nTo se netýká samozřejmě jenom té fyzické ochrany, ale týká se to celého komplexu věcí, provozní bezpečnosti, toho, jaký je konkrétní projekt té elektrárny, jak ten projekt byl realizován při výstavbě, takže těch oblastí je opravdu celá řada. Ale musíme si uvědomit, že řada z těch oblastí je velmi citlivá z hlediska obchodních záležitostí, to znamená, samozřejmě jakmile přistoupíte k otevřené informační politice, já proti ní nic nemám, ba právě naopak, ale na druhou stranu ta ochrana těch obchodních zájmů je aspekt, který vždycky musíte brát v úvahu.\nNicméně český občan právě slyšel, že vy jste nejprověřovanější, nebo ne vy, ale Temelín je nejprověřovanější jaderná elektrárna na světě, to je z hlediska bezpečnosti určitě dobře. K té druhé části té zprávy, nastartování reaktoru druhého bloku, je to něco, co proběhne tento týden?\nTo já bych nechtěla říkat, že to proběhne tento týden, ale je to otázka spíše dnů než týdnů. Když bylo zavezeno palivo do druhého bloku, což začalo 4. března, skončilo 11. března, tak my jsme na dotazy odpovídali, že od chvíle, kdy to palivo je zavezeno, tak takový slušný průměr časový do nastartování té první štěpné řetězové reakce, to je to, o čem teď mluvíme, je tak zhruba čtyři až šest týdnů. Samozřejmě na prvním bloku Temelína to trvalo déle, asi tak zhruba dvojnásobnou dobu, ale to bylo vyvoláno tím, že on to přece jen svým způsobem byl první blok svého druhu.\nAle pokládáme za velmi důležité, aby zkušenosti, které se na tom první bloku udělaly, byly přeneseny, my si myslíme jako dozor, že byly přeneseny na blok druhý, to znamená, že ten proces spouštění by měl být plynulejší. Můžeme čekat, že v průběhu, řekněme, příštího týdne nebo toho dalšího, já to nechci předjímat až tak na den, protože pak se dostáváme do situace, kdy jsme bombardováni dotazy, co se to vlastně na té elektrárně děje.\nRozumím. Neřeknete nám den, kdy to bude, ale bude to brzy, bude to zřejmě tento nebo příští týden.\nOno to také dost záleží ...\nOno to také dost závisí na nás a na práci našich inspektorů, protože to nastartování, aktivace, to se také dost často v médiích používá, reaktoru, to je proces, pro který my dáváme zvláštní souhlas. K tomu jsme měli několik podmínek a musí tam proběhnout inspekce, která zhodnotí připravenost toho bloku k tomu nastartování. A to víte, státní úředníci si někdy dají i načas.\nDobře. Čili potud aktuality z Temelína. A protože jste u nás hostem, aspoň u mě tady, poprvé, tak si pustíme, jak je naším zvykem, malý profil našeho hosta.\nDana Drábová se narodila v Praze, vystudovala fakultu jaderné fyziky na pražské technice, kde promovala v roce 1985. Svou odbornou dráhu zasvětila vědě a v roce 1996 se stává předsedkyní Státního úřadu jaderné bezpečnosti. Na veřejnosti se proslavila jako odbornice v bezpočtu diskusí o bezpečnosti jaderné elektrárny Temelín. Dana Drábová je svobodná, bezdětná a letos jí bude jednačtyřicet let.\nTakže to byl kratičký profil. Já se jenom zeptám, co vás přivedlo k jaderné fyzice? Já si totiž vzpomínám, když já jsem maturoval, tak jaderná fyzika byla taková zvláštní škola, kam chodili ti prakticky géniové, takové ty úplně nejnadanější děti, čili ...\nVidíte, to je zdání, které klame.\nSkutečně vás zajímala jaderná fyzika nebo jste chtěla prostě co nejnáročnější školu, jak to bylo?\nOno to má důvody i naprosto prozaické, já už jsem je dokonce někde i vyčíslovala. Podívejte se, já nemám nadání na humanitní předměty, protože s mojí pamětí to není úplně nejlepší. Já se dost musím spoléhat na logiku a na věci, které jdou odvodit. Já neříkám, že humanitní předměty jsou založeny jenom na paměti, ale je tam potřeba. Takže matematika, fyzika, to byly věci, které mi šly, na základní škole jsem měla vynikajícího učitele matematiky, fyziky, stejně tak to bylo i na gymnáziu. Volba byla technika, ale mělo to omezení, mělo to omezení takové, že to musela být technika, kde nebylo technické kreslení nebo deskriptivní geometrie, protože na to jsem nešikovná, to teda deskriptivní geometrie na gymnáziu končila obvykle velkým spíláním ...\nJá si na ni dobře pamatuji.\n... velkým spíláním paní profesorky nad rysy. Takže když si nastavíte ta kritéria takhle, tak už ta volba byla poměrně omezená ...\nA vyšla vám ta nejtěžší škola, co vůbec byla k mání. Taky jsem se dočetl, teď jenom ještě poslední maličkost, až doděláte nějakou třeba etapu své práce, že se chystáte do Himalájí. Je to tak? Čím vás přitahují Himaláje, vědce exaktního, logického?\nNo, já bych neřekla, že jsou to jenom Himaláje, ale já si úplně nejlépe odpočinu v horách. Ne, že bych musela zrovna vylézt na nějaký super vrchol, ale na druhou stranu chodit po horách a dívat se po kopcích a sednout si někde k plesu, to bylo vždycky to, kde jsem si odpočinula úplně nejlépe. Samozřejmě hory, to jsou asi Himaláje, určitě, takže nějaký track po Himalájích, ne určitě sedmitisícovka, ale nějaký track, to je můj sen životní.