Stráně u Popovic (návrh na vyhlášení) - PDF\nDownload "Stráně u Popovic (návrh na vyhlášení)"\n1 Plán péče o přírodní památku Stráně u Popovic (návrh na vyhlášení) na období\n2 Obsah 1. Základní údaje o ZCHÚ Základní identifikační údaje Údaje o lokalizaci území Stručný popis území Vymezení území podle současného stavu katastru nemovitostí Výměra území Překryv území s jinými chráněnými územími Předmět ochrany ZCHÚ Předmět ochrany ZCHÚ podle zřizovacího předpisu Hlavní předmět ochrany ZCHÚ současný stav Obecný popis druhu/biotopu tvořící předmět ochrany Předmět ochrany EVL, která je v překryvu se ZCHÚ Cíl ochrany ZCHÚ Rozbor stavu ZCHÚ s ohledem na předmět ochrany Stručný popis území a charakteristika jeho přírodních poměrů Historie využívání území a zásadní pozitivní i negativní vlivy lidské činnosti v minulosti, současnosti a blízké budoucnosti Související plánovací dokumenty, správní rozhodnutí a právní předpisy Současný stav ZCHÚ a přehled dílčích ploch Základní údaje o lesích Základní údaje o nelesních pozemcích Přehled dílčích ploch Plán zásahů a opatření Výčet, popis a lokalizace navrhovaných zásahů a opatření v ZCHÚ Rámcové zásady péče o území Podrobný výčet navrhovaných zásahů a činností v území Zásady hospodářského nebo jiného využívání ZCHÚ Zásady hospodářského nebo jiného využívání ochranného pásma včetně návrhu zásahů a přehledu činností Návrhy na vzdělávací využití území Návrhy na průzkum či výzkum a monitoring předmětu ochrany území Závěrečné údaje Předpokládané orientační náklady hrazené orgánem ochrany přírody podle jednotlivých zásahů (druhů prací) Použité podklady a zdroje informací Seznam používaných zkratek Plán péče zpracoval Přílohy... 40\n3 1. Základní údaje o ZCHÚ 1.1 Základní identifikační údaje Identifikační číslo: - kategorie ochrany: Přírodní památka název území: Stráně u Popovic druh právního předpisu, kterým bylo území vyhlášeno: - orgán, který předpis vydal: - číslo předpisu: - Datum schválení: - Datum účinnosti: Údaje o lokalizaci území kraj: Zlínský okres: Uherské Hradiště obec s rozšířenou působností: Uherské Hradiště 7207, 7208 Uherský Brod obec s pověřeným obecním úřadem: Uherské Hradiště 72072, Uherský Brod obec: Popovice u Uherského Hradiště , Podolí , Hradčovice , Veletiny katastrální území: Popovice u Uherského Hradiště , Podolí , Hradčovice , Veletiny GPS středu ZCHÚ: 49 2'41.866"N, 17 32'9.109"E Příloha: Příloha č. M1 - Orientační mapa s vyznačením hranic ZCHÚ Příloha č. M5 Karta EVL Stráně u Popovic 1.3 Stručný popis území Lokalita je protáhlého tvaru a rozkládá se na ploše 130 ha na korytě a pravostranných svazích údolí Olšavy V od obce Popovice, cca 7 km Z od Uherského Brodu. Jedná se o komplex extenzivních sadů, remízků, lesních okrajů, křovin, lesů (dubohabřiny) a travinných biotopů v kulturní krajině. Reliéf je svažitý, tvořený poměrně strmými JZ, J a JV orientovanými svahy. Z jihu lokalitu odděluje neregulovaný tok řeky Olšavy, který je její součástí. Ze S je lokalita obklopena intenzivně obhospodařovanými zemědělskými pozemky. V minulosti byla lokalita využívána především jako sady ovocných stromů a louky, v části lokality byl řídký les a také zemědělsky využívané pozemky drobných vlastníků půdy. V současnosti je část lokality využívána k pastvě ovcí a skotu. 1\n4 1.4 Vymezení území podle současného stavu katastru nemovitostí ZCHÚ Stráně u Popovic se rozkládá v katastrální území Hradčovice , Popovice u Uherského Hradiště , Podolí a Veletiny Celková rozloha je m 2 (130,0 ha). Tabulka s čísly parcel a jejich charakteristikami je z důvodu velikého rozsahu umístěna v příloze č. T 1 Vymezení území podle současného stavu katastru nemovitostí. Ochranné pásmo ZCHÚ je vyhlášeno na pozemcích 5120/1, 1067/3 a 1067/4 v katastrálním území Popovice u Uherského Hradiště Celková výměra OP je m 2 (1,7 ha). Tabulka s vlastníky pozemků v ZCHÚ je z důvodu velkého objemu dat umístěna v příloze č. T 3 Vlastnici pozemků v ZCHÚ. Informace o vlastnících pozemků byly získány z internetového portálu ČÚZK - Nahlížení do katastru nemovitostí ( ve dnech Příloha: Příloha č. T 1 Vymezení území podle současného stavu katastru nemovitostí Příloha č. T 3 Vlastníci pozemků v ZCHÚ Příloha č. M2 - Katastrální mapa se zákresem ZCHÚ 1.5 Výměra území Druh pozemku ZCHÚ - plocha v ha OP - plocha v ha lesní pozemky 41, vodní plochy 2, trvalé travní porosty 43,0691 1,1951 orná půda 7,8108 0,2968 Ostatní zemědělské pozemky 18, ostatní plochy 17,0874 0,2544 zastavěné plochy a nádvoří plocha celkem dle součtu parcel v KN (viz poznámka) plocha skutečná (viz poznámka) 0, ,8869 ha 1,7463 ha 130,0182 ha 1,7463 ha Způsob využití pozemku ZCHÚ - plocha v ha zamokřená plocha - rybník nebo nádrž - vodní tok 2,9259 neplodná půda 7,7868 ostatní způsoby využití 9,3006 Pozn.: Celková plocha ZCHÚ je 130,0182 ha (výměra vypočtena nástroji GIS). Rozdíl od plochy vypočtené součtem výměr parcel v ZCHÚ (130,8869 ha) je způsoben nepřesnostmi na styku KÚ, kde se jednotlivé katastry částečně překrývají. Na jiných místech jsou naopak mezi KÚ mezery. 2\n5 1.6 Překryv území s jinými chráněnými územími národní park: bez překrytí chráněná krajinná oblast: bez překrytí jiný typ chráněného území: bez překrytí Natura 2000 (ptačí oblast): bez překrytí Natura 2000 (EVL): Stráně u Popovic CZ Příloha: Příloha č. M1 - Orientační mapa s vyznačením hranic ZCHÚ 1.7 Kategorie UICN IV - území péče o biotopy nebo druhy 1.8 Předmět ochrany ZCHÚ Předmět ochrany ZCHÚ podle zřizovacího předpisu Území dosud nebylo vyhlášeno níže uvedený text je návrhem předmětu ochrany. biotopy, v nichž žije a rozmnožuje se bourovec trnkový (Eriogaster catax) - xerotermní stráně se sukcesně nestálým křovinatým porostem s bohatým zastoupením trnky obecné (Prunus spinosa) a hlohu (Cratageus sp.) polopřirozený tok řeky Olšavy s břehovými porosty s významným výskytem vzácných i chráněných druhů živočichů Hlavní předmět ochrany ZCHÚ současný stav a) populace bourovce trnkového (Eriogaster catax) a celkový stav jeho biotopů Stav populace bourovce trnkového (Eriogaster catax) a celkový stav jeho biotopů je hodnocen jako méně příznivý (U1). Stav celorepublikové populace z hlediska ochrany je hodnocen jako nepříznivý (U2). název druhu bourovec trnkový (Eriogaster catax) aktuální početnost nebo vitalita populace v ZCHÚ cca 150 housenek v hnízdech v roce 2011 stupeň ohrožení * 2, C1 popis biotopu druhu xerotermní stráně s roztroušenými křovinami, případně křovinaté meze a remízky název druhu areál populace stanoviště Předpokládaný vývoj Stav z hlediska ochrany 3\n6 bourovec trnkový (Eriogaster catax) nepříznivý nepříznivý méně příznivý méně příznivý nepříznivý Návrh managementu dle inventarizačního průzkumu: Zamezení používání pesticidů v bezprostředním okolí lokality (polointenzívní ovocné sady); zavedení extenzívní pastvy, podle potřeby prořezáním porostů hustě zapojených křovin a mladých stromů, zamezit vývoji v lesní společenstva (Marhoul & Turoňová 2008). Hodnocení populace bourovce trnkového a hodnocení celkového současného stavu jeho biotopů je v souladu se stupnicí biomonitoringu (Dušek et al. 2007, Hejda 2007). Inventarizační průzkum provedl RNDr. František Bárta a Josef Moravec. Inventarizační zprávu zpracoval Josef Moravec, Poradenská a konzultační činnost v oblasti ekologie, Vrdy, Smetanovo náměstí 320, PSČ , IČ: , DIČ: CZ b) zbytek přirozeného neregulovaného úseku řeky Olšavy Délka toku v napřímené délce je asi 1,7 km. Řeka je v úseky v ZCHÚ ve stavu blízkému přirozenému. Zachována je přirozená dynamika toku, která se projevuje jak periodičností zvýšených průtoků a jejich rozlivem v nivě, tak neustálou změnou morfologie koryta. Řeka přirozeně meandruje, vytváří štěrkové náplavy, mělčiny, periodické tůně atd. Na tuto dynamiku jsou navázána pestrá druhová společenstva. Na březích toku se vyskytují typické dřeviny jako vrba bílá (Salix alba), olše lepkavá (Alnus glutinosa), jasan ztepilý (Fraxinus excelsior), topol bílý (Populus alba) a další. Je zde však výskyt také nepůvodních a/nebo invazivních druhů jako trnovník akát (Robinia psudoacacia), javor jasanolistý (Acer negundo). Podmínky ke hnízdění tu nachází ledňáček říční, strakapoud malý, slavík obecný, moudivláček lužní, rákosník zpěvný, rehek zahradní, žluna zelená či hajní, pisík obecný a další Obecný popis druhu/biotopu tvořící předmět ochrany Kategorie zákonné ochrany: silně ohrožený Červený seznam ČR: kriticky ohrožený Ekologie a biologie: bourovec trnkový u nás v minulosti žil v řídkých teplých listnatých lesích v nížinách a pahorkatinách. Tyto tzv. nízké a střední lesy byly obhospodařovány většinou výmladkovým způsobem, případně se v nich pásl dobytek. Tento typ hospodaření se dosud uchoval např. v jižním Bavorsku, kde bourovec trnkový tyto biotopy stále obývá. Se změnou typu hospodaření na vysokokmenné lesy u nás druh výrazně ustoupil. 4\n7 Dnes je vázán především na xerotermní stráně s roztroušenými křovinami, případně křovinaté meze a remízky. Druh vytváří lokální izolované populace, což je dáno především malou pohyblivostí samic. Hostitelskými rostlinami časných instarů jsou především hlohy a trnky. Housenky posledního instaru nejsou potravně specializovány a živí se listy řady druhů listnáčů. Druh má jedinou generaci v roce. Dospělci se vyskytují na podzim od konce září do poloviny října. Samičky kladou vajíčka ve spirálovitých shlucích na silnější větvičky živných rostlin. Vajíčka přezimují, housenky se líhnou na konci dubna a počátkem května příštího roku a spřádají si pavučinová hnízda. V počátečních instarech housenky žijí pospolitě, v pozdějších jednotlivě. Kuklí se na konci července v pevných zámotcích ve vegetaci na povrchu půdy. Létá až v září a v říjnu. Celkové rozšíření: bourovec trnkový je západopalearktickým druhem. Západní hranice areálu prochází severním Španělskem a západní Francií. Na sever druh zasahuje do severního Polska, na jih do jižní Itálie. Na východ jeho areál sahá do Malé Asie a přes Ukrajinu po Ural. V severozápadní části areálu druh za posledních sto let výrazně ustoupil. Rozšíření v ČR: výskyt druhu v České republice byl vždy omezen na teplé nížiny a pahorkatiny. Z Čech existují pouze historické údaje o výskytu v okolí Prahy, na Křivoklátsku a v okolí České Skalice. V současné době je považován za druh v Čechách vyhynulý. Na Moravě byl v minulosti rozšířenější, od jižní a jihovýchodní Moravy až po severní Moravu a Slezsko. V severní části území však vymizel již během první poloviny 20. století. V současné době je znám pouze z jižní části Bílých Karpat, okolí Břeclavi, Uherského Brodu, okolí Mikulova a nově z NP Podyjí. Ohrožení: ústup druhu v minulosti byl způsoben především přechodem od pařezinového hospodaření na vysokokmenné. V současné době je druh ohrožen likvidací rozptýlené zeleně, zalesňováním a chemizací. Protože jeho výskyt v krajině je závislý na sukcesně nestálých křovitých stanovištích, populace početně slábnou s rostoucím zapojením křovin a postupnou přeměnou společenstva křovin na zapojený mladý les. Opačným extrémem je plošné vyřezávání křovin v rámci péče o chráněná území. 1.9 Předmět ochrany EVL, která je v překryvu se ZCHÚ Předmětem ochrany v EVL Stráně u Popovic je bourovec trnkový (Eriogaster catax) Cíl ochrany ZCHÚ 5\n8 Zachování nebo zlepšení stavu biotopu vhodného pro život a rozmnožování bourovce trnkového (Eriogaster catax) prostřednictvím blokování sukcesních procesů ekosystému v určitém stádiu a dalších nástrojů ochrany přírody. Zachování přirozených procesů formující koryto řeky Olšavy a tím zachování vysoké prostorové a druhové diverzity prostředí a organizmů vázaných na tento ekosystém. 