Hugues Dufourt – Muzika, matematika i slikarstvo - Lava Lab\nHugues Dufourt – Muzika, matematika i slikarstvo\n26. 04. 2022. | Koncerti, Muzika\nSada malo eksperimentalne klasične muzike. Povremeno vam preporučujemo i tešku muziku, koja nije ni predviđena da vam se dopadne na prvo slušanje. Muziku za koju su neophodne pripreme, želja i volja. Ako ispunjavate te uslove nastavite s čitanjem. Drugo „ako“ glasi: ako se potrudite i date joj šansu možda dobijete nagradu, uživanje u drugačijem i neobičnom.\nOvaj put vam preporučujemo kompozitora za koga se zaista može reći da je neobičan. On se zove Hugues Dufourt. Francuski je kompozitor i filozof, a njegova muzika se povezuje sa spektralnom školom komponovanja. Reč je o matematičkoj analizi zvučnog spektra. Ako vas zanima da saznate nešto više o ovoj temi, možete pogledati ovde.\nDufourt inspiraciju za neobične kompozicije pronalazi pre svega u slikarstvu, a omiljeni slikari čija dela muzički iščitava su Brojgel, Rembrant, Goja, Polok…\nMi vam preporučujemo njegovo delo „L’Atelier rouge d’après Matisse“, koje je, očigledno inspirisano delom Anrija Matisa „L’Atelier rouge“ (Crveni atelje). Na snimku ispod je izvođenje uživo za gitaru, klavir, perkusije i saksofon.\nOvo nije laka muzika za slušanje, potrebno je uložiti napor kako bi došli do tačke kada možete reći da vam se dopada. Ništa nije na prvu. Muzika nije pisana samo za uši, već i za um. Izazov je slušati muziku koja inspiraciju pronalazi u matematici, filozofiji i slikarstvu. Zato, uživajte, ako možete.\nPogledajte i druge Lava LAB preporuke ovde.\nCopyright © 2022 Lava LAB Sva prava zadržana. Neovlašćeno kopiranje, preuzimanje i korišćenje sadržaja sa sajta sankcioniše se u skladu sa Zakonom. | By Lava NET


Reèi mogu da budu veoma moæan afrodizijak u krevetu. Iako svaka žena ima svoje želje, veliki broj njih želi da èuje ovih pet reèenica dok sa partnerom vodi ljubav.\n21.01.2022. - 18:30\nMit o tome kako bi muškarci trebali da èitaju naše misli kada je u pitanju voðenje ljubavi odavno smo zaboravili. Ako nešto želimo, onda to treba i da kažemo, a još je lepše kada se muškarac sam zainteresuje da zadovolji svoju partnerku.\nSamosvesne žene same æe da se pobrinu za kontracepciju, ali uvek vole da znaju da i njihov partner vodi raèuna o tome i da je svestan koliko je važno biti seksualno odgovoran.\n3. Sviða li ti se to što radim?\nSramežljive žene možda neæe odmah partneru da daju do znanja šta im najviše odgovara. Zbog toga je ovo jednostavno pitanje efikasan naèin da muškarac sazna da li se žena oseæa dobro ili ne, piše Zadovoljna.hr.\nSvi se ponekad oseæamo malo nesigurno tokom voðenja ljubavi, pa je uvek lepo èuti šta to partner najviše voli na nama i èega mu nikad nije dosta. Takav iskreni kompliment u intimnim trenucima ženama podiže oseæaj samopouzdanja.\n5. Fantastièna si.\nMuškarci obožavaju kada žene pohvale njihove seksualne veštine, ali zašto oni ne bi pohvalili naše? Kvalitetan seks je dvosmeran proces u kom takoðe mora da vlada jednakost.


POLICAJCI OSTALI U ŠOKU: Nišlija 15 ilegalaca spakovao u audi!\n04.07.2014. 14:41h 14.06.2016. 00:40h\nIlegalci su otkriveni na parkingu benzinske pumpe u blizini naplatne rampe „Nais“ na auto-putu Beograd - Niš, u parkiranom „audiju“ švajcarskih tablica u kome je zatečeno 15 ilegalaca iz Nigerije, Avganistana, Sijera Leonea i Gane\nNIŠ - Niška policija uhvatila je još 20 ilegalnih emigranata koji su bez ličnih dokumenata ušli u Srbiju.\nPolicajci su ostali bez teksta kada su 3.jula oko 1.40 časova na parkingu benzinske pumpe u blizini naplatne rampe „Nais“ na auto-putu Beograd - Niš, u parkiranom „audiju“ švajcarskih tablica zatekli čak 15 ilegalaca iz Nigerije, Avganistana, Sijera Leonea i Gane.\nVozač „audija“ je pobegao i za njim se intenzivno traga.\nOko 14 časova, u blizini TC „Metro“ u Nišu, policija je uhvatila još pet Sirijaca koji su ušli ilegalno u Srbiju.\nSvi emigranti su zatražili azil, te će nakon postupanja policijskih službenika, biti upućeni u Centar za azil u Sjenici.


Radio Boom93 :: Sport :: Tradicionalne pripreme u Ivanjici\nNaslovna | Info | Sport | Tradicionalne pripreme u Ivanjici\n19. 08. 2014. Kostolac\n- Utisak je odličan, deca su naporno radila, kako bi podigla nivo fizičkih sposobnosti i time što lakše savladala nove elemente, koje treba ubaciti u sastav vežbi za naredno takmičenje. Deca su imala dnevno dva treninga i dva odlaska na bazen, devojčica tiče savršeno plivaju a kod dečaka je bilo dvojica neplivača, ali su poslednjeg dana uspeli da preplivaju bazen.


Usvojen Prijedlog zakona o ukidanju akciza: Gorivo jeftinije 40 feninga – Glas TK – Vaše najdraže novine\nUsvojen Prijedlog zakona o ukidanju akciza: Gorivo jeftinije 40 feninga\nNa današnjoj sjednici Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH sa 31 glasom za, bez glasova protiv i jednim suzdržanim glasom usvojen je Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o akcizama u Bosni i Hercegovini po hitnom postupku kojim se ukidaju akcize u BiH.\nPrijedlog zakona donesen je kao mjera borbe protiv rasta cijena goriva u našoj zemlji, ali i rasta cijena energenata, a privremenim ukidanjem akciza gorivo bi trebalo biti jefinitije za 35 do 40 feninga.\nDa bi usvojeni Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o akcizama u Bosni i Hercegovini, potrebno je da ga usvoji Dom naroda BiH.\n← Povodom Dana žena 8.Marta u Tuzli je otvorena izložba ONA/SHE/HER –portret žene kao vječna tema umjetnosti\nUKC Tuzla vodeći u BIH u oblasti transplantacije organa →


SAD će ukinuti sankcije Turskoj čim bude obustavljena operacija 'Izvor mira'. Potpredsjednik SAD-a Mike Pence i predsjednik Turske Recep Tayyip Erdogan postigli su danas u Ankari sporazum o zaustavljanju turske ofanzive na sjeveroistoku Sirije. To je… »\nAl Jazeera: Trumpovo pismo Erdoganu: Ne budite grubi, ne budite blesavi\nMađarski premijer je rekao da trenutno 90.000 ljudi pokušava ući u Evropsku uniju preko 'balkanske rute'. Mađarska će morati "primjeniti silu" na svojoj južnoj granici sa Srbijom da bi zaštitila granicu Evropske unije ukoliko Turska ostvari… »\nU Barceloni su zapaljeni automobili i postavljene barikade, a na katalonsku policiju su prvi put bačeni 'Molotovljevi kokteli'. Španjolske vlasti objavile su da je tokom treće noći nereda, koji su bili najnasilniji do sada, ozlijeđeno 80 ljudi, među… »


Đilas: Bakarec izazvao mržnju, nadležni da pokrenu postupak\nVesti Autor:N1 Beograd30. jul. 202113:40 > 15:2034 komentara\nPogledajte konferenciju za novinare Dragana Đilasa u okviru emisije N1 Studio Live:\nAleksandar VučićDragan ĐilasVeljko Belivuk


Liverpul siguran u derbiju, Lampard ima sreću što mu stiže novi golman! - Sportske.net\nNoćna mora za čuvara mreže "Plavaca", ništa bolji nije bio ni štoper Kristensen.\nUspavanka na "Bridžu", a onda VAR i veliki peh za Čelsi!Uspavanka na "Bridžu", a onda VAR i veliki peh za Čelsi!SASTAVI - Lampard bez svog najboljeg "agenta", Klop sa Fabinjom u odbrani, Tijago na klupi!SASTAVI - Lampard bez svog najboljeg "agenta", Klop sa Fabinjom u odbrani, Tijago na klupi!Varnice pred derbi! Klop i Lamps obnovili neprijateljstvo Murinja i Rafe!\nFudbaleri Čelsija su se dobro držali u prvom poluvremenu protiv aktuelnog prvaka Engleske, da bi u poslednjim sekundama stvar uprskao štoper Kristensen.\nSrušio je Manea kao poslednji igrač odbrane i zaradio direktan crveni karton, što je dovelo do toga da Liverpul na kraju upiše ubedljiv trijumf rezultatom 0:2 (0:0).\nUspavanka u prvih 45 minuta, Liverpul je bio nešto konkretniji, ali nije Kepa imao puno posla, pokušaji Firmina i Salaha nisu ozbiljnije ugrozili gol rivala.\nČelsi je u 33. minutu pripretio preko Vernera, Nemac je šutirao sa ivice kaznenog prostora ali prilično traljavo, lopta je otišla pored gola "Redsa".\nA onda, 45. minut, duga lopta Hendersona ka Maneu, Senegalac je krenuo da beži Kristensenu, koji je odlučio da ga obori na zemlju.\nSudija mu je pokazao žuti karton, ali je na snimku uvideo da je pogrešio, Danac je bio poslednji igrač odbrane, sprečio je krilo Liverpula da se nađe u izglednoj šansi, promenio je odluku i pokazao mu crveni karton.\nAleksander-Arnold je solidno pokušao iz slobodnjaka, ali nije bilo promene, otišlo se na odmor, Lampard je imao 15 minuta da smisli kako da zakrpi veliku rupu.\nDetaljnije o prvih 45 minuta u nastavku.\nOdlučio je trener Čelsija da na teren pošalje Tomorija umesto Haverca, morao je da pojača zadnju liniju, ali nije vredelo.\nFantastična akcija prvaka Engleske po desnoj strani, perfektan centaršut Firmina ka Maneu, koji glavom trese mrežu nemoćnog Kepe za 1:0.\nA onda, neshvatljiv potez najskupljeg golmana u istoriji, Kepa Arizabalaga je samo četiri minuta nakon primljenog gola u pokušaju da doda loptu do svog saigrača pogodio Manea, Senegalac je potom imao lakši zadatak, zatresao je nebranjenu mrežu, 2:0.\nKatastrofalan potez osporavanog Kepe, sva je sreća pa Lampard dobija novog čuvara mreže, danas je stigla potvrda da je Eduard Mendi potpisao ugovor sa "Plavcima", Senegalac iz Rena će biti predstavljen kao novo pojačanje tima sa "Bridža" sledeće nedelje.\nMogao je Čelsi da se vrati sa igračem manje, Vernera je u svom kaznenom prostoru oborio debitant Tijago Alkantara, sudija Tirnije pokazao na belu tačku.\nOdgovornost je preuzeo Žoržinjo, ali ga je Alison pročitao i odličnom paradom sačuvao mrežu.\nČelsi je imao šansu u finišu, pripretio je Alisonu rezervista Ejbraham, ali je Brazilac bio siguran, u sudijskoj nadoknadi je Mane pojurio het-trik, ali je Kepa uspeo da odbrani njegov pokušaj sa 20ak metara.\nKepa se istakao i u poslednjim sekundama, kada je sprečio Salaha da zatrese mrežu sa samo par metara.\nNa kraju pobeda Liverpula, druga od starta sezone, Čelsi se dobro držao sve do crvenog kartona. Jasno je da su "Plavcima" potrebna pojačanja u zadnjoj liniji, sve bi trebalo bolje da izgleda kada se budu uigrali Čilvel, Tijago Silva i golman Mendi.\nTužno - Beker sada mora na sud