\nTakže až dostavíte Temelín, až skončíte dohled nad dostavbou Temelína, tak vás čeká Káthmándu. Pojďme se teď podívat na ten Temelín, protože to je vlastně, přiznejme si, hlavní téma toho našeho rozhovoru. Vždycky se kolem Temelína říká, že to je elektrárna, která je založena na ruských konstrukčních plánech a která byla potom jaksi vylepšena, aktualizována technikou firmy Westinghouse. Můžete nám ve stručnosti říct nějak, aby to i laik pochopil, co znamenají ty ruské plány, v čem se ruský model elektráren liší, řekněme, od jiných?\nNo, tohle je zajímavé, protože on se, když řekneme, v železe neliší skoro vůbec, protože princip tlakovodního reaktoru, což je reaktor, který je použit v Temelíně, to je princip, který vyvinula firma Westinghouse někdy v roce padesát tři, padesát čtyři a použila ho pro první elektrárny na ponorkách amerických a potom i pro výrobu elektrické energie. Na principu tlakovodního reaktoru se od té doby prakticky změnilo velmi málo. Samozřejmě, že jak pokročila věda a technologie, tak se vylepšovaly různé komponenty, dostávali jsme se stále k lepším a lepším materiálům, ale ten princip je pořád stejný prostě.\nPrincip ano, ale v čem se tedy liší?\nCo byla velká slabina ruských reaktorů tlakovodních, to byl právě systém kontroly a řízení, bylo to i tak rozpoznáváno. To znamená, to rozhodnutí v roce 1990 udělat zásadní zásah do toho projektu, ony tam byly zásahy už předtím, totiž já trochu odbočím. Velmi zajímavé je a málo se to ví, že Česká republika, nebo tehdejší Československo, nikdy nestavěla ruské elektrárny takzvaně na klíč. My jsme z nich vždycky používali původní projekt, ale měli jsme vlastní projekční organizaci, která už ten projekt modifikovala, protože většina, naprostá většina součástek a součástí byla vyráběna v Československu. To je třeba rozdíl od některých elektráren, například od bulharské Kozloduje, ale třeba i od finské Lovise. Takže v každém případě ale to rozhodnutí, i když tam byly nějaké modifikace už do roku 1990, tak to zásadní rozhodnutí o změně projektu padlo někdy mezi lety 1990 až 1992 a bylo o tom, že z analogového ruského systému kontroly a řízení, který byl rozpoznanou slabinou, tou největší slabinou toho původního projektu, se přešlo na systém plně digitální západní provenience.\nTeď se dostáváme docela už do technických detailů té diskuse. Nevím, jaký je rozdíl v tomto směru mezi analogovým a digitálním, to se přiznám zcela laicky, ale vím, že třeba Temelín ... mnoho těch odstávek bylo způsobeno tím, že právě ten řídící systém nějakým způsobem ... ten software byl uzpůsoben tak, že nebyl nastaven snad přesně a neustále se Temelín vypínal. Není v tomhle problém? Přece jenom jestli to není těmi počítači už přehnaně řízeno.\nNe, v tomhle problém není, problém je v tom, že vy vlastně poprvé to spouštění sledujete až do těchhle detailů. A ten proces spouštění je hlavně o tom, že se jednotlivé části učí spolupracovat. A ještě si musíme říct jednu věc. Tu jadernou elektrárnu si můžete velmi zhruba rozdělit na takzvaný jaderný ostrov nebo primární okruh, to je to ...\nTam jsou ty radioaktivní věci, ty nebezpečné věci.\nV podstatě to tak můžeme říct. A na část, kvůli které to celé stavíte, to znamená na část, která vyrábí tu elektřinu.\nTo je ta turbína slavná.\nTo je sekundární nejaderná část, kde ta nejslavnější je samozřejmě ...\nK té se dostaneme.\n... je samozřejmě turbína. Tak. A teď si musíme říct důležitou věc. Na té primární části, na té jaderné, tam tyto problémy se softwarem nebyly, to ...\nČili řízení turbíny se ukázalo být problémem.\nŘízení celé té sekundární části, řekněme, protože tam je veliká spousta velmi složitých algoritmů. A ono se to zase málo ví a špatně se to vnímá, regulace té primární části je o dost jednodušší než té sekundární.\nTé jaderné části ...\nTé jaderné, ano, přesně.\n... je jednodušší. Já jsem se chtěl zeptat právě na tu turbínu, protože jsem někde četl, že to je turbína, která je snad "největší" na světě, že to je zcela mimořádné dílo, že i v tom by mohla být jistá část problému, že totiž možná je to až megalomanská turbína a že ta hřídel je příliš veliká a že není divu, když potom jsou tam vibrace, že je velice těžké uvést takovou turbínu do toho správného stavu. Není v tomhle problém?\nNo, podívejte se, tak postupně, protože to jste toho řekl spoustu najednou.\nTurbína příliš velká, takhle.\nTak. Je to největší turbína, kterou vyrobila plzeňská Škodovka, není to ...\nTak aspoň jeden primát.\n... není to největší turbína na světě, protože existují turbíny, které mají čtrnáct set padesát megawattů.\nTahle má tisíc.\nTahle má tisíc. V Německu se používají běžně třináctistovky, ve Francii čtrnáct set padesát, v Americe, myslím, někde i šestnáct set.\nTak v čem jsou problémy této turbíny, když není největší nakonec?