6\n9 2. Rozbor stavu ZCHÚ s ohledem na předmět ochrany 2.1 Stručný popis území a charakteristika jeho přírodních poměrů Lokalita se rozkládá na ploše 130 ha na pravostranných svazích údolí Olšavy a jejího pravostranného přítoku V od obce Popovice, cca 7 km Z od Uherského Brodu. Reliéf je svažitý, tvořený poměrně strmými JZ, J a JV orientovanými svahy. Zájmové území je v nadmořské výšce m n. m. Z klimatického hlediska spadá zájmové území do teplé oblasti T2, která se vyznačuje dlouhým teplým a suchým létem, velmi krátkým přechodným obdobím s teplým až mírně teplým jarem i podzimem, zima je zde krátká, mírně teplá, suchá až velmi suchá, s velmi krátkým trváním sněhové pokrývky. Průměrná roční teplota se pohybuje kolem 8 C a průměrný roční srážkový úhrn mm. Charakteristika hodnota počet letních dnů počet dnů s průměrnou teplotou 10 C a více počet mrazových dnů počet ledových dnů průměrná teplota v lednu ve C -2-3 průměrná teplota v červenci ve C průměrná teplota v dubnu ve C 8 9 průměrná teplota v říjnu ve C 7 8 průměrný počet dnů se srážkami 1 mm a více srážkový úhrn ve vegetačním období v mm srážkový úhrn v zimním období v mm počet sněhových dnů počet dnů zamračených počet jasných dnů Z geologického hlediska je podloží tvořeno vápnitými jílovci a pískovci bělokarpatské a račanské jednotky magurského flyše. Geomorfologicky lokalita spadá do celku Vizovická vrchovina, podcelku Hlucká pahorkatina, okrsků Prakšická a Vlčnovská pahorkatina. Jedná se o členitou pahorkatinu s celkovým úklonem reliéfu k JZ, tvořenou flyšovými horninami, s erozně denudačním reliéfem širokých plochých hřbetů oddělených hlubokými, ale široce rozevřenými podélnými údolími, rozčleněnými krátkými příčnými údolími, na rozvodích se zbytky terciérního zarovnaného povrchu. V půdním pokryvu jsou zastoupeny hnědozemě, kambizemě, luvizemě a v okolí vodního toku fluvizem oglejená. 7\n10 Podle regionálně fytogeografického členění ČR patří území do fytogeografického obvodu Panonské termofytikum, okresu Vizovická pahorkatina, podokresu Hlucká pahorkatina. Mapovací kvadrant Vegetační pokryv lokality je tvořen mozaikou společenstev lesních lemů, světlých lesů (dubohabřin), křovin a neudržovaných sadů švestek, višní, třešní, hrušek a jabloní. V západní části se nachází i neudržované vinice. Základní inventarizační průzkumy zde nebyly doposud provedeny. Na lokalitě se nepodařilo kromě dřínu obecného ( 3) zatím nalézt žádný zvláště chráněný druh rostliny. Na nelesních pozemcích roste široká škála původních charakteristických druhů pastvin, jako jsou řepík lékařský, máčka ladní, starček Jakobův, šalvěj luční, hlaváč bledožlutý, chrastavec rolní, snědek jehlancovitý, snědek chocholičnatý, křivatec jarní apod., zajímavý je masivní výskyt teplomilné mochny stříbřité. Z hlediska fauny je významný zvláště výskyt motýla bourovce trnkového (Eriogaster catax), který je předmětem ochrany této ZCHÚ. Z dalších živočichů zde můžeme pozorovat množství druhů dalších motýlů, např. chráněný je ohniváček černočerný ( 2), otakárek ovocný ( 3), otakárek fenyklový ( 3), batolec duhový ( 3), batolec červený ( 3), ale i stále vzácnějšího okáče bojínkového, okáče voňavkového, vřetenušku štírovníkovou, soumračníka černohnědého a soumračníka jitrocelového. Z ptáků byla v hnízdním období pozorována žluva hajní ( 2), ťuhýk obecný ( 3), ťuhýk šedý ( 3), pěnice černohlavá, pěnice hnědokřídlá, strnad obecný, ledňáček říční ( 2), konipas horský, slípka zelenonohá, strakapoud velký, strakapoud prostřední ( 3) žluna zelená, žluna šedá, žluva hajní ( 2), krutihlav obecný ( 2), kos černý, drozd zpěvný, drozd kvíčala, straka obecná, poštolka obecná, kalous ušatý, káně lesní aj. Významný je nález a množství požerků larev chráněného kozlíčka jilmového ( 3), který byl zjištěn na východním okraji lokality, kde je do akátového porostu nad řekou Olšavou vtroušen také jilm. V blízkosti vody se běžně vyskytuje užovka obojková ( 3), ropucha obecná ( 3), rosnička zelená ( 2) a skokan štíhlý ( 2). Jinak fauna lokality odpovídá jejímu charakteru. Nicméně vzhledem k okolní zemědělsky intenzivně využívané krajině, lokalita plní funkci refugia zvířat a stává se tak jejím významným stabilizujícím prvkem. 2.2 Přehled zvláště chráněných druhů rostlin a živočichů V roce 2011 byl proveden inventarizační průzkum EVL Stráně u Popovic z oboru lepidopterologie (Moravec 2011). V území nebyl proveden jiný inventarizační průzkum. Údaje v tabulce pocházejí z vlastního pozorování a ústních sdělení (Pavelčík KÚ Zlín). Živočichové název druhu bourovec trnkový (Eriogaster catax) otakárek fenyklový (Papilio machaon) aktuální početnost nebo vitalita populace v ZCHÚ cca 150 housenek v hnízdech v roce 2011 kategorie podle vyhlášky č. 395/1992 Sb. 1 popis biotopu druhu, další poznámky Xerotermní stráně s roztroušenými křovinami, vazba na Prunus spinosa a Cratageus sp. - 3 Druh s vazbou na miříkovité rostliny. 8\n11 otakárek ovocný (Iphiclides podalirius) batolec duhový (Apatura iris) batolec červený (Apatura ilia) kozlíček jilmový (Saperda punctata) ledňáček říční (Alcedo atthis) žluva hajní (Oriolus obolus) ťuhýk obecný (Lanius collurio) ťuhýk šedý (Lanius excubitor) krutihlav obecný (Jynx torquilla) strakapoud prostřední (Dendrocopos medius) pisík obecný (Actitis hypoleucos) bobr evropský (Castor fiber) vydra říční (Lutra lutra) užovka obojková (Natrix natrix) ještěrka obecná (Lacerka agilis) slepýš křehký (Anguis fragilis) Ropucha obecná (Bufo bufo) Skokan štíhlý (Rana dalmatina) Rosnička zelená (Hyla arborea) Rostliny Dřín obecný (Cornus mas) Jedinci až desítky jedinců 3 Druh s vazbou na trnky a švestky. lesní cesty, okraje smíšených lesů, ve vlhkých údolích a na zarostlých pasekách lesní cesty, okraje smíšených lesů, ve vlhkých údolích a na zarostlých pasekách Druh s vazbou na jilm výskyt ve spodní části svahu u Olšavy. hnízdění 2 Výskyt po celé délce toku řeky Olšavy. hnízdění 2 Výskyt v hnízdním období. hnízdění 3 Výskyt v celé ZCHÚ. hnízdění 3 Výskyt v celé ZCHÚ. hnízdění 2 Výskyt v celé ZCHÚ. hnízdění 3 Výskyt v celé ZCHÚ. hnízdění 2 Výskyt po celé délce toku řeky Olšavy. jedinci 2 Opakovaně zaznamenány pobytové znaky po celé délce koryta řeky. jedinci 2 Výskyt po celé délce toku řeky Olšavy. Desítky až stovky jedinců Desítky až stovky jedinců Desítky až stovky jedinců desítky jedinců 3 desítky jedinců 2 desítky jedinců jedinců 3 3 Vazba na teplá výslunná stanoviště. 2 Vazba na teplá výslunná stanoviště. 2 Výskyt v celé ZCHÚ. rybníky, tůně, požární nádrže, louky, lesy, zahrady světlé listnaté a smíšené lesy a jejich okraje, paseky, louky, menší a střední nádrže, nevyhýbá se ani suším oblastem s lokalitami stepního charakteru dobře osluněná místa v blízkosti menších a středně velkých nádrží, vlhčí listnaté lesy, sady, parky, zahrady Stráně a les na východní straně lokality, spíše v severní části. 9\n12 2.3 Historie využívání území a zásadní pozitivní i negativní vlivy lidské činnosti v minulosti, současnosti a blízké budoucnosti a) ochrana přírody v období let byly v západní části lokality na rozloze 16 ha realizovány zásahy v rámci projektu Rekonstrukce druhově bohatých lučních společenstev ve Zlínském kraji (číslo projektu ŽPZE/2008/03; CZ 0071). V okolí ovocných stromů byly veškeré náletové dřeviny odstraněny, byl proveden zdravotní a odlehčovací řez sadu o výměře 5 hektarů. Dřeviny o silnějším průměru byly odstraněny motorovou pilou, stařina a drobný nálet křovinořezem, ke snížení pařízků na úroveň terénu a iniciaci banky semen byla využita půdní fréza, která se pohybovala na úrovni povrchu terénu. V dalších 10 letech (do roku 2021) budou probíhat v prostoru realizace projektu následná péče. Každoročně má být minimálně jedna třetina vyčištěných ploch pokosena nebo vypasena tak, aby jednou za 3 roky proběhla údržba celé plochy. b) zemědělské hospodaření v minulosti byla nelesní část lokality využívána zejména jako ovocné sady, louky a pastviny (ovce). Z menší části pak jako orná půda drobně hospodařících rolníků. V současnosti se na části lokality extenzivně pase skot. V západní části v bývalých vinohradech jsou nyní zahrady ovocných stromů drobné rekreační objekty (málo využívané). b) lesnické hospodaření lesní pozemky byly v minulosti přibližně ve stejných místech jako dnes. Jsou nyní ale více rozrostlé do okolí a porosty jsou méně prosvětleny. Z historických leteckých snímků lze vypozorovat, že lesy byly dříve zřejmě obhospodařovány pařezinovým způsobem. d) myslivost v zájmovém území se rozkládají dvě honitby Hradčovice a Popovice. Využívání lokality pro zájmy myslivosti není při současném rozsahu v rozporu s ochrannou ZCHÚ. Asi největším ohrožením pro předmět ochrany je chemizace lokality, na které hmyz reaguje velmi citlivě. V okolí lokality se nachází intenzivně využívaná orná půda, na které jsou bezesporu aplikovány různé chemické přípravky. Je nutné zamezit jakékoli chemizaci v lokalitě (například likvidaci křovin herbicidy, použití insekticidů nebo fungicidů v lesních porostech) a pokusit se ji vyloučit i v přilehlém okolí. V budoucnu je lokalita dále teoreticky ohrožena dvěma extrémy. Úplnou likvidací křovin (například pro uvolnění pastvě) anebo absencí aktivní péče a v důsledku toho přechodem v les. Spíše jen teoretickým ohrožením je regulace koryta řeky Olšavy. Pastva na lokalitě se jeví jako vhodná a levná údržba ZCHÚ za dodržení některých podmínek (velikost stáda, ohrazení některých částí, regulace v případě přílišného pastevního tlaku). 10\n13 2.4 Související plánovací dokumenty, správní rozhodnutí a právní předpisy Územní plán Popovice (nabytí účinnosti ) v územním plánu se nepočítá s žádnou aktivitou v zájmovém území LHP zařizovací obvod Luhačovice LHO zařizovací obvod 1214 Luhačovice Projekt Zlínského kraje - Rekonstrukce druhově bohatých lučních společenstev ve Zlínském kraji (číslo projektu ŽPZE/2008/03; CZ 0071) 2.5 Současný stav ZCHÚ a přehled dílčích ploch Základní údaje o lesích Lesy v ZCHÚ se rozkládají na ploše 41 ha to je asi třetina plochy území. Jedná se o několik (6) větších celků, které byly do ZCHÚ zahrnuty spíše jako důsledek arondace hranic lokality (na okrajích lesů se vyskytují cenné keřové lemy biotop předmětu ochrany) a jako potenciální prostor šíření bourovce po prosvětlení těchto lesů v delším časovém horizontu. V západní polovině ZCHÚ jsou tyto celky dva a jsou tvořeny většinou porostem invazivního trnovníku akátu (Robinia pseudoacacia). Zbylé lesy v celé ZCHÚ jsou pak převážně dubohabřiny. Na několika menších plochách je výsadba borovice lesní (Pinus sylvestris) a modřínu opadavého (Larix decidua). V současnosti je pro předmět ochrany (bourovec trnkový Eriogaster catax) tento biotop druhořadý a nevyskytuje se v něm. V minulosti byl bourovec trnkový vázán na pařezinové lesy (hospodářský typ lesa nízký les nebo střední les). Proto by bylo potřebné v budoucích plánovacích dokumentech (LHP a LHO) prosadit změnu hospodářského typu lesa na les nízký nebo střední. Z výše popsaných důvodů mají lesy v této ZCHÚ podružnou důležitost a je jim i v následujícím textu věnována menší pozornost než nelesním pozemkům, které jsou v současnosti biotopem a místem výskytu jednoho z předmětů ochrany. Lesy v ZCHÚ Stráně u Popovic patří do Přírodní lesní oblasti 38 - Bílé Karpaty a Vizovické vrchy a jsou tvořeny pěti soubory lesních typů (tabulka níže). Jejich rozložení v lokalitě je možné zjistit v typologické mapě, která je v příloze č. M4 - Lesnická typologická mapa. Tabulka zastoupení SLT v ZCHÚ Stráně u Popovic Soubor lesních typů (SLT) Název SLT Přibližná výměra (ha) Podíl (%) 2H Hlinitá (sprašová) buková doubrava 10,5 25% 2B Bohatá buková doubrava 7 17% 2D Obohacená buková doubrava 17 40% 1C Suchá habrová doubrava 4,2 10% 2L Potoční luh 3,3 8% Celkem 42 ha 100 % 11\n14 Většina lesních pozemků (asi 34 ha) patří drobným samostatně hospodařícím vlastníkům lesa. Obec Popovice vlastní kolem 7 ha. Lesy České republiky vlastní pouze 0,3 ha. Konkrétní vlastníci jsou vypsáni v tabulce č. T 3 Vlastníci pozemků v ZCHÚ, která je v příloze. Lesní hospodářský plán (LHP) a lesní hospodářské osnovy (LHO) pro zařizovací obvod Luhačovice zpracoval Lesoprojekt