Daton | Filutova dílna\nElektronika, vychytávky a další věci\nMěniče a jejich nedostatky\nV poslední době se ke mně dostalo několik poškozených měničů 12/230V. Většina z nich se mi podařila opravit a o zkušenostech získaných při těchto opravách bych se s vámi chtěl podělit.\nK opravám jsem dostal dva měniče, které měli na výstupu čistý obdélník (obchodníci je ale obvykle prodávají s tím, že se jedná o „Modifikovanou sinusovku“) a jeden skutečně sinusový.\nTronic Power Inverter 300W\nPrvní měnič Tronic Power Inverter 300W 12V/220 – 240V AC, byl koupený v Lidlu. Tento měnič stál 850kč. Na výstupu se na osciloskopu zobrazil čistý obdélník. Tento měnič odebíral naprázdno 0,4 -0,6A. Měnič byl osazen ne zcela běžným typem mikroprocesoru a tranzistory typu FET. Při měření jsem zjistil, že měnič měl poražený výstupní výkonový tranzistor IRF830.\nPo jeho výměně začal měnič fungovat v mezích parametrů výrobce, tedy na výstupu bylo v nezatíženém stavu kolem 220V a při zatížení 200W kolem 235V. Měnič jsem testoval na odporové zátěži, dvě 100W žárovky. Tyto typy měničů si obvykle velmi špatně poradí s čistě kapacitní nebo naopak s čistě indukční zátěží. Pokusně jsem na měnič zapojil 80W transformátor a zapnul jsem ho. Měnič toto zvládl a pracoval bez problému, avšak pouze pokud jsem tuto zátěž spínal vypínačem umístěným na měniči. Pokud jsem ji odpojil vysunutím ze zásuvky zapojeného měniče, došlo zřejmě krátkodobým odlehčením k přepětí, které prorazilo další tranzistor. Opět následovala výměna IRF830 a znovu testování. Opět jsem zkusil žárovky a tentokrát jsem odpojil jednu, přičemž druhá 100W tam zůstala zapojená. To měnič akceptoval avšak po odpojení té druhé opět průraz tranzistoru. Plyne z toho jeden závěr, že měnič by měl být používán na jedno či více zařízení, které budete mít zapojené současně a budete je zapínat nebo vypínat vypínačem umístěným na měniči.\nPři zatížení 200W se měnič zahříval relativně minimálně a jeho účinnost byla zřejmě dost dobrá (na obyčejné žárovky). Transformátor připojený na měnič výrazně bručel, jak se plechy špatně vyrovnávaly s hranami obdélníků. Transformátor i měnič se relativně více zahřívaly, avšak pracovaly bez problémů.\nRozhodně bych však chtěl varovat před připojováním transformátorů, motorů nebo dalších indukčních zátěží na tento typ měnič. Rovněž pulsní zdroje bez kompenzace by mohly být problém. Zdroje s kompenzací jsou většinou označeny tak, že mají pasivní či aktivní PFC. PFC redukuje proudové špičky a upravuje účinník zdroje ( zde jsem našel pěkný článek o PCF a jejich druzích ).\nDalším měničem byl ryze čínský Power Inverter s výkonem 1000W. Tato hodnota však byla nadsazená a jednalo se spíše o maximální špičkový výkon. Spotřeba na prázdno činila kolem 1A. Těchto zdrojů mi prošlo pod rukama několik. Vždy měli vadné výkonové, koncové tranzistory na střídači, jednalo se o typ FTP10N40, které jsou prý kopiemi IRF740. Tento měnič se choval velmi dobře s odporovou zátěží, avšak netoleroval naprosto žádné odpojení zátěže.\nZdroj nebyl řízen mikroprocesorem, ale integrovaným obvodem KA75000B. Tyto obvody zřejmě příliš pomalu reagovaly na náhlé odpojení zátěže a výsledkem byl vždy proražený výstupní tranzistor (na obrázku jsou výstupní tranzistory v modrých oválech). Proražený tranzistor identifikujete tak, že na měřícím přístroji nastavíte měření odporů a měříte při pohledu od chladiče pravou a střední nožičku drain – source a nebo gate – source, to jsou protilehlé nožičky. Pokud na některém naměříte výrazně menší odpor typicky od 10 – 200ohmu pak je velmi pravděpodobně proražen (normálně lze mezi těmito elektrodami naměřit odpor daný pouze okolní elektronikou tj. kolem 5 kiloohmů a více). Měnič si rovněž nerozuměl, jako v předchozím případě, s kapacitní a induktivní zátěží. Také vám nedoporučuji v zátěži odpojovat akumulátor, v jednom případě se mi při zátěží 100W odpojil kabel od akumulátoru a já ho tam chtěl připevnit, přičemž jsem si neuvědomil, že je měnič stále zapnutý. Samozřejmě jsem se dotknul vícekrát hned po sobě, což opět zřejmě způsobilo přepětí na výstupu a proražení tranzistoru. Pokud ale budete spotřebič zapínat a vypínat vypínačem umístěným na měniči, k poruše by dojít nemělo (při pokusech se mi ho odpálit nepodařilo). Tento měnič lze sehnat na Čínských webech či na Ebay nebo Aukro rovněž za 800kč. Jeho stabilní výkon odhaduji na 500 – 700W rozhodně ne 1000W, což bude hodnota špičková.\nGenius Power G-12-300S\nPosledním měničem, který jsem měl v práci, byl Genius Power s čistou sinusovkou, která se zobrazovala i na osciloskopu tak, jak má vypadat. Tento měnič, ač byl staršího data výroby, nezklamal. Dobře pracoval s transformátory i s kapacitní zátěží a to zřejmě proto, že přepěťové špičky vychytala modifikační indukčnost na výstupu. Byl to 300W měnič a dle mých měření ho skutečně bylo možné zatížit 300W. Odběr na prázdno byl 0,7A. Měnič byl řízen mikroprocesorem a nevadilo mu odpojení části zátěže (odpojit celou zátěž jsem si pro nedobré zkušenosti s předchozími měniči netroufnul).\nMěnič přežil mé pokusy bez závad a navíc, když se ke mně dostal, nebyl vadný koncový tranzistor, ale byl na něm pouze studený spoj. Předpokládám, že tyto měniče asi tolik neodcházeli, jako měniče s modifikovaným sinusem.\nPokud tedy budete chtít levný měnič s modifikovanou sinusovkou, mějte na paměti, že je třeba připojovat kompenzované spotřebiče (např PC zdroje s PFC). Spotřebiče nepřipojovat do zapnutého měniče a už vůbec je neodpojovat vypnutím nebo vytažením ze zásuvky a vypínat jen vypínačem umístěným na měniči. Dále nepřetěžovat tyto měniče a nepoužívat pro elektromotory. Při dodržení těchto zásad vám i tyto jednoduché měniče budou dobře sloužit a v případě poruchy se nemusíte obávat opravy – vadné budou pravděpodobně jen koncové tranzistory.\nKvalitnější měniče si toho nechají líbit mnohem více, avšak také ne všechno. Je však fakt, že mají propracovanější ochrany proti přetížení a vstupní vzorkování signálu je mnohem vyšší. Nebudou vám tolik bručet transformátory u spotřebičů, kapacitní zátěž také do určité míry dobře akceptují, avšak pro elektromotory bych je rozhodně nedoporučoval.\n32 komentářů\tod Filuta / Březen 12, 2013 / V rubrice: Výrobky ostatních kutilů (galerie)\nLED světlo na kolečko\n32 reakcíZanechte komentář: →\nDíky za zajímavé postřehy. Jen bych doplnil, že u toho prvního invertoru se podle průběhu napětí na osciloskopu skutečně jedná o modifikovanou sinusovku, ne o obdélník.\nZdravím, asi záleží na výkladu, modifikovanou sinusovku si já přestavuji trochu jinak, například jako pulsně rozsekanou každou půlvlnu, nikoliv jako obdelník místo jedné půlvlny, avšak obecně se to asi tak takto pojímá, škoda.\nSouhlasím, že pojem to je dost zavádějící (protože průběhem sinusovku vůbec nepřipomíná), ale v praxi se běžně používá. Obdélník je jenom skoková změna napětí mezi 2 stavy, modifikovaná sinusovka mezi 3 stavy. Pokud vím, tak byla vymyšlená proto, že má při stejném efektivním napětí jako obdélník narozdíl od něj větší amplitudu, takže se pak dají napájet zařízení, která právě takovou amplitudu předpokládají (tj. obdélník má +- 230 V a modifik. sinusovka +-325 V a 0V).\nSouhlasím s tím že se název modifikovaný sinus používá a je to ustálená praxe, ale pokud přihlednu k základům fyziky a geometrie pak označit jeden obdelník (což je například kladná část) vlny, za část modifikované sinusovky je urážka geometri a potažmo i fyziky, tím nechci říci že se to nepoužívá. To že jsou obdélníky opačné polarity se středy zhruba v úrovních středů sinusovky ještě není důvodem proč si to takto pojmenovat. Ale rozhodně tím nemíním nic zlého, je to jen úvaha nad špatným pojmenováním vzorku. Kdyby bylo napětí 5 a vícestavové pak by se dalo o jakémsi náznaku sinusovky mluvit.\nTrošku bych ale asi nesouhlasil s vaším výkladem napěti, pokud je to napětí stejné nemůže být vyšší amplituda, protože ta je na osciloskopu vykreslena právě jako maximální napětí. Na osciloskopu jsem oběma měničům naměřil maximální napětí kolem 210 – 230V na “půlvlnu” tedy nikoliv 325V jako maximální špičkové (nesprávně se o tom zmiňuje návod u danyka). Kdyby tomu tak bylo spotřebiče by shořely protože 325V je v sinusovém průběhu jen maximální špičkový vrchol s minimálním výkonem kdežto kdyby takto vysoké napětí trvalo po celou dobu horní plochy obdelníku jedné půlvlny, bylo by nepřijatelně vysoké pro většinu přístrojů. Ještě dodám že obsah půlvlny by měl být stejný jako obsah obdelníku.\ntak jsem ještě kolem toho googloval a asi máte pravdu (já se rozhodně nechtěl o tom nijak hádat, moje znalosti z elektrotechniky nejsou nijak závratné, a navíc spíš ještě teoretické ). Když nad tím přemýšlím, tak to, co jsem napsal, mám právě asi od Danyka. Když jsem si ale googloval obrázky pro “modified sine wave”, tak někde byla hodnota napětí pro ten “obdélník” stejná jako amplituda u sinusovky, někde o něco nižší. Ten Váš argument s odpálením zařízení při min/max. napětí modifik. sinusovky 325 V vypadá logicky, když jsem se nad tím víc zamyslel – přecijen by napětí muselo být v úrovni +U nebo -U po celkem velkou část doby trvání (půl)vlny, aby bylo efektivní napětí stejné jako u sinusovky a to by asi už mohlo dělat problémy.\nJinak zcela souhlasím, že výraz modifikovaná sinusovka pro tenhle průběh je nesmysl, psal jsem o tom jen proto, že se to běžně používá, když jsem to viděl poprvé, tak jsem na to taky koukal “jak tele na nový vrata”. Ještě jsem narazil narazil taky na výraz “modified square wave – modifikovaný obdélníkový průběh”, což by bylo skutečnosti daleko blíž.\nMimochodem, nevíte náhodou, proč jsou vlastně měniče s čistou sinusovkou (nebo aspoň nějakou slušnou aproximací) tak drahé – v čem to je technicky tak náročné na výrobu? Chápu, že složitější než obdélník/modifikovaná sinusovka to bude, ale až o tolik? A ještě jsem přemýšlel, jestli by se nedal výstup z měniče nebo třeba UPS, ze kterého leze třeba mod. sinusovka nebo obdélník, vylepšit zařazením vhodné tlumivky a tím aspoň částečně eliminovat vyšší harmonické složky – dalo by se to reálně použít, nebo to je blbost? Předem díky za odpovědi a těším se zase na nějaké další články .\nTaky by mě zajímalo, jak se sinusovka v kvalitním měniči tvoří.\nVezmu to od spoda ale předem upozorňuji že taky neznám všechny podrobnosti\nZařazením indukčnosti do serie s měničem co má modifikovaný obdelníkový průběh (mimochodem dobrá práce při hledání, rozhodně se mi to libi víc )\njen zajistíte indukční charakter zátěže ale k “ohlazení nedojde” zkrátka lacinější měniče se musí zapojovat na zařízení s rozmyslem a pokud možno kompenzované například pro nekompenzovaný PC zdroj lze doporučit vřazeni tlumivky ale neznám přesné hodnoty jinak se tomu říká pasivní kompenzace. Naopak v případě indukční zátěže lze předřadit kondenzátor ale konkrétní hodnoty se musí dopočítat na konkretní zařízení nebo alespoň zkusmo vyzkoušet.\nNo a proč jsou o tolik dražší to taky nechápu sice je třeba více rychlejších součástek protože sinus se tvoří z úzkých impulsů které vyhlazovací indukčnost vyhladí na sinus. (no popis je trochu kostrbatý ale doufám že je to pochopitelné).