Država u kojoj se samo penzionerima isplati da rade, propada - Penzin\nRadite četiri sata dnevno, samo radnim danima, i to na odeljenjima gril, delikates ili pekara. Prijavićemo vas na PIO osiguranje, čime ćete ostvariti dodatni staž osiguranja i uvećati postojeće penzije. Zaposlite se u „Univereksportu“.\nFlajer sa naslovom “ Pored penzije i posao bez tenzije“ u kome maloprodajni lanac nudi posao penzionerima, zapalio je društvene mreže u Srbiji. Iako zapošljavanje penzionera nije ništa novo, ovaj oglas za posao je skrenuo pažnju na činjenicu da preduzeća sve teže nalaze radnike.\nU Univereksportu nisu mogli da preciziraju, piše Politika, koliko penzionera se javilo na oglas. Ne kriju da su se okrenuli baš ovom delu stanovništva zbog sve većeg nedostatka radne snage u zemlji.\nUveravaju da će svako zapošljavanje starijih podrazumevati plaćanje svih poreza i doprinosa za dodatni rad. To će, na kraju radnog angažmana, uticati i na visinu njihove penzije.\nPrema nekim procenama, više od 30.000 penzionera u Srbiji radi. Međutim, da li zapošljavanje penzionera može da pomogne ublažavanju nedostatka radne snage?\nDa li zapošljavanje penzionera\nDragoljub Rajić iz Mreže za poslovnu podršku kaže da Srbija dozvoljava određenim kategorijama penzionera da rade, ali i dalje insistira na tome da uplaćuju pune doprinose. Smatra da bi država trebalo da penzionere oslobodi plaćanja poreza, kao što to planiraju da urade Mađari.\n„Država će morati umnogome da smanji dažbine jer su ti ljudi zaradili svoje penzije, pa je potpuno besmisleno da plaćaju doprinose dok dodatno rade. To mora da se omogući i zbog privrede jer firme zbog nedostatka radne snage moraju da angažuju starije. To bi trebalo učiniti i zbog samih penzionera koji su prinuđeni da dodatno rade jer su im penzije male.“\nSindikati su stava da bi država najpre trebalo da napravi ozbiljan projekat zbog sve većeg odliva radne snage. Prvo bi trebalo da se osigura da će se radnicima koji su još u radnom odnosu doprinosi obračunavati prema stvarnoj zaradi. Tek onda može da se govori o zapošljavanju penzionera.\n„Država je još pre deset godina trebalo da uvede progresivan sistem oporezivanja zarada. Problem nastaje kada oni s veštinama i znanjem uvide da ne mogu da napreduju. Oni žele da odu jer firme nemaju prostora da im povećaju zaradu i poboljšaju uslove rada. Sve to bi se donekle amortizovalo uvođenjem progresivnog sistema oporezivanja. Država bi na taj način u nekom procentu mogla da smanji i migracije“, objašnjava Rajić.\nRajić podseća i da u nekim zanimanjima penzioneri ipak ne mogu da budu od veće pomoći jer većina njih nije fizički spremna. On smatra, kako piše Politika, da penzioneri nisu u stanju da se usavršavaju i ponovo uče.\n* Napomena Penzina: Zdrav čovek je sposoban da uči sve dok je živ. Neke kognitivne sposobnosti mogu oslabiti, ali to nikako ne znači da čovek nije u stanju da uči. Čeoni (frontalni) režanj se, ne treba zaboraviti, razvije u potpunosti tek krajem dvadesetih godina života, pa mlade ljude ne smatramo nesposobnim za rad i učenje.\nAko se nastavi dalji odliv radnika,\nprivredni rast zemlje biće praktično zabetoniran\nPrema evropskim podacima, Srbiju godišnje napušta između 44.000 i 52.000 ljudi, od kojih je svaka druga osoba već zaposlena. Naredna, 2020. godina mogla bi da bude rekordna kada je u pitanju broj radnika koji će napustiti zemlju. Nemačka će, naime, tada liberalizovati tržište rada. Ovoj članici Evropske unije, na primer, nedostaje oko 140.000 vozača.\n„Tamo je minimalna plata 1.900 evra. Kada namire sve životne troškove, ostane im oko 800–900 evra, od kojih nešto mogu da uštede ili pak pošalju novac porodici u Srbiju. U tom slučaju, država neće biti u problemu jer će se tim novcem povećavati devizni priliv.“\n„To će, ipak, u jednom trenutku da zakoči rast cele privrede i smanji poreske prihode. Jer, ako u roku od pet godina ode još oko 250.000 ljudi, i s aktuelnim prirodnim priraštajem, privredni rast zemlje biće praktično zabetoniran.“\n„Nizak BDP u zemlji automatski će loše uticati na plate i penzije, i eto nama problema“, jasan je Dragoljub Rajić.\nPreporučujemo serijal tekstova: Kako srebrnu ekonomiju pretvoriti u prednost budućeg sveta\n(Linkovan je uvodni tekst na čijem kraju ćete naći linkove ka drugim tekstovima iz serijala. Svaki tekst je posvećen jednom aspektu ove savremene pojave – rastućem broju starijih ljudi koji su, na ovaj ili onaj način, činioci privrednog razvoja)\nTags:doprinosiDragoljub RajićiseljavanjeMreža za poslovnu podrškuodliv stanovništvaSrbijasrebrna ekonomijazapošljavanje starijih


Komentari na "Haos na šalterima, telefon APR usijan: Ako ste zaboravili ovu obavezu, od sutra spremite 2.800 RSD" - Telegraf.rs\n30/09/19 | 12:48\nU APR nam kažu da ih privrednici poslednjih dana konstantno zovu za informacije\n1. oktobar 2019 | 00:13\nZanatljija sam,radim kao crnac da prezivim, zasto ja moram da imam internet, adresu elektronske poste, racunar zar nije vaznije da imam dobar alat za rad. Ne oduzimajte mi dragoceno vreme za gluposti a ni novac...pustite me da radim\n30. septembar 2019 | 23:21\nsvake godine pred registraciju kola vadim uverenje da sam prijavljen i aktivan u APR i to mi naplate skoro dve hiljade plus što iz unutrašnjosti moram otići u neki od gradova gde ima kancelarija pošto kod nas postoji dopisna kancelarija tražio sam da nekako drugačije dostavljam npr. elektronski, kažu ne može, izvadio u Bgd u Brankovoj ulici u julu istu potvrdu bez da me službenik upozorio na isto, nikakav dopis ni obaveštenje nidam dobio, radim od jutra do mraka da preživim i iškolujem decu, ne gledam tv, ne čitam oglasne table jer u ustanove idem samo kad moram borim se na ulici, protiv divljaka (kojima ne treba ništa i niko ih ne dira) protiv narkomana,plačkaša,siledžija,bahatih vozača,policije koja reketira itd itd... dokle bre više...\n30. septembar 2019 | 21:24\nAko firma nema el. adresu? Da li je mora imati?\n1. oktobar 2019 | 00:19\nPa, procitaj moj komentar...\n30. septembar 2019 | 16:24\nNekad je poslovanje preko Interneta bilo po izboru a danas je obaveza. Kojom strategijom je to odluceno, ko je i kad to odlucio? Kuvamo se kao zaba u sistemu globalizma a sve vise govorimo o ljudskim pravima i slobodama.\nTo je sasvim ok i u skladu s vremenom. Zamisli samo koliko se papira uštedi na globalnom nivou a samim tim i drveća.\nRadojle, školski drug patrijarha Irineja o njihovim danima u Čačku: Zajedno smo stanovali kao đaci\nNove mere od danas u Crnoj Gori: Zabranjen izlazak od 19 do 5 ujutru


Ponovo pozvali vlasti Kosova da izvrše napore da ispune ovaj uslov: Tanja Fajon, izvestiteljka Evropskog parlamenta (na slici: pasoš Kosova i viza)\nIzvestiteljka Evropskog parlamenta za vizni režim s Kosovom Tanja Fajon za RSE ističe da bi, ukoliko Kosovo pokuša da preispita sporazum o demarkaciji sa Crnom Gorom, taj proces mogao da potraje nekoliko godina, a bilo bi neizvesno šta bi moglo da se desi sa viznom liberalizacijom za Kosovo. Ona je dodala da šansa za Kosovo još uvek postoji.\nPremijer Isa Mustafa u utorak je priznao da je ovaj proces u zastoju zbog opomena koje se tiču prošlosti, dok je predsednik Skupštine Kadri Veselji naveo da će se demarkaciji uskoro naći rešenje.\nRatifikacija granice sa Crnom Gorom je jedan od uslova Evropske komisije za ukidanje viznog režima. Drugi uslov su konkretni rezultati u borbi protiv korupcije i organizovanog kriminala.\nIzvestiteljka Fajon kaže da i dalje postoji mogućnost da Kosovo zajedno sa Gruzijom i Ukrajinom dobije viznu liberalizaciju, ukoliko se pitanje demarkacije reši.\n"Postoji šansa jer sada imamo usvojeni mehanizam za suspenziju, što znači da članice sada imaju šansu da privremeno suspenduju vizni režim, odnosno, mogu se osećati lagodnije da idu dalje sa ukidanjem viznog režima trećim zemljama. Na primer, Evropski parlament će sada da glasa ukidanje viza Ukrajni i Gruziji, i želela bih kada bi i Kosovo mogli da stavimo na to glasanje. Izveštaj je u mojim rukama i mogu da odlučim kada da stavim to na glasanje – onda kada budem imala političku podršku mojih kolega i razumevanje kosovske strane da je neophodno da se ispune ovi uslovi", navodi Tanja Fajon.\nIzvestiteljka Fajon je još jednom pozvala kosovske vlasti da izvrše napore da ispune ovaj uslov.\n"To glasanje može da se desi veoma uskoro ove godine, jer su obe ove zemlje spremne. Ali, što se Kosova tiče, i pored podrške Evropskog parlamenta, moje ruke su zavezane jer Komisija i države članice ne žele da promene uslove i oni ostaju takvi. Nadam se da ćemo moći što pre to postići, ako ne ove godine, onda se nadam sledeće", kaže Fajon.\nPremijer Mustafa u nedelju se u Skadru sastao sa premijerom Crne Gore, Duškom Markovićem, ali nije saopšteno da li je bilo reči o demarkaciji.\nKosovo je vršilo napore da se ovaj uslov ukloni, ali i da Podgorica pokuša da ubedi EU da ovo pitanje nije ometnja u odnosima Kosova i Crne Gore.\nFajon je, međutim, skrenula pažnju da bi bi otvaranje sporazuma o demarkaciji predstavljalo novi trenutak, te da bi Brisel onda trebao da odluči šta dalje.\n"Sporazum (o demarkaciji) je potpisao premijer i stoga njegova ratifikacija je proces koji traje. Svesna sam osetljivosti ovog pitanja od strane opozicije ili stanovnika koji žive uz granicu, ali ukoliko Kosovo pokuša da dođe do drugih rešenja ili da ponovo otvori ovaj sporazum, onda mogu reći, iz iskustva sa Slovenijom, to može trajati nekoliko godina. U tom slučaju, mislim da moramo da tražimo rešenja da promenimo uslov, ali do sada nije bilo fleksibilnosti kod Evropske komisije i država članica da se ovaj uslov promeni", konstatuje Fajon.\nTanja Fajon: Ukoliko Kosovo pokuša da dođe do drugih rešenja, iz iskustva sa Slovenijom, to može trajati nekoliko godina\nS druge strane, Isa Mustafa je u utorak tokom obraćanja studentima Univerziteta u Gnjilanu kazao da je Kosovo ispunilo kriterij o borbi protiv korupcije, ali da je pitanje demarkacije u zastoju.\n"To nas dosta košta. To košta i građane Kosova jer ostaju izolovani jer ne mogu da putuju kao ostali građani. To košta i suverenitet zemlje jer ne možemo da smatramo našu zemlju potpuno suverenom ukoliko nema međunarodne granice sa susednim državama", kazao je Mustafa.\nOn je kazao da se radi na rešavanju ovih problema, ali i da ima opomena.\n"Opomene se tiču istorije, s prošlošću, ali ne sa trenutkom kada je proglašena nezavisnost Kosova i uslovima pod kojima je proglašena nezavisnost. Stoga, to treba da se uzme u obzir, vreme kada je proglašena nezavisnost i teritorija nad kojom je proglašena nezavisnost", dodao je Mustafa.\nPredsednik Skupštine Kadri Veselji kazao je u utorak u Skupštini Kosova da Kosovo ima savršene odnose sa Crnom Gorom i da će oni takvi i ostati.\n"Pitanje demarkacije nikada neće biti problem između naših država. Uskoro ćemo rešiti i ovo pitanje", naveo je Veselji.\nRazlog zašto se do sada nije izvršila ratifikacija sporazuma o demarkaciji je nedostatak glasova. Opozicija jednoglasno tvrdi da Kosovo ovim sporazumom gubi 8.000 hektara svoje teritorije i da je potrebno ponovno određivanje granične linije.\nPored opozicije, u sporazum nije ubeđen i jedan broj poslanika vladajućih partija. Situacija je sada otežana i zbog bojkota srpskih poslanika Skupštine Kosova koji ne prihvataju da se vrate u institucije dok se ne krene sa formiranjem Zajednice opština sa srpskom većinom.