Kroměříž. Jejich platnost je od do Příloha: Příloha č. M4 Lesnický typologická mapa Základní údaje o nelesních pozemcích Nelesní pozemky pokrývají přibližně 90 ha to jsou více než dvě třetiny plochy lokality. Na nelesních pozemcích se rozkládají louky, pastviny, staré sady a zahrady a křovinaté porosty. Z hlediska předmětu ochrany (bourovec trnkový) jsou zajímavé křovinaté porosty, extenzivní pastviny a staré sady, kde se nachází různorodá mozaika sukcesních stádií živných rostlin bourovce trnkového (hloh, trnka). Velmi zajímavé jsou zejména extenzivní pastviny, kde jsou převážně raná sukcesní stádia trnky a hlohu. Také keřové lemy pastvin, luk a lesů jsou zajímavým místem vývoje bourovce. Naopak nezajímavé jsou keřové porosty a lemy tvořené bezem černým (Sambucus nigra), které jsou v zájmovém území také zastoupeny, které jsou však zdrojem potravy pro ptáky v období migrace. Zapojené křovinaté porosty tvoří významnou část nelesních pozemků a již nejsou pro předmět ochrany vhodným biotopem. Ve značné ploše byly tyto porosty již zredukovány v rámci projektu Rekonstrukce druhově bohatých lučních společenstev ve Zlínském kraji. V podobném duchu (s ponecháním většího procenta raných sukcesních stádií trnky a hlohu) je třeba postupovat i na zbývajících plochách zapojených keřových porostů. Jejich management musí směřovat k jejich prosvětlení a udržování různorodé mozaiky zmlazujících výhonků a dalších sukcesních stádií keřů. Zahrady v západní části ZCHÚ jsou obhospodařovány soukromými vlastníky a pro předmět ochrany jsou významné pouze ojedinělé +/- opuštěné nebo extenzivně pozemky, které částečně porůstají křovinami. Zahrady ve východní části jsou zajímavější, protože zde je podíl těchto pozemků daleko větší a nalézají se zde rozsáhlé keřové lemy. Louky a intenzivní pastviny v podstatě nemají pro předmět ochrany zásadní význam. Jsou zajímavé pouze jako potravní zdroje pro dospělce bourovce (a jiných druhů hmyzu). Jejich kladem je však bezesporu absence chemického ošetření a udržení bezlesí. Důležité jsou však keřové lemy, které tyto plochy obklopují. Velmi vhodným (a levným) management pro nelesní pozemky by byla extenzivní kontinuální pastva (nejlépe ovcemi, které nejsou tak selektivní jako skot) v kombinaci s pravidelným redukováním křovin v intervalu 3 5 let. 12\n15 2.5.3 Základní údaje o rybnících, vodních nádržích a tocích Název vodního toku Olšava Číslo hydrologického pořadí /0 Úsek dotčený ochranou (řkm od do) 10,1 11,4 řkm ID vodního toku Celková délka vodního toku 44,9 řkm Významnost toku páteřní tok vodního útvaru Příčné objekty na toku - Manipulační řád - Správce toku Povodí Moravy, s.p. Správce rybářského revíru - Rybářský revír - Zarybňovací plán Přehled dílčích ploch Pro potřeby ochrany přírody je území rozděleno na 42 dílčích ploch. Tyto plochy se dají rozdělit do 3 skupin lesní plochy (10 ploch, kód B), nelesní plochy (30 ploch, kód A), vodní toky (2 plochy, kód C). Nelesní plochy: Dílčí plocha A1 (2,90 ha) Plocha v západní části ZCHÚ na mírně ukloněném JZ orientovaném svahu. V minulosti byly na většině plochy pozemky drobně hospodařících rolníků (pásy polí), menší část byla pokryta lesem a pastvinou nebo loukou. V současnosti plochu převážně pokrývají keřové porosty trnky, hlohu, růže šípkové, s ojedinělými mladými listnatými stromy (dub, javor babyka ). Část plochy tvoří také udržovaný sad slivoní, který ve své JV hranici přechází pozvolna v keřové porosty zde je rozvolněnější zmlazení trnky a hlohu. Ve výběžku směrem na SV plochy jsou vzrostlé topoly a pod tímto výběžkem je menší mokřina (prameniště). Plocha po celé své JZ a J hranici přechází v les. Dílčí plocha A2 (0,92 ha) Plocha na Z konci ZCHÚ. Rozkládá se na JV orientovaném svahu. Jsou zde pásy pozemků (celá plocha je však dle KN jedna parcela) bývalých luk a sadů ovocných stromů, které jsou ale z převážné většiny již bez obhospodařování a zarůstají náletem křovin i stromů. Jeden pozemek je pravidelně kosený. Dílčí plocha A3 (0,43 ha) Plocha na Z orientovaném svahu. Jde o stráň s mladými stromy slivoně. V Z části s několika vzrostlými stromy (dub, trnovník akát). V roce 2010 byla plocha vyčištěna od 13\n16 zapojených křovin a částečně zbavena trnovníku akátu. V minulosti zde byla pastvina nebo louka. Dílčí plocha A4 (0,52 ha) Plocha na JJZ orientovaném svahu. Rozkládají se zde zahrady, sady, z menší části vinice a několik malých staveb (chatky, kůlny). Přibližně 2/5 plochy je nekosená a postupně zarůstající upuštění od obhospodařování. Ve spodní části svahu vede přístupová cesta do ZCHÚ. V horní části je také cesta, ale je již nepoužívaná. Plochu ze SV odděluje pás keřů a ovocných stromů. Dílčí plocha A5 (3,09 ha) Plocha celá tvořená donedávna intenzivně obdělávaným zemědělským pozemkem (2011). V současnosti zatravněná. Plocha je obklopena téměř celá keřovými porosty a lesem. Dílčí plocha A6 (5,14 ha) Plocha na JZ orientovaném svahu v současnosti z velké části využívaná k pastvě skotu. Porost je tvořen travními společenstvy a dvěma pásy zapojených porostů zmlazení trnky a hlohu. V Z části (v roce 2010 vyčištěné) je starý sad ovocných stromů (jabloň, třešeň, slivoň, hrušeň). Při spodním okraji svahu vede přístupová cesta do ZCHÚ a je zde vybudována napáječka pro skot a pastevní manipulační zařízení. Dílčí plocha A7 (4,74 ha) Plocha na J orientovaném svahu se zvlněným reliéfem. V minulosti zde byla pastvina (1950) a později ovocný sad (jabloně, hrušně, třešně, slivoně). Postupně došlo k opuštění hospodaření a sad zarostl keři, náletem a postupně přecházel v les. V letech zde v rámci projektu Rekonstrukce druhově bohatých lučních společenstev ve Zlínském kraji proběhlo čištění od náletu, křovin a některých stromů a v současnosti je celá plocha vyčištěna a navrácena do +/- původní formy sadu ovocných stromů. V Z části plochy je tůň a studánka a bylo zde zřejmě výletiště (starý odpadkový koš a lavičky). Z jihu plocha navazuje na vodní tok Olšava a jeho břehové porosty. Dílčí plocha A8 (0,33 ha) Plocha protáhlého tvaru na okraji ZCHÚ. Je tvořena zapojenými keřovými porosty (hloh a trnka obecná. Na plochu ze severu navazuje intenzivně obhospodařované zemědělské pole. Dílčí plocha A9 (0,97 ha) Menší plocha protáhlého tvaru v okrajové části ZCHÚ na J orientovaném svahu. Tvoří ji souvislý zapojený porost trnky, hlohu, šípku, ovocných stromů i jiných stromů (dub, javor babyka ). Vytváří hranici mezi vnitřní částí lokality a intenzivně využívanými zemědělskými pozemky. Uvnitř keřových porostů, podél protáhlé osy plochy, je menší protáhlá terénní deprese, na jejímž dně je příležitostný drobný vodní tok (v severní části prameniště). Dílčí plocha A10 (2,54 ha) Tvarově členitá travnatá plocha využívaná jako louka a pastvina na J orientovaném svahu. S část je méně využívána a je zde větší množství zmlazujících výhonků trnky. V SZ rohu plochy je vykopána menší tůň zřejmě příprava na vybudování napáječky skotu. 14\n17 Dílčí plocha A11 (1,62 ha) Tvarově členitá plocha se zapojeným keřovým porostem trnky, hlohu, šípku a dalších keřů a zbytky starých sadů ovocných stromů na J orientovaném svahu. Terasovitý reliéf připomíná, že zde v minulosti byly louky a meze s ojedinělými ovocnými stromy. Dílčí plocha A12 (0,91 ha) Plocha na J až JV orientovaném svahu. Dříve zde byly ovocné sady. Dnes je plocha souvisle zarostlá keřovým porostem (zejména hloh a trnka) a z V a J, kde sousedí s lesem, se pomalu přeměňuje v les. Dílčí plocha A13 (1,07 ha) Podobně jako plocha A11 je celá zarostlá keřovým porostem (zejména hloh a trnka) a z J, kde sousedí s lesem, se pomalu přeměňuje v les. Byly zde v minulosti sady ovocných stromů a louky. Rozkládá se na J orientované svahu. Je zde ještě množství starých ale životaschopných ovocných stromů (třešně, jabloně, slivoně). Dílčí plocha A14 (0,41 ha) Menší travnatá plocha na J orientovaném svahu celá využívaná jako louka a příležitostně i jako pastvina. Prakticky celou plochu obklopují keřové porosty. Dílčí plocha A15 (1,41 ha) Tvarově členitá J orientovaná plocha s keřovými porosty zejména hlohu a trnky. Ve střední části je mokřina (prameniště), obklopená odpovídající vegetací. V minulosti na ploše byly pozemky drobně hospodařících rolníků, meze a remízek v okolí prameniště. Dílčí plocha A16 (0,69 ha) Menší plocha s keřovými porosty na J orientovaném svahu. Odděluje vnitřní část ZCHÚ od okolních intenzivně obhospodařovaných zemědělských pozemků. Porost tvoří zejména trnka a hloh ale objevují se i vzrostlé stromy (slivoně, dub ). Z jihu na plochu navazuje travnatá plocha (louka, pastvina). Dílčí plocha A17 (0,32 ha) Menší travnatá plocha na J orientovaném svahu celá využívaná jako louka a příležitostně i jako pastvina. Prakticky celou plochu obklopují keřové porosty. Dílčí plocha A18 (2,81 ha) Tvarově členitá travnatá plocha využívaná jako louka a příležitostně v menší míře i jako pastvina na J orientovaném svahu. Celá plocha je obklopena keřovými porosty, pouze se SV na ni navazuje les s keřovým lemem trnky. Ve východní části je poměrně velký sesuv vylišený jako samostatná dílčí plocha (A18). V minulosti zde byly pásy luk. Dílčí plocha A19 (0,37 ha) Menší plocha na J orientovaném svahu obklopená loukou. Je tvořena aktivním sesuvem, který zde v roce 2003 ještě nebyl. Že se jedná o sesuvné území, je ale patrné již na snímcích z roku Celá plocha je s velmi členitým reliéfem tvořeným mozaikou xerotermních, vlhkých až mokrých (menší vodní plochy) míst. Je zde velmi vysoká diverzita 15\n18 prostředí i rostlin a živočichů. Vyskytují se zde obojživelníci (např. skokan hnědý), plazi (ještěrka obecná, užovka obojková), řada ptáků a další. Jde o velice zajímavé místo se spoustou rozličných mikrostanovišť. Dílčí plocha A20 (1,50 ha) Jižně orientovaná plocha s keřovými porosty, zejména hlohu a trnky a starými ovocnými stromy. Ve střední části je mokřina (prameniště), obklopená odpovídající vegetací (jasan, javor ale i trnovník akát, dub a další). V minulosti na ploše byly pozemky drobně hospodařících rolníků (louky), později zde byly vysazeny ovocné sady (zejména slivoní), které byly později opuštěny, a nyní je plocha souvisle zarostlá keřovými porosty. Dílčí plocha A21 (0,53 ha) Menší travnatá plocha na spodní části svahu a v údolní nivě řeky Olšavy. Vegetace je tvořena dlouhodobě neudržovaným travinným společenstvem, postupně zarůstající náletem keřů a stromů. Je zde hojně také invazivní slunečnice topinambur (Helianthus tuberosus). Celá plocha je obklopena buď lesem, nebo břehovými porosty Olšavy. V minulosti (1950) zde byla louka. Dílčí plocha A22 (1,31 ha) Plocha na J orientovaném svahu, ze S přiléhá k intenzivně obhospodařovaným zemědělským pozemkům, z J, Z i V navazuje na les. V minulosti zde byl z části starý sad slivoní a z části louky. Nyní je sad slivoní v S třetině plochy částečně stále udržovaný a obhospodařovaný. Ve střední části je kosená louka a v jižních 2/3 plochy je plocha již postupně zarůstající a ve větší míře již souvisle zarostlá keřovými porosty (trnka, hloh). V nejižnější části již plocha přechází v les, který na ni navazuje. Dílčí plocha A23 (1,33 ha) Plocha na JV orientovaných svazích. Tvoří ji mozaika luk a křovinatých porostů. V minulosti zde byly louky přerušované mezemi. Meze jsou zde i v současnosti. Minimálně 3/4 plochy je však již se zapojenými keřovými porosty zejména hlohu a trnky, se starými ovocnými stromy v mezích. Zbytek plochy má charakter louky, která je ale z větší části již bez údržby a je zde velké množství zmlazení trnky. Z jihu nastává silná invaze javoru jasanolistého (Acer negundo). Dílčí plocha A24 (7,56 ha) Jedná se o větší plochu na V orientovaném svahu. Celá plocha je využívána jako louka. V minulosti (1950) zde byly sady ovocných stromů, stejně jako na vedlejší dílčí ploše (A24). V době kolektivizace zřejmě došlo k vytrhání ovocných stromů a vytvoření louky. V S části je zajímavý sesuv s velkou