\nJe fakt že řízení a software musí být na jiné úrovni než u obdelníku a je asi taky fakt že to dělají spíše ty lepší firmy.\nJeště ty UPs co jsem zatím viděl měly právě jen ten modifikovaný obdelníkový průběh bohužel ale už se nevzpomínám vzhledem k tomu že jsou určeny k pc jestli tam nebyla na výstupu indukčnost tedy přizpůsobeni.\nJá myslím, že měniče měnící na sinus jsou konstrukcí hodně podobné zesilovačům třídy D. Polomost je řízen PWM signálem s proměnlivou střídou 0-100% kdy celý rozsah se projede tam i zpět za 20ms (1 perioda). Na výstupu polomostu je jen dolní propust LC, která odstraní PWM pulzy a propustí jen těch 50Hz. Tvar sinusovky pak jen odpovídá počtu kroků v PWM signálu. Při 8bit PWM vychází 128 vzorků na půlvlnu což je krok cca 80 us. Při 10bit PWM už to bude sinus jak z praku – krok 20 us.\nAno to je jeden z principú, dobře popsané Choze.\nPrincipů je více a mnoho jich neznám ale je zde starý způsob tedy koncový stupen a za ním normální zvyšující trafo které už svou podstatou vytvoří docela rozumnou sinusovku. Tento je ale nepříliš efektivní tady jsou některé příklady\nDále pak to může být s vysokou frekvencí mnohokrát převyšující 50 hz s tím že jsou fázově proměnné dle potřeb sinusovky a pak to jde do výstupního ferit trafa např zde\nno a pak jsou ještě ty s pulsy bez proměnné fáze ale nedaří se mi najít příklady.\nZdravím, měl bych takový laický dotaz. Čistě teoreticky, šlo by použít místo měniče tohle : http://www.alza.cz/apc-back-ups-cs-d50094.htm Mám doma jeden a odešla v něm baterie, že bych to připojil přímo na tu autobaterii 12V/60ah. Už se tady o tom zhruba mluvilo,ale jestli to někdo nemá náhodou takhle zapojené a vyzkoušené. Díky za jakoukoli odpověď.\nOdzkoušené to nemám, ale lidi to normálně používají jako měnič napětí. Jenom to nesmí běžet dlouho, jinak se přehřeje (pokud tam není větrák)\nTak konkrétně tuto UPS mám doma a mám vyzkoušeno,že zátěž cca 180W vydržela více než hodinu(PC nebo satelit+TV a zesilovač Yamaha).Transformátor byl zahřátý docela dost….chtělo by to instalovat ventilátor..ale neni čas .Mám ji připojenou na 12V/100Ah,upravenou ale tak aby ji dobíjela jen minimálně,když je potřeba síťový provoz.\ntady si můžete prohlédnout přesně, jak vypadá PWM buzení pro sinusový výstup pro lepší názornost:\n(přavzato z mauálu obvodu AN3095, což je specializovaný mikroprocesor pro přifázovávací sinusové střídače)\nMary from belfast Ireland\nI have a broken Tronic Power Inverter 300W its the IRF830 could you till me were i could buy these or will any IRF830 do the job.\nsorry but donot have Email.\npředělat si offgrid systém z UPS lze, ale musí to být určitý typ UPS, která je schopna najet bez synchronizace se sítí. Mám něco takového v obytňáku. Tedy APC UPSku donutím spínačem k funkci. Ovšem ne všechny UPS lze takto zapnout !\nonline UPS jedou pořád, tedy výstupní napětí je vždy tvořeno UPSkou a nedochází k přepínání po výpadku na tuto UPS spotřebiče\npak jsou back UP UPSky a ještě něco. Přesně to neznám, možná by bylo fajn aby mě někdo doplnil. Je nutné vždy vybrat tento typ UPS.\nKrása na starých UPSkách je ta, že firmy je vyhazují, protože nefungují. A velice často je to tím, že baterie je total KO. Poté se UPS tváří jako fatálně vadná. Stačí pouze vyměnit baterii a najednou je závada ostraněna!! Opravdu spousta případů..\nPrvní popisovaný měnič TRONIC používám k ostrovnímu zapojení solárů a napájím osvětlení (úsporné zářivky, obyč žárovky, LED ) a také celý termosolární systém do celkového příkonu 300W. Prvním zapojením jsem měnič odpálil po přepnutí na síť, ale po výměně 2ks IRF730 a úpravě zapojení je vše OK a už 2 měsíce pracuje k plné spokojenosti. Na výstup měniče jsem připojil elektronické časové relé se zpožděním 15s (zajišťuje trvalé nepatrné zatížení měniče a přepnutí na síť 230V) a LC filtr. Měnič je zapínán solárním regulátorem přes relé 12V současně s druhým přepnutím na síť (jinak je nebezpečí odpálení měniče při přepnutí na síť).\nJen motor termosolárního ohřevu je hlučnější ale výkon čerpání je v pořádku. Doufám, že to nebude mít vliv na životnost motoru.\nTohle tu ještě nebylo, solární systém a systém pro ohřev vody. Nechceš to svoje dílo celé nafotit, napsat k tomu nějaký text a poslat mi to, vložíme to na stránky a budeš inspirovat ostatní. (Myslím si, že čerpadlo je hlučnější, protože měnič nemá čistý sinus)\nMůžu se tedy zeptat, když bych chtěl přes měnič tahat ponorné čerpadlo co mám ve vrtu…normál, solární panel, baterka a měnič…napojený na domácí studnu přes automatiku…co by jste doporučovaly?\nJá osobně vím že není problém ani s modifikovanou sinusovkou napojit motor akorát pokud je třeba motor cca 500W tak měnič musí mít alespoň těch 700 a více kvůly rozjezdu motoru…tzv.proudový náraz…\nJak by jste řešily tuto situaci…\nZdroje s aktivním PFC lze použít pouze na sinusové nebo DC napětí. Je nutné použít antiaktivPFC filtr:\nU každé nesinusové UPSky je také většinou upozornění že není vhodná pro zdroje s aktivní PFC.\nNo vždyt u mnohých zdrojů s rádoby aktivním PFC tkví to řešení v tom že tam čináni zabudují na vstup tlumivku a je vystaráno. No ale to potom ze zdroje dělá silně indukční charakter a ten není pro nesinus vhodný nikolv však nepoužitelný\nDobrý den, nevím jestli můj dotaz zde bude zodpovězen, ale neznám jiné weby kde se\nzabívají elektrotechnikou tak, jako tady.\nPotřebuji snížit napětí z 48V DC na 4-30V DC. Stačilo by kdyby mi někdo z Vás poradil\nse sestavením malého měniče.\nCo jsem koukal po měniči který by se dal zakoupit na webech, tak se dá sehnat\ns cenou okolo 500,-kč, ale je poměrně velký pro účel na jaký ho potřebuji.\nTak kdyby jste byl někdo tak hodný a poradil mi prosím!\nNo to je trochu problém to velké napětí na vstupu většina dostupných řešení se pohybuje se vstupním napětím na hodnotě 30 – 32V. Levněji než za 500 se to pořídit asi nedá.\nAhoj, já jsem párkrát použil můj měnič 300W v autě na pistolovou pájku a vždycky to přežil.\nNemusel jsem tahat prodlužovačku Měnič je nějaký levný No name. Má ochranu proti vybití baterie, ventilátor zapne až když se ohřeje. Vím, že mu nedělají dobře indukční zátěže na delší dobu. Začne se přehřívat i při malém odběru. Ale pistolová pájka a úsporka jela v pohodě. Vím, že zapínat přes to úspornou žárovku je blbost, ale v té době ještě nebyly bílé LED, jako dnes !\nZdravím Vás .Prosím o radu.Mám problém s měničem . Čistá sinusoida, při zapnutí bez zatížení v něm prsklo a hotovo.Ukazuje jen napětí zdroje a chybu-červenou led.Mám podezření na určitý modul.\nPodle měření tranzistorů-dle Vás , jsou všechny neproražené.Dále moje schopnosti už nestačí.\nProsím poraďte důchodci ,co s ním.\nBez nějakých znalostí jak to funguje a schopnosti hledat podle souvislostí nějak problém je nejlepší to dát někomu kdo to umí. Pokud nejsou zničené tranzistory tak tam někde bude třeba stabilizátor 7812 nebo 7815 případně 7805. Měřením je třeba dobrat se toho čim je napájena řídící jednotka a a jestli má nějaké napětí. A tak pokračovat,..\nZdarec. nechávám si zpravit měnič. eletrikář mi zjistil vadné tranzistory. bohužel se mi je nedaří sehnat. nevíte jakym by se dali nahradit a kde je sehnat? jedna se o P65NF06 a FTP10n40\nP65NF06 nahraditelné třeba IRF8010 nebo IRFB3307 nebo IRFB3306\nFTP10n40 je trřeba jako IRF740 ale doporučuju nějaké co snesou větší napětí třeba STP24N60\nvše mají v TME\nZdravím všechny kutily,\ntak se mi také dostal do rukou na opravu 300W měnič Tronic z Lidlu.\nNeměřil jste někdo u funkčního měniče napětí na transformátoru? Jaké tam zhruba mají být hodnoty?\nPo proměření to sice vypadá i na dva vadné IRF730, ale mám podezření na to, že bude vadný i transformátor.\nVadne trafo jsem u menice jeste nevidel a to uz jsem jich par opravil. Budou to jen ty tranzistory.\nTak nakonec u toho měniče byly skutečně vadné jen ty dva tranzistory IRF730\nNěco pro nás, bastlíře | Mirkův blog - archiv 2008 - 2015\nElektrické kolečko (4)\nSolární ohřev (1)\nSolární panely (10)\nTeoretické úvahy (2)\nVýrobky ostatních kutilů (galerie) (22)\nPetr u Daton\nJirka u Prodám/Koupím\nJirka u Profa – levný MPPT regulátor\npidalin u LED světlo 10W\nVítek u Kontakt\nArny u Daton\nLukas Nestrojil u Profa – levný MPPT regulátor


Nerudovy ostatky exhumovány, bude spekulacím konec? — ČT24 — Česká televize\nNerudovy ostatky exhumovány, bude spekulacím konec?\nSantiago de Chile - V chilském Isla Negra experti exhumovali ostatky básníka Pabla Nerudy. Odborníci chtějí zjistit, zda opravdu zemřel na rakovinu. Hned po jeho smrti v roce 1973 se totiž objevily spekulace, že ho někdo otrávil, protože byl nepohodlný režimu Augusta Pinocheta. Výsledky analýz se nicméně čekají až za několik měsíců.\nPráce na odkrytí Nerudovy hrobky v pobřežním městečku Isla Negra trvaly asi hodinu, podle soudních lékařů jsou ostatky v dobrém stavu. Exhumaci byl vedle znalců přítomen pouze soudce Mario Carroza, šéf chilských komunistů, několik příbuzných a trio mezinárodních pozorovatelů. Rakev bude nyní převezena do institutu soudní medicíny v chilské metropoli. První výsledky analýz se čekají až za několik měsíců. „Doufáme v pozitivní výsledek, protože Neruda byl zavražděn. Pinochet udělal chybu, když nařídil jeho vraždu,“ řekl Nerudův bývalý řidič a tajemník Manuel Araya, který se obrátil na soud s přesvědčením, že nositel Nobelovy ceny za literaturu byl zavražděn.\nJeden z nejuznávanějších básníků chilské historie, který svůj pseudonym převzal od českého spisovatele Jana Nerudy, zemřel 12 dní po vojenském převratu generála Augusta Pinocheta. Ten ve vedení země nahradil socialistického prezidenta Salvadora Allendeho, jehož byl Neruda velkým stoupencem.\n„Angažoval se na straně sociálního hnutí, byl členem komunistické strany a blízkým přítelem prezidenta, který při puči spáchal sebevraždu, takže se dalo předpokládat, a Neruda to i plánoval, že odejde do emigrace,“ říká novinář Tomáš Nídr. Jenže to už Neruda nestihl.\nOficiální příčina úmrtí zněla rakovina prostaty. Někteří jeho příznivci tomu ale nevěří. „Trvám na tom, že Neruda nezemřel kvůli nemoci, jak řekli. Neruda nebyl tak nemocný. Jeho rakovina byla pod kontrolou a on mohl žít osm, deset let,“ prohlásil Manuel Araya. Podle něj Neruda tehdy v nemocnici dostal nějakou injekci a poté zemřel.\nExhumace ostatků Pabla Nerudy zdroj: ISIFA\nExperti ale pochybují, že se jim opravdová příčina smrti básníka podaří zjistit, a to nejen kvůli dlouhé době, která uplynula, ale i pro sporný výběr znalců. „Myslím, že to bude obtížné vzhledem k množství času, který uplynul, a vzhledem k tomu, že budeme muset zkoumat kosterní pozůstatky,“ konstatoval lékař Luis Ravanal.\nPablo Neruda je považován za jednoho z největších a nejvlivnějších básníků 20. století. V roce 1971 získal Nobelovu cenu za literaturu. Kromě poezie se ale aktivně věnoval také politice.\nI kdyby se podařilo zjistit, zda zemřel Neruda skutečně na rakovinu, nebo zda neměl třeba infarkt, konspirační teorie to podle Nídra neumlčí: „Zpráva o tom, že byl zavražděn, bude žít dál, bude to podobné jako v případě Jana Masaryka, kdy každý rok při výročí jeho úmrtí zkoumáme, zda spáchal sebevraždu, nebo ho Sověti vyhodili z okna.“\nExperti exhumovali ostatky básníka Pabla Nerudy\nStudio ČT24 - Jak zemřel Pablo Neruda?