Tko čeka, taj i dočeka: Našički Nexe dočekao je i taj dan - hrsport.hr\nFoto: Facebook RK Nexe Našice\nNašički Nexe dočekao je i taj dan. Nakon više od četiri mjeseca rukometnog posta, lopta se pokrenula. U petak su u Samoboru prijateljski dvoboj odigrali Nexe i slovenski Gorenje Velenje, trostruki prvak svoje države. Zbog predugog izbivanja s rukometnih terena, igrači obje momčadi odigrali su iznimno kvalitetnu i čvrstu utakmicu u teškim uvjetima zbog visoke temperature i vlage. Pobjedu su, nasreću, izborili Našičani nadoknadivši gol zaostatka s poluvremena. Rezultat je bio 25:23.\nUspješan debi pridošlice\nOvo je bila izvrsna prilika treneru „Gromova“, Hrvoju Horvatu, isprobati kompletan roster koji je imao na raspolaganju, uključujući i neka nova lica, poput mladog Čapljinca, Matea Rodina, bivšeg igrača Izviđača i francuskog Nancyja. Odmah nakon utakmice, Rodin je dao izjavu za nasice.com: „Danas smo odigrali prvi dvoboj nakon tri tjedna priprema i bila je to jedna teška utakmica zbog izuzetno visoke temperature i vlage, ali smo na kraju pobijedili. Kroz ove pripremne utakmice se uigravamo i rezultat nije toliko važan. Moram ponoviti da je ovo jedna teška situacija pošto zbog pandemije koronavirusa moramo igrati bez publike, a svi znamo da najviše igramo radi njih. U Našicama sam već nekoliko tjedana, ali imam osjećaj da sam odigrao sezonu, ekipa me je vrhunski primila.“\nInzistiranje na 5+1 obrani\nJedan od najzaslužnijih za dobre igre u SEHA ligi prošle sezone, u kojoj je Nexe stigao do četvrtfinala izgubivši u prvoj utakmici od favoriziranog Vardara sa samo jednim pogotkom razlike, je glavni trener Nexea i pomoćnik izborniku u reprezentaciji, Hrvoje Horvat. I on je dao izjavu za isti portal: „Konačno smo probili led neigranja utakmica s ovom prijateljskom protiv odlične slovenske ekipe Gorenje Velenje i mislim da će sada svima biti lakše u narednim utakmicama. Ovo je prva u nizu utakmica tako da neke stvari možemo “baciti u vodu”, da tako kažem i bit će vremena za analizu. Inzistirali smo na 5+1 obrani koja je na trenutke bila jako dobra, a na njoj ćemo nastaviti raditi u danima koji dolaze. Nažalost, vremena su takva da navijači ne mogu doći na utakmice što je jedan veliki hendikep za sportaše, ali bitno je da se igra i to će dati jednu određenu dozu optimizma svim onima koji se bave sportom.“\nOd pojedinaca, svakako treba izdvojiti najboljeg strijelca našičke momčadi, krilnog igrača Marina Jelinića, koji je sa svojih šest pogodaka uvelike olakšao svojoj momčadi put do pobjede. I kod Gorenja najbolji strijelac bio je krilni igrač, Kenan Pajt, sa sedam postignutih pogodaka. Nepoznati su idući protivnici našičkog Nexea, a pripreme za novu sezonu nastavljaju se po planu.\nU ovom članku:Gorenje, Horvat, Jelinić, Nexe, Rodin\nSP U RUKOMETU Osramoćeni smo! Potpuno zasluženo: Hrvatska – Danska 26:38 (15:17)\nDrugi najteži poraz Hrvatske u službenim utakmicama\nJoš smo "živi"!


Uspostavljanje performantnog produkcionog okruženja koje bi zamenilo zastarelu opremu, ubrzalo rad aplikacija i pružilo podršku poslovnim zahtevima.\nOptimizovanje IT resursa.\nPoboljšanje zaštite i sigurnosti poslovnih podataka.\nMigracija postojećeg ERP softvera sa on-premise na cloud okruženje.\nPodrška kontinuiranom razvoju programa lojalnosti potrošača.\nDigitalizacija poslovanja i implementacija EDI strategije pri radu sa dokumentima.\nFokus na unapređenju IT sistema kako bi bio brži, stalno dostupan i kako bi podaci bili bezbedni.\nAnaliziranje trenutnih i budućih potreba stručnih službi i kompanije u celini, uz davanje predloga optimalnog rešenja za serversku infrastrukturu.\nPrebacivanje celokupnog postojećeg rešenja u privatni cloud u okviru Mainstream Enterprise Cloud-a.\nPreuzimanje odgovornosti za funkcionisanje i dostupnost samog servisa u okviru dogovorenog SLA.\nNovo produkciono okruženje koje je višestruko smanjilo vreme odziva poslovnih aplikacija.\nSve ključne informacije za poslovanje su sigurne u izolovanom cloud okruženju i osigurane od potencijalnih gubitaka.\nEfikasna realizacija – od upoznavanja sistema, do njegovog puštanja u rad, prošlo je prošlo 3 meseca.\nGomex zahtevi i početak saradnje\nGomex, kao jedan od vodećih maloprodajnih lanaca u Srbiji, fokusiran je na izgradnju dugoročnih odnosa baziranih na sigurnosti i poverenju. Veliki broj transakcija na dnevnom nivou, uz složen, sadržajan i obiman program lojalnosti potrošača čine Gomex-ov poslovni i IT sistem veoma dinamičnim.\nGomex se ističe kao kompanija koja veoma brzo usvaja i implementira inovacije. Tako je kao deo procesa digitalizacije, menadžment Gomex-a prepoznao cloud kao optimalan pristup za rešavanje rastućih IT zahteva usled konstantnog širenja poslovanja. Kako su zahtevi za performansama i pouzdanosti sistema veoma visoki, posebna pažnja je posvećena pronalasku adekvatnog partnera koji je u stanju da isporuči kvalitetnu uslugu. Iz te potrebe je počela naša komunikacija.\nIT resursi kao faktor rasta\nGomex maloprodajna mreža, od svog nastanka 1995. godine do danas, beleži konstantan rast u obimu poslovanja, broju objekata i potrošača. Samo u toku 2017. godine kompanija je ostvarila rast prometa od skoro 20% dostignuvši rekordne prihode od oko 100 miliona EUR. Dinamika razvoja i budući planovi istakli su u prvi plan potrebu za stabilnom IT infrastrukturom i pronalaženjem održivog i prilagodljivog rešenja. Periodi dinamičnog rasta Gomex-a nisu bili ispraćeni adekvatnim rešenjem za IT infrastrukturu, što je vremenom uzrokovalo probleme u radu poslovnih aplikacija. Vreme odziva internih aplikacija je bilo u porastu, što je smanjivalo brzinu obavljanja zadataka i produktivnost u svakodnevnom radu. Uz želju da omogući svom IT timu da se fokusira na unapređenje ključnih poslovnih funkcija i procesa, menadžment Gomex-a se odlučio da svoje celokupno produkciono okruženje premesti u cloud.\nPartnerstvo, ekspertiza i proaktivnost za pravo rešenje IT potreba\nNakon inicijalnog testiranja kompetenci i uspostavljanja poverenja, saradnja je tekla kroz partnerski pristup i odnos. Koncentrisana ekspertiza na polju IT infrastrukture omogućila nam je da zajedno sa Gomex timom analiziramo potrebe i pronađemo najbolje rešenje. Urađena je analiza stanja, trenutnih rešenja i obaveza po postojećim ugovorima i sagledana je budućnost poslovanja i planovi kako bi se odgovorilo ne samo na trenutne, već i buduće izazove.\nMainstream enterprise cloud kao odgovor na izazove\nPrelazak na Mainstream Enterprise Cloud se pokazalo kao najbolje dugoročno rešenje. Obezbeđeni private cloud resursi na Mainstream-ovoj platformi omogućili su potrebnu stabilnost, ali i skalabilnost IT infrastrukture. Ovakvo rešenje dovelo je do drastičnog unapređenja performansi i vremena odziva aplikacija, smanjenja downtime-a sistema i rasterećenja vremena IT tima koji je mogao da se posveti novim projektima.\nDigitalizacija na pravom putu\nKompanija Gomex, kao jedan od lidera u inovacijama na domaćem tržištu maloprodaje, započela je proces digitalizacije svog poslovanja. Skalabilno i performantno rešenje za IT infrastrukturu omogućava neometani dalji digitalni razvoj na čvrstim i skalabinim osnovama. Program lojalnost potrošača i unapređenja na polju osnovnog biznisa, poput rada sa dokumentacijom kroz EDI strategiju, DMS , automatizacija procesa porudžbina od MPO ka distributivnim centrima, nova napredna rešenja u sektoru logistike i drugi važni procesi sada mogu da se oslone na Mainstream kao dugoročnog partnera.\nPotpuna tehnološka podrška\nKao deo usluge na Enteprise Cloud platformi, Mainsteram vodi brigu o celokupnoj infrastrukturi, optimizaciji i podešavanjima. Gomex IT tim fokusiran je na strateške projekte koji unapređuju dalje poslovanje dok Mainstream brine da celokupna infrastruktura bude stalno dostupna, optimalna i sigurna. Mainstream je spreman da podrži Gomex u budućem razvoju i kao dugoročni partner omogući integraciju novih tehnologija u budućnosti.\nOptimizacija poslovanja ne znači samo najbolje iskoristi postojeće resurse i unaprediti svoje snage, već blagovremeno prepoznati i svoje slabosti i pronaći najbolje partnere za taj deo posla . Ovaj drugi deo je možda teži , ali ukoliko ne mislimo da mi sve (najbolje) znamo , onda će efekti prepuštanja dela odgovornosti stručnim kompanijama- dovesti mnogo brže do napretka. GOMEX tim je to prepoznao. Izabrali smo Mainstream i sada smo u CLOUD-u.\nUkoliko želite da saznate kako je Gomex celokupno produkciono okruženje premestio u cloud – preuzmite dokument.