diverzitou prostředí. V jižním výběžku jsou ještě malé zbytky starých ovocných stromů a mezí. Od Z na plochu navazují intenzivně využívané zemědělské pozemky. Dílčí plocha A25 (9,25 ha) Větší plocha na J orientovaném svahu. V minulosti zde byly soukromé sady ovocných stromů. V době kolektivizace přešly pod jednoho vlastníka (zřejmě místní JZD) a později přestaly být obhospodařovány a udržovány. V současnosti jsou zde přestárlé, často se rozlamující a suché ovocné stromy zarostlé v keřových porostech a travnatých dlouhodobě 16\n19 nekosených plochách, s vysokým podílem stařiny. Sady jsou patrné již na mapách II. vojenského mapování ( ). Ve spodní části svahu je několik jedinců javoru jasanolistého. Dílčí plocha A26 (1,36 ha) Plocha na Z orientovaném mírném svahu a v údolní nivě potoka. Je zde travinatý nesečený porost s třtinou křovištní. Plocha je obklopena lesem a lužními porosty potoka v úpatí svahu. Dílčí plocha A27 (1,43 ha) Plocha na Z orientovaném mírném svahu a v údolní nivě potoka. Je zde travinatý nesečený porost s třtinou křovištní. Plocha je obklopena lesem a lužními porosty potoka v úpatí svahu. Z V přiléhá k intenzivně obhospodařovaným zemědělským pozemkům. Dílčí plocha A28 (8,73 ha) Jde o větší plochu ve V části ZCHÚ, na J orientovaném svahu. Ze S přiléhá k intenzivně obhospodařovaným zemědělským pozemkům, ze západu i východu k lesu. Plocha je tvořena starými sady ovocných stromů (slivoň, jabloně, hrušně, třešně), vinicemi a keřovými porosty. Je zde několik rekreačních a již historických vinohradnických staveb. V minulosti zde byly zejména vinice, sady a pásy luk. Můžeme je nalézt již na mapách II. vojenského mapování ( ). Malá část sadů a vinic je stále obhospodařována soukromými vlastníky. Zbývající pozemky nejsou pravidelně koseny a postupně zarůstají náletem keřů i stromů. Převažují však stále sice degradované, ale travnaté plochy. V poslední době narůstá zájem vlastníků o obhospodařování pozemků. V dolní části svahu je upravená studánka a protéká tu drobný vodní tok. V Severním výběžku se vyskytuje pestrokřídlec podražcový (ústní sdělení Ing. Kopečka). Dílčí plocha A29 (0,99 ha) Menší plocha ve V části ZCHÚ. Jde o mozaiku starých neobhospodařovaných sadů ovocných stromů, keřových porostů a degradovaných nekosených lučních porostů. Plocha je obklopena lesem a z V intenzivně obhospodařovanými zemědělskými pozemky. V minulosti zde byly sady a louky. Dílčí plocha A30 (0,45 ha) Malá travnatá, pravidelně kosená plocha v nejvýchodnějším výběžku ZCHÚ. Z jihu a západu na ni navazuje les a ze S a V intenzivně obhospodařované zemědělské pozemky. V minulosti zde byly sady a louky. Lesní plochy: Dílčí plocha B1 (3,98 ha) Jedná se o plochu protáhlého tvaru v západním výběžku ZCHÚ. Jde o lesní porost (dubohabřina) v erozní strži s drobným vodním tokem. Z velké části je plocha obklopena zemědělsky intenzivně využívanou ornou půdou. Na okrajích plochy jsou keřové lemy tvořené především trnkou obecnou a bezem černým v menší míře i hlohem. 17\n20 Dílčí plocha B2 (3,39 ha) Lesní porost v západním výběžku ZCHÚ. Jde o lesní porost tvořený téměř výhradně trnovníkem akátem (Robinia pseudoacacia) v erozní strži s drobným vodním tokem. V podrostu se uplatňuje zejména bez černý (Sambucus nigra) V nejnižší části údolí je keřový porost bezu a starých spadaných stromů, až neprostupný. Je zde populace užovky obojkové. Dílčí plocha B3 (2,66 ha) Lesní porost ( na nelesních pozemcích) na J orientovaném svahu nad řekou Olšavou. Porost je téměř výhradně tvořen trnovníkem akátem (Robinia pseudoacacia). Vyskytuje se tu ale také jilm pravděpodobně jilm vaz (Ulmus laevis). Žije zde vzácný a chráněný brouk kozlíček jilmový (Saperda punctata) - druh vázaný na jilmy. Dospělci žijí v korunách stromů, larvy se vyvíjejí v odumírajícím dřevě. Porost je neudržovaný a má pralesovitý charakter s množstvím starých, suchých stromů a rozkládajícího se dřeva. v porostu lze nalézt staré ovocné stromy zřejmě zde byl dříve sad. Dílčí plocha B4 (3,34 ha) Lesní porost na J orientovaném svahu nad řekou Olšavou. Podobně jako v sousední dílčí ploše je porost z velké části tvořen trnovníkem akátem (Robinia pseudoacacia). Vyskytuje se tu ale také jilm pravděpodobně jilm vaz (Ulmus laevis). Žije zde vzácný a chráněný brouk kozlíček jilmový (Saperda punctata) - druh vázaný na jilmy. Dospělci žijí v korunách stromů, larvy se vyvíjejí v odumírajícím dřevě. Porost je neudržovaný a má pralesovitý charakter s množstvím starých, suchých stromů a rozkládajícího se dřeva. Dílčí plocha B5 (2,23 ha) Plocha s výsadbou monokultury modřínu opadavého (Larix decidua) a v menší míře i borovice lesní (Pinus silvestris). K výsadbě došlo někdy kolem roku Dříve zde byly louky. Dílčí plocha B6 (7,38 ha) Lesní plocha, jejíž reliéf tvoří dvě menší údolí/malé strže s menšími příležitostnými vodními toky, které se ve spodní jižní části plochy spojují. V minulosti zde byl rovněž les, ale pouze v okolí vodních toků a na březích strží. V současnosti les vyplňuje i plochu mezi stržemi, kde byly dříve (1950) sady a louka. Porost je tvořen hlavně dubohabřinou, ale nalezneme zde také trnovník akát, jasan, topol a další stromy. V S části jsou četné černé skládky. V J části probíhá drobná těžba dřeva. Na jihu v nejbližším okolí Olšavy je menší porost topolu, využívány na palivové dřevo jako rychle rostoucí dřevina v roce 2011 těžba. Z JV rohu nastává silná invaze javoru jasanolistého (Acer negundo). Dílčí plocha B7 (7,12 ha) naproti největšího lesa Lesní plocha na západně orientovaném svahu ve východním výběžku ZCHÚ. Jde o dubohabřinu s vtroušenými smrky a břízou. V minulosti zde byly z části sady a louky, ale většinou zde byl již v minulosti les. 18\n21 Dílčí plocha B8 (0,73 ha) Menší lesní plocha na západně orientovaném svahu ve východním výběžku ZCHÚ. Jde o dubohabřinu s vtroušenými smrky a břízou. V minulosti zde byl rovněž les. Od dílčí plochy B6 je oddělena jen úzkým pruhem louky. Dílčí plocha B9 (1,82 ha) Jde o největší lesní plochu v ZCHÚ. Rozkládá se na JV orientovaných svazích s četnými stržemi ve východním výběžku lokality. Les se zde vyskytuje historicky, nicméně je ze snímků z roku 1950 jasné, že les byl dříve značně prosvětlenější a s největší pravděpodobností se jednalo o pařezinu. Jedná se o dubohabřinu s ojedinělým výskytem jehličnanů. Dílčí plocha B10 (4,45 ha) Lesní plocha na SZ orientovaném svahu. Na patě svahu je drobný vodní tok s lužními porosty. Les je tvořen převážně dubohabrovými porosty. V minulosti zde byl les asi na ¾ plochy, na zbytku byly sady, louky a z menší části i křovinaté porosty. Ostatní plochy: Dílčí plocha C1 (3,55 ha) Řeka Olšava a přilehlé břehové porosty. Řeka je v celé délce v ZCHÚ neregulovaná, přirozeně meandruje a vytváří tak množství vzácných stanovišť. Na jaře 2011 zde byly zaznamenány pobytové znaky zákonem chráněného bobra evropského (Castor fiber). Výskyt vydry říční (Lutra lutra). Břehové porosty jsou tvořeny vrbami, olšemi a topoly. Výskyt ledňáčka říčního (Alcedo atthis) a dalších chráněných a vzácných druhů ptáků. Dílčí plocha C2 (4,06 ha) Plocha protáhlého tvaru v údolní nivě drobného vodního toku ve východní části ZCHÚ. Jde převážně o lužní porosty (olše, topol, jasan). Příloha: Příloha č. T2 - Popis dílčích ploch a výčet plánovaných zásahů v nich Příloha č. M3 - Rozložení dílčích ploch v ZCHÚ 19\n22 3. Plán zásahů a opatření 3.1 Výčet, popis a lokalizace navrhovaných zásahů a opatření v ZCHÚ Rámcové zásady péče o území V každém případě je v celé lokalitě vyloučeno použití herbicidů (např. na likvidaci keřů), fungicidů a insekticidů bez souhlasu orgánu ochrany přírody. Chemické ošetření herbicidem lze použít jen zcela výjimečně (ve vegetační době), a to na bodové ošetření pařízků silně zmlazujících dřevin, jako je např. trnovník akát (Robinia pseudoacacia) nebo javor jasanolistý (Acer negundo). Pokud je to možné, měly by být všechny plochy ZCHÚ, sousedící s intenzivně využívanými zemědělskými pozemky, po hranici odděleny keřovým pásem asi 5-10 m širokým, který bude plnit funkci bariéry proti úletům chemického ošetření polních plodin na sousedících pozemcích. a) péče o biotop Křovinaté plochy - v zásadě je potřeba udržovat křovinaté plochy (hlohu a trnky) v relativně rané fázi vývoje, kdy se střídají vysoké a nízké keře, osluněné závětrné kouty a mladé obrážející keře s travními porosty. Dále je třeba uchovávat keřové lemy na okrajích lesíků. Prořezávky a veškeré zásahy do křovin je možné provádět pouze mimo dobu výskytu vajíček a housenek bourovce trnkového, tedy pouze od konce července do 20. září a to ideálně v intervalu 3 5 let. Redukce křovin by měla probíhat formou mozaiky nebo pásů každý rok obnovit přibližně jednu pětinu porostů. Po redukci křovin je plochy možné udržovat extenzivní pastvou (nejlépe intenzivnější krátkodobá rotační pastva nebo kontinuální extenzivní pastva ovcí nebo koz) v kombinaci s redukcí křovin, pokud dosáhnou větší pokryvnosti než 20% plochy. K redukci křovin ve starých rozsáhlých zapojených keřových porostech je v některých případech možné použít půdní frézu (pohybující se na úrovni terénu). Je ale nutné ji používat s citem, lokálně a nepoškozovat půdní povrch. Ve většině případů ale bude vhodnější použít motorovou pilu nebo křovinořez. Použití herbicidů k likvidaci křovin je vyloučeno. Při prořezávkách by měl být odstraňován starší porost a pokud možno ze severní strany (motýl výrazně preferuje osluněnou stranu s pozvolným přechodem od nejmladších stádií po vysoké keře). V ideálním případě by pak prořezávka měla tvarovat okraj pásu porostu do nepravidelně zubatého tvaru, nebo vytvářet podkovovité útvary v případě mozaiky. Keře trnky obecné je při redukci možné odstranit až u půdního povrchu zmlazují poměrně rychle. V porostech hlohu je možné část keřů zredukovat tím způsobem, že se ořežou na výšku 1 1,5m a i větve se značně zkrátí. Tím se dosáhne rychlejší obnovy vhodných stanovišť pro housenky bourovce trnkového. Ojediněle stojící vzrostlé listnaté stromy nejsou na závadu, musí však jít pouze o skutečně ojedinělý výskyt. Pastviny na pastvinách pokud možno ponechávat nedopasky jako místo vývoje nových výhonků živných rostlin bourovce. Jejich počet však držet na přijatelné úrovni (do 20% 20\n23 pokryvnosti). Při redukci nedopasků od konce července do 20. září likvidovat starší víceleté nedopasky a ponechat novější. Pastva na lokalitě se jeví jako vhodná a levná údržba ZCHÚ. Louky louky je možné kosit traktorem (zejména větší plochy) nebo jinou vhodnou mechanizací (ručně vedené listová sekačka, křovinořez, bubnová sekačka). Potřebné je nepoškozovat keřové lemy na okrajích luk. Lesy postupovat dle platného LHP/LHO. V dlouhodobém horizontu je vhodný převod lesa na hospodářský tvar lesa nízký nebo střední les. Postupně odtěžit nepůvodní druhy dřevin (javor jasanolistý, trnovník akát, borovice lesní, smrk ztepilý, modřín opadavý) a nahrazovat je původními. V ideálním stavu by měl les být značně prosvětlený, zakmenění 0,7 (může ale klesnout i pod 0,6). Hlavní předmět ochrany (bourovec trnkový) se původně vyskytoval v pařezinách a světlých lesích, proto by bylo vhodné lesy v ZCHÚ tímto směrem přeměnit. Pro zlepšení celkového stavu lesních porostů v ZCHÚ je vhodné více aplikovat zásady přírodě blízkého hospodaření - tzn. maloplošnými obnovnými prvky docílit přirozené druhové a věkové struktury těchto porostů. V co největší míře je třeba podporovat přirozené zmlazení původních dřevin na vhodných stanovištích (dub, jilm, javor, osika, linda), ponechat v porostech na dožití všechny jedince jilmů. Vhodné je zvýšení podílu ponechané dřevní hmoty v porostech. Potřebné je snížení stavů především srnčí zvěře do takové míry, aby bylo umožněno úspěšné odrůstání přirozeného zmlazení. Navrhovaná opatření: a) ponechání určitého množství stojících stromů na dožití (až po totální rozpad), stejně jako ponechání jisté části