Fischer: 'Hlavně nepodlehnout atmosféře' - Hradecký deník\nFischer: 'Hlavně nepodlehnout atmosféře'\nHradec Králové - V hradeckém týmu má silnou pozici. Vysloužil si ji předvedenými výkony. Při angažování ROMANA FISCHERA mělo klubové vedení šťastnou ruku, jeho přestup ze Slovácka v létě 2008 byl za poslední roky jedním z nejpovedenějších.\nRoman Fischer (FC Hradec Králové).Foto: DENÍK/Jan Jelínek\nV sobotu kreativní záložník zavítá na důvěrně známý stadion. „Votroky“ čeká bitva o další prvoligové body právě v Uherském Hradišti.\nMoc. Když jsme ještě byli ve druhé lize, tak jsem tam hrát nemohl. Byla to podmínka Slovácka po mém přestupu do Hradce. Teď to snad vyjde. Ten stadion mám rád.\nPodobně jako v prvním ligovém kole by do ochozů mohlo přijít přes pět tisíc diváků…\nJe to pravděpodobné. Slovácko výborně odstartovalo soutěž s Teplicemi, velmi dobrý výkon odvedlo také na Spartě. Určitě bude v ochozech panovat výborná atmosféra. Hlavně jí nesmíme podlehnout.\nSoudíte tak z vlastní zkušenosti?\nZ dob mého působení ve Slovácku se to soupeřům stávalo. Prvních patnáct dvacet minut nás fanoušci pořádně hnali. Když se nám podařilo ještě vstřelit gól, pokračovalo to až do konce zápasu. Důležité bude bez újmy přestát hlavně úvod, nesmí se dostat na koně jako s Teplicemi. Věřím, že nám pomohou i naši příznivci, pro které fan klub uspořádal autobusový zájezd.\nČím byste mohli soupeře zaskočit?\nTěžko říct. Mohlo by nám vyhovovat, že budou útočně naladění. Pro nás by tak vznikaly prostory pro rychlé brejky. Určitě nepůjde o zápas s množstvím urputných soubojů jako s Bohemkou.\nBudí výkony Slovácka z úvodních kol značný respekt?\nMusím přiznat, že mě překvapili. Pozornost je potřeba věnovat hlavně Švancarovi s Ondřejkou. To jsou výborní hráči. Ale na druhou stranu se nemáme čeho bát, strach musí mít i oni z nás.\nZmínil jste Petra Švancaru. Co soudíte o tomto hráči, který svými fotbalovými kousky dokáže fanoušky pořádně rozproudit?\nNikdy jsem proti němu nehrál. Ale umí to. I divadlo má v krvi. Nesmíme dovolit, aby se chytil hned na začátku.\nV Hradci jste dva roky, během nichž jste se stal jedním z klíčových hráčů. Věřil jste při přestupu, že vám to tady takhle sedne?\nTenkrát jsem tak optimistický nebyl. Vždyť jsem před tím často měnil působiště. Ke všemu, kde jsem v počátcích kariéry byl, tam to krachovalo. (směje se)\nV osmnácti jsem chtěl hrát druhou ligu, tak jsem šel do Kunovic. Tam to po dvou letech končilo. Odešel jsem do Jakubčovic, kde zase onemocněl majitel a klub se stěhoval na Duklu. Na Slovácku si zase vedení postup nepřálo, trenéra odvolali, přestože jsme byli první. Až v Hradci jsem se usadil na delší čas.\nNa kontě máte první dva ligové starty. Jedná se o splněný sen z dětství?\nKaždý fotbalista sní o nejvyšší soutěži. Já nebyl výjimkou. Jsem strašně rád, že se nám s Hradcem povedlo do ligy postoupit. Všichni si to užíváme. Pro mě, vzhledem k tomu, čím jsem si prošel, je to velké zadostiučinění.\nJak to v sobotu dopadne?\nFOTBAL, LIGA SLOVÁCKO - HRADEC\nPoprvé ven a hned do pekla!\nDebakl se nekonal, 'votroci' sahali po bodu


Morgan připravil sporťák s palivovými články – Novinky.cz\nJediná emise, kterou bude produkovat sportovní automobil LIFECar, bude voda. K pohonu totiž Morgan připravil ve spolupráci s mnoha externími výzkumnými centry vodíkový pohon na principu palivových článků.\npondělí 16. října 2006, 12:17\nNa projektu spolupracovaly firmy, které toho o vodíku a jeho využití ví opravdu hodně: OSCar, BOC a v neposlední řadě spolupracovaly univerzity v Cranfieldu a Oxfordu. Britský výrobce sportovních vozů Morgan tak dokázal ve velmi krátké době připravit vůz, kterému by tento netradiční pohon neměl ubírat na sportovních vlastnostech.\nVůz bude postaven na základě současného špičkového modelu Aero 8, ale dostane jinou karoserii a podvozek projde několika úpravami. Bude totiž muset nést jak bezpečnostní lahve s vodíkem, tak i vysokokapacitní akumulátory do kterých se bude přebytečná energie a elektřina získaná při brzdění ukládat.\nLIFECar bude představen příští rok. O sériové výrobě zatím nebylo rozhodnuto.


Langův hattrick rozmetl Hurikány - Sport.cz\n13. listopadu 2003 07:23 - NEW YORK\nČeský hokejista Washingtonu Robert Lang hraje v NHL dvanáctou sezónu a má na kontě přes 600 zápasů, ale v žádném se dosud neradoval z hattricku. Povedlo se mu to až ve čtvrtečním utkání proti Carolině, kde ke třem gólům přidal ještě jednu asistenci. Na dvě branky mu přihrál krajan Jaromír Jágr, Washington nakonec vyhrál vysoko 7:1.\nKouč Washingtonu Bruce Cassidy tak zřejmě konečně pochopil, jak prospěšná může být týmu spolupráce Langa s Jágrem, které se dlouho zdráhal dát dohromady. Když spolu hráli proti Tampě, dokázalo mužstvo porazit nejlepší tým sezóny 5:1, nyní přehráli ještě vyšším výsledkem Carolinu.\nSvůj brankový koncert začal Lang už ve druhé minutě utkání, kdy objel branku Caroliny a z prostoru mezi kruhy vypálil přesně zápěstím. Další dvě branky si nechal na konec utkání. Při druhému gólu ve 45. minutě zavezl puk do útočné třetiny Jágr, na levé straně kluziště přenechal puk Kipu Millerovi, ten křížem našel vpravo najíždějícího Langa a ten se střelou z první nemýlil.\nÚspěch rychlého gólu\nPoslední Langův gól a zároveň poslední trefa v zápase se zrodila pět minut před koncem při přesilové hře Washingtonu. Z pravého kruhu nejprve střílel Zubrus, jeho střelu náhradní gólman Storr vyrazil ke Gončarovi, ten vystřelil, Storr znovu jen vyrazil puk, který se tentokrát dostal k Langovi a ten dokonal svůj první hattrick v NHL. A na led mohly začít padat čepice fanoušků.\n"Když vstřelíte brzy první gól, je všechno je mnohem jednodušší. Nemusíte se pak do ničeho nutit, což by Vás jen svazovalo," řekl po utkání Lang. "Pak se najednou chytíte a vše jde jako po másle," poznamenal český útočník k nejvyššímu vítězství Washingtonu v sezóně.\nBranky: 2., 45. a 55. Lang (na první dvě Jágr), 34. a 44. Zubrus (na první Lang), 38. Willsie, 45. Semin - 45. Bayda. Zásahy brankářů: Kölzig 30/29 - Weekes 17/13, Storr (od 43:34) 15/12\nBranky: 27. Taylor, 54. Afinogenov - 38. Friesen, 52. Langenbrunner (Eliáš). Zásahy brankářů: Biron 35/33 - Brodeur 28/26\nN. Y. Rangers - Pittsburgh 6:2 (2:1, 1:0, 3:1)\nBranky: 1. Ručinský (Holík), 10. Carter (Hlaváč), 32. M. Messier, 42. Nedvěd, 45. Poti (Ručinský, Nedvěd), 59. Malachov (Ručinský, Holík) - 7. Focht (Straka), 42. Morozov. Zásahy brankářů: Dunham 29/27 - Fleury 42/36\nBranky: 19. McLean, 31 St. McCarthy - 9., 27. a 53. Lombardi, 35. a 29. McAmmond, 13. Clark. Zásahy brankářů: Leighton 21/16, Anderson (od 31:01) 12/11 - McLennan 33/31\nBranky: 21. Guerin, 32. Morrow - 2. a 20. Yzerman (na první Fischer), 46. a 60. Dacjuk (na první Hašek), 29. Thomas, 41. Schneider. Zásahy brankářů: Turco 27/21 - Hašek 18/16\nBranky: 12. a 25. McDonald, 28. a 39. Fjodorov, 51. Sýkora (Prospal) - 15. Renberg. Zásahy brankářů: Giguere 30/29 - Belfour 27/22\n2. Toronto 16 7 3 1 5 37:44 18\n2. New Jersey 14 7 4 0 3 32:27 18\n4. Carolina 15 4 5 0 6 32:37 13\n5. Calgary 14 6 0 1 7 30:31 13


Nejlepší robotické čističe - Recenze & Jak vybrat (2022)\nJaké jsou nejlepší robotické čističe pro rok 2022, proč číst recenze a testy robotických čističů nebo kde produkt typu robotický čistič zakoupit? Vybírat spotřební zboží není vždy jednoduché. Na trhu je mnohdy široká nabídka a vy jste tak nuceni procházet desítky modelů, porovnávat jejich parametry a nakonec si jeden vybrat. V tomto snažení mohou ulehčit výběr recenze nebo hodnocení uživatelů, kteří již mají s daným produktem zkušenosti. Abychom vám to usnadnili, vybrali jsme robotické čističe, které lze považovat za nejlepší ve své kategorii.\niRobot Braava 390 Turbo Více informací\nEcovacs Winbot W950 Více informací\nGrillbot GBU102 Více informací\nHOBOT 188 Více informací\niRobot Braava jet 240 Více informací\nRecenze robotických čističů\nZkušenosti uživatelů nebo odborné názory jsou často důležité v rozhodovacím procesu. Je tedy přirozené, že obchody prodávající robotické čističe obsahují i recenze od těch, kteří si zboží již dříve zakoupili a mohou tak posoudit jeho výhody i nevýhody. Podle počtu recenzí lze rovněž posoudit, které robotické čističe jsou nejoblíbenější, potažmo nejprodávanější. Na místo zdlouhavého výběru tak můžete dát na názor ostatních a sáhnout po jednom z nejoblíbenějších produktů.\nPrvní model, který se dostal do našeho výběru, je robotický čistič iRobot Braava 390 Turbo. Hodnocení spotřebního zboží jako je toto, se vyjadřuje převážně v procentech nebo počtem bodů na pevné škále (například 4 z 5). Výsledná hodnota je odraz očekávání versus realita, takže je dobré, když je součástí také komentář, ve kterém je udělené hodnocení zdůvodněno.\n1 Recenze robotických čističů\n1.1 iRobot Braava 390 Turbo\n1.2 Ecovacs Winbot W950\n1.3 Grillbot GBU102\n1.4 HOBOT 188\n1.5 iRobot Braava jet 240\n2 Jak vybrat robotický čistič\nJako druhý model v našem žebříčku je robotický čistič Ecovacs Winbot W950. Mezi hodnotícími kritérii je ve velké míře zastoupena kvalita. Její pojetí může být samozřejmě různé. U spotřebního zboží lze hovořit o typu použitého materiálu nebo kvalitě zpracování. Míra kvality může být odvoditelná již ze samotné ceny, ovšem ne vždy je možné říct, že dražší rovná se kvalitnější.\nTaké robotický čistič Grillbot GBU102 je součástí našeho seznamu nejlepších robotických čističů. V každé kategorii spotřebního zboží se vyskytuje značka respektive výrobce, který z velké části dominuje dané kategorii. Taková pozice může i nemusí být výhodná pro koncového spotřebitele. Na jedné straně lze čekat spolehlivost a kvalitu produktu, na druhou stranu může výrobce ze své pozice vyžadovat vyšší cenu.\nDalší robotický čistič na seznamu je HOBOT 188. Podobně jako ostatní robotické čističe z našeho výběru patří mezi vyčnívající produkt ve své kategorii. Ta přitom může zahrnovat více podtypů, které kategorii dále člení a specifikují. Právě specifikace v produktové kategorii je nejúčinnější filtrací mezi mnoha dalšími modely, a kterou následně doladí výběr jednotlivých parametrů.\nPoslední robotický čistič spadající mezi ty nejlepší je iRobot Braava jet 240. Jak již bylo zmíněno, přízvisko „nejlepší“ v tomto výběru neznamená výhradně kvalitu produktu. Při zvažování, kterou robotický čistič vybrat, bereme v potaz hlavně oblíbenost produktu mezi uživateli. Jejich posouzení mnohdy obsáhne nejen zpracovatelskou kvalitu, ale také praktičnost a účelnost, které mohou mít hůře hodnocené produkty na nižší úrovni.\nJak vybrat robotický čistič\nNabídka robotických čističů zahrnuje množství modelů a vybrat si z nich na první pohled není jednoduché. Ať už vybíráte robotický čistič nebo jiný produkt, měli byste mít jasno v hlavních bodech ještě před samotným filtrováním mezi jednotlivými modely.\nJakmile máte jasno v předvýběrových otázkách, můžete se pustit do filtrace skrze parametry. S jejich pomocí lze výrazně zúžit nabídku a získat jen takové robotické čističe, které co nejvíce odpovídají vašim požadavkům. Parametry jsou ale jen prvním krokem, který má za cíl popsat optimální podobu produktu. Nároky jsou větší a jen optimální rozměr nebo typ stačit nebude.\nPři nákupu obvykle nehledáme kostru, ale vybavený produkt s příslušenstvím a pořádnými funkcemi. V tomto směru je dobré pečlivě projít popis produktu a zjistit si, které příslušenství je součástí balení, a které je sice pro robotický čistič dostupné, avšak nutné dokoupit. Některé produkty mohou být na první pohled levné, ale právě absence příslušenství dělá jejich konečnou cenu o mnoho vyšší.\nOtázka spotřeby se týká především malých a velkých domácích spotřebičů. Plno spotřebičů splňuje úsporné požadavky moderní domácnosti a mohou se pyšnit například energetickým štítkem třídy A+ respektive novou stupnicí A-G. Ne vždy je čistá spotřeba, je-li vyšší, problém. Například tehdy, pokud je v provozu jen po určitou dobu a celková spotřeba je tak minimální. Kromě spotřeby je dobré kontrolovat, jak je na tom robotický čistič s efektivitou. Nižší příkon sice může znamenat nižší spotřebu, ale také menší schopnost provádění úkonů.\nV řadě případů je cena rozhodujícím faktorem při výběru. Je ovšem rozumné nehledět jen na pouhou cenu, ale i na hodnotu, kterou v zakoupeném produktu získáte. Levné robotické čističe mohou odvést svoji práci dobře, nicméně nízká cena má vždy nějaký důvod. Nemusí přitom jít jen o kvalitu produktu, ale také o slabší příslušenství nebo pouhý základ funkcí.\nDoplňujícím kritériem jsou rovněž testy, které danou kategorii produktů hodnotili a umístění jednotlivých modelů. Některé robotické čističe se tak mohou pyšnit titulem vítěz testu nebo produkt roku. Často jde o modely, které si získaly popularitu a sbírají rovněž uživatelská hodnocení, tedy recenze v e-shopech nebo na internetu obecně.