\nNo, ono vždycky, když vyrobíte první kus něčeho, tak musíte počítat s tím, že jeho odladění bude trochu problematické. A Škodovka bohužel měla tu šanci vyrobit tisícovkové turbíny právě dvě, z toho jedna je na prvním bloku Temelína a druhá na druhém. Ty plány, které byly, řekněme, v osmdesátých letech byly opravdu trochu megalomanské, protože Škodovka měla naplánováno, že těch turbín pro různé elektrárny tehdejšího sovětského bloku vyrobí tak asi dvacet a že se jí vyplatí si na to postavit i zkušební stolici. No, když jí ze všech těchhle krásných plánů zbyly ty turbíny dvě, tak se jí to samozřejmě nevyplatilo a ta turbína na temelínské jedničce, co si budeme povídat, se testovala naostro.\nDobře. Takže to si myslím, že celkem jsme objasnili tu situaci této turbíny. Já vím, že to není vaše téma, ale podíváme se trošku na ty jaderné katastrofy, protože k jaderným elektrárnám prostě katastrofy patří, to je ve vnímání veřejnosti tak. Čili když se řekne jaderná elektrárna, řekne se Černobyl, řekne se šrotová elektrárna, jak říkají Rakušané, elektrárna, která není řízená kvalitním personálem, která není dostatečně technicky vybavená. Je to tak nebo je to legenda, jak to bylo s Černobylem?\nPodívejte se, Černobyl bezesporu je největší katastrofou v dějinách nejen jaderné energetiky, ale je to jedna z největších technologických katastrof, jaká se stala. Co si musíme říct hned na začátek, je to, že černobylský reaktor je konstrukčně naprosto odlišný od reaktoru tlakovodního. Černobylský typ reaktoru, ono se mu říká kanálový, vůbec nemá například tlakovou nádobu, která vlastně hermeticky uzavírá to palivo jaderné v rámci ...\nTo je ten kotel, dalo by se říct.\nPřesně tak. Tak takový kotel v Černobylu není, tam prostě byl systém kanálů, ve kterých bylo to palivo umístěno. Proč to tak bylo? No, protože tenhle typ reaktoru vzniknul primárně ne pro to, aby vyráběl elektrickou energii, ale aby bylo možno snadno a rychle a pokud možno kontinuálně získávat plutonium pro bomby. Tento typ reaktoru sloužil pro vojenské účely i v jiných zemích, například v Anglii, ale v každém případě nikde na světě by byl neaspiroval na licenci k civilnímu používání, to bylo možné jenom v zemích bývalého svazu.\nSovětského. Zajímavé je, že Sověti se nikdy nepokusili tento typ reaktoru exportovat, oni velmi rádi a poměrně dost exportovali ty tlakovodní reaktory jednak menšího výkonu, čtyři sta čtyřicet megawatt.\nTo jsou ty, co máme my.\nTo jsou ty, co máme my v Dukovanech nebo Finové v Lovise. Nebo potom ty tisícovkové, to jsou ty, co máme my v Temelíně. Takže Černobyl je velmi specifický případ, velmi specifický, protože ten reaktor měl bezpečnostní nedostatky a ještě navíc kultura jeho obsluhy byla velmi, velmi nízká.\nČili tam došlo k selhání lidského faktoru, jak se říká eufemisticky tomu, že někdo něco zvoral, je to tak?\nAle kdyby v tom Černobylu se stala jednoduchá lidská chyba, tak ta elektrárna i přes ty bezpečnostní nedostatky, které jsem zmínila, by se byla ubránila, ale v Černobylu došlo v podstatě k šesti chybám nezávisle na sobě. Říká se a je to pravda, že kdyby se jedna z těch šesti chyb nestala, kdyby se jich ta obsluha vystříhala, tak k té havárii nedošlo.\nAno. Jaké byly ještě další velké světové katastrofy v jaderné energetice? Určitě Černobyl nebyl jediný, i když je nejznámější.\nTohoto rozsahu na jaderné elektrárně už ne. Můžeme vzpomenout ještě dvě technologické havárie na jaderných elektrárnách, jedna byla v roce 1957 na anglické elektrárně Windscale, dneska se jmenuje Sellafield. Tam mimochodem to přejmenování bylo taky trochu z PR důvodů. Tam byl právě reaktor trochu podobného typu jako v Černobylu, ale jenom ...\nČili ten vojenský.\n... trochu podobného, protože měl ty bezpečnostní nedostatky daleko lépe kompenzovány. Tam došlo k úniku radioaktivních látek do životního prostředí, ale ne k tak velkému, aby způsobil akutní ohrožení lidí. Docházelo k tomu, že v okolí elektrárny se musela regulovat spotřeba mléka například a radioaktivní látky byly měřitelné i přes kanál například v Nizozemsku, ale určitě to nebyla katastrofa v tom smyslu, jak si katastrofu představujeme ...\nSrovnatelná s Černobylem, ano.\nTo znamená s takovými následky. Druhou takovou havárii, kterou bych chtěla zmínit, to je havárie amerického Three Mile Islandu, ta je pro nás velmi zajímavá, protože to je havárie tlakovodního reaktoru, to znamená reaktoru se stejným principem, jako má ten temelínský.\nTam se stala zase kombinace selhání zařízení, které samo o sobě by nic neznamenalo a ta elektrárna by se s ním vyrovnala, kdyby nebylo opět zásadní chyby obsluhy. Já tady musím říct jednu věc, že zatím ke všem událostem, které se nějak významněji rozvinuly, které jsou zaznamenány v análech historie jaderné energetiky, tak k těm přispěla lidská chyba.\nNo a teď ...\nNechtě mě, prosím vás, doříct ten Three Mile Island, protože to je havárie v podstatě modelová. Na té elektrárně došlo k tomu, že se poškodilo, roztavilo asi tak stejné množství paliva jako v Černobylu, ale právě proto, že tam je tlaková nádoba, právě proto, že to byl tlakovodní ...\nŽe to je jiný typ vlastně.