dřevní hmoty v porostech (nejen klest, ale i části kmenů) za účelem zvýšení biodiverzity (významné především pro ptactvo, bezobratlé a houby); v prvé řadě by se mělo jednat o již nyní doupné stromy, může jít o zlomy; tyto stromy by se neměly nalézat přímo u cest, avšak je (z estetického hlediska) vhodné, aby některé byly v dohledu cest nebo jejich křížení, b) nezvyšování (příp. postupná redukce) současného podílu stanovištně neodpovídajících druhů dřevin (především smrku, modřínu a akátu), c) preferovat členitější prostorovou výstavbu porostů, tu lze docílit pestřejší druhovou skladbou, delší obnovní dobou a vhodnými výchovnými zásahy d) omezení umisťování nových staveb, které by vyžadovaly budování zpevněných přístupových komunikací a dalšího zázemí, mimo staveb určených pro obhospodařování pozemků e) zvážení potřeby redukce stavů spárkaté zvěře (především srnčí), a to nejen přímo v území ZCHÚ, ale i v blízkém okolí tak, aby byla podpořena přirozená obnova porostů f) nezavádět intenzivní chovy zvěře (např. obory, bažantnice, farmové chovy) g) biocidy používat pouze v nezbytném rozsahu, zejména k likvidaci invazních geograficky nepůvodních druhů rostlin a kalamitních hmyzích škůdců ( 3 vyhlášky č. 101/1996 Sb.), po dohodě mezi vlastníkem lesa a příslušným orgánem ochrany přírody, h) mechanickou přípravu půdy provádět pouze v nezbytném rozsahu, zejména za účelem zajištění přirozené obnovy dřevin přirozené druhové skladby, 21\n24 i) těžbu a soustřeďování dříví přednostně provádět za dostatečné únosnosti půdy (za vhodných klimatických podmínek) technologiemi minimalizujícími poškození půdy, bylinné a dřevinné vegetace, j) při umělé obnově dřevin přirozené druhové skladby přednostně používat reprodukční materiál místního původu, tzn. ze stejné přírodní lesní oblasti a ze stejného lesního vegetačního stupně s možným posunem v souladu s platnou právní úpravou (např. zákon č. 289/1995 Sb., zákon č. 149/2003 Sb.), k) šetřit při obnově lesa dřeviny přirozené druhové skladby tvořící lesní pláště na hranicích s jinými než lesními pozemky, l) kolem vodních toků je vhodné netěžit dřevní hmotu těžkou technikou a ponechat břehové porosty co nejvíce přirozenému vývoji. m) uvažovat o znovuobnovení pařezinového způsob obhospodařování formou středního lesa na vybraných plochách. Velikost seče - je třeba citlivěji využívat přirozené zmlazení cílových dřevin a dřevin přirozené dřevinné skladby, vytvářet pro ně příznivé podmínky a doplňovat v porostech ty dřeviny přirozené druhové skladby, které ve stávajících porostech chybějí. Na mimořádně nepříznivých stanovištích a exponovaných hospodářských souborech jsou zákonem stanovené limity, vzhledem k potřebám ochrany stanoviště, přijatelné. V ostatních hospodářských souborech, ve kterých jsou ustanovení lesního zákona méně přísná, bude nutné podle potřeby volit menší prvky a jemnější způsob hospodaření tak, aby velikostí seče byla co nejméně narušena kontinuita vývoje jednotlivých složek celého ekosystému. Obnovní doba - rychlost postupu obnovy, respektive délka obnovní doby, určují, jak dalece bude možno využít přirozenou obnovu, jak se podaří obnovit stinné dřeviny, jak členitá bude prostorová výstavba obnovovaných porostů. Je zřejmé, že při použití jemnějších způsobů obnovy bude délka obnovní doby při horní hranici rozpětí vyhláškou doporučované obnovní doby (eventuálně o 10 let delší): orientačně let pro slunné dřeviny, let pro stinné dřeviny, delší ve výjimečných případech při přechodu k výběrnému hospodářskému způsobu. Údolní nivy vodních toků a prameniště zde neprovádět žádné zásahy s výjimkou odstranění nepůvodních druhů dřevin (zejména invazivní javor jasanolistý). Nedovolit likvidaci keřových lemů lužních porostů. Říční koryto Olšavy je třeba ponechat přirozenému vývoji. Pouze z bezpečnostních důvodů je možné provádět nezbytně nutné práce související se zajištěním průtočností koryta. Je nutné respektovat následující doporučení: při čištění říčních sedimentů musí zůstat zachována část lavic náplavů používání ekologicky šetrných technologií při provádění jakýchkoliv zásahů při provádění jakýchkoliv zásahů musí být minimalizovány dopady na přirozený charakter toku b) péče o druh předmět ochrany 22


Obrovské slevy! Výprodej přívlačových prutů SHIMANO! Nejlevnější pruty za pár stovek! | InRybar.cz\nDomů Akční nabídka Obrovské slevy! Výprodej přívlačových prutů SHIMANO! Nejlevnější pruty za pár stovek!\nRybáři pozor! Na rybářském e-shopu PARYS momentálně probíhá výprodej přívlačových prutů SHIMANO. Právě nyní si můžete vybrat nejrůznější modely přívlačových prutů od této věhlasné firmy! K dostání jsou jak levnější pruty na přívlač za pár stovek, tak ale i nadupané modely, které nabízí TOP vlastnosti! Ale bacha! Zlevněných přívlačových prutů je omezené množství! Po vyprodání zásob nebudou tyto pruty na přívlač za nižší ceny k dostání! Pospěšte si…\nPřívlačový prut SHIMANO Joy Spinning Telescopic\nIdeální přívlačový prut pro rybářské začátečníky, kteří s přívlačí teprve laškují. I když je tento přívlačový prut od firmy SHIMANO dostupný za pár stovek, tak přesto nabízí zajímavé vlastnosti při lovu na umělé nástrahy.\nPrut je vyroben z kvalitního materiálu, který nabízí dobrou akci jak při nahazování, tak při zdolávání ryby. Prut je krásně jemný, tudíž rybář cítí každý výpad zdolávané ryby. Přívlačový prut SHIMANO Joy Spinning Telescopic je dostupný v několika délkách a gramážích za zvýhodněnou cenu! Rybář si může vybrat přívlačovou udici v délce 2,1 nebo 2,4 nebo 2,7 metrů.\nNejvětší výhodou tohoto prutu je jeho nízká cena. Znova: Pokud s přívlačí teprve začínáte, anebo ji nevěnujete tolik času, pak je tento prut ideální právě pro vás. Ideální je i pro malé rybáře (myšleno děti)! Za pár stovek dostanete spolehlivý „klacek“, který je vhodný jak při lovu na woblery, tak při lovu na rotační třpytky.\nPřívlačový prut SHIMANO Forcemaster BX Spinning\nVelice populární model přívlačového prutu od firmy SHIMANO. Velkou oblibu mezi rybáři si tato udice získala díky vynikajícímu blanku, který má skvělou akci! Rybář si při zdolávání ryby užije každý výpad! Navíc, akce prutu dovoluje daleké náhozy i s lehčí nástrahou! Tohle je prostě luxus!\nMy osobně jsme velikými fanoušky jednoduchého designu! Tento prut nabízí klasickou korkovou rukojeť, která se velice pohodlně drží. Prut má jednoduchý, ale opravdu elegantní design. Blank je vybaven kvalitními FUJI očky, které bezproblémově vedou navazovací materiál bez zbytečného tření, takže náhozy jsou ještě delší!\nTento zlevněný model prutu SHIMANO Forcemaster BX Spinning je k dostání v provedení 2,4 a gramáži 7 až 21 gramů. Jedná se o totální výprodej, v regálech leží poslední kusy těchto povedených klacků! Tento model prutu je vhodný na většinu tuzemských revírů, na kterých chytáte na rotační třpytky nebo menší woblery. Super!\nPřívlačový prut OKUMA Aria\nKlenot mezi levnými přívlačovými pruty! Tato udice od firmy OKUMA je k dostání za pár stovek, přeto nabízí skvělou akci! Zdolávání divokého dravce na tento přívlačový prut je skutečným požitkem, který vlije rybářovi adrenalin do žil! Velká paráda!\nPrut je vybaven jednoduchou rukojetí, která se velice pohodlně drží, i když má rybář mokrou ruku. Na udici naleznete i spolehlivé sedlo, které bezpečně udrží i větší přívlačový naviják. Super! Samozřejmostí jsou kvalitní očka, která jsou precizně rozestavěna po blanku tak, aby vedla navazovací materiál s co nejmenším třením. Díky tomu nástraha letí dále!\nTato zlevněná udice je k dostání v délce 270 centimetrů a gramáži 7 až 28 gramů. Prut je tak vhodný pro lov s woblery, gumami, ale i s většími rotačními třpytkami. Pokud hledáte kvalitní přívlaočvý prut za pár stovek, sáhněte po tomto! Ale bacha! V regálech jsou poslední kusy!\nPředchozí článekDalší nakažený rybník: Rybáři našli přes 1000 mrtvých kaprů! Celkově zlikvidovali tuny ryb!\nDalší článekChytání ryb na splávek: Když najednou krásné plotice jako „buchty“!\njaký prut na přívlač vybrat\nJoy Spinning Telescopic


Osteoporóza - Jaroslava Pavlíčková, Pavel Kohout, 2010, brožovaná vazba, český jazyk | Knihy na Martinus.cz\nKniha, která vychází v edici Dieta, je věnována onemocnění, jež postihuje ve vyspělých civilizacích významnou část obyvatelstva vyšších věkových skupin.\nU poloviny žen a jedné třetiny mužů nad 65 let dochází na podkladě osteoporózy ke zlomeninám, a to nejčastěji kostí předloktí, obratlů či krčku stehenní kosti. Publikace obsahuje kromě základních informací o diagnóze, prevenci a léčbě osteoporózy také 100 receptů na pokrmy s vyšším obsahem vápníku. Recepty jsou sestaveny podle moderních zásad zdravé výživy, zejména pak s přihlédnutím ke sníženému obsahu cholesterolu.\nnemoci, civilizační nemoci


Když leje, raději sundejte nohu z plynu | Ahaonline.cz\nAhaonline.cz >Musíte vědět! >Když leje, raději sundejte nohu z plynu\nMokré silnice mohou být pěkně nebezpečné. (profimedia.cz)\nPodzim si tentokrát dal docela na čas, ale teď už se sychravým a deštivým dnům, ani mokrým vozovkám nevyhneme. Víte, jak se na nich správně chovat? Nevyjíždět pro většinu z nás není řešením, proto je dobré osvojit si zásady bezpečné jízdy.\nKdyž je asfalt vlhký...\nVždy držte volant oběma rukama, abyste si měli kontrolu nad vozidlem.\nZpomalte. Pneumatiky budou mít lepší trakci a kontakt s vozovkou.\nSoustřeďte se na řízení. Raději předvídejte nebezpečné situace, než abyste na ně museli reagovat.\nPřed zatáčkou: Brzděte vždy při jízdě rovně, ještě před zatáčkou, a postupně. Nebrzděte v průběhu zatáčky, můžete dostat smyk.\nJednou za měsíc zkontrolujte pneumatiky, zda mají dostatečnou hloubku vzorku.\nDůležité jsou kvalitní pneumatiky, které mají dobrý kontakt s mokrým povrchem.\nJak brzdit na »vodě«\nNa mokrých vozovkách je oproti suchému povrchu brzdná dráha dvojnásobně dlouhá. Začněte proto brzdit daleko dříve, než byste začali na suché vozovce. *Zachovávejte dvojitou vzdálenost od vozidla jedoucího před vámi. Pro bezpečné zastavení budete potřebovat více času.\nCo dělat při aquaplaningu\nCo se při aquaplaningu děje: Pneumatiky prokluzují a nereagují na řízení, brzdění ani na akceleraci. Vozidlo může dostat smyk nebo začít rotovat na vozovce. Stává se to proto, že se mezi vaše pneumatiky a vozovku dostane voda, kterou nelze dostatečně rychle odvést pryč. Pneumatika ztrácí kontakt s vozovkou. Jak reagovat? Nebrzděte prudce. Jemně povolujte plyn, dokud nezpomalíte a neobnoví se trakce.\nJednou za měsíc zkontrolujte tlak ve vašich pneumatikách, když je nižší o 30 % oproti doporučenému, výrazně zvyšuje riziko klouzání na mokré vozovce.\nBlížíte-li se k velkým loužím se stojatou vodou, zpomalte.\npočasí, řidič, podzim, doprava, opatrnost, musíte vědět


Amerického prezidenta bude volit i 106letá řádová sestra z Říma — ČT24 — Česká televize\nAmerického prezidenta bude volit i 106letá řádová sestra z Říma\nŘím - Americké prezidentské volby se blíží. Hlasovat se bude 4. listopadu. V zahraničí se proto registrují voliči, kteří nebudou moci do Ameriky přijet. Jedna řádová sestra z Říma bude možná úplně nejstarším účastníkem voleb.\nSestře Cecilii Gaudetteové je 106 let. Narodila se v New Hampshiru, posledních 50 let ale žije jako řádová sestra v Římě. Naposledy volila v roce 1952 prezidenta Eisenhowera. „Volila jsem v životě jen jednou a hned jsem vyhrála,“ říká sestra Cecilia.\nA vypadá to, že by mohla mít šťastnou ruku i teď. Podporuje totiž demokraty, kteří podle všech předvolebních průzkumů zatím vedou. „Budu volit Baracka Obamu. Podle mě je to dobrý muž, který žije dobrý život a bude umět vládnout,“ dodává sestra.\nNeznepokojují ji ani obavy katolické církve z toho, že Obama například podporuje možnost volby v případě potratů. Hlavní podle ní je, že vůbec volit může, musela totiž řešit poměrně kuriózní problém, formulář k registraci na internetu nabízí poslední rok narození 1905. A to jí o 3 roky nestačilo.