AM, SO Izvor: B92 nedelja, 10.08.2014. | 00:17\nVerovatno joj je bilo zao Smitkove sto je plakala, pa je pustila da pobedi! :D\n(LEsa, 10. avgust 2014 15:48)\nevo meni ispada zglob al jednom kad ispadne uvek ispada uvek mi namestaju zglob i konstantno boli po malo\n(P, 10. avgust 2014 03:57)\nNeverovatno! Imati konstantne bolove vise od godinu dana, ici na pretrage, dobijati misljenja profesionalaca da treba operacija, a igrati non stop gotovo svake nedelje. Pa, ko je ovde lud? S tobom, draga Bojana, nesto nije u redu.\n(SM, 10. avgust 2014 01:48)\nDovoljne su nam Jelena i Ana sa glupim izjavama, sad i ova. Potcjenjuje protivnice.\n(vera, 10. avgust 2014 01:20)


Golden Tulip Keyser Breda Breda, hotel Холандија. Ograničeno trajanje ponude!\nPogledajte više fotografija Proverite cene i raspoloživost za Golden Tulip Keyser Breda: Datum dolaska :\nGolden Tulip Keyser Breda - Opis\nGolden Tulip KeyserNastavak\nBreda ima 87 soba/e/u, čiji se široki spektar kreće od soba tipa Hotel Rooms do soba tipa Room, a najniža cena je 7 144 dinar - Srbija . U hotelu Golden Tulip Keyser Breda pronaći ćete sve usluge koje treba da ima hotel kategorije četiri zvezdice za grad Breda: Restoran, Room Service, Bar, Recepcija otvorena 24 sata, Teniski teren, Novine, Sobe za nepušače, Poslovni centar, Perionica, Samo za nepušače, Televizija, Klimatizovano. Stil ovog hotela je Luksuzan.Nalazi se u ulici Keizerstraat 5, pozicija mu je jugoistok za grad Breda, a od centra je udaljen samo 4 minuta hodom.Ostali putnici su ovom hotelu dali ocenu 8 od 10.Uživajte u pogodnostima koje ovaj hotel pruža, kao što je na primer sauna. Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: tereni za golf u blizini.Aerodrom Eindhoven se nalazi na oko 88 minuta kolima od hotela (44 kilomet(a)ra ).Ima brzu internet konekciju.Pripada hotelskom lancu Golden Tulip Hotels.Korisne informacije:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju parking uz naplatu.\nGolden Tulip Keyser Breda tip(ovi):\nGolden Tulip Keyser Breda sadržaji i usluge\nParking služba (Valet Parking)(Pronađite hotel sa Parking za Breda)\nApollo Hotel Breda City Centre ima 88 soba/e/u. Cene se kreću od 6 338 dinar - Srbija za najjeftinije sobe, ali na raspolaganju su sobe svih kategorija: od soba tipa Room do soba tipa Deluxe Room.Na 1,1 km -\nNa 5 minuta kolima udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici Burgemeester Kerstenslaan 20 sa pozicijom jug za grad Breda, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostajete samo nek\nProverite cene i raspoloživost za Golden Tulip Keyser Breda: Datum dolaska :


Zbog sumnje na pranje novca: Tužilaštvo Kantona Sarajevo istražuje poslovanje SDA!\nZbog sumnje na pranje novca Tužilaštvo Kantona Sarajevo istražuje SDA, kao pravno lice. Istraga bi, formalno, trebala odvesti i do samog predsjednika SDA Bakira Izetbegovića koji je u spornom periodu bio odgovorno lice\nIstraga: ROPSTVO U AZERBEJDŽANU: Kako su Vučenovići mučili radnike i „oprali“ milione maraka!


Više od 10 zemalja spremno da povuče priznanje KiM | Ekspres.net\nMnogo više od 10 država je spremno da preispita svoje odluke o Kosovu i Metohiji, izjavio ministar spoljnih poslova Srbije Nikola Selaković\n"Mi nećemo povući prvi potez, jer bismo odmah bili proglašeni za provokatore. Štaviše, bili smo spremni i da nastavimo moratorijum na lobiranja za priznavanja i otpriznavanja dogovoren Vašingtonskim sporazumom, ali u Prištini ne postoji dobra volja za poštovanjem bilo kog sporazuma", rekao je Selaković u intervjuu za "Večernje novosti".\nSelaković je upozorio na to da se grdno vara svako ko misli da može kosovsko-metohijski problem da reši tako što će Srbiji "zavrtati ruku" i terati je da prizna jednostrano proglašenu nezavisnost.\n"Niti će to rešiti taj problem, a još manje će Srbija tako nešto da uradi. Koliko god da je manevarski prostor za našu državu uzak i mali, toliko je veća naša rešenost da se svom snagom borimo za zaštitu državnih interesa na KiM, za prava srpskog i drugih nealbanskih naroda, prava SPC, za očuvanje naše verske, kulturne i istorijske baštine", poručio je Selaković.\n"Naš stav po tom pitanju je vrlo jasno izneo predsednik Aleksandar Vučić, mi kao članovi vlade i premijerka taj stav sledimo. Ako neko misli da je kompromisno rešenje u kome ćemo mi prihvatiti nešto kao rešeni status - to niti je kompromisno rešenje, niti je uopšte rešenje. I mi na to NE pristajemo", rekao je Selaković.\n"Srbija je danas ne samo jedna od najbrže rastućih ekonomija u Evropi već i država koja je sidro, stub stabilnosti u ovom delu Evrope. Za Srbiju je važno da, pored toga što ostaje na evropskom putu i gaji i unapređuje stara prijateljstva i partnerstva, odnose sa SAD uzdigne na viši nivo. Naši 140 godina dugi diplomatski odnosi jesu zalog za budućnost i nada da je takve odnose moguće stvoriti", podvukao je Selaković.\nOn podseća i na to da se sada se dijalog Beograda i Prištine nalazi pod okriljem EU, kao glavnog garanta da će se ono što će se dogovorom postići i ispuniti.\nKosovo Nikola Selaković\nNa društvenim medijima pojavila se fotografija srpske predstavnice na izboru za Mis Interkontinentala Valentine Petrović na kojoj, zajedno sa predstavnicama Albanije i tzv. Kosova, pozira sa podignuta tri prsta.\nSport 25.10.2021. 16:12\nVesti 16.10.2021. 07:35


Međunarodni festival folklora sutra u Čačku - Ozonpress :: internet portal\nMeđunarodni festival folklora sutra u Čačku\nMeđunarodni festival folklora Sa Ovčara i Kablara održaće se u Čačku u subotu 3. oktobra.\nNa festivalu učestvuju: KUD Marija Bursać – Veliko Banatsko Selo, NA Laza Kostić iz Kovilja, FA Branko Radičević – Novi Banovci, KUD Prosvjeta – Rudo, KUD Četerže, KUD Raspevane Požežanke – Požega, KUD Abrašević – Čačak, KUD Raspevani Zlatiborci – Rožantsvo, KUD Vesna – Mojkovac, KUD Radiša Poštić – Mrčajevci, KUD FRA.\nSvečani defile učesnika je u 17 časova na Gradskom trgu, a nastup učesnika počinje u 18 časova u Domu kulture. Ulaz je 100 dinara.\nOrganizator festival je KUD FRA.\nNikola Savić i Impuls bend u „Romansi“\nmaki 02/10/2015 u 09:39 Odgovorite\nSamo me interesuje da li ce se ove godine malo angazovati i Turisticki savez grada i predstaviti nas gostima kako treba.\nFolkloras 03/10/2015 u 17:58 Odgovorite\nSrecom pa ne organizuje onaj Grk prevarant, onaj neki Kostas Leviditois ili tako nekako.\nMole se folklorasi da ako ih taj kontaktira sa nekom firmom Mediteranian, DA NIKAKO NE PRISTAJU na njegove aranzmane.\nA ovoj deci neka je srecno i bericetno neka se lepo druze i neka uzivaju u svojoj mladosti onako kako treba\nFolkloras 05/10/2015 u 07:22 Odgovorite\nCvijo je po ko zna koji put pokusao da ojadi folklorase zajedno sa ovim Grkom!\nPozz iz Kosjerića!


Mango predstavio planinsku kolekciju - Muški magazin - trendovi, fitness, lifestyle, saveti, devojke... `\nOd Mango brenda smo navikli da dobijamo prvoklasne zimske stvari, a ovoga puta popoularna modna kompanija se odlučila za malo drugačiju kolekciju. Sada nam Mango predstavlja planinsku koelkciju koja u svom asortimanu sadrži stvari koje su kreirane tako da vam obezbede topao i suv boravak u visokim i hladnim planinskim predelima.\nTo podrazumeva da se u ovoj kolekciji nalaze različiti tipovi jakni, dukserica, pantalona, džempera i toplih aksesoara poput kapi, šalova i rukavica. Mango je odlučio da kreira ovu kolekciju sa ciljem da muškaricma obezbedi adekvatne stvari za preživljavanje u planinskim uslovima, tako da će avanturisti i ljubitelji skijanja imati savršenu kolekciju.\nPogledajte fotografije i videćete o kakvoj kolekciji je reč:


Sud naložio vraćanje Vukčevića u Savjet RTCG\nOsnovni sud u Nikšiću donio je danas privremenu mjeru kojom se nalaže da se Nikola Vukčević vrati na mjesto člana Savjeta Javnog servisa do okončanja pravosnažnosti postupka, saopštili su predstavnici četiri nevladine organizacije (NVO).\nU saopštenju Centra za razvoj nevladinih organizacija, Centra za građansko obrazovanje, Instituta alternativa i Centra za monitoring i istraživanja, navodi se da je takvu odluku ranije već donio podgorički Osnovni sud u slučaju, kako su kazali, nezakonito smijenjenog člana Savjeta RTCG Gorana Đurovića.\n„Ovakve sudske odluke, u atmosferi nezabilježnih pritisaka vladajuće partije, predstavljaju snažan impuls za povratak povjerenja u pravosuđe“, smatraju u tim NVO.\nPrema njihovim riječima, Skupština Crne Gore i njeni poslanici ne mogu biti iznad zakona i sudskih odluka. Navodi se da bi moguća opstrukcija vlasti da poštuje sudske odluke i zakone države dalje štetila državnom interesu Crne Gore.\n„Zato očekujemo da Skupština, odnosno vladajuća većina, hitno i dosljedno primijeni sudske odluke, što znači i obustavljanje procesa imenovanja Ivana Jovetića na mjesto Vukčevića, kako bi spriječila dalja usložnjava inače već vrlo složene situacije u koju je sistem doveden nezakonitim odlukama vladajuće većine“, kaže se u saopštenju.