\nJiný typ reaktoru, tak veškeré radioaktivní látky, až na malých objem takzvaných vzácných plynů, byly udrženy v rámci tlakové nádoby, popřípadě hermetické obálky reaktoru a v okolí nebylo třeba přijímat žádná ochranná opatření, žádnou ...\nČili na okolí to nemělo vliv.\nA tak to má vypadat, když dobře naprojektovaná a dobře postavená elektrárna dojde k nějaké technologické události. To znamená, to zařízení se může zničit, může způsobit svému majiteli dost významné škody, ta škoda byla asi ...\n... asi miliarda dolarů, ale nesmí ohrozit okolí. A ten Three Mile Island dokázal, že je to možné.\nŘíká Dana Drábová, předsedkyně Státního úřadu pro jadernou bezpečnost. My budeme za chviličku pokračovat.\nPosloucháte pondělní Press klub s Ondřejem Hejmou na Frekvenci 1.\nHovoříme o jaderné energetice, o opatřeních, která mají zlepšit bezpečnost jaderné energetiky. Hovořili jsme o tom, že selhání lidského faktoru je typické pro tyto katastrofy, že to je vlastně ta hlavní příčina. Pochopitelně se musím zeptat, co děláme pro to, aby se to v Temelíně nestalo, jak se taková věc dá vůbec ošetřit?\nPodívejte se, u nás systém přípravy personálu, který začíná už výběrem těch lidí, kteří mohou manipulovat jako operátoři, patří uznávaně k nejlepším na světě a je velmi, velmi náročný. Vezměte si jenom to, že úvodními psychologickými testy, které dávají nějaký základní obraz o tom, jestli ten člověk na to má, nebo nemá, projdou dva lidi z deseti, to znamená, už tam je osmdesátiprocentní odpad.\nProbíhá tam nějaký výběr z hlediska motivace? Zkrátka stručně řečeno, pokud jde o peníze, jsou tito lidé, řekněme, nadprůměrně placeni?\nSamozřejmě, že ano, protože jejich ...\nDá se říct, kolik berou?\nJá to nevím, abych vám pravdu řekla. Ale jejich odpovědnost je nadprůměrná, jejich odpovědnost můžete porovnat tak s dispečery letového provozu nebo s piloty.\nTo minimálně. Já bych se zeptal, teď vás trošku zatáhnu na takovou filozofickou rovinu. Vy jste, předpokládám tedy, nikoliv odpůrkyně jaderné energie, protože existují samozřejmě spory, jsou různé filozofické názory, jestli je jaderná energie dost dobrá, aby stála za to riziko, a jaké jsou nevýhody těch ostatních zdrojů energie. Jaké máte vy pro to filozofické opodstatnění?\nPodívejte se, já nejsem ani zuřivý zastánce, ani zuřivý odpůrce jaderné energie, já mám názor ten, že v dnešní době jaderná energetika do toho energetického mixu prostě patří, protože některé země nedokáží své energetické potřeby krýt jinak než používáním zdrojů jaderných.\nRozumí se, že nemají uhlí, naftu nebo ...\nNemají uhlí. Mně by velmi vyhovovalo, kdyby na tom Česká republika byla tak jako Rakousko a mohla pokrývat sedmdesát pět procent své spotřeby elektrické energie z vodních zdrojů, ale nemáme a nikdy mít nebudeme. Prostě jsme se geograficky špatně narodili nebo se Praotec Čech špatně rozhodl. Ale v každém případě toto musíte vždycky uvážit. Vždycky musíte mít v hlavě taky to, že neexistuje dneska čistý způsob výroby energie. Ony i ty obnovitelné zdroje, a já jsem velmi pro, aby se používaly, aby se rozvíjely, protože ...\nAle tam není takové riziko, řekněme si, že tam není riziko katastrof a ...\n... a tisíců mrtvých a zničení přírody ...\nSamozřejmě, ale nejsou absolutně šetrné k životnímu prostředí.\nTo jistě ne. Nikdo není dokonalý.\nKaždý způsob výroby energie má svá pro a proti. Já bych byla jenom ráda, kdyby v těch diskusích se tyhle pro a proti vážily, řekněme, neutrálně, to znamená, aby se nezdůrazňovalo jedno pro jednoho způsobu výroby energie a nezamlčovaly se ty proti, na druhou stranu, aby jiný způsob energie nebyl diskutován jenom z hlediska toho kontra.\nAno. V té diskusi o Temelínu se často poukazovalo na to, že právě Temelín je sledován daleko víc než ostatní elektrárny jinde na světě, že jsou jiné elektrárny i v těch vyspělých zemích západní Evropy, které třeba mají i nižší technickou úroveň. V té souvislosti se mluvilo o tom, že neexistují mezinárodní kritéria pro stanovení toho, jaká která elektrárna je, jak je klasifikovat, jak je známkovat, jak je hodnotit. Je to tak nebo se to dá nějakým způsobem změřit, která je lepší, kdyby se měl udělat žebříček kvality těch elektráren. Ptám se laicky.\nVíte, jaderná bezpečnost má spoustu aspektů a třeba ta technologie a ten projekt je jenom jeden z těch aspektů. Zmínili jsme se tady o tom, že velmi významný je lidský faktor, zmínili jsme se možná tím pádem také o tom, že neexistuje jenom bezpečnost, ale takzvaná kultura bezpečnosti, to znamená, jakým způsobem k tomu zařízení přistupujete, jakým způsobem přistupujete ke zvyšování bezpečnosti. Protože ono, co si budeme povídat, když stavíte investiční celek, který vám má sloužit čtyřicet, padesát, šedesát let, dneska v Americe se běžně dávají licence na šedesát let, tak musíte počítat s tím, že jeho úroveň budete držet na úrovni, která odpovídá tomu, co ta technika umožňuje. To znamená, jaderná elektrárna je kontinuální proces zvyšování bezpečnosti, protože používáte prostě to, co máte momentálně dostupné. Proto je velmi těžké říct, "tahle elektrárna je bezpečnější a tahle je méně bezpečná," možná můžete říct, "tahle je modernější prostě proto, že byla postavena o dvacet let později," ale i na starší elektrárně můžete dosáhnout vynikající kultury bezpečnosti, vynikající úrovně bezpečnosti provozu, jenom to děláte trochu jinými prostředky.