Darina Adámková -\t 20.5.2017 Krása a Zdraví\nSnad každá žena s ní bojuje a většinou dost složitě a neúspěšně. Celulitida je nenáviděná společnice, která je nenáviděna a především neestetická. Snahy o její odstranění jsou často marné.\nV první řadě je potřeba vymýtit fámu, že celulitida je známkou obezity. I štíhlé ženy a dokonce vyhublé modelky mají také celulitidu. Nenáviděná pomerančová kůže tak není jen problémem těch, co mají nějaké to kilo navíc, ale týká se prakticky všech žen. Jde totiž o tak zvaně zatvrdlý tuk. Není to sice přesné, ale pro vysvětlení vhodné spojení. Pokud se osoba nepohybuje pravidelně a často, pak nastává právě usazování tuku, které je možno vidět přes kůži a vytváří jak dolíčky, tak hrbolky a úkaz tak nevzhledné a nehezké kůže. A to je celulitida.\nJestliže se chceme celulitidy zbavit, je potřeba efektivní spolupráce hned několika aktivit. Nestačí pouze jedna. Vzhledem k tomu, že je celulitida v podkoží, krémy, ať jsou sebevíc drahé, nestačí. Aby se zatvrdlý tuk, jak bylo pracovně nazváno, odstranil, pak je potřeba spolupráce pohybu jak zvěnčí, tak vnitřně a utvořit tak kompletní systém boje proti celulitidě.\nMohlo by Vás zaujmout: Jak na opravdu kvalitní čaj\nV základě to musí být pohyb. Tím je myšlen pohyb těla. Aktivita, kterou si bojovník s celulitidou vybere, by měla být pro něj příjemná činnost. Jsou lidí, kteří mají rádi běh, jsou zas tací, kteří dávají přednost sportovním aktivitám ve společnosti, na lekcích ve fitness, kde jsou tak nuceni k aktivitě. Skvělou formou pohybu je i tanec, jízda na kole a bruslích, ale i naprosto přirozená a skvělá je chůze. Je to ideální možnost i pro ty, co sportovní aktivity moc nemusí, nebo se k nim nedokážou donutit. Chůze je však pro většinu jedinců denní náplní a tak je vhodné začít s dlouhými procházkami. Vyčistí se tak hlava, uspořádají myšlenky, ale také se dobře zkoncentruje tělo tak nějak celkově. Pravidelný pohyb zajistí lepší zdraví a i svěžího ducha ve zdravém těle.\nLidé, kteří se rozhodnou skoncovat s celulitidou, by měli především a v první řadě také upravit jídelníček. Je potřeba hodně doplňovat tekutiny, především vodu. Čistá voda je skvělá na pleť, pro zdraví, ale také na boj s celulitidou. Je zapotřebí zvýšit pitný režim a také hodně dbát na užívání vody. Zelenina a ovoce v čerstvém podání, je základem zdravého jídelníčku, který současně také je potřeba doplnit mléčnými výrobky, libovým masem a rybami. Naopak nejlepší, co je v rámci boje s celulitidou ideální udělat je, zcela vynechat bílý cukr. Cukrovinky, ale i bílé pečivo a tak dále. To všechno je ideální zcela vynechat.\nMasáže a přípravky\nPřípravky na celulitidu, nebo spíše proti celulitidě mohou být zajímavé, a účinné také. Je nutné, aby se užívaly spolu s doporučením viz výše. Vhodné jsou totiž masáže, třeba i ty cílené na celulitidu. Je to proto, že podkoží se rozpohybuje manuálně a také se snáze pokožka zbavuje nenáviděných dolíčků. Samozřejmě, že masáže by tak měly být pravidelné a časté. Jedině tak je možno s celulitidou bojovat a také nad ní zvítězit. Jestliže se doplní pravidelným hnětením a natíráním přípravku proti celulitidě, bude to jedině plus.


Křtu se ujala autorka návrhu mince akademická sochařka Majka Vichnerová, předseda spolku Svatobor Václav Liška, PR manažer České mincovny Jaroslav Černý a starosta Ladislav Langr. Po křtu už nic nebránilo tomu, aby Petr Vichnar začal oceněné zvát na pódium. Nejprve se předávaly Záslužné listy Města Poděbrady. Ty z rukou starosty Ladislava Langra a místostarosty Ivana Uhlíře postupně převzali, Eva a Vratislav Benešovi, Martin Fér, Štěpán Hampl, Tereza Krejčíková, Pavel Polnický, Vojtěch Jan Spilka, Ludmila Trajhanová, Jan Turek, Ludmila Mollová a Eva Volejníková. Křišťálový štít Města Poděbrady získali – Milan Exner za přiblížení keramické tvorby mládeži i občanům a přínos při řešení veřejného prostoru ve městě. František Fojt, dlouholetý organizátor chodeckých závodů. Manželé Alena a Peter Fričovi, kteří svůj život zasvětili ve prospěch zdraví obyvatel Poděbrad a okolí. Čestmír Rakušan vybudoval úspěšnou rodinnou poděbradskou firmu. Jaroslav Slavický – emeritní první sólista Národního divadla, taneční mistr a ředitel Hudební a taneční školy. Vlastimil Špinka za dlouholetou pedagogickou výchovu a řídící činnost v oblasti školství. Eva Váchová za obětavou práci v poděbradském školství. Daniel Vencl za příkladnou práci s mládeží a handicapovanými sportovci při popularizaci boxu v Poděbradech. Ladislav Železný za dlouholetou činnost pro Sportovně střelecký klub Bohemia Poděbrady. Miroslav Káninský a Pavel Bažant za projekt „Sociální automobil“. A Kristína Kučerová za dlouholetou pedagogickou činnost v ZUŠ Poděbrady. Na závěr byly předány dvě Čestné medaile Města Poděbrady. Jako první ji převzal Petr Vácha za dlouholeté a nepřehlédnutelné zásluhy o rozvoj skautského hnutí v Poděbradech. Druhou medaili převzala 21. základna taktického letectva Čáslav jako poděkování za spolupráci a ocenění zásluh při ochraně vzdušného prostoru a vzornou reprezentaci při zahraničních misích Armády České republiky. Slavnostní večer zakončil koncert zpěvačky Leony Machálkové.


Přečtěte si kompletní návod, jak má vypadat dokonalá péče o pleť - Omlazení pleti - Magazín krásy\nMagazín krásy Omlazení pleti Přečtěte si kompletní návod, jak má vypadat dokonalá péče o pleť\nPro aknózní pleť je ideální Clarifying Foam\nPro pleť s tendencí k červenání Calmwise Soothing Cleanser\nPro normální pleť volte čistící pěnu na pleť Dermaheal:\nCitlivou pleť jemně vyčistí Gentle Cleanse\nPokud máte velmi suchou nebo citlivou pleť, namísto mycí pěny či gelu vyzkoušejte Cream Cleanse, jemný krém, který se na obličej nanáší „za sucha“ vatovým tampónkem a nijak pokožku nevysouší, naopak!\nTrápí-li vás rozšířené póry a nadměrný maz, zvolte tonikum Daily Refresh Balancing Toner, které je stáhne, pleť zbaví přebytečného mazu a připraví na vstřebání aktivních látek z krémů a sér.\nŘešíte prevenci stárnutí pleti?\nŘešíte nadměrnou pigmentaci?\nŘešíte vrásky a související poškození slunečním zářením?\nChcete rozjasnit pleť?\nŘešíte zarudnutí pleti?\nŘešíte suchou pleť?\nMáte-li vyloženě suchou pleť, sáhněte přímo po pleťovém oleji:\nPro pleť postiženou akné vyberte nemastný hydratační krém, který pleť zároveň zmatní:\nV případě zarudnutí volte produkt, který zklidňuje a maskuje:\nPokud se chcete zbavit vrásek, vyberte si tento nejúčinnější hydratační denní krém:\nJestli chcete pleť rozjasnit a zpevnit, sáhněte po krému nabitém vitamíny C, E a kyselinou hyaluronovou:\nKdyž přijde na oblast očního okolí, to si vyžaduje vlastní speciální péči. Pleť okolo očí je totiž nejtenčí na těle a velmi náchylná k poškození. Některé produkty tak pro ni mohou být až příliš dráždivé.\nPokud zvolíte samostatnou ochranu před ultrafialovým zářením, pak vybírejte z ochrany fyzikální:\nNebo produkt, který kombinuje fyzikální a chemickou ochranu.\nVedle čištění celého obličeje jako ráno (samozřejmě dle typu pleti) přidejte ještě odličovač. Make-upu na obličeji vás zbaví běžné čištění, na jemnou oblast očního okolí zvolte hypoalergenní odličovač očního make-upu Eyes & Lips Micellar Cleanse. Zbaví vás i voděodolné řasenky!\nAni večer nezapomínejte na použití tonika. Vedle čistění byste pleti měli párkrát do týdne večer dopřát i exfoliaci, například v podobě tohoto scrubu, který stáhne póry a odstraní nadbytečný kožní maz, aniž by přesušoval.\nCo se týče sér, používat můžete přesně ta, co ráno. Jedině chcete-li se zbavit vrásek, na večer sáhněte po retinolu. Tento derivát vitamínu A v pleti stimuluje produkci kolagenu, elastinu a kyseliny haluronové, podporuje jemnou exfoliaci a vyhlazení pleti. Protože ale pleť může být po aplikaci citlivější na sluneční záření, je třeba jej používat výhradně na noc.\nPokud chcete ošetřit retinolem i oční okolí, pak sáhněte po jeho variantě přímo určené na tuto oblast:\nZkuste tento hutný noční krém:\nA pro oblast očního okolí speciální noční oční krém:


RESERVED - SKLADNÍK/SKLADNICE | Olympia Brno\nRESERVED - SKLADNÍK/SKLADNICE\nPro prodejnu Reserved OC Olympia Brno hledáme vhodné uchazeče na pozici Skladník/Skladnice.\nNepravidelná pracovní doba, občasné víkendy.\nNUTNÁ FYZICKÁ ZDATNOST (fyzicky náročná práce).\nPředevším manipulace s došlými kartony.\nZpracování dodávky zboží, zaskladávání, výpomoc s doplňováním ze skladu pomocí reportu.\nStarost o zboží.\nChuť a ochotu pracovat.\nZkušenost s práci v prodejně s oděvy výhodou.\nFyzická odolnost (manipulace se zbožím).\nZašlete nám svůj životopis a my se Vám ozveme.\nKontaktní e-mail: lppsateamioeu


Přijďte si do muzea namalovat masku - Svitavský deník\nPřijďte si do muzea namalovat masku\nPolička – Muzejníci připravili na dnešní den předmasopustní dílnu. Děti s dospělými si vyrobí masky.\nDo třídy Bohuslava Martinů se dnes sejdou nadšenci, kteří rádi tvoří. „V rámci výstavy Lidové veselí od zimy do jara aneb od masopustu k velikonocům jsme připravili dílnu. Bude zaměřená na malování kašírovaných masek," uvedla Alena Jandlová z poličského muzea. Zájemci si vyberou z různých motivů, například pejska, kočičku, medvěda, kašpárka nebo dědka.\nVýstava připomíná lidové zábavy a zvyky, kterými naši předkové překonávali dlouhé období zimy a chladný začátek jara, od masopustního průvodu maškar, vynášení smrti, přinášení nového léta, obchůzky s Jidášem až k velikonočnímu koledování. „Návštěvníci se dozví, jaké zvyky sloužily k zajištění dobré úrody a proč se lidé během průvodů přestrojují do postav někoho jiného např. medvěda, žida, kominíka, kobyly," sdělila Alena Jandlová. Lidé mohou v muzeu obdivovat právě i masopustní masky a některé si třeba vyzkoušet. K zábavám, dodnes oblíbeným, patřily plesy, tancovačky, karnevaly či svatby.\nMasopustní veselí dorazí do Poličky 1. března.


Vítejte na webu české novovlnné kapely OK Band\nOd jisté doby platí, že dary raději rozdávám než přijímám, a proto jsem se rozhodl k mým 75. narozeninám vydat vzpomínkovou knihu s názvem "Jen jednou dostat šanci".\nPropojuji v ní svou životní dráhu a krátké humorné historiky ze života "On the road" s kapelami i bez nich s písňovými texty Katapultu, ale i texty skupin Turbo či OK Band.\nVše je doprovázeno karikaturami autora z tužky Josefa Blechy, památečními obrázky z pravěku bigbítu z pera Petra Síse a do mědi rýpanými motivy, které pro mě od roku 1988 dělá Jiří Slíva.\nPokud máte zájem si knihu zakoupit, navštivte můj e-shop nebo vybraná knihkupectví.\nMarcela Březinová: Hudební kořeny mám spojené s hanspaulským Houtyšem\nSupraphon nově nabízí alba z 80. let ke stažení v MP3 i ve špičkovém formátu Hi-Res.\nV osmdesátých letech zakládal skupinu OK Band, na počátku devadesátých hudební vydavatelství Monitor, které objevilo třeba Daniela Landu, Tři sestry i Lucii Bílou. Dnes stojí Vladimír Kočandrle v čele české pobočky Warner Music. V první části rozsáhlého rozhovoru s námi hovořil nejen o minulosti a současnosti hudebního průmyslu, ale také o tom, proč ho fascinuje církevní hudba i totální propadáky poslední fáze tvorby rakouského zpěváka Falca.\nV osmdesátých letech jste zakládal skupinu OK Band. Měli to tehdy hudebníci těžší?\nJá se domnívám, že všechna časová porovnání jsou hrozně obtížná, protože z dnešního pohledu půjde jen o vaši konstrukci minulého okamžiku, kdy z toho, co víte teď a jaké máte teď názory, si zkonstruujete nějakou domnělou minulost, která s tou skutečnou minulostí nemá nic společného.\nA kdybyste se přesto měl o to porovnání pokusit?\nMyslím si, že svým způsobem to tenkrát měli hudebníci jednodušší. Měli to jednodušší proto, že o hudbu byl autentický zájem. Lidé chtěli muziku skutečně poslouchat, což se teď pomalu vytrácí. Na druhé straně mají nyní hudebníci větší možnosti volby prostředků, což ale neznamená, že toho víc vytvoří.\nKdyž bychom tuto otázku nasměrovali do oblasti médií a marketingu, tak nároky na umělce byly v té době výrazně menší. Myslíte si, že byl prostor více se věnovat muzice, když nebyly ty věci okolo, které jsou dnes asi nezbytné.\nHudba, její prezentace a její přijímání vypadala úplně jinak. I z hlediska firem. Ale nebyla to ani tak otázka politického systému. Protože v Německu to fungovalo velice obdobně jako u nás, akorát že tam nebyly textové komise a podobně, ale ten mechanismus byl více méně podobný. Firma, referenti, jejich známí, všelijaké kamarádčafty a melouchy a tak. Tenkrát vše směřovalo k vydání alb. Vyrobili jste nějakou desku, na ni jste pořídili nějaké fotky, pak se udělala reklama v médiích, která existovala, a nějak to dopadlo. A vzhledem k tomu, že lidé měli o hudbu fakt zájem, tak na to prostě buď zareagovali, nebo nezareagovali. Měli jste poměrně rychle odpověď. A to promo nebylo tak ubíjející, že by vyžadovalo od umělců, že musí na denní bázi dávat nějaké informace, což je samozřejmě obtížné.