Pronájem skladů s logistickými službami Praha | Skladuj.cz\nHomepage > Logistické služby > Praha\nLogistické služby - Praha\nPronájem prostorů ve skladu se službami Praha. Vyberte si jednu z našich nabídek skladů s logistickými nebo celními službami v Praze a okolí. Sklady, které nabízíme jsou jednoduše přístupné a za ty nejvýhodnější ceny. Pokud si nebudete s výběrem jistí, neváhejte nás kontaktovat.\nPaletových míst 300 ks\nPaletových míst 600 ks\nPaletových míst 5.200 ks\nPronájem areálu se skladovacími prostory vč. služeb - lokalita Praha 9 Horní Počernice.\nPronájem skladu s logistickými službami na Praze 10 - Průmyslová ul.\nPaletových míst 5.600 ks


Vaše hledání smyslu a účelu: nejlepší odpověď psychologa | CZ.Superenlightme.com\nTo, co mám dělat se svým životem?\nProč někteří lidé často bojují s těmito otázkami, zatímco jiné se zdají pohybovat pohodlně prostřednictvím svého života sotva uvažoval o těchto větších problémech?\nPokud si myslíte, hluboce kladením otázek, jako jsou tyto, žijete v složitějším způsobem, než většina lidí. Ale je tu k něčemu dobré do svého komplikovaného stylu. Hloubka svém myšlení vám nabízí bohatší životní zkušenosti, než zůstat na povrchu.\nPřemýšlet o tom, plavání v oceánu vs. Potápění. Oba pohledy jsou naprosto odlišné. Když se ponoříte, budete vidět ponořené rostliny a živočichy. Narazíte na podmořský svět, a cítíte se součástí něčeho obrovský a hluboký. To dělá ohromeni a nadšeni a zvědaví.\nTam jsou významné výhody, že je hluboce myšlení, výslech osoby. Koneckonců, když jste hledajícího, máte větší pravděpodobnost najít věci.\nTakže pojďme se na chvíli mluvit o svém výslechu. Skutečnost, že hledáte nám říká, že něco chybí pro vás. Je to smysl? Účel? Směr? Smysl pro připojení k něčemu?\nPři své práci psychologa jsem se setkal mnoho krásných lidí, kteří vyhledávají všechny tyto věci. Mají navázání dobrých život pro sebe a objevují naprosto spokojený zvenčí. Přesto jsou trápí otázkami; pocitem, že něco důležitého chybí v jejich životech, nebo v sobě.\nTrvalo mi léta poslouchání, pozorování, a žádá, aby se postupně začínají chápat, co bylo ve skutečnosti chybí těchto jemných lidí.\nKdyž jsem udělal Byl jsem velmi překvapen.\nPsycholog Nejlepší odpověď\nHledáte něco velmi reálné, že chybí. Hledáte něco, co jste pravděpodobně nikdy v úvahu. Něco skutečného, biologické a ve skutečnosti velmi přítomný.\nHledáte pro své vlastní pocity.\nV dnešním světě, emoce nejsou považovány za zvláště důležité. Ceníme si myšlenky mnohem víc než pocity. Na vrcholu se, že tisíce a tisíce dětí vyrůstají v rodinách, které se ošetřují své pocity jako neviditelné, irelevantní, nebo nežádoucí. Tisíce a tisíce dospělých byly zvýšeny takhle sami. Tento způsob života je na denním pořádku v dnešním světě.\nNazval jsem to Childhood Emotional zanedbávání. Je to všude.\nDítě, které vyrůstá s ní (nebo jeho) pocity ignoroval dost automaticky se pozoruhodná věc se přizpůsobit. Ona tlačí své emoce dolů a pryč, takže nebude překážet v jejím rodném domě. Poté desetiletí později jako dospělý, ona nemá správný přístup k této bohaté, hluboké, silný zdroj v rámci ní.\nVěda zavedla sílu našich pocitů. Vaše emoce jsou nejvíce hluboce osobní, biologická část, kdo jste. Když máme přístup k našim pocitům a používat je ve zdravém způsobem, říkají nám, kdo jsme. Oni nás motivovat, informujte nás, a nasměrovat nás. Oni nás povzbudit a oni nám připojit k sobě a ostatním.\nNaše emoce, abychom se cítili. Když cítíme, víme, že jsou skutečné. Víme, že existují a máme odpovědi na důvod, proč: tam být s dětmi a pro ty, které milujeme. Přispět na oslavu, milovat, a truchlit. Chcete-li pracovat, hrát si, účastnit se a vychutnat tento obrovský, krásný domov, který je Země.\nChcete-li být i vy a cítit svou stopu na celém světě. Že jste na tom s ostatními, že si můžete dělat věci se stávají. To vše jsou vaše odpovědi, a pocházejí z vaší nejhlubší a cítil já. Vaše odpovědi jsou tam uvnitř vás.\nMůžete získat zpět své emoce. Nikdy není příliš pozdě. Můžete prorazit zeď, která blokuje nimi a naučit se všechny dovednosti k jejich používání. Když se cítíte víc, budete žít.\nJe úžasné, jak jednou víte, co hledáte, jste schopni vidět, že je to tam celou dobu.\nA držení vše, co je vaše nejhlubší, nejpravdivější sebe se konečně plně žít.\nChcete-li se dozvědět o dětství emoční zanedbávání a jak se dostat, přijmout a využít své emoce cítit svůj účel a obohatit svůj život, viz EmotionalNeglect.com a knihu, Running on Empty.


Vyjádření generálního inspektora SUIP :: 1.RK - Česká tradiční realitní kancelář\n> 1.RK - reality > Vyjádření generálního inspektora SUIP\nV červnu 2007 vydal Český normalizační institut (ČNI) nově upravený text ČSN 33 1600 a 33 1610 s účinností od 1.7.2007. Tento nový text obou norem se liší od předchozího tím, že v případě ČSN 33 1600 byla vypuštěna informativní příloha A a v normě ČSN 33 1610 byla vypuštěna informativní příloha D . Nově upravené znění obou norem pak následně vyvolalo diskusi v odborné veřejnosti, přičemž byla rovněž zmiňována údajná role a podíl Státního úřadu inspekce práce (SÚIP) a oblastních inspektorátů práce (OIP) na jejich úpravě nebo jejich nové aplikaci. Jedná se o problematiku, která je ve středu zájmu SÚIP, protože je v jeho působnosti, a proto cítím potřebu k dané věci zaujmout stanovisko. Stručně řečeno, upravený text obou ČSN a některé komentáře uveřejněné v odborném tisku navozují dojem, že již nemohou osoby uvedené ve vypuštěných přílohách provádět úkony tak, jak tomu bylo před provedením úpravy výše uvedených technických norem. Dále je v této souvislosti uváděno, že při jiném postupu budou jak zaměstnavatelé, tak osoby, které zabezpečují bezpečnost elektrického ručního nářadí a spotřebičů na pracovišti, vystaveni sankcím ze strany OIP nebo SÚIP, a to do výše 2 mil. Kč. Tyto názory je nutno zřetelně označit za neodůvodněné a právně chybné. Toto stanovisko SÚIP neumožňuje podrobněji se zabývat problematikou montáže, užívání nebo oprav VTZ všeobecně a jejich bezpečností na pracovištích zvláště. Stejně tak by bylo nutno do této problematiky zahrnout uvádění vyhrazených výrobků na trh na základě z.č. 22/1997 Sb. ve znění pozdějších předpisů a zajišťování jejich bezpečného užívání. Tiskový rozsah tohoto stanoviska by pak byl velmi značný a přesahoval by možnosti odborného periodika. V případě zájmu odborné veřejnosti je však možné se v budoucnosti k těmto tématům vyjádřit samostatně.\n5. Úpravou textu ČSN nemohou být měněny nebo vynucovány změny v postojích správních orgánů k existujícím právním předpisům. Dosavadní obsah určité části diskuse v odborných periodicích však ukazuje, že toto riziko je velmi reálné. Pokud interpretaci a výklad příslušných právních předpisů, jimiž se správní orgány řídí, provádějí zájmová a odborná sdružení, nebo jiné podobné subjekty, jde vždy o stanoviska nezávazná. Základní právní úprava bezpečnosti práce na pracovištích (především z.č. 262/2006 - zákoník práce a z.č. 309/2006) vychází z principu prevence rizik vyhodnocovaných zaměstnavateli, vč. opatření přijatých na jejich odstranění. To je plně vyhovující.\n6. Naproti tomu právní úprava bezpečnosti vyhrazených technických zařízení, vč. elektrických, je již několik let nevyhovující a tento stav je dostatečně znám jak odborné veřejnosti, tak příslušným veřejným orgánům. V současné době se MPSV zabývá přípravou nové právní úpravy bezpečnosti VTZ a okruhem navazujících problémů (osoby se zvláštní odbornou způsobilostí ap.). Záležitost bezpečnosti vyhrazených technických zařízení však není pouze věcí MPSV, ale jsou na ni významně zainteresovány ještě další ústřední orgány – např. Ministerstvo průmyslu a obchodu ČR, Ministerstvo dopravy ČR, Ministerstvo místního rozvoje ČR, Český báňský úřad aj. Existuje rovněž celá řada dalších subjektů reprezentující zaměstnavatele, provozovatele VTZ nebo zájmová a odborná sdružení, která vyjadřují svá stanoviska a zájmy. Tento široký okruh zúčastněných subjektů, rozdílný rozsah jejich zájmů a také např. značný technický pokrok posledních let způsobují, že stanoviska vyjadřovaná k problematice vyhrazených technických zařízení jsou značně rozdílná a v některých případech mezi některými subjekty až rozporná. Tím je příprava nové právní úpravy pochopitelně negativně ovlivněna.


Nádrž Květonov a lov na tomto revíru\nZdarvim kolegové,chtěl bych letos vyrazit na tento revir,nemá někdo zkušenosti s timto revirem,prakticka rada +fungujicí mušku.Dekuji za každé poskytnuté informace.http://www.kvetonov.cz/rybarsky-revir-malse-6-p-kvetonov-informace\nAutor diskuse: figy ®\nZařazeno do: muškaření - revíry, cestování, 14.7.2013\nN strejka - ® Po 15.7.2013 15:25:30\nDrozďák >> dyk jo, nemělo to znít jako vaše peskování, v Lahovicích to dokonce chvilku nabíralo i rozumnej směr - lily se tam kádě bílé ryby, 10-15cm+ bílá ryba byla si ofiko krmení pro ty 30cm siveny, kteří se tam dávali psokromnu a po týdnu bylo po nich. Jenže papírově to bylo pro salmonidy, tak pak dostal někdo spásnou myšlenku, že elektrika to vše narovná...\nN Drozďák - ® Po 15.7.2013 15:15:20\nstrejka >> proto píšu o Řeplicích. Nicméně je to furt deklarováno jako pstruhovej stoják, takže chci li na něm trvat, pak musí jít štika razantně pryč. A nebudu jí krmit duhákem. To se musí báťuška Svaz rozhodnout, co z toho vlastně chce fakticky mít. Takhle je to kočkopes. Spousta nasazených ryb sloužících jako žrádlo pro jiné ryby na masivní obsádce prosperujících štik, kterým hraje vše do noty. Neříkám, že je to špatně, ale tržní pstruh mi jako jejich krmení přijde zbytečný luxus. Určitě nepohrdne ani okounem a bílou rybou....\nTo, co panuje na Květáku není revír, ale schizofrenie v praxi.\nN Drozďák - ® Po 15.7.2013 15:11:20\nPike >> Květák neleží na Malši, takže to nehrozí. Jasně, že se jim tam daří, protože jsou tam díky pravidelnýmu vysazování tržního duháka jak na krmníku. A co si budem povídat. Štika vezme 40 duháka jak hovno, a to nemusí mít metr.\nN xycht - ® Po 15.7.2013 14:05:11\nDrozďák >> Já tam tý vodě nějak nerozumím...\nN rybomil - ® Po 15.7.2013 13:49:59\nPike >> částečné slovení je v plánu, takže se neradujte, viz strejka - hovno ve wasru výhledově a plánovitě se stane realitou ?\nN Baron 007 MC - ® Po 15.7.2013 13:34:14\nNejaka by tam vzdycky byla. Jde o to, ze jich nebude tolik, a nebudou jako vagon velke.\nN Pike - ® Po 15.7.2013 12:31:03\nstrejka >> souhlasím s tebou, já bych je nelovil. To byla jen reakce na Mr.Drozdu a k tomu dodatečná úvaha, proč se jim tam daří tolik. Něco mi říká, že bez těch kvant duháků by tak vyžrané nebyly.\nS Lahovicema souhlas taky, ale on je problém v tom, že to zjevně nekoresponduje s požadavky, které byly dány. Rozkaz zněl jasně, pstruhový stoják s duháci a siveni v Praze.\nN strejka - ® Po 15.7.2013 12:19:24\nŠtiky tam maj ráj, tak to dojebem. Kua, štikám se tam daří, tak se do toho nemontujme, buďme rádi, že tam jsou, že se jim tam daří, a udělejme z toho štikodrom. To je stejné jak v Lahovicích, se to slovilo od těch zlých škodlivých štik a je tam, světe div se, konečně to kýžené hovno...\nN Pike - ® Po 15.7.2013 12:14:56\nDrozďák >> otázkou je, jestli tam soudružky ščupaci nepřiplavou po Malši i po slovení.\nAle třeba by to pomohlo. Pravda je, že štiky tam mají ráj, otázkou je, jestli ne právě kvůli nasazování těch kvant duháků.\nN figy - ® Po 15.7.2013 11:17:22\npokud se dobře zarybnuje tak se vetšinou hodně hlídá ,aby to pytlácí neměly moc jednoduché,ale většina muškařů si jde zarybařit a né masařit\nN iwanhoe - ® Po 15.7.2013 9:33:11\nfigy >> JČ stačí ..\nN Drozďák - ® Po 15.7.2013 9:30:12\nZ Květákova bych udělal druhý Řeplice. Anebo ho vypustil a do mrtě slovil.\nFakt je, že zarybněním je to ale nejlepší jihočeskej svazovej stoják. Jenom si nejsem jistej, zda li je to dobrá zpráva či nikoliv.\nN mimikry - ® Po 15.7.2013 9:02:35\nbacha ta voda tam stojí,neteče,takže vopruz\nN figy - ® Po 15.7.2013 7:25:51\ntak dekuji moc za informace,az bude po chytani tak dam fotky,na tento revir mi staci jihoceska pstruhova povolenka ,nebo si ji musim na miste koupit ?\nN sintrix - ® Ne 14.7.2013 20:35:32\nA přibal si i velké strýmry. Jsou tam i kapitální štiky.\nN iwanhoe - ® Ne 14.7.2013 10:55:35\na hlavně pakoši (černý či zelený), pak montana (klasická i jiné) a booby (černozelené a žluté) ...\nN pfly - ® Ne 14.7.2013 10:00:49\nA v takovém počasí počítej jen ráno a večer slušnější zachytání.Mušky ti budou fungovat standardní jezerní pro tohle období..Daiwl bach + pakoš nic nezkazí.Lury dle libosti.\nJo a myslím,že loďka se tam dala půjčit,ale 100% to nevím.\nN iwanhoe - ® Ne 14.7.2013 8:11:40\naktuálně údajně menší ryby, ale na zachytání jich je dost, boat či loďka je tam velkou výhodou ..\nDnes zde chytalo 6131 rybářů,