\nProtože ten provoz se dolaďuje neustále průběžně. Další problém, který se týká jaderné energetiky, není tedy jenom to riziko eventuální katastrofy, ale také to, co s jaderným odpadem. Jak se řeší tento problém a co nás čeká s odpadem z našich jaderných elektráren?\nMusíme rozlišit jaderný odpad a vyhořelé jaderné palivo, protože vyhořelé jaderné palivo, to znamená to palivo, které vyndáte z reaktoru, protože on už ho neumí dále využívat, dneska není považováno za odpad. Já se tomu ani nedivím, protože ty dnešní reaktory umějí z energie, která je v tom palivu nějakým způsobem uložena, použít pět procent, pětadevadesát procent vám tam zůstává a přesto říkáte, že je vyhořelé a dneska už není k potřebě.\nAle musí se někam uložit ale hlavně.\nMusí se někam uložit, ale otázka je na jak dlouho, protože se vyvíjejí technologie a už jsou v poměrně pokročilém stádiu vývoje, které by to palivo, které dneska není k ničemu, protože ty reaktory ho už použít nedokáží, které by ho dokázaly využít a dokázaly dvě věci, vyrábět energii, nebo přeměňovat energii z toho, co tam ještě je nakumulováno, tím pádem racionálně využít neobnovitelné zdroje, protože i jaderné palivo je neobnovitelný zdroj, stejně jako uhlí, a z druhé strany minimalizovat to, co vám zbude a co je tedy dlouhodobě radioaktivní. Tyhle technologie by mohly být k dispozici za nějakých třicet, možná padesát let, nedovedu odhadnout. Ono se to velmi těžko odhaduje ...\nA než se toto stane, co s tím?\nNení vůbec problém to vyhořelé jaderné palivo skladovat po, dneska víme, období padesát let, ale myslím si a ve světě už na to studie jsou, že nebude problém ho skladovat i po období sto nebo dvě stě let. Do té doby, já jsem optimista, budou technologie, které umožní ho znovu využít. Ale podívejte se, představte si, že veškeré vyhořelé jaderné palivo z provozu jaderné elektrárny Dukovany se vejde do objemu asi tak padesát krát padesát krát, no, tři patra, takže mezisklad ...\nTakže takový jaderný domeček.\n... mezisklad vyhořelého jaderného paliva na území jaderné elektrárny Dukovany je opravdu poměrně malý domeček, který se v tom areálu skoro ztrácí. A teď si vezměte, kolik odpadu, se kterým opravdu se neví co a nemá další využití, vyprodukuje na stejné množství energie elektrárna uhelná. Vezměte si severní Čechy, kde nejenom ty povrchové doly vypadají jako měsíční krajina, ale zejména ta odkaliště okolo tepelných elektráren.\nAno, jistě, tak ty fotografie známe. Já bych chtěl naše posluchače upozornit, že za chviličku budou mít možnost se ptát na telefonním čísle 57400999, posílat elektronické dotazy na Tato adresa je chráněna proti spamování, pro její zobrazení potřebujete mít Java scripty povoleny , něco už tady máme. Já bych se ještě před tím, než dostanou slovo naši posluchači, zeptal na otázku poslední. Pochopitelně Temelín, jak už jsme si řekli, je speciální elektrárna, je velice ostře sledovaná mezinárodně, především ze sousedního Rakouska. Je to věc složitá, určitě pro leckoho bolestná. Jaká je vaše teorie, proč tyto problémy jsou, proč zrovna Temelín, pro ne něco jiného, proč zrovna teď a ne jindy? Máte na to nějaký názor?\nNo, můj názor na to je velmi jednoduchý, Temelín je v současné době jediná jaderná elektrárna v Evropě, která je v procesu spouštění, to znamená, ta pozornost na ní je velmi, velmi koncentrovaná, protože se nerozkládá na jiné elektrárny. Je to jedna z, na dlouhou dobu, posledních možností pro rakouskou protijadernou politiku demonstrovat toto zaměření, protože ono, co si budeme zase povídat, se snáze demonstruje na elektrárně, která je ve spouštění, i třeba proto, že tam musíte očekávat problémy, které souvisejí s tím, že ten proces spouštění je dlouhý a poměrně náročný. Elektrárna, která je ve stabilním provozu, proti té se bojuje o mnoho, o mnoho hůř.\nŘíká inženýrka Dana Drábová, předsedkyně Státního úřadu pro jadernou bezpečnost. Teď už, vážení posluchači, přichází vaše chvíle, budete se moci ptát přímo.\nPress klub je hlavně váš klub, volejte 02/57400999. Frekvence 1.\nNaším hostem je Dana Drábová ze Státního úřadu pro jadernou bezpečnost a prosím ptejte se.\nDobrý den. Prosím vás pěkně o velikou laskavost, poděkování paní Drábové a tomuto programu, že takto informujete lidi. Je zoufalé a je přitom až ... bez odezvy zůstala informace, která byla podávána Českou televizí z těch protijaderných, protitemelínských demonstrací na rakouské straně. V televizi tam seděl muž u padacího mostu, takové to jódlování, a tak asi dvanácti, třináctileté dívky se ptali a překládali: "Proč jdete manifestovat?" Načež dívenka odpovídá: "Paní učitelka nám říkala, že musíme jít manifestovat proti Temelínu, protože tam pod kotli topí ruskými atomovými bombami." Prosím vás, ověřte si to, ověřte si tuto televizní záležitost a odpovězte na to. Chudák Komenský by se obracel v hrobě.