Nenad Kecmanović - O fašistima i antifašistima u BiH - Novi Standard\nNenad Kecmanović 19.01.2021. 12:05\nNedavno su ministarska spoljnih poslova BiH i jedan istoričar političare iz R. Srpske nazvali fašistima. Međutim, ko su kroz istoriju bili fašisti, a ko antifašisti u BiH?\n„Dodik je kao Hitler!“ (Bisera Turković), „dr Đokanović je isti Gering?!“ (Husnija Kamberović).\nU popularnoj tok šou emisiji TV Fejs ministarka spoljnih poslova nedavno je svog pretpostavljenog u Predsjedništvu BiH uporedila sa Hitlerom. Već u jednoj od sljedećih, medijski najeksponiraniji istoričar je svog sagovornika i jednog od političkih prvoboraca RS uporedio sa Hermanom Geringom.\nU sarajevskim medijima inače sve Srbe, koji ne slijede bošnjački diskurs o unitarnoj BiH, sve češće nazivaju fašistima, a svoje muslimane/Muslimane/Bošnjake i njima lojalne Srbe i Hrvate – antifašistima. Srbi više nisu jedna od četiri strane u građanskom ratu na nacionalno-vjerskoj osnovi. Nisu ni „agresori“ na svoju vlastitu zemlju, kako su nazivani do jeseni ’93. i otvaranja hrvatsko-muslimanskog i muslimansko-muslimanskog fronta Alija–Babo. U najnovijoj bošnjačkoj nomenklaturi Srbi su, kratko i jasno, postali – fašisti.\nIako najmanji, dio objašnjenja vjerovatno leži u potrebi da svojim inostranim, prvenstveno transatlantskim, pokroviteljima pojednostave komplikovanu sliku BiH. U domaćoj literaturi pominju se ustaše, domobrani, partizani, četnici, srbo-četnici, jugo-armada, a sami Bošnjaci se pojavljuju pod tri imena. Ko bi se od stranaca u tome snašao?! No, kada kažu „komšije su fašisti, a mi smo antifašisti“, to sav svijet razumije i zna šta je dobro, a šta zlo.\nTeza nije originalna jer je Alija Izetbegović još krajem rata govorio o „srpskom fašizmu“ i prije otkrića masovnog zločina u Srebrenici, Bisera Turković i Husnija Kamberović, koji su izašli ispod njegovog šinjela, poređenje sa Hitlerom i Geringom vezuju za Dodika i Đokanovića, koji sa Srebrenicom nemaju baš nikakve ni izvršne ni naredbodavne veze. A onda su još u njima prepoznali nacističke vođe.\nUz dobronamjernu pretpostvaku da ministarka i istoričar znaju šta je fašizam kao ideologija i politika, hajde da vidimo šta su istorijski fašizam i antifašizam značili u Bosni i kako su distribuirani u nacionalnom ključu!\nMuslimani su, ne manje nego Hrvati, 1941. u Sarajevu masovnim oduševljenjem dočekali fašističkog okupatora. „Hrvatsko cvijeće“ u bosanskom dijelu NDH popunilo je ne samo vojne redove (domobrani, ustaše), nego i redove civilne uprave. Pavelićev ustaški namjesnik za BiH bio je frankovac Hakija Hadžić. Dva gradonačelnika Sarajeva bili su Hasan Demirović i Mustafa Softić.\nVeliki muftija Jerusalima, Muhamed Amin el Huseini, pozdravlja pripadnike 13. SS divizije nacističkim pozdravom u novembru 1943. godine (Foto: Wikimedia/Bundesarchiv, Bild 146-1980-036-05/Unknown author/CC-BY-SA 3.0)\nNije dokazano da je stari Izetbegović i sam bio u SS Handžar diviziji, ali Mladi muslimani, kojima je pripadao od svoje 16. godine, bili su ogranak Muslimanske braće, organizacije koja je na vodećem islamskom univerzitetu Al Ahzar u Kairu regrutovala više generacija studenata iz Bosne.\nSaradnja Muslimanske braće sa Trećim rajhom ozvaničena je preko Mladih muslimana i u Bosni kada je kairski veliki muftija El Huseini došao u Sarajevo da isprati SS Handžar diviziju na Istočni front. Nezadovoljni statusom IVZ u NDH, muslimani su se obratili nikom drugom do Hajnrihu Himleru, komandantu SS i svih koncentracionih logora Trećeg rajha da ih uzme pod svoju direktnu upravu. Nisu im bili dovoljni Jasenovac i Gradina za Srbe, Jevreje i Rome, nego su tražili Aušvic i Dahau.\nDok su se Srbi uglavnom podijelili na dvije oslobodilačke gerilske formacije – kraljevsku vojsku u otadžbini i komunistički NOF – dotle se većina vojno aktivnih muslimana, do pada Musolinijeve Italije pred kraj rata, dijelila na dvije kolaborantske: domobrane/ustaše Pavelićeve NDH i SS diviziju Hitlerove Njemačke.\nUprkos svemu: „Srbi su fašisti, a Bošnjaci – antifašisti“. Andrić je odavno utvrdio da „gdje počinje Bosna, prestaje logika“, ali kako objasniti tu pervertiranu negativnu dijalektiku po kojoj jeste ono što nije, a nije ono što jeste?\nIako je mehanizam projekcije primarno individualno psihološki, sa socijalno-psihološkog stanovišta moglo bi se protumačiti kao mehanizam projekcije vlastitih frustracija na drugoga. Zbog istorijskog kontinuiteta kolaboracije – još od porođaja pod okupacijom Osmanskog carstva, preko austrougarske aneksije, do okupacije Trećeg rajha itd. – osjećanje kolektivne krivice treba prebaciti na drugog. Taj drugi nije bilo koji drugi, nego baš onaj koji istorijom hajdučije, buna, ustanaka i oslobodilačkih ratova izbliza podsjeća na alternativni moralno superioran model ponašanja.\nPolitikološki gledano, za objašnjenje bi mogla da posluži i Bugarelova sintagma „apeli imperijama“. Tokom duge istorije kolaboracije, muslimani su se kontinuirao obraćali stambolskoj Porti, carskom Beču, Himleru u Berlinu i drugim udaljenim centrima izvan Bosne koji su upravljali Bosnom. Tradicija traženja spoljne zaštite, uz stigmatizaciju inovjernih i drugonacionalnih komšija, inercijom se prenijela i na savremene Bošnjake. Umjesto dogovora sa Srbima i Hrvatima u BiH, oni „apeluju na imperiju“ i više prate predsjedničke izbore u SAD nego u vlastitoj zemlji, više se uzdaju u inostrani protektorat nego u samovladavinu i samoupravu.\nGrađani Sarajeva u auto-koloni sa zastavama BiH i SAD proslavljaju pobedu Džoa Bajdena na američkim predsedničkim izborima, Sarajevo, 08. novembar 2020. (Foto: Snimak ekrana/The Hill)\nInverzija istorijskih uloga fašista – antifašista u Bošnjaka uklapa se i u generalni trend revizije istorije koji je započeo povodom 100 godina Velikog rata. Već pomenuti istoričar Husnija bio je organizator međunarodnog skupa u Sarajevu koji je trebalo da dokaže da je Srbija izazvala Prvi svjetski rat i da u pripremljenu klopku, kojoj su začudo kumovali i neki francuski naučnici, uvuče i srpske istoričare. Kako smo, crno na bijelo, i predvidjeli – trend se kasnije nastavio i minimiziranjem uloge Crvene armije u pobjedi nad fašizmom, a potomci „antifašista“ iz SS Handžar divizije prećutali su iskustva očeva sa Istočnog fronta.\nPopularni domaćin tok šoua na TV Fejs, Senad Hadžifejzović, u obe pomenute emisije je sa razumljivim profesionalnim zadovoljstvom pratio dvoje viđenih Bošnjaka sa optužbama za fašizam na račun viđenih Srba, jer bez grubih ispada i provokacija nema velike gledanosti.\nMeđutim, kada je u međuvremenu Zoran Milanović na račun građanske Bosne izjavio „prvo sapun pa onda parfem“, odjednom ga je napustila profesionalna rutina i ležernost. Neuobičajeno uzrujan, održao je nepristojno neodmjerenu lekciju predsjedniku susjedne države Hrvatske. Ali, ne kao građanin jedinstvene Bosne, nego baš kao Bošnjak i poznavalac muslimanskih higijenskih običaja.\nElem, optužba za fašizam ili je opravdana ili predstavlja sitnicu koja ne zaslužuje intervenciju voditelja. Ali, „sapun i parfem“ je – teška uvreda. Ono prvo se odnosilo na one druge, a ovo drugo na svoje.\nNeka se pripreme Cvijanovićeva, Čubrilović i Višković da budu upoređeni sa Himlerom, Gebelsom, Bormanom i drugim glavešinama Trećeg rajha!\nPredsednica Republike Srpske Željka Cvijanović (Foto: Tanjug/Andrija Vukelić)\nMožda je to neka nova direktiva s vrha sarajevske protektoratske ambasadorokratije.\nNaslovna fotografija: Wikimedia/Bundesarchiv, Bild 146-1973-116-11/CC-BY-SA 3.0\nPolitikaantifašizamBiHBošnjaciNenad KecmanovićSrbi u BiHfašizam


Stiže najjača košava ove godine, hoće li pasti i sneg: Prognoza srpskog meteorologa - 11.11.2021, Sputnik Srbija\nStiže najjača košava ove godine, hoće li pasti i sneg: Prognoza srpskog meteorologa\nU narednih desetak dana ne bi trebalo da bude značajnog zahlađenja i snega, ali će u utorak u Srbiji duvati najjača košava ove godine, izjavio je meteorolog... 11.11.2021, Sputnik Srbija\nTodorović je za RTS rekao da će naredne nedelje duvati košava koja donosi hladnoću sa istoka.On je napomenuo da neće biti značajnog zahlađenja, ali da će u utorak očekivana srednja brzina vetra iznositi od osam do devet metara u sekundi, što stvara subjektivni utisak da je temperatura oko nula stepeni.Prema rečima Todorovića, naredne nedelje će biti uglavnom suvo, uz oblake i eventualnu kišu samo u ponedeljak, 15. novembra.On je prokomentarisao i narodno verovanje da će zima biti blaga ako je na Mitrovdan, kao ove godine, magla.Priznaje da nema snažnu argumentaciju da bilo šta tvrdi jer je praksa pokazala da dugoročne prognoze nisu pouzdane, ali, gledajući ritam smene hladnijih i blažih zima, predviđa da je red da predstojeća bude sa češćom pojavom snega i snežnog pokrivača.„To ne znači da će temperatura biti ispod proseka nego da će se smenjivati hladni i topli periodi. Na kraju, kada bi se sabralo, bila bi blago prosečno toplija“, kazao je Nedeljko Todorović.\nsrbija, zima, srbija – društvo, društvo\n© Sputnik / Kirill Kallinikov / Uđi u foto-galerijuVremenska nepogoda\nU narednih desetak dana ne bi trebalo da bude značajnog zahlađenja i snega, ali će u utorak u Srbiji duvati najjača košava ove godine, izjavio je meteorolog Nedeljko Todorović. On predviđa da će predstojeća zima proteći uz češću pojavu snega i snežnog pokrivača.\nTodorović je za RTS rekao da će naredne nedelje duvati košava koja donosi hladnoću sa istoka.\nOn je napomenuo da neće biti značajnog zahlađenja, ali da će u utorak očekivana srednja brzina vetra iznositi od osam do devet metara u sekundi, što stvara subjektivni utisak da je temperatura oko nula stepeni.\nPrema rečima Todorovića, naredne nedelje će biti uglavnom suvo, uz oblake i eventualnu kišu samo u ponedeljak, 15. novembra.\nOn je prokomentarisao i narodno verovanje da će zima biti blaga ako je na Mitrovdan, kao ove godine, magla.\n„To verovanje je zasnovano samo na zapažanju u proteklih nekoliko stotina godina, kada je narod beležio i pamtio i sa nekim karakterističnim datumima povezivao vremenske prilike. Najčešće se tako događalo, ali to ne znači da je uvek tako. Sa vremenom nema garancije“.\nPriznaje da nema snažnu argumentaciju da bilo šta tvrdi jer je praksa pokazala da dugoročne prognoze nisu pouzdane, ali, gledajući ritam smene hladnijih i blažih zima, predviđa da je red da predstojeća bude sa češćom pojavom snega i snežnog pokrivača.\n„To ne znači da će temperatura biti ispod proseka nego da će se smenjivati hladni i topli periodi. Na kraju, kada bi se sabralo, bila bi blago prosečno toplija“, kazao je Nedeljko Todorović.\n8 Novembar, 13:33


Istorijat kompanije Sekopak\nKompanija Sekopak d.o.o., operater upravljanja ambalažnim otpadom, osnovana je 2006. godine sa ciljem da, svim kompanijama koje posluju na tržištu Srbije, omogući uvođenje postulata zaštite životne sredine u okviru delatnosti koje obavljaju.\nNakon donošenja Zakona o upravljanju otpadom i Zakona o ambalaži i ambalažnom otpadu 2009. godine, Sekopak svim kompanijama koje su obavezne da uklanjaju ambalažni otpad omogućava da zakonske obaveze izvrše na najefikasniji način.\nU kratkom vremenskom intervalu, Sekopak postaje tržišni lider i zajedno sa svojim partnerima doprinosi jačanju svesti kod svih građana o značaju smanjivanja količine otpada koji svaki pojedinac napravi. Ponosni smo na članstvo u evropskoj organizaciji Pro Europe i nosilac smo licence prestižnog simbola Zelena tačka za Republiku Srbiju.Ova oznaka potrošačima ukazuje da je kompanija, na čijim proizvodima se nalazi Zelena tačka, posvećena očuvanju životne sredine kroz plaćanje naknade za zbrinjavanje svog ambalažnog otpada.\nMožemo se pohvaliti preuzimanjem najveće količine iskorišćene ambalaže u Srbiji, a zahvaljujući partnerima i sakupljačkoj mreži od 2010. godine prikupili smo i predali na reciklažu više od 60.000 tona ambalažnog otpada. To možemo da uporedimo sa kolonom od preko 35 km transportnih kamiona. Postavljene ciljeve uspešno premašujemo iz godine u godinu.