\nJak na sebe tehdy kromě alb kapela upozorňovala?\nTehdy byly k dispozici nějaké ty klasické prostředky, rádia s živými redaktory, TV i velké zábavné televizní pořady, které teď skoro nejsou. Těch byla celá řada. Celkem běžně, pokud nebyla nějaká skupina zakázaná, což bych také tak úplně nedémonizoval, protože skupin hrála tehdy spousta celkem normálně, tak se octla někde v tom rádiu nebo dokonce v televizi, kde ji vidělo mnoho lidí, protože na tyto pořady skutečně koukaly velké počty diváků.\nDneska přehlednější a čitelnější cesta platí jen pro některé žánry. Když si vezmeme třeba urban a obzvlášť potom hip hop, tak tam je zvykem, že se to nabaluje, že interpreti často vzájemně spolupracují, a to i když se objeví někdo nový, a nějakým způsobem to funguje jako takový samohyb. Vytváří se tak nástroj, který automaticky dává příležitost nějakému nově příchozímu umělci. V novém popu to není zdaleka tak jednoduché, tam se někdy dostáváte do situace, že nemáte vůbec žádný nástroj. Že by každý hostoval s každým a nějak se to tak motalo dokola, to tam není. Máte rádia, která jsou vedena jen tím, aby to lidi nevypli. Když něco nevyleze z calloutu, tak to prostě nezahraje nikdo a tím jste vyřízení. Skončili jste, protože nic jiného neexistuje. Jsou to takové vlny a teď jsme zrovna ve fázi, kdy domácí hudba neleze z calloutů zrovna skvěle. A kdysi? Tak dobře, museli jste ukecat nějakého dramaturga nějakého televizního pořadu nebo rozhlasu, ale pořád byl nějaký manévrovací prostor.\nNa druhou stranu dnes mají sociální sítě takovou sílu, že by mohly částečně nahradit ta rádia. Nebo ne?\nJasně. Je to akcelerátor, ale zároveň je to neuvěřitelně devalvující prostředek. Takže se dá těžko předpovědět, jestli je to více negativní nebo více pozitivní. Je to i vyčerpávající, protože když je potřeba stále šířit tolik informací, tak se interpret velmi rychle takříkajíc spotřebuje.\nPojďme ještě na chvíli do té historie. Vy jste s OK Bandem vydávali první CD u Supraphonu. Co vás pak vedlo v roce 1990 k založení Monitoru?\nUpřímně řečeno, začalo to tím, že ještě před změnou režimu byly různé hudební přehlídky, které zpravidla pořádali nějací progresivní svazáci. V té době už se dalo v podstatě hrát kdeco. Někdy od roku 1988. No a tam se objevil Orlík a v něm Daniel Landa, Tři sestry a další. Na začátku roku 1990, když už existovaly i nahrávky toto období odrážející, tak úvahy o firmě získaly konkrétnější formu. Úplně se to zkonkretizovalo tím, že si můj tehdejší kolega Josef Přib, který firmu fyzicky založil, půjčil od slovenského zpěváka vyššího populáru Karola Konárika milion korun a byl tak odvážný, že to dal na naše první dva tituly. Ty se nějakým způsobem prodaly a díky jeho finanční odvaze se to vlastně celé rozběhlo.\nS jakými tituly jste začínali?\nPrvní byla Rebelie, na které se objevil mj. Orlík, Tři sestry i Plexis. Byla to prostě taková slátanina všeho možného rebelantského. Že se tam mohl octnou Oi i punk rock vedle sebe. Vycházelo to celé z akce, kde se hrálo a kam přišli jak skinheadi, tak pankáči, samozřejmě si hrozně rozbili huby, bylo to celé takové neutříděné. Ale vzešla z toho řada umělců, kteří se ukázali pro scénu významní.\nMěli jsme pocit, že vznikne i nějaký nový pop. A to se v tom okamžiku na počátku ukázalo jako úplná blbost. Měli jsme to druhé album – Nové horizonty – a z něj po čase většina umělců úplně zmizela. Ukázalo se, že pop je spíš kontinuální a nějaké politické změny jsou v něm celkem lhostejné.\nJaká jste měli prvotní očekávání? Když jste si řekli, tak a teď si založíme Monitor, co jste od toho čekali?\nMy jsme neměli vůbec čas o tom přemýšlet. Ale první Orlík, první Tři sestry a první Plexis byly tak úspěšné nahrávky, že jsme pak už chtěli jen vydávat. Chtěli jsme toho hodně objevit a vydělat hodně peněz.\nJak to na počátku vypadalo třeba technicky?\nDělali jsme si úplně všechno sami. Od natočení po rozvoz desek. Měl jsem v té době favorita, jednou jsem v něm vezl 2 200 vinylů. Měl jsem čtyři řady vinylů takhle mezi nohama a pedály. A když jsem prudce zabrzdil na semaforech někde ve Vrchlabí, tak mi jedna krabice s těmi vinyly zajela pod ty pedály. Nebo třeba při levotočivé zatáčce jsem musel držet pravou rukou tu obří hromadu vinylů vedle mě, protože jinak by na mě začaly všechny padat..\nTo vypadá jako docela velká zábava…\nBylo to zábavné. A když si vezmete, že jste takhle museli rozvést asi 130 tisíc nosičů prvního Orlíku a 80 tisíc prvních Tří sester, z čehož většina byly vinyly, a měli jsme na to dva favority…\nZačátky byly tedy jen ve dvou lidech?\nDělali jsme to asi čtyři. Někdo nám to ještě pomohl naložit, něco označit, večer přebrat dodávky a tak.\nTakže jste zpočátku úřadovali ve favoritech?\nPracovali jsme v takové místnosti, která byla skutečně dost malá. Původně to byla snad kočárkárna a ještě tam někdo parkoval motocykl Babetta. Mělo to jen jedno okno metr osmdesát ve vzduchu a končilo to takovou zástěnou a za ní byl neuvěřitelný bordel. Nikdo si za ní nikdy netroufl vlézt, protože tam měl tatínek kolegy něco naházené.\nKdybychom se tedy podívali na ty úplné začátky. Nějaké milníky v historii. Kdy jste si poprvé řekli, že to bude fungovat?\nBylo to tak tři dny po vydání Rebelie, která vyšla 25. dubna, takže asi tak 28. dubna.\nA kdybyste měl upozornit na nějaké milníky v historii Monitoru?\nMy jsme toho poměrně dost objevili. Důležitý byl rozhodně ten úplný začátek, kdy se toho odehrálo hodně, protože v roce 1990 vyšly nejen první Tři sestry, ale vlastně i Orlík, který se pak přetransformoval v podstatně hudebně zajímavější kariéru Dana Landy. Ale my jsme třeba objevili v průběhu toho roku i Kabát. On sice vydal nějaký úplně nevýznamný singl už v roce 1989 u Supraphonu, ale uspěl, až když jsme vydali jejich pověstnou skladbu Má ji motorovou na metalové kompilaci Ultrametal před Vánoci 1990. Tam stál po boku Kabátu třeba také Debustrol nebo dnes už globální ikona radikálního black metalu Master’s Hammer.\nDalším důležitým momentem bylo, když jsme začali dělat pop. Zejména když jsme potom přišli s Kryštofem. Bylo to, když jsem ještě jezdil do ostravského televizního studia vyřizovat promo. Tam dělal Richard Krajčo moderátora a jeho kolega mi strčil nějakou kazetu, kde byla i písnička Lolita.\nTím kolegou byl Aleš Juchelka (pozn.: dnešní poslanec za hnutí ANO)?\nJo, to byl on.\nA Lucie Bílá?\nLucie Bílá, to je pravda, s tou jsme začali dělat na začátku devadesátých let. Přivedl ji Ondřej Soukup s tím, že ji někdo vyhodil z bytu a že má tašku se svým majetkem v úschovně na Hlavním nádraží. Objevila se i myšlenka, že by se mohla přechodně ubytovat u nás na půdě. V roce 1991 jsme vydali Requiem pro panenku a po ní pak následovalo pět legendárních alb tvůrčího tria Soukup-Bílá-Osvaldová. Vidíte to, to bych úplně zapomněl, a to je sakra podstatný milník. Pak byly takové dva magické roky, 1997 a 1998, kdy tady trh kulminoval. To jsme uspěli v takových těch úplně prvoplánových popových věcech. Udělali jsme velký comeback Ivety Bartošové se Třemi oříšky, dělníci si vylepovali Ilonu Csákovou do skříněk, když byla opravdu tak populární, že centrem Bratislavy musela procházet s ochrankou. A úplně všechno válcovali modří mužíčci – Šmoulové. Pak to šlo celé dolů. Od roku 1999 hudební trh přes deset let padá.\nVy říkáte, že jste objevil Kabát, objevil Kryštof. Jak dochází k takovému objevení?\nMusíte to prostě poznat (smích). To je jednoduchý. Musíte poznat, do kterého interpreta investovat čas, energii i peníze. A jak. Třeba i poloagro image Kabátů jsme vymysleli my. U první desky jsme je museli přemluvit, aby si stoupli k hnoji, kousek od nich zaparkovali traktor. Oni jsou chytří, úplně organicky to přejali a udělali z toho svůj trademark, který třeba v písničce Pohoda o mnoho let později vypadá úplně přirozeně a přitom je to pořád to samé. Milan Špalek je mimořádně inteligentní a pochopil, že to funguje.\nV těch začátcích to bylo tak, že lidé chodili za vámi, nebo jste aktivně hledali?\nTo bylo různé. Třeba Kabát mi pustil úplně mimoděk člověk, který prvotně nabízel skupinu Motorband. Pak jen tak na okraj řekl, že tam má ještě něco a že až bude fungovat ten Motorband, tak se když tak na to mrkneme taky, a to byl zrovna Kabát.\nČili byla to hodně vaše intuice? Nebo kdo do toho ještě mluvil?\nNikdo, v té době tam už nikdo jiný nebyl.\nVy jste mluvil o předrevolučních hudebních soutěžích. Takové talentové soutěže tady máme i teď, i když samozřejmě vypadají úplně jinak než ty dřívější. Jaký na ně máte názor?\nJe otázka, jak se na to podívat. Hlavním cílem těchto televizních projektů není podpora hudebního průmyslu. Jejich hlavním cílem je vyrobit nějaký program, na který prodají reklamu. Ti lidé, kteří z takové soutěže vzejdou, pro TV nejsou dlouhodobě až tak zajímaví, protože co by taková televize s nějakou haldou nových zpěváků dělala. Chtějí je jen – zcela přirozeně – co nejvíce zužitkovat jako jakýkoliv jiný materiál. Výměnou jim dají onu šanci. Pravda je, že pro image televize i té soutěže je dobré, když vyhraje někdo, kdo ihned po soutěži nezmizí. A to se dělo u Superstar v prvních ročnících a děje se to i teď u těch posledních. Poslední dvě vítězky jsou zpěvačky, které mají nějakou autentickou váhu a už se oddělily od nálepky Superstar.\nAle je nutno říci, že Superstar je výjimka. Koneckonců ten formát původně vytvořil Simon Fuller, manažer Spice Girls, takže to celé má nějaký hudební smysl. Pak jsou jiné jako třeba španělský model Tvoje tvář má známý hlas. A to jsou bohužel soutěže, které umělce spíš znehodnocují, protože tam ze sebe dělají kašpary. A většinou to pro lidi nemá žádné další pokračování. Je to prostě zábavný televizní program, kde se lidi koukají, že tam někdo známý vypadá legračně. Možná pak umělci prodají po nějakou dobu víc svých vystoupení na vipkách.\nDo Tvoje tvář má známý hlas ale chodí už lidé, kteří jsou nějakým způsobem známí. Leckdy i ti, u kterých si člověk říká, že to nemají úplně zapotřebí.\nTo je asi jako kdybychom se podivovali nad tím, když si velmi etablovaní a velmi bohatí umělci nechají platit za to, že propagují neuvěřitelné šmejdy, kterých by se jinak v životě nedotkli. Třeba bych chtěl vidět George Clooneyho, jak pije Nespresso. A vůbec nic jiného. (smích)\nA vy ty soutěže jako vydavatelství sledujete? Vydává u vás Tereza Mašková, vítězka poslední řady…\nPředchozí vítězka Emma Drobná taky. My jsme se k tomu vždy dostali takovým zvláštním hnutím osudu. Nikdy jsme na to neměli globální smlouvu, vždycky jsme se k tomu nějak propracovali. Situace se změnila tím, že byly naše výsledky objektivně dobré. Tak jsme udělali přímou dohodu s majitelem formátu a teď máme kromě právě probíhajícího kola opci také na další řadu, pokud nějaká bude. Snažíme se ten formát nějakým způsobem rozvíjet. Už to není jen o vydávání alb vítězi, ale výkony ze soutěží jsou ihned k mání na Spotify a na Youradio. Zapojujeme i Youtube. Pracujeme s tím mnohem kontinuálněji, dělají se doprovodné propagační programy. Snažíme se dát dohromady média, která se nějakým způsobem zajímají o pop music.\nTereza Mašková, vítězka Superstar ze stáje Warner Music\nČili tohle je zaštítěno vámi?\nJe to naše iniciativa přijatá majitelem formátu velmi pozitivně. Ty soutěže jsou důležité i proto, že je momentálně v rádiích už zmíněný problém s akceptací domácí popmusic. Potřebujete do toho, že se objeví nějaký nový interpret, získat někoho, kdo má i nějaký jiný, vlastní zájem na jeho zdaru. A tak je v tom zaangažovaná Evropa 2, která je, ať se to někomu líbí nebo ne, zdaleka nejsilnějším rádiem orientovaným na novou hudbu.\nV čem si myslíte, že nyní spočívá hlavní role hudebního vydavatelství?\nJá si myslím, že se ta role drasticky nemění. V čem ten význam spočívá, vidíte nejlíp na tom, co se stane, když toto pomine. Protože cyklicky někteří umělci získávají pocit, že vůbec nikoho nepotřebují. Není to jen teď, bylo to i několikrát v minulosti. Když jela naplno CD, tak to vypadalo jednoduše, dojedu do Bontonlandu, tam mi za to utrhnou ruce, protože jsem šíleně populární, a pak přes e-shop to tam někam rozešlu a je to vyřízený. No a promo se dělá samo, protože jsem slavný.