\nDěkujeme mockrát. To nebyla teda úplně otázka, to bylo spíše stanovisko. Já v té souvislosti tady mám e-mail od Jiřího Štefka, studenta politologie, ten říká: "Zeptejte se paní Drábové na následující věc. Jak pokračuje činnost právníka Fagana v otázce soudní žaloby ohledně kauzy Temelín?" Máte nějaké nové informace?\nPoslední informaci, kterou mám, tak ta je asi zhruba měsíc, měsíc a půl stará, pan Fagan se zase po dlouhé době objevil s tím, že jako svůj velký úspěch prezentoval, že z úřadu amerického dozoru obdržel informace k Temelínu, které umožní mu dále pokračovat v té jeho žalobě. Já když jsem si zjišťovala, jaké informace by to mohly být, tak k mému velkému překvapení to jsou informace z takzvaných otevřených zdrojů, to znamená informace, které rakouští protijaderní aktivisté mohli mít kdykoliv kdekoliv, od nás, od mezinárodní agentury ve Vídni. V každém případě jsem byla velmi ráda, když jsem slyšela zacitovat, že dostali zprávu, takzvanou zprávu OSART, oni to říkali jako něco velmi zvláštního a jako velký úspěch, já na to říkám, když si ji konečně přečtou, zaplaťpánbůh, protože my jsme je doslova prosili, aby se do těchhle otevřených zdrojů dívali, aby si ty informace sháněli, aby s námi diskutovali na základě toho, co si přečtou jako informace, které jsou objektivní.\nAno. Takže potud činnost amerického právníka Fagana a my si poslechneme další telefonický dotaz, prosím.\nJá bych chtěl rád touto cestou poděkovat paní inženýrce Drábové, která jako erudovaná odbornice slovy nehledanými skutečně, myslím, vysvětlila celou podstatu. Nemám žádný dotaz, jen chci doufat, že toto odborné a přitom i pro laika pochopitelné vysvětlení poslouchaly i Jihočeské matky. Děkuji vám, paní inženýrko. To je všechno.\nDobře. Další pochvalné stanovisko, zkusíme, jestli tam není nějaký konkrétní dotaz, prosím.\nJá mám takový dotaz. Protože jsem se zúčastnil výstavby jaderné elektrárny Dukovany a vím, jaká masa vlastně chrání jaderný reaktor, co to je tam litinobetonu kolem toho, tak věřím tomu, že to prostě vydrží ten tlak. Ale chtěl jsem se zeptat, proč se staví takové veliké elektrárny, proč třeba nejsou méně výkonné a víc jich, aby se prostě rozložila ta energie na víc elektráren nebo reaktorů.\nTo je, myslím, docela dobrá otázka. Prosím.\nMáte samozřejmě pravdu a pro Českou republiku by asi bylo výhodnější mít tady druhé Dukovany, to znamená reaktory jednak takové, se kterými už jsme měli zkušenosti ne na té jaderné, ale zejména na té sekundární části, to znamená s těmi menšími turbínami. Je fakt, že do jisté míry Temelín z tohoto pohledu i můžete označit jako trochu velikášství, protože tisícimegawattové reaktory ...\nByl plánován v jiné době.\nA pro jinou energetickou soustavu například také. Tisícimegawattové reaktory v dnešní době pro Českou republiku opravdu mohou být příliš velké.\nČili eventuální budoucnost, kdyby někdy docházelo u nás ke stavbě další jaderné elektrárny, což asi v tuhle chvíli si nedovedeme jen tak představit, ta cesta by byla přes menší elektrárny?\nJá si myslím, že ano, ale samozřejmě pokud by takovéhle rozhodnutí padlo, a to musíme říct, že to bude otázka někdy nejdříve za pět, deset let, protože takový zdroj budeme potřebovat někdy v roce 2015 a dále, kdy doslouží současné uhelné elektrárny, tak už to nikdy nebude reaktor generace, kterou známe, to znamená reaktor stejné koncepce, jako jsou reaktory dukovanské či temelínské. Existuje řada inovativních typů reaktorů, které jsou připraveny a do té doby samozřejmě doznají nějakého vývoje.\nNaším hostem je Dana Drábová z úřadu pro jadernou bezpečnost a my tady máme další telefonický dotaz, prosím.\nDobrý večer, tady posluchač z Prahy, zdravím vás oba. Jednak se chci připojit k tomu předchozímu pánovi, který velebil paní inženýrku Drábovou, ona doopravdy dokáže ...\nJá už začínám být v rozpacích.\n... hovořit velice srozumitelně. Otázka bude hned. I panu Hejmovi bych chtěl poděkovat jako výbornému komentátorovi ...\n... nestrannému při všech politických diskusích. Chci se zeptat. Paní inženýrko, těch hanlivých útoků proti našemu státu stran Temelína od našich jižních sousedů a i západních už bylo tolik, ale nikdy jsem nezaznamenal, že by se dodavatel technologie a paliva, americká firma Westinghouse, jinak velice dobře zaplacená, nějak bránila. Nikdy jsem neslyšel, že by ona něco někomu vysvětlovala nebo že by nějak vstoupila do těchto hrátek. Děkuji.\nTakže firma Westinghouse.\nMáte pravdu, ale to je záležitost jejich obchodní politiky, do které samozřejmě stát mluvit nemůže, to je záležitost dodavatelsko-odběratelská, je to spíše záležitost tedy provozovatele, aby přesvědčoval své dodavatele, aby se chválili. Já si myslím, že chválit by se v současné době měla nejen firma Westinghouse, ale zejména Škoda Energo, protože způsob, jakým vyřešili problémy s tou turbínou, i když to nadělalo ze začátku poměrně dost "ostudy", tak způsob, jakým to vyřešili, taky na světě není příliš obvyklý.