Category: Manifestacije - Moja škola Jelena Božić\nZbirka zadataka za završni ispit 2013\nMinistar prosvete, nauke i tehnološkog razvoja Žarko Obradović najavio je da će na završnom ispitu za školsku 2012/2013. godinu 75 odsto zadataka biti nepoznato, a 25 odsto delimično poznato.\nPolovina zadataka na završnom testu biće na osnovnom nivou, a polovina na srednjem i naprednom nivou.\nOvde možete preuzeti zbirke:\nzbirka iz matematike za završni ispit 2013.\nzbirka iz srpskog za završni ispit 2013.\nDan i vrednost broja Pi je dan Ajnštajnovog rođenja\nLjubitelji matematike širom sveta 13. marta obeležavaju Dan broja Pi. Pi je matematička konstanta koja se danas naširoko primenjuje u matematici i fizici. Približna vrednost ovog broja je 3,14159.\nDan broja Pi se uvek obeležava 14. marta (odnosno treći mesec u godini i 14 dan u tom mesecu) zbog toga što se broj Pi obično zaokružuje na 3,14.\nBroj Pi je iracionalan broj što znači da će se nastaviti u beskonačnost bez ponavljanja.\nNumerička vrednost Pi zaokružena na 64 decimale je\nπ ≈ 3,14159 26535 89793 23846 26433 83279 50288 41971 69399 37510 58209 74944 5923, a uz pomoć moderne tehnologije izračunato je nekoliko milijardi brojki, međutim konačna se decimala nikad ne može postići.\nSimbol za broj Pi, grčko slovo π, prvi je upotrebio Viliam Džouns 1706. godine, a postao je poznat pošto ga je usvojio švajcarski matematičar Leonard Euler 1737. godine.\nTakođe, još jedna važna veza broja Pi sa današnjim danom je rođendan slavnog Alberta Ajnštajna 14. marta, odnosno 3,14 kao način na koji se datum izražava u Evropi.


PETROVIĆ - Obećanja iz platforme se ispunjavaju, osniva se gradski Agrarni fond | Trebinje Live\nPETROVIĆ - Obećanja iz platforme se ispunjavaju, osniva se gradski Agrarni fond\nJedna od tačaka dnevnog reda koja će se naći pred odbornicima na sljedećem zasjedanju Skupštine grada Trebinja biće osnivanje Agrarnog fonda Trebinje, čiji će osnivač biti Grad Trebinje - saopšteno je danas iz kabineta gradonačelnika Trebinja Luke Petrovića.\nOvim povodom je danas u kabinetu gradonačelnika održan inicijativni sastanak za definisanje opisa poslova i nadležnosti budućeg Agrarnog fonda Grada Trebinja.\nPrema riječima gradonačelnika Trebinja Luke Petrovića, Agrarni fond će biti jedan od nosilaca poljoprivrednog razvoja Trebinja i biće osnovan u cilju zapošljavanja i samozapošljavanja što većeg broja građana koji posjeduju poljoprivredne površine.\n"Osnivanjem Agrarnog fonda, poljoprivrednicima će se pružiti mogućnost da bez ikakve bojazni registruju svoja poljoprivredna domaćinstva kako bi mogli dobijati podsticaje iz Ministarstva poljoprivrede RS, kao i iz budućeg Agrarnog fonda Grada Trebinja," kaže Petrović i dodaje da je primarni cilj da se poveća nivo poljoprivredne proizvodnje u Trebinju i pomognu poljoprivredna gazdinstva, a sve u okviru šire namjere gradske vlasti vezano za osnaživanje sela i razvoja ruralnog dijela grada.\n"Zamišljeno je da Agrarni fond napravi bazu podataka poljoprivrednih proizvođača po sektorima, odnosno bazu svih komercijalnih i nekomercijalnih poljoprivrednih gazdinstava, da definiše način subvencionisanja poljoprivrednih proizvođača, inicira komasacije poljoprivredne površine grada Trebinja, da bude osnivač otkupnih stanica i inicijator izgradnje hladnjača u ruralnim područjima grada Trebinja, da definiše odnose sa poljoprivrednim otkupljivačima i trgovačkim lancima," rekao je nakon sastanka gradonačelnik Trebinja.\nPetrović je rekao i da će gradski Agrarni fond imati zadatak da izvrši analizu sistema za navodnjavanje, te analizu razvoja budućih sistema, kao i da će zadatak Fonda biti da izradi neophodnu projektnu dokumentaciju za izgradnju nedostajućih sistema za navodnjavanje grada Trebinja.\nU cilju što bržeg uspostavljanja rada trebinjskog Agrarnog fonda, na današnjem sastanku je takođe dogovoreno da se u najkraćem roku, a najkasnije do utorka, pripremi i podnese prijedlog sistematizacije radnih mjesta radi uspostavljanja rada i same funkcionalnosti Fonda.\nS tim u vezi, gradonačelnik Trebinja kaže da će budžetska sredstva za lične dohotke zaposlenika Agrarnog fonda biti premještena iz budžeta Grada u budžet Agrarnog fonda, koji će takođe raspolagati i početnim kapitalom od 250.000 KM za subvencionisanje u narednoj godini.\nKada je riječ o vrstama subvencionisanja, gradonačelnik ističe da će se subvencije poljoprivrednim subjektima davati za različite namjene.\n"Ovdje će se vršiti subvencionisanje i pri kupovini poljoprivrednih mašina, nabavci stočnog fonda, razvoju rasadničke proizvodnje itd, a sve u skladu sa novim odlukama, pravilnicima i uredbama, kao što je to definisano u većim sredinama", naveo je Petrović.\nU narednom periodu je planirano i da zaposleni stručnjaci Agrarnog fonda obiđu Poljoprivredni kombinat Beograd, Poljoprivredni fakultet u Čačku i Agrarni fond Bijeljina kako bi se informisali i kako bi trebinjski Agrarni fond što prije postao funkcionalan i na usluzi našim poljoprivrednicima.


Radio 021\t21.07.2018 14:09\nEvropska unija priprema spisak američkih proizvoda na koje bi mogla da uvede carine ukoliko SAD primeni nove kaznene takse za automobile iz EU.\nTo je istakla evropska komesarka za trgovinu Sesilija Malmstrom. "Pripremamo zajedno sa zemljama članicama spisak kontra mera i to smo jasno preneli našim američkim partnerima", rekla je Malmstrom\nOna je, ipak, izrazila nadu da će poseta evropske delegacije Vašingtonu naredne nedelje, u kojoj će, zajedno sa njom, biti i predsednik Evropske komisije Žan-Klod Junker, pomoći smirivanju tenzija.\n"Ako bi SAD uvele ovakve tarife na automobile, to bi bilo veoma loše. Zajedno sa našim zemljama članicama spremamo listu kontramera i o tome smo obavestili naše američke partnere. To je urađeno na isti način kao što je bilo sa čelikom i aluminijumom", rekla je Malmstrem.\nDelegacija EU će naredne nedelje boraviti u poseti Vašingtonu gde će se sastati sa predsednikom SAD Donaldom Trampom i razgovarati o trgovini.


84Bit u Herceg Novom - Herceg Novi Cool\n84Bit u Herceg Novom\nCrnogorski dvojac na privremenom radu u Novom Sadu, 84Bit koji čine DJ-evi i producenti A.P. (Miloš Rakonjac) iz Herceg Novog i Ffunk a.k.a Jovic Evic (Nikola Jovićević) iz Nikšića otvaraju jesenji program u kultnoj hercegnovskoj kafani Prostorija na legendarnim skalama od Škvera ka gradu. Poznati dvojac će nastupiti u petak, 19. oktobra od 21 sat. Vijest o njihovom dolasku je obradovala sve novske zaljubljenike u elektronsku muziku, ali ni Miloš i Nikola ne kriju zadovoljstvo\n„Jedva čekamo da se spustimo do svoje Boke i van sezone“, kažu momci iz 84Bit koji trenutno prolazi kroz vrlo lijepu i uspješnu fazu svog rada, a momentum koji trenutno imaju ih svrstava među nekim od najuspješnijih house producenata u regionu. Tome svjedoči i činjenica da su poslije saradnje sa živim legendama Full Intention uspješno nastavili svoj rad i u narednih par mjeseci očekuju nas njihova izdanja na eminentnim izdavačkim kućama poput Phoenix Music za koju izdaje sam svjetski krem House & Tech House muzike\n„Međutim, tu je i najavljena saradnja i sa Bobbin Head Music iz Australije iza koje stoji ni manje ni više do Husky, jedan od najuticajnijih izvođača muzičkoj industriji. Takođe su završena izdanja u saradnji sa Gramophonedzie, Demarkus Lewis, Mirko & Meex i uskoro će se pojaviti na svim najbitnijim muzičkim online portalima“, objašnjavaju Miloš i Nikola najavivši da će u Prostoriji biti i premijera par novih traka, što sigurno garantuje dobar vajb i pravu žurku za početak vansezonskih čarolija.\nPrethodni članakTu smo da grizemo dok smo mladi\nSljedeći članakNastavljena akcija obnove fonda mimoze\nKoncert Big benda Đenović u susret Danu nezavisnosti\nViđi nane – novi singl Who See i Trixtar\nVitez nevidljivih umjetnika\nĐenović Disco Event za početak ljeta na rivijeri\nDobar vajb sa Stepeništa Danice Tomašević\nSara Renar, arhitekta zvuka\nSaga o Nancy Griffith u komuni Orka


Laserski Samit – Vienna | Before After\n17. Novembar 14.\nLaserski Samit – Vienna\nTokom 14. i 15. novembra u Künstlerhaus Vienna održan je 12. po redu Internacionalni laserski samit jeftine grafike. Dvodnevni događaj na kome je predstavljeno preko 90 radova vizuelnih umetnika, dizajnera i ilustratora iz Austrije i sa područja Balkana ukupno je posetilo više od 900 posetilaca. Kako je koncept Laserskog samita i prodajnog karaktera, na samom događaju je prodato preko 750 grafika koji se ove godine bili inspirasani temom “Nije mi žao”.\nChristian Schlager, Lucas Zallmann, Seth Weiner, Lena Goldsteiner, Marie Fegerl, Boris Hoppek, Valerija Ilchuk, Zoran Pungerčar, Nikola Korać, Slavimir Stojanović / Futro, Marija Strajnić, Natalia Weiss, Andrej Dolinka, Javier Perez Gil, Georg Lebzelter, Bernharda Xilko, Gerhard jordan, Anna Ehrlemark, Mina Fina, Marijana Rot, Sergej Tucakov, Jan Pavlovic, Olaf Osten, Eugenia Gortchakova, Marko Marković, Flö Rastbichler, Nenad Dickov, Peter Phobia, Weedzor, Milica Pantelić, Saša Tkačenko, Monika Lang, Mario Kolarić, Radovan Popović, Super Timor, Milan Letić, Neon i Linnch, Adriana Anielo, Vuk Dedier, Milica Maksimović, Johanna Marcadé-Mot, Aleksa Bijelović, Milos Bogdanović, Nina Ber, Coline Jeanneret-Gris, Isidora Nikolić, Veljko Onjin, Rege Indrastudianto, Željko Lončar, Théophile Glauser, Nenad Radojičić, Karin Söderquist, BurnBjoern, Bogomir Doringer, Vlada Gvoić, Aleksandra Stojanović, Jovana Tokić, Hrvoje Živčić, Baptiste Jehan, Marko Matović, Ognjen Lopušina, Wostok, Davor Gromilović, Ana Jelenković, Filip Pomykalo, Dunja Janković, Miroslav Cukovic, Aleksa Jovanović, Milan Pavlović, Zenita Komad, Nina Zeljković, Ana Kraš, Michael Wegerer, Nenad Trifunović, Jovan Trkulja, Sandra Milanović, Goran Zmaić, Olga Jorgačević, Marko Lulić, Mane Radmanović, Kris Falid, Stefan Unković, Borut Vild, Perfekt World, Hristina Papadopulos, Primož Zorko, Marijana Oršolić, Lazar Bodroža, Bratislav Milenković, Stela Pančić, Katarina Šoškić, Ivan Antunović, EmaEmaEma, Francesco Ciccolella.\nAtmosferu su do usijanja doveli Sexy deutsch.\nLaserski samit u Künstlerhaus-u organizovali su Turbosutra i Blockfrei. Podržan je od strane Miniustarstva kulture Srbije i austrijske agencije Bundeskanzleramt.\nFatkid Beny says:\n19.11.2014. at 14:38\nit’s KRIS FAILED!\n62. Međunarodni beogradski sajam knjiga – očekivana fešta\n25. Oktobar 17.\nPosetili smo Sajam knjiga, a sa svojevrsnog oktobarskog hodočašća vratili smo se sa novim i starim utiscima o ovoj dugovečnoj manifestaciji.\nDevet filmova konkuriše za “Zlatni toranj”\n11. Jul 19.\nPredstavljen takmičarski program 26. Festivala evropskog filma Palić.