ŽENA-IN - Děda provrzal celou noc\nDěda provrzal celou noc\nDnešní téma mě vrátí hluboko do dob dětství, do vzpomínek na dědu s babičkou.\nDnešní téma mě vrátí hluboko do dob dětství, do vzpomínek na dědu s babičkou. Děda toho moc nenaspal, větší část noci prochodil a přemýšlel nebo se díval z okna. Snažil se přitom, aby nevzbudil babičku, a nejspíš neměl tušení, že jeho snaha vychází naplano.\nKromě nespavosti děda už skoro vůbec neslyšel, takže neslyšel ani skřípějící prkna podlahy a další zvuky, kterými se mu dařilo babičku budit. A ona mu to neřekla, aby ho to netrápilo - vždyť by s tím stejně nemohl nic udělat. Takže dělala, že spí, a možná si i trochu zvykla a dokázala při těch zvucích podřimovat - dospávala se pak přes den a děda si ji dobíral, že spí ve dne i v noci, a ať mu trochu toho spánku dá.\nAle vás asi spíš než nějaké moje vzpomínky zajímá, co s tou nespavostí. Musím říct, že já po dědovi nejsem - zatím, kdo ví, jak na tom budu, až mi bude sedmdesát - usínám bez problémů. Jen někdy, když je myšlenek a starostí příliš mnoho a mám jich plnou hlavu, je to horší. To se pak snažím nepříjemné myšlenky vytěsnit pryč a myslet na něco, co mě tolik nerozčiluje. Najít něco takového je ale stále těžší a náročnější. Asi začnu s nočními procházkami.. :o)\nNo jo, procházky!\nTy vůbec nejsou špatné. V létě chodíme, když nemůžeme usnout, kolem Vltavy, a pak na noční pivo do jednoho klubu. Mají otevřeno do tří a hrají tvrdý rock. Nahlas. Kupodivu to člověka uspí.:)\nMáte problémy s nespavostí? Napište nám o tom na adresu redakce@zena-in.cz!\nJá ještě než jsem si to přečetla, tak jsem podle názvu článku soudila, že děda s babičkou celou noc . To by byl čiperka, tak na nespavost, do háje s práškama\ntak to já bych tak tolerantní nebyla


DOBROVOLNICTVÍ V TYFLOCENTRU PLZEŇ O. P. S. - PDF\nDOBROVOLNICTVÍ V TYFLOCENTRU PLZEŇ O. P. S.\nDownload "DOBROVOLNICTVÍ V TYFLOCENTRU PLZEŇ O. P. S."\nŠtěpán Milan Dušek\n1 ZÁPADOČESKÁ UNIVERZITA V PLZNI FAKULTA PEDAGOGICKÁ KATEDRA PEDAGOGIKY Bakalářská práce DOBROVOLNICTVÍ V TYFLOCENTRU PLZEŇ O. P. S. Klára Fidlerová Sociální péče, obor Sociální práce Vedoucí práce: Mgr. Šárka Káňová Plzeň 2013\n2 Prohlašuji, ţe jsem bakalářskou práci vypracovala samostatně s pouţitím uvedené literatury a zdrojů informací. V Plzni, 27. března vlastnoruční podpis\n3 Ráda bych touto cestou poděkovala Mgr. Šárce Káňové za odborné vedení a podnětné rady, které mi pomohly při zpracování bakalářské práce. Rovněţ bych chtěla poděkovat Bc. Martině Eibichtové, koordinátorce hodnoceného programu, za vstřícnost a poskytnutí potřebných informací a v neposlední řadě také všem respondentům, kteří se podíleli na výzkumném šetření.\n4 Obsah Úvod Vymezení výzkumného problému 8 2 Dobrovolnictví Dobrovolnictví ve světě a u nás Dělení dobrovolnictví Vzájemně prospěšné Veřejně prospěšné Aktéři v dobrovolnictví Vysílající organizace Přijímající organizace Dobrovolník 12 3 Zrakové postiţení Klasifikace zrakových vad Zásady kontaktu se zrakově postiţeným 16 4 Organizace vyuţívající práce dobrovolníků v práci se zrakově postiţenými Okamţik, o. s Organizace nevidomých, o. s SONS ČR, o. s TyfloCentrum Brno, o. p. s TyfloCentrum Pardubice, o. p. s TyfloCentrum Plzeň, o. p. s Historie Poskytované sluţby Průvodcovské a předčitatelské sluţby Sociální rehabilitace Sociálně aktivizační sluţby Odborné sociální poradenství Dobrovolníci TyfloCentra Plzeň, o. p. s Moţnosti působení dobrovolníků Koordinátor dobrovolníků Školení dobrovolníků Struktura dobrovolníků Uţivatelé TyfloCentra Plzeň, o. p. s Metodologie výzkumného šetření Vymezení výzkumné strategie Vymezení výzkumného souboru Dobrovolníci 27 5\n5 6.2.2 Uţivatelé Vymezení výzkumných metod Operacionalizace výzkumného problému a cílů práce Prostředí a sběr dat Způsob vyhodnocování získaných dat 32 7 Výsledky Dobrovolníci Výzkumná oblast seznámení s programem Výzkumná oblast průběh programu Výzkumná oblast podpora ze strany organizace Klady a zápory programu Uţivatelé Výzkumná oblast seznámení s programem Výzkumná oblast průběh programu Výzkumná oblast podpora ze strany organizace Klady a zápory programu Shrnutí výsledků Doporučení pro praxi.. 41 Závěr. 43 Resumé 44 Summary.. 45 Pouţitá literatura. 46 Seznam schémat, tabulek a příloh\n6 Úvod Předkládaná bakalářská práce s názvem Dobrovolnictví v TyfloCentru Plzeň, o. p. s. pojednává o vyuţití práce dobrovolníků při práci s osobami se zrakovým postiţením. Téma dobrovolnictví se v současné době opět začíná dostávat do povědomí občanů, a proto povaţujeme za vhodné se jím zabývat. Zároveň bychom touto cestou rádi upozornili na problematiku a potřeby vybrané cílové skupiny, tedy osob se zrakovým postiţením. Práce má empirický charakter a je rozdělena na teoretickou a praktickou část. Teoretická část vysvětluje pojmy dobrovolnictví, zrakové postiţení a seznamuje čtenáře s dalšími organizacemi, které vyuţívají práci dobrovolníků při práci se zrakově postiţenými. Při definování dobrovolnictví jsme vycházeli především z knih Jiřího Tošnera a Olgy Sozanské a Zákona č. 198/2002 Sb., o dobrovolnické sluţbě. Na konec představujeme čtenářům TyfloCentrum Plzeň, o. p. s. a jeho dobrovolnický program. Praktickou část tvoří kvalitativně zaměřené výzkumné šetření typu evaluace, jehoţ cílem je zjistit, jak uţivatelé sluţby a dobrovolníci nahlíţejí na fungování Dobrovolnického programu TyfloCentra Plzeň, o. p. s. Doufáme, ţe prostřednictvím této práce pomůţeme široké veřejnosti, aby se dozvěděla více o dobrovolnictví a o zrakovém postiţení. Zároveň chceme poskytnout zpětnou vazbu koordinátorce programu a ostatním pracovníkům organizace, aby mohli případně zlepšit fungování tohoto programu. 7\n7 1 Vymezení výzkumného problému Hlavním tématem této bakalářské práce je Dobrovolnický program TyfloCentra Plzeň, o. p. s., v rámci kterého jsou poskytovány průvodcovské, předčitatelské a sociálně aktivizační sluţby osobám se zrakovým postiţením. Konkrétně se jedná o evaluaci výše zmíněného programu. Hlavním úkolem této práce je určit efektivnost tohoto programu pro jeho uţivatele a samotné dobrovolníky. Rovněţ chceme vyhledat pozitiva a případná negativa programu. V České republice je přibliţně 10% osob se zdravotním postiţením. Cílovou skupinou této práce jsou osoby se zrakovým postiţením. V České republice ţije zrakově postiţených osob, z toho těţce. 1 Jedná se tedy jistě o nezanedbatelnou skupinu populace. Sociální práce má za cíl odstraňovat příčiny i důsledky sociálního znevýhodnění, zaměřuje se především na společenské bariéry, které vedou k omezování určité společenské minority, v našem případě zrakově postiţených. 2 V překonávání společenských bariér má pomáhat zrakově postiţeným i Dobrovolnický program TyfloCentra Plzeň, o. p. s. Tato bakalářská práce má definovány tři typy cílů. Základním výzkumným cílem je prostřednictvím analýzy Dobrovolnického programu TyfloCentra Plzeň, o. p. s. zjistit, jak uživatelé služby a dobrovolníci nahlížejí na fungování programu. Symbolickým cílem práce je upozornit na potřeby konkrétní cílové skupiny a důležitost dobrovolné práce. Jako cíl, který bude moţno aplikovat do praxe, jsme si stanovili vymezit klady a zápory Dobrovolnického programu TyfloCentra Plzeň, o. p. s. z pohledu uživatelů a dobrovolníků a pokusit se nalézt možnosti, jak zlepšit jeho fungování. 1 Kocurová, M. Speciální pedagogika pro pomáhající profese, Matoušek O. Sociální práce v praxi,\n8 2 Dobrovolnictví V této kapitole objasníme termín dobrovolnictví a termíny s ním spojené. Povíme si něco o situaci dobrovolnictví u nás a ve světě, dále seznámíme čtenáře se základním dělením dobrovolnické činnosti a s aktéry působícími v dobrovolnictví. Nejprve bychom měli odlišit pojem dobrovolnictví od pojmů dobročinnost a dárcovství. Pojem dobročinnost je obvykle definován jako lidumilnost nebo pomoc sociálně slabým. Dobročinnost můţeme rozdělit na dvě formy, a těmi jsou právě dárcovství a dobrovolnictví. Dárcovství znamená poskytování peněţních i nepeněţních darů, a to buď přímo potřebným osobám, nebo prostřednictvím veřejných sbírek a nadací. 3 Definice dobrovolnictví jsou různé. Matoušek definuje dobrovolnictví jako neplacenou a nekariérní činnost, kterou lidé provádějí proto, aby pomohli svým bližním, komunitě nebo společnosti. 4 Tošner a Sozanská chápou dobrovolnictví jako přirozený projev občanské zralosti, který přináší konkrétní pomoc tomu, kdo ji potřebuje, ale zároveň poskytuje dobrovolníkovi pocit smysluplnosti, je zdrojem nových zkušeností a dovedností a obohacením v mezilidských vztazích. 5 Dále se dá dobrovolnictví definovat jako ochota člověka dát část svého času a sil ve prospěch potřebné organizace nebo člověka, aniž by s příjemcem pomoci byl vázán přátelskými či jinými vazbami. 6 V této práci bychom definovali dobrovolnictví jako jakoukoliv činnost, kterou vykonává osoba ve prospěch někoho jiného bez očekávání nějakého protiplnění. 3 Tošner, J. a O. Sozanská. Dobrovolníci a metodika práce s nimi v organizacích, 2006, s Matoušek, O. Slovník sociální práce, 2003, s Tošner J. a O. Sozanská. Dobrovolníci a metodika práce s nimi v organizacích, 2006, s Druhy dobrovolnictví. In. Dobrovolník.cz [online].[cit ]. Dostupné z: 9\n9 2.1 Dobrovolnictví ve světě a u nás Nyní se seznámíme se situací dobrovolnictví nejen v České republice, ale také v Americe a v některých státech Evropy. Ve Spojených státech a Kanadě se rozšířilo dobrovolnictví natolik, ţe většina lidí cítí potřebu dělat něco pro druhé, přestoţe nejsou napojeni na ţádnou konkrétní organizaci. Dobrovolnictví je zde přirozenou součástí ţivota. Objevuje se jednak v organizacích sdruţených kolem určitého typu činnosti (charity, sportovního klubu, atd.) a také jako forma pomoci v občanské komunitě. Tyto aktivity jsou v USA organizovány mimo jiné dobrovolnickými centry. Mezi hlavní činnosti dobrovolnických center patří propagace a podpora dobrovolnictví, organizace vlastních dobrovolnických programů, organizování seminářů, workshopů, atd. Dle Tošnera a Sozanské se v USA angaţuje v dobrovolné činnosti 20% populace, v Kanadě pak 25%. 7 Tradice evropského dobrovolnictví je spojena s prací církevních charitativních organizací v době rozvoje průmyslové výroby. Tento model tzv. zájmového dobrovolnictví byl v nedávné době, obdobně jako v Americe, doplněn o systém dobrovolnických center. 8 Nejaktivnější zemí ve výměně dobrovolníků, zemí přijímající i vysílající, je Německo. Dobrovolníci zde působí např. při integraci přistěhovalců, při budování mezinárodních vazeb a jsou podporováni sítí jednoho sta dobrovolnických center. Zvláštní pozornost je zde věnována mládeţi. Odlišná situace je ve Francii. Zde se nejčastěji setkáme s dobrovolníky v kulturní a sportovní oblasti. Tošner a Sozanská uvádí, ţe ve Francii pracuje v dobročinné péči pouze 13% dobrovolníků. Dlouhou tradici má dobrovolnictví ve Velké Británii. Vláda zde podporuje dobrovolnictví celou řadou aktivit, přičemţ klade velký důraz na propagaci dobrovolnictví mezi mládeţí. V 70. letech 20. století bylo zaloţeno britské Dobrovolnické centrum. Vzájemná spolupráce nestátních organizací zde probíhá také přes internet, kde jsou prezentovány nabídky dobrovolnických příleţitostí. Zemí s rozvinutým smyslem pro vzájemnou pomoc je Nizozemsko. Jiţ v sedmdesátých letech minulého století začaly skupiny občanů zakládat vlastní svépomocné programy. Vláda připravovala právní 7 Tošner J. a O. Sozanská. Dobrovolníci a metodika práce s nimi v organizacích, Tošner J. a O Sozanská. Dobrovolníci a metodika práce s nimi v organizacích,\n10 podmínky pro působení dobrovolníků a zároveň začala financovat vznik dobrovolnických center. Hlavní díl odpovědnosti za dobrovolnictví zde mají místní úřady a to umoţňuje lepší propojení potřeb občanů. 