\nTeď samozřejmě hrozně zjednodušuji, ale ono se pak ukáže, že z toho vidíte jen taková ta obrysová světýlka. Že existuje to pondělí, úterý, středa, čtvrtek a pátek, kdy je potřeba s tím něco prakticky dělat, zjišťovat, jestli to z těch obchodů odchází, pak jestli vám za to zaplatí. Protože obchodník ví, že když je mu ten umělec vydaný totálně všanc, že nemá vůbec žádnou jinou možnost, že má jen tu svou perfektní desku, tak že on jakožto jediný pořádný kanál vedoucí k zákazníkovi není ničím moc tlačený mu za to hned zaplatit. Na tohle umělci vždy nakonec přijdou.\nA co v období streamingových služeb?\nTo je skoro to samé. Objevili se tu různí independent provideři. Podepíšete třeba smlouvu s Believem – a ti fungují relativně v pohodě – a ocitnete se s prominutím na nějaké haldě hnoje, která je naprosto nediferencovaná. Protože tihle digiindependent distributoři chodí po světě a luxují všechno, co na tom světě zbylo. Tak vyluxují i vás. Oni nemají ani žádnou pořádnou strukturu, která by umožňovala se tím nějak hlouběji zabývat. Prostě skončíte na nějaké hromadě a pravděpodobně v ní i zůstanete. A když se vám něco nelíbí, můžete si pokecat se záznamníkem nebo provolbou.\nVelké firmy jsou jak pro obchodníka, tak pro digidistributora partnerem, protože se potřebují navzájem. Protože vy máte spoustu materiálu a oni vás potřebují stejně, jako potřebujete vy je. Proto vám za to občas nějaké věci dávají. Ať už jsou to podpůrné marketingové prostředky, alokované bannery, prostě všechno možné. Vy s těmi službami máte každý týden hodinový pohovor, kde se s nimi hádáte, co bude kde umístěné. Když tam půjdete přes independenta, za kterým stojí v nejlepším případě jako u Believe jeden člověk, který je rád, že je rád, tak vůbec nemá cenu uvažovat, že by kvůli vám s někým telefonoval. Obvykle jsou tam ale jen roboti. (smích)\nA to Believe ještě nepatří k těm nejhorším…\nAno, Believe je korektní. Pak přijdete k různým Tunecorum, Distrokidům a podobným, u kterých kromě toho, že neposkytnou vůbec nic navíc, tak ještě ani pořádně nevíte, co jste vlastně přesně prodali. Je to při bližším pohledu celé velmi málo transparentní. Pak potřebujete nahlásit čestné prohlášení prodejů do INTERGRAM a oni vám nejsou schopni vydat žádný pořádný report, nebo jen takový, který je pro INTERGRAM nevyhovující a tedy vlastně nepoužitelný. Takže sekundárně přijdete ještě o příjmy od kolektivních správců. Narozdíl od těchto poskytovatelů mají velké firmy nějaké zdroje, nějakou historii, zkušenost. A umělec většinou potřebuje partnera na formulování toho, co a v jaké chvíli má vlastně dělat.\nMy jsme teď několik umělců tahali z podobných problémů a zpětně jsme se snažili z výstupů těchto firem získat něco, co můžeme na INTERGRAM nahlásit. A moje pracovnice, která nedělá nic jiného, než se zabývá kolektivními správci, tím strávila nejmíň měsíc.\nA co role vydavatelství v propagaci a marketingu? Nemá umělec sám o sobě bez té značky větší problém dostat se do rádií a prosadit se i jinde?\nRádií je omezený počet, proto je tam také jen omezený počet míst, na která píseň umístit. I pro rádio je nakonec zajímavý někdo, kdo jim toho nabízí víc. Neříkám, že umělec má plot, když přijde sám, ale určitě je v nejistější situaci. Protože když někam přijde s jednou věcí a oni ho vyhodí ze dveří, tak už nemá žádnou alternativní cestu, jak se tam dostat. A co se týče digitálu, tak to už jsem popsal. Vemte si třeba nejsilnější Spotify. Ty velké firmy mají s lokalizovaným Spotify skoro dennodenní kontakt, kdy oni s vámi konzultují, jak vypadají playlisty. Apple Music je podobný příběh. Na práci s YouTube máme v Londýně analytický tým.\nMusíte také plnit neuvěřitelná technologická kritéria, třeba jak smí vypadat fotka. Dneska to není tak, že byste si tady sedli a vyfotili se, jak se vám to líbí. To by vám třeba řekli, že máte oči moc uprostřed, že stojíte moc na straně apod. Moderní doba přináší další a další věci, které musíte znát. Je to de facto úplně industrializované, chladně odosobněné. A myslím si, že tím je to pro samostatné umělce ještě těžší, než to bylo dřív.\nV čem je výhoda toho, že za sebou máte velkou globální značku Warner Music? Má to nějaké benefity a naopak, svazuje vás to něčím?\nJá si myslím, že vždy je lepší nějakou značku mít než nemít. Máte to jak s auty. Když máte nějaké auto, je jedno jaké, tak třeba když máte značku Volvo, tak si většina lidí myslí, že to auto je bezpečné a hned tak se nerozbije. Ať je to pravda nebo ne. A s těmi značkami to vypadá podobně ve všech oborech. Najdou se samozřejmě i lidé, kteří tam z nějakých důvodů tu značku nechtějí, tak se tam nedá. Velkým firmám přece nejde o to, aby se koukali na svoji vlastní značku. Ale z vlastní zkušenosti mohu říct, že taková ta krajní nechuť být pod značkou v posledních letech spíš mizí. A u té nejnovější generace mám pocit, že té je to úplně jedno.\nDo jaké míry vám zasahuje do práce centrála?\nVíte co? Vyděláváme centrále leta vcelku dost peněz a s ničím neotravujeme, takže jsme oblíbení, chválí nás a máme pokoj. Měli jsme samozřejmě nadřízené všeho druhu, ale nikdy nám nikdo do ničeho moc nezasahoval.\nKdybychom si teď řekli, že děláme skvělou hudbu a že bychom chtěli, aby tuhle naší skvělou hudbu vydávalo Warner Music. Co bychom měli udělat.\nJde o to, co by to bylo za hudbu. Jaký styl byste hráli?\nHráli bychom třeba něco ve stylu Mandrage. Tam je teď díra na trhu…\nNo tak když by to byla kapela, tak by byl první dotaz, jak dlouho hrajete živě a kolik máte odehraných koncertů. Protože je něco, co je téměř absolutně platné – že nemá smysl uměle zakládat takovou tu skupinu běžného střihu, tedy skupinu, která opravdu hraje hudbu a umí hrát na nějaké nástroje. To dokonce ani skupina Asia, nejdokonalejší uměle vytvořená skupina všech dob, nikdy pořádně nefungovala. Tam vzali členy z nejlepších rockových skupin (2xYes, 1xKing Crimson, 1xELP), udělali z toho kapelu, která měla i dobrý repertoár, ale bylo to takový divný. Já si myslím, že normální člověk má stále nějakou intuici, díky které pozná faleš.\nTakže kdybychom vám poslali nějakou nahrávku, nějaké demo, tak to nestačí?\nChceme k tomu vidět nějaké podpůrné zázemí, které nám s projektem pomůže. Koncerty, manažera, komunikaci s fanoušky atd. Je to věc zdravého selského rozumu. Problémem občas je, když pracovníci velkých hudebních firem mají velmi výlučný vkus. A ještě větším problémem je, když se podle vlastního vkusu řídí v edičních otázkách a vydávají si hudbu pro sebe. To je cesta nikam. To si můžou dovolit nějací indies s penězi odjinud..\nJe tedy rozdíl při posuzování sólového interpreta a kapely?\nKapela musí hrát. Když byste byli dobře vypadající zpěvačka, která umí alespoň nějak slušně zpívat, tak to je zase jiná věc. Ne že by sledoval člověk nějaké vedlejší cíle (smích), ale teď je situace taková, že děvčatům se z nějakého důvodu prostě nechce zpívat. Zabývají se ve svém volném čase něčím jiným než zpěvem. Takže skoro žádné nové zpěvačky nejsou. Takže kdybyste byli zpěvačka, tak byste měli výrazně větší šanci než zpěvák. Zejména zpěvák s akustickou kytarou, těch je teď jak psů.\nPosloucháte ještě hudbu jako odpočinek? Dokážete se oprostit od práce?\nTeď budu vypadat jak pozér nejvyššího ražení. Většinu času v autě poslouchám církevní hudbu. Pravoslavný klášter Valaam nebo katolické mše v lombardském Monasterio di Bose. Obzvlášť Valaam je fascinující harmonií tamního sboru a celou svou atmosférou dokonalosti na hranici možného. Pro mě jsou to nejlepší nahrávky ortodoxní církevní hudby. Je to možná úplně kýčový, ale do toho kláštera údajně občas zajede i Putin. Monasterio di Bose je zase zvláštní projekt Vatikánu. Spojení čiré duchovnosti a čiré estetiky.\nPak mám rád baroko. To si ale pouštím spíš doma, nejradši mám asi Händela. J.S.Bach je samozřejmě absolutní hudba, jakoby stojící mimo veškerou srovnatelnost. Ale zatímco Bach mi evokuje samotný průběh boží myšlenky, tak ten Händel, ten toho Boha vezme, zvedne ho před vámi do výšky ve vší smysly vnímatelné kráse a ukáže, kde je ta transcendence a kde jste vy – člověk, který se na ni může jen zdálky dívat. Fascinuje mě to.\nPak poslouchám ještě docela rád ambient. Třeba Ryuchiho Sakamota, co napsal třeba scénickou hudbu k filmu Revenant. Je tam asi jen pět tónů a běží to jakoby mimo čas – v noci, když těch pět tónů posloucháte…\nA co popmusic?\nPopmusic si pouštím někdy v autě, někdy v práci. Momentálně mě – pokolikáté už – okouzlilo poslední stádium Falcovy tvorby. Totální propadáky, kdy se marně snažil udělat comeback, až po ty dvě záhrobní desky. Tak to si pouštím teď pořád dokola. Ten památný verš: „Proč musím zemřít, abych mohl žít?“\nA mám rád bigbít. Třeba Rammstein. Když jedu se sedmiletým synem a on tam mlátí do rytmu hlavou a huláká „Deutschland“, tak mi připadá, že ta hudba má nějakou podmanivou sílu. Je toho samozřejmě víc, ale to by bylo téma na zvláštní rozhovor.\nTakže vás to po těch letech pořád baví?\nHudba vlastně není umění v klasickém slova smyslu. Jako třeba v matematice i v hudbě jde o čirou myšlenku bez hmoty. Něco neviditelného, co je všude kolem. To vás nemůže přestat bavit.\nKdybyste měl možnost vybrat si jednu historickou postavu, přenést ji do současnosti a dopřát ji moderní vzdělání, tak s kým takovým byste se chtěl setkat a popovídat si?\nMožná, že by bylo docela praktické, se na něco poptat toho Händela, když mu to vše tak dobře fungovalo. A při tom nemusel nikdy slevit z toho, co psal. To je na tom to nejvíc fascinující. Je naprosto srovnatelný s Bachem, přitom je to vlastně měřeno dnešním českým měřítkem režimní umělec, který měl ve své době všechny výhody, které si bylo možno představit.\nZa poskytnutí doprovodných fotografií děkujeme vydavatelství Warner Music\nVIDEOROZHOVOR: Zpěvačka Marcela Březinová se již nemůže dočkat letošních Vánoc\nV nabídce Supraphonu je například album Tvůj čas přichází, The Latest Reports, ale také raritní album Aerobní gymnastika z roku 1985, na kterém se OK Band a Stratos také podíleli.\nMarcela Březinová: Vzteky jsem vytáhla CD z přehrávače a hodila ho po studentovi !\nOK BAND 2000\nOK BAND 2011\nOK BAND 2012\nOK BAND 2013\nOK BAND 2015\nDISKOGRAFIE LP, CD\nDISKOGRAFIE SP, maxi CD\nNAPSALI O OK BANDU\nOK BAND A LIDÉ KOLEM\nOK BAND LIVE\nDALŠÍ PROJEKTY - MÝDLO\nDALŠÍ PROJEKTY - STRATOS\nFestival Zlatá Ruža Detva 1980\nROCK FAN BULLETIN\nstránky M. Březinové\nstránky o V.Kočandrlovi\nrozhovor s OK Bandem na rádiu Impuls\nFacebook OK Band\nFacebook Marcela Březinová\nOK Band v cyklu Bigbít\nOK Band na iTunes\nOK Band na MusicJet\nOK Band v Supraphonu\nOK Band na Wikipedii\n© 2021 eStránky.cz Tvorba webových stránek | Závadný obsah? | Nahoru ↑


Formičky na tartaletky – Kuchyňské potřeby\nIdeální na koláčky, dortíky, mini quiche a tartaletky. Forma je vyrobena z kvalitní silné oceli s dvouvrstvým nepřilnavým povrchem z kolekce Master Class, . Vánoční formičky na pečení a vykrajovátka na cukroví jsou základem pro krásné cukroví, které provoní celý dům a ozdobí vánoční stůl.\nPečící formičky na tartaletky (quiche) sada ks, s odnímatelným dnem, nepřilnavou úpravou, rozměr formičky je cca 1 cm průměr,. Tartaletky malé: Formička z pocínovaného plechu na výrobu křehkých koláčů, ovocných košíků – tartaletek nebo i na lité hnětynky – pr. Formy – plech i s nepřilnavým povrchem (xylan, TE) (25).\nFormy na pečení hliník, sady Wilton (10).\nJednoduché pečení, jednoduché servírování – s těmito šesti formičkami se povedou sladké i pikantní tartaletky raz dva. Vyjímatelné dno pro snadné vyjímání upečené tartaletky. Vysoce kvalitní nepřilnavá povrchová úprava: zabraňuje ulpívání těsta, formy . Formičky z nepřilnavého povrchu na malé koláčky – tartaletky.\nKvalitní pečící forma, která předkládá 16ks malých formiček pro přípravu koláčků. Výrobek je zhotoven z teplotně odolného silikonu, který můžete vystavit .\nVíme, že není nic lepšího než voňavá bábovka právě vyklopená z formy na pečení. Cukrářské pomůcky či jakákoliv forma na pečení, vše naleznete v naší . Formička na tartaletku s nepřilnavým povrchem a vyjímatelným dnem. Banquet BANQUET Silikonové formičky na čokoládu zvířátka ks. Ahoj, chtěla bych si koupit formičky na tartaletky, ale nemůžu se rozhodnout, které jsou lepší. Tak prosím zkušené o radu, které byste zvolili vy, . Bezva věc na vytvoření malých koláčku jako svačina či . Připravte si formy na tartaletky, uvedené množství vystačí na tartaletek o průměru cm nebo na jednu koláčovou formu o průměru – 25 . Relativně nedávno jsem si pořídila formičky na tartaletky, což jsou maličké. Mezi roztomilé formičky, které vlastním, patří taky tyhle mini . Součástí formy je speciální tvrzená obruba, která má protiskluzová madla.\nPráce s teplotně odolnou formou je tak velice jednoduchou záležitostí. Nevite, ve kterem obchode v Praze sezenu formicky na ovocne kosicky (tartaletky) o prumeru az cm?\nEta 2160 90000\tFén s ionizací