\nJe nějaký rozdíl vůbec mezi jadernou energetikou ve Spojených státech a v Evropě nebo je to ... jsou ty problémy stejné?\nJá si myslím, že technologicky žádný velký rozdíl nenajdeme, najdeme tady ale, řekla bych, mírný časový posun jednak ve vnímání jaderné energetiky a jednak obecně v těch přístupech k rozhodování v této otázce. Mně se zdá, že Evropa jako by měla za Amerikou zhruba tak pětadvacet, třicet let ztráty, protože co dneska vidíme například ze strany nevládních organizací evropských a různých i ekologických hnutí, to když se podíváme do historie, je dost přesnou kopií toho, co se v Americe odehrávalo tak zhruba před těmi pětadvaceti lety. Poučily se z toho, myslím, v Americe obě strany, jak odpůrci jaderné energetiky, tak i energetici a samozřejmě i dozor, a dneska tam přístup je poměrně racionálnější a hlavně obě strany, jak odpůrci, tak příznivci, postupně nacházejí modus vivendi.\nAno. Proložím to krátkým elektronickým dotazem, Marek z Liberce se ptá: "Myslíte, že se v praxi bude využívat i jaderná syntéza? Za jak dlouho?" Já se přiznám, že ani nevím, co je to jaderná syntéza. Zkuste mi to vysvětlit.\nJaderná syntéza, to je v podstatě opačný proces ...\nČili ne štěpení, ale něco dohromady.\nSlučování lehkých jader. S jadernou syntézou to je problém, který trvá už nějakých možná dvacet, možná třicet let a vždycky se říkalo, že ze dvacet let už to bude ...\nDneska jsme asi tak ve stejné situaci, takže se říká ... koneckonců Evropská unie do syntézy, do fúze investuje poměrně velký objem prostředků, ale určitě ty vyhlídky nejsou takové, že bychom mohli říct, že zítra budeme mít fúzní reaktor.\nNe v nejbližší budoucnosti. Dobře. Poslechneme si další telefonický dotaz, prosím.\nJá bych se zeptal paní Drábové, jestli slyšela o tom, že prezident Putin obcházel krajiny s tím, že bude svážet jaderný odpad na území Ruska. Jestli někdy teda slyšela o městě Čeljabinsk 26, kde jsou, myslím, poměrně ... lidstvo má poměrně černé svědomí vůči životnímu prostředí. Zajímalo by mě, jestli opravdu všechen jaderný odpad vyprodukovaný v České republice taky tady zůstane.\nTo se váže na ten dotaz, který taky přišel elektronickou poštou: "A co ten odpad /ne palivo/?" Čili pojďte k téhle otázce, co se ptal posluchač.\nTak dobře. Je mi známo samozřejmě, že Rusko se rozhodlo nabídnout Evropě, řekněme, služby, co se týče skladování, popřípadě i ukládání jaderných odpadů, včetně vyhořelého jaderného paliva. Má na to na Sibiři poměrně dost velké kapacity, o čeljabinském Majáku jsem samozřejmě slyšela. Když jsme si tady s panem Hejmou povídali o těch katastrofách, tak jsem řekla, že co se týče havárií a té jedné katastrofy černobylské, to jsme mluvili o jaderných elektrárnách, ale když mluvíme o katastrofách, které souvisejí spíše s nemírovým využíváním jaderné energie, to znamená s tím vojenským komplexem, tak nemůžeme nevzpomenout Maják Čeljabinsk a Kyštym, protože to byly události v padesátých letech v závodech přepracovatelských, kde tedy se vyrábělo to plutonium pro bomby, které způsobily poměrně rozsáhlé kontaminace životního prostředí, které jsou přinejmenším srovnatelné s tím, co můžeme vidět v zakázané zóně okolo Černobylu. Není to záležitost, která by se týkala jaderných elektráren, nicméně s využíváním jaderné energie souvisí a nemá cenu to zastírat.\nTo jsou všechno ty případy, o kterých jsme tehdy tak málo slyšeli. A máme šanci na poslední telefonický dotaz, prosím.\nDobrý den, tady Janoušek. Já jsem se chtěl zeptat paní Drábové, proč se ta energie, která se vlastně vypouští přes ty chladící věže, nenechá využít, já nevím, pro topení v domácnostech nebo nějaké skleníky nebo takovéhle zařízení. Díky za odpověď. Na shledanou.\nAno, to jsou ty ... to je to teplo, které tolik ovlivňuje životní prostředí kolem, které by se možná dalo využít jinak.\nNo, tolik ovlivňuje, to já bych zrovna neřekla ...\nNebo se zkoumá, jak moc ovlivňuje.\nZkoumá se, jak moc ovlivňuje, to je lepší.\nAktivisté říkají, že to je hodně.\nNo. V každém případě je to škoda samozřejmě. Pro topení se moc použít nedá, protože je to teplo takzvaně nízkopotenciální, nemá ty potřebné parametry, aby se dalo použít pro dálkové vytápění, ale je fakt, že pro třeba vytápění skleníků, vyhřívání skleníků nebo podobné účely by se použít dalo. Byla tam řada takových plánů, ale kde skončily, to já, abych pravdu řekla, nevím a necítím se v tom být odborník.\nNemáme už čas na další telefonický dotaz, já se jenom zeptám, kdy se chystáte do Temelína? Je hezky, výlet do jižních Čech.\nTak jižní Čechy jsou krásné, ale já znám cestu do Temelína, musím říct, skoro za každého počasí, dokonce i za metrových závějí. Chystám se tam když ne tento týden, tak příští určitě.\nA jak často dojíždíte na staveniště, znáte skutečně každou budovu, každý metr nebo spíš dohlížíte na lidi, kteří pracují pro vás?