SVI TEKSTOVI – Stranica 11030 – Volim Podgoricu\nHome / SVI TEKSTOVIpage 11030\nENGLEZI ljuti na naše diplomate: Puše ispred zgrade i stavili su zastavu\n17. Juna 2015.\tNASLOVNA, Politika 0\nOsoblje crnogorske ambasade u Londonu našlo se, ovih dana, u čudu, zbog nezadovoljstva komšija u ulici u srcu Kensingtona, četvrti u zapadnom Londonu. Bijes komšija Crnogorci su izazvali, vjerovali ili ne, isticanjem svoje zastave, stavljanjem ploče sa natpisom, pušenjem ispred zgrade ambasade i parkiranjem automobila, pišu Dnevne novine. Sasvim normalni …\nPROGNOZA: U srijedu ne izlazite bez kišobrana!\nU srijedu, najavljuju meteorolozi, obrt u vremenskim prilikama. Kiša će padati povremeno u čitavoj Crnoj Gori, a popodne mjestimično pljuskovi sa grmljavinom. Duvaće slab do umjeren, sjeveroistočni i sjeverni vjetar, tokom noći u pojačanju. Jutarnja temperatura od 9 do 21, najviša dnevna od 17 do 29 stepeni. Podgorica: Promjenljivo oblačno, …\nNova ABA liga u vlasništvu klubova, Bokan predsjednik\n16. Juna 2015.\tKošarka, NASLOVNA 0\nNakon sastanka klubova, regionalnih saveza i rukovodstva ABA lige u Zagrebu, dogovoreno je da se osnuje “nova ABA liga”, koja će stopostotno biti u vlasništvu klubova, prenosi RTS. Predsjednik lige sa jednogodišnjim mandatom biće predsjednik Budućnost VOLI Dragan Bokan, a funkciju direktora lige će najvjerovatnije obavljati Roman Lisac. To je …\nRaspisan javni poziv za Savjet za saradnju Glavnog grada i NVO\n16. Juna 2015.\tNASLOVNA, PG INFO 0\nOdbor za izbor i imenovanja raspisao je javni poziv za predlaganje kandidata za četiri člana Savjeta za saradnju Glavnog grada i nevladinih organizacija i kandidata za jednog člana koji je nezavisni stručnjak u oblasti koja se odnosi ili utiče na rad i razvoj civilnog društva i saradnju sa Glavnim gradom. …\nMašulović: Crna Gora kredibilan partner što je preporučuje za članicu NATO-a\nCrna Gora se, učešćem u međunarodnim mirovnim misijama i operacijama, dokazala kao pouzdan i kredibilan partner i faktor stabilnosti u regionu, što je svakako preporučuje za sljedeću članicu NATO Alijanse, kazao je generalni direktor za politiku odbrane Ivan Mašulović na redovnom polugodišnjem brifingu izaslanika odbrane akreditovanih u Crnoj Gori koji …\nĐukanović čestitao Nacionalni dan Islanda\n16. Juna 2015.\tPolitika 0\nPredsjednik Vlade Crne Gore Milo Đukanović uputio je, povodom Nacionalnog dana Republike Island, čestitku predsjedniku Vlade te zemlje Sigmunduru Davidu Gunlaugsonu. „Koristim priliku da Vašoj Vladi i Vama lično zahvalim na kontinuiranoj podršci evroatlantskim težnjama naše zemlje, koja je do kraja posvećena ispunjavanju obaveza iz NATO agende, u očekivanju poziva …\nZLATNI ZLATIČANIN: Pogledajte kako su Podgoričani dočekali Dejana na aerodromu!\nCrnogorski bokser Dejan Zlatičanin pobijedio je u Birmingemu, u američkoj državi Alabama, Ukrajinca Ivana Redkača, u eliminacionom meču za titulu profesionalnog prvaka svijeta u lakoj kategoriji, verzije WBC. To je njegova 21. pobjeda u isto toliko mečeva na profesionalnom ringu, od kojih je 14 riješio nokautom. Zlatičanin je pobjedom protiv …\nTri pružna prelaza u Zeti su bez adekvatne signalizacije, a rampe su podignute zbog krađe opreme koja je izuzetno skupa. Pružni prelazi Bistrice i Vukovci su u takvom stanju od 24. aprila, a prelaz Mahala od 1. juna jer su pokradene baterije za napajanje signalizacije. Predsjednik Mjesne zajednice Mahala i …\nRevozori Glavnog grada u Hrvatskoj: Unaprijediti saradnju Podgorice i Zagreba\nPredstavnici Službe za unutrašnju reviziju Glavnog grada Rajko Radonjić i Božidarka Popović posjetili su Zagreb i tom prilikom sa gradonačelnikom Milanom Bandićem i njegovim saradnicima razgovarali p unapređenju saradnje ova dva glavna grada. “Tokom boravka u glavnom gradu Hrvatske, predstavnicima Glavnog grada predstavljen je rad unutrašnje revizije Grada Zagreba u …\nDAMIR URBAN I MILICA DOBILI SINA: Banda je dobila novog člana\n16. Juna 2015.\tShowbiz 0\nPar, koji je u vezi 12 godina, presretan je što je dijete dobro jer je Miličina trudnoća bila rizična i većinom je mirovala Milica Czerny (34), supruga Damira Urbana (46), u nedjelju je rodila dječaka, a on je oduševljenje podijelio s prijateljima na Facebooku objavivši fotografiju svoje tek rođene bebe. …\nPage 11.030 of 12.281« First...11.00011.01011.020«11.02811.02911.03011.03111.032\t»\t11.04011.05011.060...Last »


Marković: Jednokratna pomoć za PENZIONERE, ODLAGANJE otplate kredita na 90 dana\nČetvrtak, 19.03.2020 | 15:00\nPremijer Duško Marković, predstavio je set ekonomskih mjera koje je donijela Vlada.\n"Trenutak je kad svi – dakle država, privreda i građani - moramo podijeliti teret opasnosti koja nam se nadvila, jer jedino tako možemo uspjeti", kazao je premijer Marković.\nEvo koje su mjere donijete:\n3.Kreiranje nove kreditne linije IRF namijenjene za poboljšanje likvidnosti predozeća do maksimalnog iznosa po korisniku od 5 milona.\n4. Obezbjeđivanje jednokratne novčane pomoći za oko 20 000 (18.479) penzionera sa minimalnom penzijom i korisnika materijalnog obezbjeđenja za šta smo obezbijedili MILION EURA.\n5. Odlaganje plaćanja zakupa nepokretnosti koje su u državnom vlasništvu, na zahtjev zakupaca, takođe na period od 90 dana, počevši od 1. aprila. Država ovdje mora biti primjer i dati podsticaj drugima.\nPremijer je najavio i podršku medijima.\nPV @DuskoMarkovicCG: zatražio da resori u saradnji sa CBCG pripreme set sveobuhvatnih mjera.\nTrenutak je kad svi – dakle država, privreda i građani - moramo podijeliti teret opasnosti koja nam se nadvila, jer jedino tako možemo uspjeti. #CoronaInfoCG pic.twitter.com/vznVa2qrki\nGuverner Centralne banke Crne Gore (CBCG) Radoje Žugić, poručio je građanima da ne brinu za svoje depozite.\n"Moja poruka građanima! Nemojte da brinete za vase depozite, vaši depoziti su na sigurnom", kazao je Žugić.\nPridržavajmo se naredbi i mjera!\nNe zaboravite da je do prije dva dana virus bio na granicama #CrnaGora ???????? a sada je na pragu naših domova!\nZato - ostanite u svojim domovima. #CONVID2019 #CoronaInfoCG pic.twitter.com/8OGEbSyglZ\nSvaka vam cast Bravo za vladu\nBracan iz Valensije\nUf,cu najugrozenijim penzionerima..Dajte svima,kao Srbija.\nZnači izolacija 90 dana\nJeli to za penzionere ispod 200 evra


Poslednja aktivnost: 11. 5. 2022. u 22:03


Hotel za Cabeço de Vide (Португал) : 127 pronađenih hotela\nRezultati obuhvataju hotele u blizini Cabeço de Vide Poređati prema :\nOvaj hoteli je najbliži: Cabeço de Vide Stil hotela Herdade Da Ordem je Povoljan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: Room Service, Bar, Sobe za nepušače, Perionica, Besplatan parking, Samo za nepušače. Herdade Da Ordem ima 5 soba/e/u. ...Još informacija\n- (Udaljenost od Cabeço de Vide : 7,1 km )\nQuinta dos Amarelos je u blizini Cabeço de Vide U hotelu Quinta dos Amarelos pronaći ćete sve usluge koje treba da ima hotel kategorije tri zvezdice za grad Vaiamonte: Bar, Teniski teren, Perionica, Besplatan parking, Televizija, Klimatizovano. Sti...Još informacija\n- (Udaljenost od Cabeço de Vide : 9,3 km )\n- (Udaljenost od Cabeço de Vide : 9,7 km )\n- (Udaljenost od Cabeço de Vide : 9,8 km )\n- (Udaljenost od Cabeço de Vide : 15,5 km )\n- (Udaljenost od Cabeço de Vide : 17,2 km )\n- (Udaljenost od Cabeço de Vide : 17,5 km )\n- (Udaljenost od Cabeço de Vide : 17,6 km )\n- (Udaljenost od Cabeço de Vide : 18,4 km )\n- (Udaljenost od Cabeço de Vide : 18,5 km )\n- (Udaljenost od Cabeço de Vide : 18,9 km )\n- (Udaljenost od Cabeço de Vide : 19,9 km )\n- (Udaljenost od Cabeço de Vide : 21,7 km )\n- (Udaljenost od Cabeço de Vide : 22 km )\n- (Udaljenost od Cabeço de Vide : 22,3 km )\n- (Udaljenost od Cabeço de Vide : 23,3 km )\nVaš izbor: Hotel za Cabeço de Vide (Португал) : 127 pronađenih hotela