9 Počátky dobrovolnictví, tak jak ho chápeme dnes, můţeme v ČR pozorovat s nástupem liberální trţní ekonomiky přibliţně od poloviny 19. století. V té době začaly v hojné míře vznikat spolky a instituce sdruţující občany, kteří se věnovali dobrovolné práci ve prospěch obecné či národní komunity. Pro konec 19. století byl charakteristický odklon od náboţenského poslání jako primárního motivu dobrovolnictví. Mnoho dobrovolných organizací vznikalo za účelem povznesení národního vědomí. Kromě národnostního akcentu se ve 20. století hojně objevuje akcent rasový a třídní. Velká změna v oblasti dobrovolné činnosti nastala v ČR s nástupem komunismu v roce Dobrovolná činnost byla zneuţita k budování socialismu prostřednictvím ideologizace dobrovolné činnosti. Byly realizovány tzv. povinně dobrovolné akce. Dobrovolnictví tak v těchto letech získalo nálepku něčeho vnucovaného, čemu je lepší se vyhnout. Toto nálepka přetrvává v povědomí mnoha Čechů do dnes. Po roce 1989 se dobrovolnictví mohlo opět rozvíjet v plné šíři. Vznikalo mnoho nových organizací a spolků. Stát dobrovolnictví podporuje, coţ dokládá i přijetí zákona o dobrovolnické sluţbě v roce Dělení dobrovolnictví Dobrovolnictví se dá rozdělit podle různých hledisek. Nejčastěji se však dělí na vzájemně prospěšné a veřejně prospěšné Vzájemně prospěšné Dobrovolnictví vzájemně prospěšné je jen těţko odlišitelné od sousedské výpomoci. Vyznačuje se spontánností a neočekáváním finanční odměny. Vyskytuje se obvykle v rámci komunity, sportovního klubu nebo fary. 11 Dle Matouška jde o zájmové skupiny, které sdílejí své osobní zájmy Tošner, J. a O. Soznaská. Dobrovolníci a metodika práce s nimi v organizacích, Broukal, P. Nestátní neziskové organizace (teorie a praxe), Tošner, J. a O. Sozanská. Dobrovolníci a metodika práce s nimi v organizacích, Matoušek, O. Slovník sociální práce,\n11 2.2.2 Veřejně prospěšné Tento typ se vyskytuje v neziskových organizacích a organizují ho téţ dobrovolnická centra. Dobrovolník zpravidla spolupracuje s organizací, která mu nabídne příleţitost k dobrovolné činnosti. Role dobrovolníka je vymezena tak, aby se na ni mohl příjemce pomoci spolehnout. Veřejně prospěšné dobrovolnictví můţe být vykonáváno dlouhodobě nebo můţe jít o jednorázové akce Aktéři v dobrovolnictví V rámci dobrovolnictví rozlišujeme tři aktéry. Jedná se samozřejmě o samotného dobrovolníka, dále pak o vysílající a přijímající organizaci. Nyní si jejich role blíţe vysvětlíme Vysílající organizace Vysílající organizaci charakterizuje zákon jako právnickou osobu se sídlem v České republice, která dobrovolníky vybírá, eviduje, připravuje pro výkon dobrovolnické služby a uzavírá s nimi smlouvy o výkonu dobrovolnické služby za podmínky, že má udělenou akreditaci. 14 Vysílající organizací mohou být občanská sdružení, obecně prospěšné společnosti, církve, náboženské společnosti či regionální dobrovolnická centra Přijímající organizace Přijímající organizaci vymezuje zákon jako osobu, pro jejíž potřebu je dobrovolnická služba vykonávána, způsobilá uzavřít smlouvu s vysílající organizací a schopná dostát závazkům z této smlouvy Dobrovolník Zákon č. 198/2002 Sb., o dobrovolnické sluţbě definuje osobu dobrovolníka takto: Dobrovolníkem může být fyzická osoba a) starší 15 let, jdeli o výkon dobrovolnické služby na území ČR, b) starší 18 let, jde-li o výkon 13 Tošner. J. a O. Sozanská. Dobrovolníci a metodika práce s nimi v organizacích, Zákon č. 198/2002 Sb., o dobrovolnické sluţbě, 4, odst Janíčková, R. a V. Zmeškalová. Metodika práce s dobrovolníky, Zákon č. 198/2002 Sb., o dobrovolnické sluţbě, 4, odst. 2 12\n12 dobrovolnické služby v zahraničí, která se na základě svých vlastností a dovedností svobodně rozhodne poskytovat dobrovolnou službu. 17 Tošner a Sozanská definují dobrovolníka jako člověka, který bez nároku na finanční odměnu poskytuje svůj čas, svoji energii, vědomosti a dovednosti ve prospěch ostatních lidí ve společnosti. Role dobrovolníka by měla být vymezena tak, aby se na ni příjemce pomoci mohl v dohodnutém rámci spolehnout. 18 Dobrovolník je oprávněn vykonávat dobrovolnickou sluţbu na základě smlouvy uzavřené s vysílající organizací. 19 Dobrovolník má v akreditované organizaci na základě smlouvy zaručené postavení, je pojištěn proti vzniku škody na majetku či na zdraví, která by vznikla jemu osobně nebo kterou by mohl neúmyslně způsobit druhým osobám. Dobrovolník má právo na poskytnutí kvalitní průpravy k výkonu dobrovolnické činnosti. Dobrovolník je zároveň povinen dodrţovat zákon o dobrovolnické sluţbě a podmínky vyplývající ze smlouvy uzavřené s vysílající organizací Zákon č. 198/2002 Sb., o dobrovolnické sluţbě, 3, odst Tošner, J a O. Sozanská. Dobrovolníci a metodika práce s nimi v organizacích, 2006, s Zákon č. 198/2002 Sb., o dobrovolnické sluţbě 20 Janíčková, R. a V. Zmeškalová. Metodika práce s dobrovolníky,\n13 3 Zrakové postižení V této kapitole seznámíme čtenáře s definicí zrakového postiţení a s jednotlivými druhy zrakových vad. Vzhledem k zaměření této práce uvádíme také zásady kontaktu se zrakově postiţeným. Nejprve bychom si měli objasnit, kdo je povaţován za zrakově postiţeného. Z pohledu tyflopedie je povaţován za zrakově postiţeného takový jedinec, který i při optimální korekci má v běţném ţivotě problémy se získáváním a zpracováním informací prostřednictvím zraku. To znamená, ţe i při pouţití brýlí nebo po chirurgickém zákroku má problémy se čtením, orientací v prostoru, apod. 21 Za osoby se zrakovým postiţením tedy nelze povaţovat osoby, jeţ nosí brýle či kontaktní čočky, s nimi normálně vidí a nejsou tak omezováni v běţném ţivotě. Tyto osoby jsou označovány jako lidé se zrakovou vadou lehčího stupně. V praxi je také stále ještě pouţívaný termín osoba se zbytky zraku. Tím je označována osoba s viděním v rozsahu těţké slabozrakosti aţ praktické slepoty (např. člověk, který dokáţe rozlišit jen světlo a tmu) Klasifikace zrakových vad Závaţnost zrakového postiţení je nejčastěji klasifikována dle mezinárodní stupnice vydané organizací WHO (viz. Tab. 1). Při určování se pouţívá tzv. vizus. To je hodnota zrakové ostrosti udávající poměr mezi největší vzdáleností v metrech, na kterou ještě postiţený člověk zřetelně vidí, a vzdáleností, na kterou totéţ vidí zdravé oko. 23 Květoňová-Švecová pak rozděluje poruchy zraku následujícím způsobem: ztráta zrakové ostrosti Osoba s touto vadou nevidí zřetelně, má potíţe s rozeznáváním detailů. Zraková ostrost se měří pomocí Snellenových optotypů. 21 Slowík J. Speciální pedagogika, Schindler, R. a M. Pešák. [online]. Kdo je zrakově postižený? SONS ČR, [cit ]. Dostupné z: <http://www.sons.cz/kdojezp.php>. 23 Slowík J. Komunikace s lidmi s postižením,\n14 postižení šíře zorného pole Postiţení zorného pole je dvojího druhu. V prvním případě jde o výpadek centra zrakového pole, osoba nevidí přímo před sebe. V druhém případě jde o výpadek periferního vidění. okulomotorické problémy Jedná se o vadnou koordinaci pohybu očí. Člověk má potíţe při uchopování předmětů a s přesně mířenými pohyby. Mohou se objevit i trhavé mimovolní pohyby očí. potíže se zpracováním zrakových informací Objevuje se u lidí s poškozením zrakových center v mozkové kůře. Mají problémy se zpracováním zrakových informací, přestoţe není poškozena sítnice ani zrakový nerv. poruchy barvocitu 24 Tabulka č. 1: Klasifikace zrakového postiţení podle WHO Střední slabozrakost zraková ostrost s nejlepší moţnou korekcí: maximum menší neţ 6/18 (0,30) minimum rovné nebo lepší neţ 6/60 (0,10); 3/10 1/10, kategorie zrakového postiţení 1 Silná slabozrakost zraková ostrost s nejlepší moţnou korekcí: maximum menší neţ 6/60 (0,10) minimum rovné nebo lepší neţ 3/60 (0,05); 1/10 10/20, kategorie zrakového postiţení 2 Těžce slabý zrak a) zraková ostrost s nejlepší moţnou korekcí: maximum menší neţ 3/60 (0,05) minimum rovné nebo lepší neţ 1/60 (0,02); 1/20 1/50, kategorie zrakového postiţení 3 b) koncentrické zúţení zorného pole obou očí pod 20 stupňů, nebo jediného funkčně zdatného oka pod 45 stupňů Praktická nevidomost zraková ostrost s nejlepší moţnou korekcí 1/60 (0,02), 1/50 aţ světlocit nebo omezení zorného pole do 5 stupňů kolem centrální fixace, i kdyţ centrální ostrost není postiţena, kategorie zrakového postiţení 4 Úplná nevidomost ztráta zraku zahrnující stavy od naprosté ztráty světlocitu aţ po zachování světlocitu s chybnou světelnou projekcí, kategorie zrakového postiţení 5 Zdroj: Mezinárodní statistická klasifikace nemocí a přidružených zdravotních problémů - desátá revize (MKN-10), vydal Ústav zdravotnických informací a statistiky ČR 24 Květoňová-Švecová L. Oftalmopedie,\n15 3.2 Zásady kontaktu se zrakově postiženým Lidé často, kdyţ potkají nevidomého na ulici, nevědí, jak se k němu chovat, jak mu pomoci. Proto povaţujeme za vhodné seznámit čtenáře s několika hlavními zásadami kontaktu se zrakově postiţeným. Tyto zásady musí samozřejmě znát i dobrovolníci TyfloCentra a jsou nuceni se jimi v praxi řídit. Při kontaktu je nutné jednat zcela přirozeně, není vhodné dávat najevo soucit. První kontakt je vţdy na nás. Zrakově postiţeného tedy oslovíme, připojíme i jeho jméno, aby bylo jasné, ţe pozdrav patří jemu. Je vhodné se také představit, není vţdy jisté, ţe nás nevidomý pozná po hlase. Není nutné se vyhýbat popisu barev ani výrazům spojeným se zrakovým vnímáním, jako jsou např. uvidíme se nebo podívej se. Zrakově postiţení tyto výrazy sami běţně pouţívají. Při popisu okolního prostředí se vyhýbáme pouţívání slov, jako jsou támhle a toto. Nahradíme je vhodnějšími výrazy napravo či pět kroků před námi a tak pod. Při doprovázení nevidomého je nutné ho upozornit na nerovnosti povrchu a překáţky v okolí (obrubníky, schody, lešení, atd.). V případě schodů a obrubníků je nutné uvádět také jejich směr (schody nahoru, schody dolů). Při nástupu do dopravních prostředků jde průvodce vţdy první. Při usazování nikdy netlačíme nevidomého do sedadla, pouze poloţíme jeho ruku na opěradlo. Pokud opouštíme místnost, nevidomého na to vţdy upozorníme. V hlučnějším prostředí nemusí náš odchod sám zaregistrovat Van Dyck, H. Ne tak, ale tak,\n16 4 Organizace využívající práce dobrovolníků v práci se zrakově postiženými V této kapitole se zaměříme na organizace, které vyuţívají práce dobrovolníků při práci s osobami se zrakovým postiţením. Seznámíme čtenáře nejen s posláním jednotlivých organizací, ale především také s prací dobrovolníků v těchto organizacích. Pro určení těchto organizací jsme vycházeli ze seznamu akreditovaných projektů vysílajících organizací v oblasti dobrovolnické sluţby, který je dostupný na stránkách Ministerstva vnitra ČR. 4.1 Okamžik, o. s. Posláním občanského sdružení Okamžik je podporovat plnohodnotný a samostatný život lidí se zrakovým postižením a propojovat ho se světem lidí bez postižení prostřednictvím sociálních služeb, dobrovolných, kulturních, osvětových a vzdělávacích aktivit. 26 Zájemce o dobrovolnictví v občanském sdruţení Okamţik musí nejprve absolvovat výcvik dobrovolníka. Ten se skládá ze dvou částí, z nichţ kaţdá trvá tři hodiny. První část je zaměřená na zrakové postiţení a jeho důsledky pro ţivot, dobrovolníci jsou zároveň seznámeni se zásadami kontaktu s nevidomým. Druhá část je praktický nácvik doprovázení nevidomého v terénu. Výcvik dobrovolníka je zakončen zkušebním doprovodem nevidomého lektora. Pokud zájemce zkušební doprovod úspěšně zvládne, je s ním následně podepsána smlouva o výkonu dobrovolnické činnosti. 