\nŽe bych znala úplně každý metr na elektrárně, to si říct tedy netroufám, já také koneckonců nejsem specialista na jadernou bezpečnost, ale spíše na tu druhou část, tedy radiační ochrana. V každém případě jsem se za ty dva a kus roku naučila tu stavbu znát poměrně dobře, takže už se tam moc neztrácím. A ono je to docela umění, protože ten ruský projekt byl velmi velkorysý z hlediska zabrané plochy a z hlediska komplexnosti té stavby. Do Temelína jezdím jednou týdně, jednou za čtrnáct dní.\nDobře. Takže naším hostem byla Dana Drábová, předsedkyně Státního úřadu pro jadernou bezpečnost. Já vám děkuji za návštěvu, hodně štěstí.\nStránky vytvořeny v CMS Joomla! - Optimalizováno pro Operu - Vygenerováno za 0.139 sekundy


Windows Vista se špatně prodává, Microsoft viní piráty – Novinky.cz\nWindows Vista se špatně prodává, Microsoft viní piráty\nAmerický Microsoft bojuje s nedobrými prodejními výsledky programu Windows Vista. Loni analytici předpovídali, že se v roce 2007 počet prodaných kopií Visty vyšplhá k 90 miliónům, podle Microsoftu byly jejich odhady "trochu agresivní".\nstředa 21. února 2007, 13:10\nProdejnost Visty se porovnává s odbytem operačního systému Windows XP, který byl uveden na trh v roce 2001. Během prvního roku se XP prodalo kolem 67 miliónu kopií. Vista je na tom v současnosti alespoň podle analytiků o poznání hůře - společnost PC Advisor tvrdí, že se Vista prodává asi o 40 procent hůře než Windows XP v roce 2001.\nJeden z představitelů Microsoftu Steve Balmer je přesvědčen, že za špatným prodejem Visty stojí zejména softwarové pirátství. Balmer uvedl, že Microsoft musí s piráty bojovat ještě tvrději než dosud a chránit tak prodej Visty na celém světě.\nMíru pirátství je potřeba redukovat\n"Redukce pirátství může stát za vyššími příjmy z prodeje Visty, myslím si, že ještě tento rok podnikneme další kroky proti pirátům," uvedl Balmer podle deníku Arnet.com.au s tím, že firmy vidí velké příležitosti na rozvíjejících se trzích v Číně, Indii, Brazílii, Rusku a dalších. Problémem však je, že je míra pirátství v těchto krajinách velice vysoká.\nS určitou obhajobou softwarového pirátství se nedávno setkal také Bill Gates, zakladatel Microsoftu. Na konferenci k otevírání technického centra Microsoftu v Bukurešti vystoupil rumunský prezident Traian Basescu.\nPodle deníku Washington Post Basescu podotkl, že rumunský IT průmysl je slavný jen díky počítačovým pirátům. [celá zpráva]\nPrávníci Microsoftu tvrdí, že celosvětově je asi jedna třetina programů z laboratoří Microsoftu provozována nelegálně.


Portyk ve Val di Fiemme skončil dvacátý, mezi sdruženáři kraloval Nor Graabak – ČT sport – Česká televize\nPortyk ve Val di Fiemme skončil dvacátý, mezi sdruženáři kraloval Nor Graabak\nKonzistentní výkony od začátku sezony podává ve Světovém poháru Tomáš Portyk. Talentovaný jednadvacetiletý sdruženář v italském Val di Fiemme skončil dvacátý a v pátém letošním startu počtvrté bodoval. Naopak Miroslav Dvořák a Ondřej Pažout byli až v páté desítce pořadí v závěru startovního pole. S náskokem 18 sekund vyhrál v letošní premiéře Nor Jörgen Graabak.\nSdruženáři měli nezvykle dlouhou závodní pauzu, protože v Otepää před týdnem nebyl dostatek sněhu. Na můstku ve Val di Fiemme si Portyk zajistil 19. pozici pro běh se ztrátou minuty a půl na nejlepšího skokana Jarla Magnuse Riibera z Norska. Ten v běhu odpadl a skončil desátý.\nGraabak se dostal do čela ve třetině desetikilometrové trati a pak setřásl i dalšího krajana Espena Andersena. Stříbro ve finiši vybojoval Johannes Rydzek a posunul se v hodnocení seriálu na druhou příčku za dalšího norského závodníka Jana Schmida. Ten dnes skončil čtvrtý.\nPortyk si v pořadí SP díky 11 bodům polepšil o tři pozice na šestadvacátou. "Skok nebyl takový, jaký bych si představoval, ale nakonec jsem spokojen. Se slušným během jsem stále bojoval a dalo to na dvacáté místo. A to i díky super práci našich servisáků a také půjčení lyží od Míry Dvořáka. V neděli další šance," uvedl Portyk.\nÚvod sezony Portykovi pokazila viróza, ale týden před Vánoci vybojoval životní osmé místo v Ramsau. V sobotu se ve Val di Fiemme poběží sprint dvojic, náročný program v neděli uzavře další individuální závod.\nVýsledky SP v severské kombinaci ve Val di Fiemme (Itálie)\n1. Graabak (Nor.) 25:56,4, 2. Rydzek (Něm.) -18,3, 3. Klapfer (Rak.) -18,4, 4. Schmid (Nor.) -18,6, 5. A. Watabe (Jap.) -21,3, 6. Andersen (Nor.) -24,2, 7. Riessle (Něm.) -28,3, 8. Hirvonen (Fin.) -31,1, 9. Frenzel (Něm.) -33,5, 10. Riiber (Nor.) -51,1, ...20. Portyk -1:19,9, 46. Dvořák -4:19,9, 48. Pažout (všichni ČR) -5:00,2.\n1. Schmid 383, 2. Rydzek 357, 3. Andersen 341, 4. A. Watabe 329, 5. Graabak 324, 6. Hirvonen 285, ...26. Portyk 51, 43. Dvořák 7.\nPortyk si ve SP vylepšil životní maximum, v Ramsau vybojoval osmé místo 16. prosince 2017\nSdruženáři na úspěšné léto zatím nenavázali. Dvořák chce oddálit loučení 5. prosince 2017