27 Dobrovolníci mohou v organizaci Okamţik vykonávat jednorázové doprovody podle objednávek klientů. Nebo se mohou účastnit dlouhodobé spolupráce dvojice. Ta spočívá v pravidelné spolupráci jednoho dobrovolníka s jedním klientem, při které dobrovolník napomáhá klientovi při realizaci volnočasových aktivit, při činnostech souvisejících se studiem či zaměstnáním klienta nebo při zabezpečování běţných záleţitostí. Dobrovolníci mohou být dále vysláni do jiné přijímající organizace, se kterou Okamţik spolupracuje. 26 Výroční zpráva občanského sdruţení Okamţik, 2011, s. 1 In. [online].[cit ]. Dostupné z: vy/vz_okamzik_2011.pdf 27 Jak se stát dobrovolníkem In. [online].[cit ]. Dostupné z: _dobrovolniky.html 17\n17 Jsou jimi např. Klub červenobílé hole nebo LORM společnost pro hluchoslepé Organizace nevidomých, o. s. Organizace nevidomých je občanské sdruţení, jehoţ hlavním posláním je naučit osoby těžce zrakově postižené žít, pracovat a psychicky se vyrovnat se svým handicapem. 29 Organizace nevidomých provozuje pět středisek, a to v Praze, Jihlavě, Znojmě, Brně a Jeseníku. V rámci jednotlivých středisek jsou poskytovány poradenské sluţby, asistenční sluţba, průvodcovská a předčitatelská sluţba a podpora pracovního uplatnění. Dobrovolníci v organizaci působí především v rámci asistenční sluţby (tzn. doprovod, předčítání, nákup, úklid apod.), průvodcovské sluţby a při realizaci volnočasových aktivit SONS ČR, o. s. Sjednocená organizace nevidomých a slabozrakých České republiky je občanské sdruţení zaloţené roku 1996 sloučením dvou celostátně působících občanských sdruţení občanů s těţkým zrakovým postiţením, a to České unie nevidomých a slabozrakých a Společnosti nevidomých a slabozrakých v ČR. Posláním této organizace je sdružovat a hájit zájmy nevidomých a jinak těžce zrakově postižených občanů a poskytovat konkrétní služby vedoucí k integraci takto postižených občanů do společnosti. 31 SONS ČR má u Ministerstva vnitra akreditovaný projekt Dobrovolná pomoc lidem se zrakovým postiţením. Projekt má za úkol podporovat rozvoj osobního, sociálního a kulturního potenciálu nevidomých a slabozrakých. Dobrovolníci pomáhají zrakově postiţeným především při volnočasových aktivitách. SONS ČR zároveň spolupracuje jakoţto vysílající organizace se 28 Jak dobrovolníci pomáhají nevidomým. In. [online].[cit ]. Dostupné z: ky/jak_dobrovolnici_pomahaji.html 29 Organizace nevidomých, Výroční zpráva o činnosti a hospodaření občanského sdruţení společnosti, 2010, s. 4. Dostupné z: 30 Organizace nevidomých, Výroční zpráva o činnosti a hospodaření občanského sdruţení společnosti, 2010 Dostupné z: 31 SONS ČR, Výroční zpráva 2011, s. 6, Dostupné z: 18\n18 třemi krajskými TyfloCentry v Plzni, Olomouci a Jihlavě. 32 Školení a působení dobrovolníků realizují tyto TyfloCentra dle jednotné metodiky. Blíţe se s nimi seznámíme v další kapitole věnované plzeňskému TyfloCentru. 4.4 TyfloCentrum Brno, o. p. s. TyfloCentrum Brno je obecně prospěšná společnost, která byla zaloţena SONS ČR. Má však samostatnou právní subjektivitu a působí zcela nezávisle. Jeho posláním je pomáhat nevidomým a slabozrakým lidem překonávat důsledky těžkého zrakového postižení a zvyšovat kvalitu jejich života Sluţby poskytuje prostřednictvím pěti středisek, ta mají sídla v Brně, Břeclavi, Vyškově, Znojmě a Moravském Krumlově. 33 Brněnské TyfloCentrum má akreditovaný program Podaná ruka na cestě tmou. Dobrovolníky vyuţívá především při průvodcovské sluţbě (doprovod klienta, výlety, apod.), předčitatelské sluţbě a výpomoci při dalších aktivitách pro klienty či drobné výpomoci organizaci TyfloCentrum Pardubice, o. p. s. TyfloCentrum Pardubice je stejně jako to brněnské obecně prospěšnou společností zaloţenou organizací SONS ČR. Jeho posláním je poskytovat sociální služby pro osoby s těžkým zrakovým postižením nevidomé a slabozraké, a osoby s jiným zdravotním, zejména kombinovaným postižením, které vedou k jejich integraci do společnosti, k jejich osobnímu rozvoji a větší míře seberealizace. Sluţeb je moţno vyuţít ve střediscích v Pardubicích, v Chrudimi a ve Vysokém Mýtě. 35 Úkolem dobrovolníků je zde především pomoci osobám se zrakovým postiţením při realizaci volnočasových aktivit, doprovází je na společenské a kulturní akce apod. 32 Ministerstvo vnitra, Seznam akreditovaných projektů, 2007, Dostupné z: 33 TyfloCentrum Brno, o.p.s., Poslání společnosti, In. [online].[cit ]. Dostupné z: 34 Ministerstvo vnitra, Seznam akreditovaných projektů, 2009, Dostupné z: 35 TyfloCentrum Pardubice, o. p. s., Poslání společnosti, In. [online].[cit ]. Dostupné z: 19\n19 5 TyfloCentrum Plzeň o. p. s. Základ slova pochází z řeckého TYFLOS slepý. TyfloCentrum představuje místo, kde se schází nevidomí a slabozrací lidé a kde nacházejí pomoc při svém nelehkém údělu. 36 Posláním organizace je poskytování sociálních sluţeb s cílem podpořit samostatnost, nezávislost a společenské uplatnění zrakově postiţených osob Historie TyfloCentrum Plzeň, o. p. s. bylo zaloţeno Sjednocenou organizací nevidomých a slabozrakých ČR (dále jen SONS ČR) v roce 2000 s cílem vytvořit podmínky pro zaloţení denního centra pro nevidomé a slabozraké občany plzeňského regionu. Datum zaloţení společnosti jiţ neumoţnilo podat včas ţádost o poskytnutí státní dotace na Ministerstvo práce a sociálních věcí (dále jen MPSV), a tak společnost v roce 2001 fungovala pouze na bázi dobrovolnické činnosti. Vlastní činnost společnosti se začala vyvíjet aţ v roce V roce 2003 byly poskytované sluţby rozšířené o psychologické poradenství. Činnost TyfloCentra byla financována finančními prostředky nejen z MPSV, ale i z Plzeňského kraje, Města Plzně nebo Nadačního fondu pro sociální aktivity občanů města Plzně. V dalších letech se TyfloCentrum zaměřilo především na volnočasové, vzdělávací a sportovní aktivity. V roce 2006 došlo ke změně sídla, TyfloCentrum se přestěhovalo do Tomanovy ulice. Na stejné adrese sídlí i Tyfloservis a tak mohly obě organizace lépe spolupracovat. Dále se TyfloCentrum snaţilo o rozvoj pracovního uplatnění svých klientů. Zapojilo se do projektu Integrace nevidomých a zrakově postiţených na trh práce v Plzeňském kraji. V rámci projektu bylo poskytováno individuální poradenství, vzdělávací kurzy a osobní asistence na pracovišti. V roce 2007 si TyfloCentrum registrovalo dle zákona č. 108/2006 Sb., o sociálních sluţbách následující sluţby: sociální poradenství, průvodcovské a předčitatelské sluţby, sociálně aktivizační sluţby a výuku na náročných kompenzačních pomůckách. Téţ zaměstnanci pracovali na tvorbě pravidel pro poskytování sluţeb. V roce 2008 došlo k zavedení pravidelné supervize a nového systému hodnocení kvality 36 TyfloCentrum, Historie. In. [online].[cit ]. Dostupné z: http// 37 Výroční zpráva TyfloCentra Plzeň, o. p. s.,\n20 sluţeb ze strany klientů pomocí dotazníkové metody. V témţe roce došlo také k výraznému nárůstu poptávky po dobrovolnících ze strany klientů. TyfloCentrum proto organizovalo nábor dobrovolníků. V roce 2009 došlo ke zvýšení počtu realizovaných vzdělávacích a volnočasových aktivit, ke konci tohoto roku jich bylo 14. Pozornost byla věnována také dalšímu vzdělávání pracovníků. Velkou změnu přinesla ke konci roku 2010 společná tříletá účast TyfloCentra a Tyfloservisu na Individuálním projektu Podpora sociálních sluţeb v Plzeňském kraji financovaném Evropskou unií. Po dobu zapojení do projektu jsou všechny sluţby sociální rehabilitace poskytovány bezplatně Poskytované služby Plzeňské TyfloCentrum poskytuje sluţby průvodcovské a předčitatelské, odborné sociální poradenství, sociálně aktivizační sluţby a sluţby sociální rehabilitace. Nyní se na jednotlivé sluţby zaměříme blíţe Průvodcovské a předčitatelské služby Průvodcovské a předčitatelské sluţby jsou dle Matouška určeny lidem, jejichž schopnosti v oblasti komunikace a orientace snížilo zdravotní postižení. 39 Průvodcovské a předčitatelské sluţby poskytuje TyfloCentrum osobám se zrakovým nebo kombinovaným postiţením starším 15 let. U průvodcovské sluţby jde o zajištění doprovodu klienta tam, kam potřebuje (na nákup, k lékaři, atd.). Předčitatelské sluţby jsou vykonávány buď v prostorách TyfloCentra nebo v klientově domácím prostředí. Jedná se o předčítání knih, dopisů a jiných dokumentů. Tyto sluţby jsou zpoplatněné, a to 50Kč/hodinu Sociální rehabilitace Sluţby sociální rehabilitace jsou poskytovány osobám se zrakovým a kombinovaným postiţením od 9 let. Jedná se o výuku na počítačích se speciálními programy. Pro slabozraké uţivatele je určen zvětšovací software digitální zvětšovací televizní lupa. Pro nevidomé uţivatele pak digitální čtecí přístroj pro nevidomé s hlasovým výstupem. Kurz je ukončen závěrečnou 38 TyfloCentrum, Výroční zpráva Matoušek O. Sociální služby, 2007, s Hynková A. Katalog sociálních služeb,\n21 zkouškou a úspěšný absolvent obdrţí doklad o ukončení kurzu. Sluţby sociální rehabilitace jsou nyní poskytovány zdarma díky zapojení TyfloCentra do projektu Podpora sociálních sluţeb v Plzeňském kraji financovaném Evropskou unií Sociálně aktivizační služby Sociálně aktivizační sluţby jsou určeny pro osoby se zrakovým nebo kombinovaným postiţením, jejich přátelům a rodinným příslušníkům. Jedná se o volnočasové a vzdělávací aktivity, které probíhají pravidelně kaţdý týden v prostorách TyfloCentra i mimo ně. Uţivatelé se mohou účastnit například výuky anglického nebo německého jazyka, simulované zvukové střelby, ručních prací, procvičování Braillova písma nebo bowlingu. Sociálně aktivizační sluţby jsou poskytovány bezplatně Odborné sociální poradenství Odborné sociální poradenství je poskytováno osobám se zrakovým postiţením, ale také lidem bez postiţení. Cílem je zprostředkovat uţivatelům kvalifikované rady a informace v oblastech specializovaných na zrakové postiţení, pomoci se uţivatelům orientovat v kompenzačních pomůckách a sociálních dávkách pro zrakově postiţené a odkázat na jiné instituce či sluţby Dobrovolníci TyfloCentra Plzeň, o. p. s. Dobrovolníkem TyfloCentra se můţe stát jakákoliv osoba starší 18 let, která má čistý trestní rejstřík. Zájemce musí však nejprve vyplnit vstupní dotazník, projít úvodním školením a podepsat Smlouvu o výkonu dlouhodobé dobrovolnické sluţby Možnosti působení dobrovolníků Dobrovolníci se mohou v TyfloCentru zapojit do následujících činností: průvodcovská sluţba, předčitatelská sluţba, jeden na jednoho, skupinové volnočasové aktivity, prezentační činnost, fundraising. Dobrovolník se můţe zapojit pouze do jedné nebo do více z výše uvedených činností. 41 Hynková, A., Katalog sociálních služeb, Hynková, A., Katalog sociálních služeb, Hynková, A., Katalog sociálních služeb,\n22 Průvodcovská a předčitatelská služba patří mezi standardní sluţby poskytované pracovníky TyfloCentra, pokud je však poskytována dobrovolníky, je pro účastníky bezplatná. Jde o doprovod účastníka tam, kam potřebuje nebo o předčítání knih, dopisů apod. V případě, ţe se dobrovolník zapojí do činnosti jeden na jednoho, dostane přiděleného klienta, se kterým tráví společně čas. Náplň schůzek je pak na vzájemné domluvě dobrovolníka a účastníka. Dále se dobrovolník můţe zapojit do skupinových volnočasových aktivit realizovaných v TyfloCentru (společenské hry, relaxační cvičení, klub ručních prací, atd.), popřípadě můţe dobrovolník zaloţit vlastní klub, který povede. V případě zapojení do prezentační činnosti je úkolem dobrovolníka prezentovat svoji činnost v TyfloCentru širší veřejnosti. Jedná se například o přednášky na školách. Fundraising znamená shánění finančních prostředků na činnost TyfloCentra. Jedná se především o zapojení se do veřejných sbírek a oslovování potencionálních dárců Koordinátor dobrovolníků Koordinátor dobrovolníků je důleţitou postavou dobrovolnictví. Koordinátor vede dobrovolníky, hodnotí jejich činnost a řeší vzniklé problémy. Jeho úkolem je z různorodé skupiny osob vytvořit jeden celek dobrovolníků. Koordinátor by měl vykonávat svoji činnost na základě upřímných a otevřených vztahů s dobrovolníky. Koordinátor by měl mít absolvovaný výcvik v dobrovolnickém managementu a zároveň mít moţnost pravidelné supervize své činnosti. 45 Práci koordinátora dobrovolníků zastává v plzeňském TyfloCentru jedna ze sociálních pracovnic. Mezi její povinnosti patří nábor a školení dobrovolníků, uzavírá smlouvy s dobrovolníky. Dále pečuje o dobrovolníky, tzn., ţe je s nimi v kontaktu, řeší jejich problémy a odpovídá na případné dotazy. Zároveň zodpovídá za vykazování činnosti dobrovolníků a vede intervize. 44 TyfloCentrum Plzeň. Metodika školení dobrovolníků, Tošner, J. a O. Sozanská. Dobrovolníci a metodika práce s nimi v organizacích,\n23 5.3.3 Školení dobrovolníků Kaţdý zájemce o vykonávání dobrovolné sluţby v TyfloCentru musí nejprve projít úvodním zaškolením, které provádí koordinátor. Školení trvá osm hodin. Na úvod školení jsou zájemci informováni o bezpečnosti a ochraně zdraví při práci a o poţární ochraně. Dále získají informace o Dobrovolnickém programu a o sluţbách TyfloCentra Plzeň, o. p. s. a Tyfloservisu Plzeň, o. p. s. Nejdůleţitější částí školení je průvodcování osob se zrakovým postiţením. To se skládá z části teoretické a části praktické. Teoretická část je tvořena přednáškou a videoprojekcí. Praktickou část tvoří průvodcování v terénu, při kterém si zájemce o dobrovolnictví vyzkouší jak roli průvodce, tak i roli nevidomého. Poslední část je zaměřena na kompenzační pomůcky pro osoby se zrakovým postiţením Struktura dobrovolníků V TyfloCentru na počátku roku 2013 působilo aktivně 8 dobrovolníků. Za aktivního dobrovolníka povaţujeme pro účely této práce, takového dobrovolníka, který vykazuje kaţdý měsíc nějakou činnost. Podle pohlaví převládají mezi dobrovolníky plzeňského TyfloCentra ţeny, působí jich zde 6, muţi pouze 2. V TyfloCentru působí nejvíce dobrovolníků mladšího věku, tedy osob do 35 let, celkem 6. Dále se v TyfloCentru aktivně zapojují dva dobrovolníci středního věku, tedy ve věku od 35 do 65 let. Dobrovolníci důchodového věku zde nepůsobí. Dle nejvyššího dosaţeného vzdělání převládají mezi dobrovolníky TyfloCentra absolventi středních škol, dva z dobrovolníků mají ukončené vysokoškolské vzdělání. Jak jsme jiţ výše uvedli, dobrovolníci se mohou v TyfloCentru zapojit do jedné nebo vícero činností, kterými jsou průvodcovská sluţba, předčitatelská sluţba, jeden na jednoho, skupinové volnočasové aktivity, prezentační činnost a fundraising. Více neţ polovina z celkového počtu dobrovolníků se zapojuje do většího počtu činností. Nejvíce se jich angaţuje v aktivitě jeden na jednoho a 46 TyfloCentrum Plzeň. Metodika školení dobrovolníků,\n24 ve skupinových volnočasových aktivitách. Ţádný z dobrovolníků se však nezapojuje do fundaisingu. 5.4 Uživatelé TyfloCentra Plzeň, o. p. s. V předchozích kapitolách jsme si jiţ vymezili, kdo se můţe stát uţivatelem jednotlivých sluţeb poskytovaných TyfloCentrem. Nyní se blíţe podíváme na uţivatele, kteří v rámci Dobrovolnického programu TyfloCentra Plzeň, o. p. s. vyuţívají sluţeb dobrovolníků. Uţivatelé Dobrovolnického programu plzeňského TyfloCentra mohou vyuţít sluţeb dobrovolníků v rámci průvodcovské a předčitatelské sluţby, činnosti jeden na jednoho či skupinových volnočasových aktivit. Sluţeb dobrovolníků se v TyfloCentru Plzeň, o. p. s. rozhodlo vyuţít 15 osob, z toho 4 muţi a 11 ţen. Dle klasifikace zrakového postiţení WHO byla u 7 osob diagnostikována úplná nevidomost, u 8 praktická nevidomost a všichni jsou drţiteli průkazu ZTP/P. Všechny osoby jsou středního či důchodového věku, nejmladšímu je 41 let, nejstaršímu 88. Z celkového počtu 15 osob má 10 osob přiděleného dobrovolníka, 5 osob na přidělení vhodného dobrovolníka teprve čeká. Z těchto deseti osob, které aktivně vyuţívají práce dobrovolníků, se jich nejvíce zapojuje do činnosti jeden na jednoho, celkem 8 osob. 25\n25 6 Metodologie výzkumného šetření Tato kapitola se věnuje metodologii výzkumného šetření. Seznamuje čtenáře s výzkumným souborem, s výzkumnými cíly, s pouţitou výzkumnou strategií, s operacionalizací výzkumného problému a také s prostředím sběru dat. 6.1 Vymezení výzkumné strategie Pro potřeby této práce jsme zvolili kvalitativní výzkumnou strategii. Při hodnocení sociálních programů se kvalitativní výzkum uplatňuje především tam, kde je ţádoucí posoudit proces poskytování programu. 47 Jako typ kvalitativního výzkumného šetření jsme zvolili evaluaci. Evaluace zahrnuje v zásadě všechny obecně známé metody a techniky sociálně-vědeckých výzkumů. To, co ji odlišuje, je otázka jejího smyslu. Evaluace je vedena se záměrem určit hodnotu nebo dopad programu, intervence nebo sluţby. 48 V evaluačním výzkumu je důleţitá role výzkumníka. Evaluátor můţe být externí nebo interní. Externí evaluátor je externí konzultant, který vede evaluaci pro poskytující organizaci. Oproti tomu interní evaluátor je zaměstnanec organizace. 49 V našem případě se jedná o evaluátora interního, přestoţe se nejedná o zaměstnance, výzkumník je však zároveň dobrovolníkem v organizaci, ve které evaluaci provádí. Výhodou interního evaluátora je to, ţe je seznámen s historií, hodnotami a kulturou organizace. Jeho nevýhodou pak můţe být to, ţe nemusí mít zkušenosti s velkou šíří evaluačních metod, můţe mít skryté zájmy na určitých výsledcích, můţe být negativně ovlivněn historií a znalostí organizačních hodnot či vlastním pohledem na management. 50 K výzkumnému šetření se proto autorka práce snaţila přistupovat nezaujatě. 47 Matoušek, O. Slovník sociální práce, Smutek, M. Evaluace sociálních programů, Smutek, M. Evaluace sociálních programů, Smutek, M. Evaluace sociálních programů,\n26 6.2 Vymezení výzkumného souboru Vzhledem ke zkoumané problematice, kterou se tato bakalářská práce zabývá, povaţujeme za důleţité, aby respondenty byli přímí účastníci Dobrovolnického programu TyfloCentra Plzeň, o. p. s. Jedná se tedy o uţivatele sluţeb a dobrovolníky. Výzkumný soubor byl tvořen 5 uţivateli sluţeb a 6 dobrovolníky, kteří s uţivateli pracují. Respondenty byli ti uţivatelé sluţeb a dobrovolníci, kteří se v roce 2012 účastnili Dobrovolnického programu TyfloCentra Plzeň, o. p. s., v rámci kterého jsou poskytovány průvodcovské a předčitatelské sluţby a sociálně aktivizační sluţby osobám se zrakovým postiţením. Zároveň tito respondenti souhlasili s výzkumem Dobrovolníci V rámci výzkumného šetření jsme oslovili všechny aktivní dobrovolníky. S poskytnutím rozhovoru souhlasilo 6 dobrovolníků. Jednalo se o 4 ţeny a 2 muţe. 5 dobrovolníků se v rámci Dobrovolnického programu v TyfloCentru zapojuje do činnosti jeden na jednoho, 1 dobrovolník vede kurzy a volnočasové kluby pro klienty. Vzhledem k malému počtu dobrovolníků v organizaci, povaţovala autorka práce za důleţité zahrnout do výzkumného šetření i sebe. Autorka se snaţila být objektivní a nezaujatá Uživatelé Sluţeb dobrovolníků vyuţívá v plzeňském TyfloCentru 10 uţivatelů. Z celkového počtu však souhlasilo s poskytnutím rozhovoru pouze 5 uţivatelů. Jednalo se o 2 muţe a 3 ţeny. 3 z těchto uţivatelů vyuţívají sluţeb dobrovolníka v rámci činnosti jeden na jednoho, další 2 se účastní kurzů a volnočasových klubů vedených dobrovolníky. 6.3 Vymezení výzkumných metod Ke sběru dat jsme vyuţili metody polostrukturovaného rozhovoru, jehoţ výhodu spatřujeme v tom, ţe výzkumník má předem připravené otázky, na něţ se ptá, ale můţe je v průběhu rozhovoru obměňovat či doplňovat dle dané situace. 27\n27 Polostrukturovaný rozhovor spojuje výhody a minimalizuje nevýhody volného a strukturovaného rozhovoru. Jistá volnost je vhodná k vytvoření přirozenějšího kontaktu tazatele s respondentem. Na druhou stranu jistá míra formalizace usnadňuje utřídění údajů a jejich vzájemné porovnávání. 51 Dle Hendla je důleţité věnovat pozornost začátku a konci rozhovoru. Na začátku je důleţité prolomit případné psychické bariéry a zajistit souhlas se zaznamenáním rozhovoru. Na konci rozhovoru je moţné získat ještě důleţité informace. 52 Vyuţívali jsme otevřených otázek a polouzavřených otázek s vyuţitím Liketovy škály. Likertova škála je jednou z nejspolehlivějších technik měření postojů. Zakládá se na výrocích, u kterých je vţdy stanovena pětibodová škála moţných odpovědí, sahající od zcela souhlasné, přes neutrální aţ po zcela nesouhlasnou Operacionalizace výzkumného problému a cílů práce Výzkumná pozornost je věnována Dobrovolnickému programu TyfloCentra Plzeň, o. p. s. Především jsme chtěli zjistit, jak uţivatelé a dobrovolníci program hodnotí, a proto jsme si jako hlavní výzkumný cíl určili: prostřednictvím analýzy Dobrovolnického programu TyfloCentra Plzeň, o. p. s. zjistit, jak uživatelé služby a dobrovolníci nahlížejí na fungování programu a vymezili jsme si dílčí oblasti zkoumání, ze kterých jsme poté vyvodili dílčí cíle práce. Jednalo se o tyto: výzkumná oblast seznámení s programem výzkumná oblast průběh programu výzkumná oblast podpora ze strany organizace V oblasti seznámení s programem jsme se snaţili zmapovat, do jaké míry byli uţivatelé a dobrovolníci seznámeni s programem a zda se jim dostalo všech, pro ně důleţitých, informací. Z této oblasti jsme si určili dílčí cíl, a to 51 Reichel, J., Kapitoly z metodologie sociálních výzkumů, Hendl, J., Kvalitativní výzkum, Hayes, N., Základy sociální psychologie,\n28 zjistit, jak dobrovolníci a uživatelé hodnotí seznámením s programem. K této oblasti byly dobrovolníkům kladeny následující otázky: Co Vás vedlo k tomu, stát se dobrovolníkem v TyfloCentru? Vyhovoval Vám průběh školení? Do jaké míry? Co jste při školení nejvíce ocenili? Postrádali jste při školení nějaké informace? Pokud ano, jaké? Bylo Vám umoţněno vybrat si uţivatele, se kterým se budete scházet? Pokud ne, uvítali byste tuto moţnost? Uţivatelům byly k této oblasti kladeny tyto otázky? Jak jste se dozvěděli o Dobrovolnickém programu TyfloCentra Plzeň, o. p. s.? Co Vás vedlo k tomu vyuţít sluţeb dobrovolníka? Jak probíhalo seznámení s dobrovolnickým programem? Získali jste potřebné informace? Bylo Vám umoţněno vybrat si dobrovolníka, se kterým se budete scházet? Pokud ne, uvítali byste tuto moţnost? V oblasti průběh programu jsme se zaměřili na průběh programu a na komunikaci mezi dobrovolníkem a uţivatelem. Jako dílčí cíl vycházející z této oblasti jsme si pak určili zjistit, jak dobrovolníci a uživatelé hodnotí průběh programu. Tuto oblast jsme rozdělili na dvě podoblasti, a to na společné schůzky a vzájemný vztah. K této oblasti byly formou rozhovoru kladeny respondentům tyto otázky: společné schůzky Jak často se s dobrovolníkem/uţivatelem scházíte? Jak probíhá domlouvání společných schůzek? Co je obvykle náplní schůzek? Jak jste s průběhem schůzek spokojen/a? Do jaké míry? vzájemný vztah Jak byste popsal/a Váš vztah s dobrovolníkem/uţivatelem? 29\n29 Prostřednictvím oblasti podpora ze strany organizace jsme se snaţili zmapovat, jak dobrovolníkům vyhovuje podpora ze strany TyfloCentra a jak na ni nahlíţejí uţivatelé. Jako dílčí cíl jsme si zde zvolili zjistit, jak dobrovolníci a uživatelé hodnotí podporu dobrovolníků ze strany TyfloCentra. V této oblasti byly dobrovolníkům kladeny tyto otázky. Co pro Vás jako pro dobrovolníka dělá TyfloCentrum? Uvítali byste ze strany TyfloCentra nějaké další aktivity? V případě, ţe ano, uveďte jaké? Uţivatelům byly kladeny následující otázky: Víte, co pro dobrovolníky dělá TyfloCentrum? Jaké další aktivity by pro dobrovolníky mohlo TyfloCentrum ještě dělat? Jako cíl, který bude moţno aplikovat do praxe, jsme si určili vymezit klady a zápory Dobrovolnického programu TyfloCentra Plzeň, o. p. s. z pohledu uživatelů a dobrovolníků a pokusit se nalézt možnosti, jak zlepšit jeho fungování. Při tom bylo vyuţito těchto otázek: Jaké klady jste na Dobrovolnickém programu shledali? Jaké zápory jste na Dobrovolnickém programu shledali? Máte nějaká doporučení, jak program zlepšit? 30\n30 Schéma č. 1 Operacionalizace výzkumného problému a cílů práce Zdroj: Vlastní analýza Prostředí a sběr dat Sběr dat byl prováděn v březnu Celkem se uskutečnilo 10 rozhovorů s dobrovolníky a uţivateli. Dle původního plánu se mělo uskutečnit 11 rozhovorů, jedna z dobrovolnic však onemocněla, a tak se výzkumný soubor zmenšil na deset respondentů. 31\nZápadočeská univerzita v Plzni FAKULTA PEDAGOGICKÁ KATEDRA PEDAGOGIKY UPLATNĚNÍ ZRAKOVĚ POSTIŽENÝCH ABSOLVENTŮ VYSOKÝCH ŠKOL NA TRHU PRÁCE DIPLOMOVÁ PRÁCE Bc. Jaromír Tichý Sociální práce a sociální politika