Evropske naftne kompanije moraće zatvarati rafinerije | ENERGETIKArs.com\nNalazite se na Home » ENERGETIKA » Evropske naftne kompanije moraće zatvarati rafinerije\nEvropske naftne kompanije moraće zatvarati rafinerije\nObjavljeno: 15:03, 27. јула 2014.\nLONDON, Oko 15 odsto rafinerijskih kapaciteta u Evropi, što čini otprilike dva miliona barela nafte dnevno, trebaće zatvoriti do 2018. godine zbog pada potražnje za naftom i povećane konkurencije, procjenjuje konsultantska kompanija JBC Energy.\nZbog sve većeg usmjerenja građana na energetsku učinkovitost, potražnja za naftom na evropskom tržištu slabi, dok konkurencija raste jer su ruske i rafinerije na Bliskom istoku efikasnije.\nNa slabost rafinerijskog poslovanja ukazuje prošlosedmični izvještaj Euroilstocka, prema kojemu su evropske rafinerije u junu preradile 11 odsto manje sirove nafte nego u istom mjesecu prošle godine jer je pad dobiti prisilio kompanije na smanjenje proizvodnje.\nIako je francuski Total, najveći evropski prerađivač nafte, obećao 2010. godine, nakon zatvaranja Dunkirk rafinerije, da neće u narednih pet godina više zatvoriti niti jednu domaću rafineriju, tamošnji sindikati plaše se da bi naredne godine, kada istekne obećanje, moglo doći do zatvaranja proizvodnih kapaciteta, a time i otpuštanja.\nItalijanski Eni pod pritiskom je sa dvije strane. Sindikati su za narednu sedmicu najavili štrajkove, dok mu bonitetne agencije prijete smanjenjem kreditnog rejtinga, ako ne poboljša profitabilnost rafinerijskog poslovanja.\nBP i Shell već su prije prodali dio svojih tvornica manjim, nezavisnim proizvođačima, ali neki su od njih propali, dok se drugi bore za opstanak.\nI druge su evropske rafinerije u problemima. Češki Unipetrol nedavno je neočekivano otpisao dio svoje rafinerijske imovine, vrijedne 230 miliona dolara, pa je tromjesečje završio sa gubitkom.\nPoljska kompanija PKN Orlen želi prodati svoju rafineriju Orlen Lietuva, ali njihov je direktor nedavno priznao da teško može zamisliti da bi je neko kupio.\n„Sjeverozapadna Evropa posebno je visoko na našoj listi nužne konsolidacije jer neprekidan rast ruske proizvodnje prvenstveno pogađa tu regiju“, kaže David Wech, analitičar u JBC Energy, dodajući da se će se u toj regiji do 2016. godine naći još 500.000 barela dnevno dizela iz Rusije.\nPovećanoj konkurenciji na tržištu pridonosi i američki div ExxonMobil, koji je najavio milijardu dolara investicija u modernizaciju svojih rafinerija u Evropi.\n„To će Exxonu omogućiti veću efikasnost proizvodnje, što znači da će efikasnost drugih rafinerija biti niža. A to će predstavljati izazov za manje rafinerije i ubrzati procese poslovnih stečajeva„, zaključuje Alan Gelder, potpredsjednik u kompaniji Wood Mackenzie. Hina


Rat protiv vakcinacije | Veliki Prasak\nRat protiv vakcinacije\nUkoliko sednete za kompjuter kako biste se informisali, onda se bar informišite do kraja.\nVrlo često, kada čitate rasprave o vakcinaciji (i protiv iste), pročitaćete i rečenicu „Ma neka ih, ionako nas ima previše, malo nek se pročisti genski pul od takvih“. I zaista, postoje samo dva moguća rešenja, nametnuti lečenje (ili, u ovom slučaju, vakcinisanje) zakonom ili pustiti one koji koji informacije o vakcinama dobijaju sa Fejsbuka i sumnjivih sajtova (često drečavih boja) da eksperimentišu na sopstvenom potomstvu. Ipak, ova dilema nema jednostavno rešenje. Nametanje vakcinacije (iako meni lično bliže), povlači za sobom niz pravno-moralnih pitanja i zavrzlama, kojima se ne bih bavila u ovom tekstu. S druge strane, da li su deca dužna da ideologije i ubeđenja svojih roditelja plaćaju zdravljem, a neretko i životom? Takođe, bolest se ne zaustavlja na njihovom potomstvu. Svaka jedinka koja je nevakcinisana potencijalno ugrožava i ostatak populacije. U zemljama u kojima je pokret protiv vakcinacije uzeo maha, već se neko vreme beleže smrti novorođenčadi čiji roditelji nisu odbili vakcinaciju. Jednostavno, deca su bila suviše mala da bi bila u potpunosti vakcinisana.\nZnačajno je ovde pomenuti da je, da bi imunizacija bila efikasna, potrebno da obuhvaćenost (procenat vakcinisanih građana) bude veća od 95%.\nU Srbiji, deca se vakcinišu protiv tuberkuloze, difterije, tetanusa, velikog kašlja (pertusis), dečje paralize (polio), malih boginja, zauški, rubeola, a od skoro i protiv hepatitisa B i Hemofilusa influence tipa B (Hib).\nImunitet dobijen BCG vakcinom se smanjuje nakon 10 godina. Zbog ovoga, vakcina je najefikasnija kao zaštita od težih oblika bolesti kod dece, odnosno od komplikacija bolesti. Deca su, zajedno sa osobama oslabljenog imuniteta, sklonija razvijanju ekstrapulmonalnih oblika bolesti, pre svega meningitisa, od opšte populacije,. Efikasnost vakcine u prevenciji milijarne tuberkuloze (diseminovana forma, koja može zahvatiti više organa) i meningitisa varira od 52% do 100%.\nPrema podacima Svetske zdravstvene organizacije, u 2012. godini se više od pola miliona dece zarazilo tuberkulozom, a 74.000 njih je umrlo.\nPre početka imunizacije, difterija je bila jedan od najčešćih uzroka smrti kod dece od jedne do pet godina starosti (sa stopom smrtnosti od 20%). Sa uspešnom imunizacijom, usledio je drastičan pad broja obolelih i umrlih, a 1980. godine, zabeležen je poslednji slučaj difterije u Srbiji.\nU svetu je difterija praktično iskorenjena, ali se zbog propusta u vakcinaciji ponovo javljaju epidemije. Tako je u Ruskoj Federaciji tokom osamdesetih, zbog promena u načinu imunizacije (rasporedu i jačini vakcine) i prijema vakcinacije od strane javnosti (strah od rizika potpomognut antivakcinacijskim pokretom), došlo do pada pokrivenosti imunizacijom, sa preko 90% na 60% ― 80%, a u nekim delovima i manje. Usledila je najveća epidemija u postvakcinacijskoj eri. U periodu od 1990. do 1998. godine zabeleženo je 157.000 obolelih i 5.000 mrtvih.\nSmrtnost od tetanusa je i do 50% za nelečene generalizovane oblike, dok je za ginekološki i neonatalni oblik taj procentat još veći i iznosi 80% ― 90%. Prema Svetskoj zdravstvenoj organizaciji, u 2002. je od neonatalnog tetanusa u svetu umrlo 180.000 beba. U Srbiji su od tetanusa u 2012. godini ukupno obolele tri osobe, sa tri smrtna ishoda. Obolele osobe su bile uzrasta preko 60 godina i nevakcinisane protiv tetanusa. Nije bilo registrovanih slučajeva tetanusa novorođenčadi u 2012. godini (poslednji slučaj je registrovan 2009. godine u Pčinjskom okrugu). Važno je reći i da se imunizacijom majki, bilo pre ili za vreme trudnoće, imunitet prenosi i na plod i tako uspešno sprečava obolevanje bilo od ginekološkog, bilo od neonatalnog oblika.\nPertusis (veliki kašalj)\nPertusis je veoma zarazna bolest. Uprkos efikasnoj vakcinaciji, 2003. je u svetu od ove bolesti obolelo oko 17 miliona ljudi, od kojih je 90% slučajeva registrovano u zemljama u razvoju. Iste godine registrovano je 280.000 smrtnih slučajeva od ove bolesti. Smrtni slučajevi se javljaju u jednom od 1.000 obolelih, najčešće kod odojčadi.\nEfikasnost vakcine je 80% ― 90%.\nU Srbiji je do 1991. godine bio četvorocifreni broj obolelih i dvocifren broj umrlih. Od 1999, broj obolelih naglo pada, najviše zbog toga što u statistiku ne ulaze podaci sa Kosova, gde je i bio najveći broj obolelih. Razlog za ovo je procenat vakcinisanih u centralnoj Srbiji, koji je uvek bio preko 97%, dok je na Kosovu i Metohiji bio znatno niži. Poslednji smrtni slučaj u Srbiji, bez Kosova i Metohije je bio 1984. godine. Od velikog kašlja je u 2012. godini u Republici Srbiji obolela 51 osoba.\nU Britaniji je pokrivenost vakcinom sedamdesetih bila oko 80% (i oko 2.000 obolelih godišnje), da bi, zbog kontroverzi u javnosti oko sigurnosti vakcine, pokrivenost do 1978. pala na 30%. Ovo je dovelo do velike epidemije sa 68.000 prijavljenih slučajeva i 14 smrtnih ishoda (s tim što se procenjuje da je broj umrlih veći). Klinička slika može biti i bez karakterističnih simptoma i greškom se često svrstava u sindrom iznenadne smrti odojčeta.\nDečja paraliza (poliomijelitis)\nZa Polio ne postoji lek, tako da je jedini način borbe protiv ove bolesti vakcina. Ukoliko se razvije paralitički poliomijelitis (0.1 do 2% obolelih), dolazi do trajnih paraliza. Može doći i do paralize disajnih mišića i smrti. Kod dece kod koje se razvije paralitički oblik, smrtnost je 2%―5%, dok je kod odraslih 15%―30%.\nSvetska zdravstvena organizacija i UNICEF su 1988. započeli kampanju iskorenjivanja ove bolesti. Godine 1988, u svetu je registrovano 350.000 slučajeva dečje paralize, što je svedeno na 1.310 slučajeva 2007. Američki kontinent je proglašen kontinentom bez ove bolesti 1994. Godine 2000, potvrđeno je da je polio iskorenjen u Kini, Australiji i 36 pacifičkih zemalja. U Evropi se to dogodilo 2002. Od 2006, slučajevi poliomijelitisa su zabeleženi samo u četiri zemlje: Nigeriji, Indiji, Pakistanu i Avganistanu.Vakcinacija se i dalje preporučuje zbog mogućnosti importovanja bolesti.\nPoslednji slučaj u Srbiji je registrovan 1996. godine, a posle 1997. nije prijavljen nijedan slučaj dečje paralize izazvan divljim poliovirusom.\nMale boginje su veoma zarazno oboljenje iz grupe osipnih groznica. Moguće komplikacije obuhvataju zapaljenje pluća i mozga, a u nekim slučajevima i smrt. U zemljama u razvoju, morbili pogađaju oko 30 miliona dece godišnje i uzrokuju oko milion smrtnih slučajeva. Takođe, morbili u svetu godišnje izazovu 15.000 – 60.000 slučajeva slepila.\nNakon uvođenja vakcine protiv malih boginja u Srbiji 1971, obolevanje se javljalo u epidemijskoj formi na svakih 3 – 5 godina, ali sa višestuko manjim brojem obolelih u odnosu na period pre uvođenja vakcine. Velike epidemije registrovane su 1986, 1989, 1993, 1997. i 2007. U epidemiji morbila 1997, u kojoj je obolelo oko 4.000 osoba, registrovani su poslednji smrtni ishodi od ove bolesti u Srbiji.\n2007, kao posledica importovanja virusa među nevakcinisanom, pretežno romskom decom u Vojvodini, izbila je epidemija u kojoj je obolela 201 osoba.\n2010. godine, posle pauze od deset godina, ponovo se javlja epidemija malih boginja koja nije uvezena iz drugih zemalja, sa 370 obolelih.\nGlavni razlog za to je pad broja nevakcinisane školske dece. Procenjuje se da je revakcinacija za MMR vakcinu (protiv malih boginja, rubeole i zaušaka) u školskom uzrastu pala na 88%, čime su stvoreni uslovi na nastanak novih epidemija. Od obolelih, njih 94% je bilo nevakcinisano ili sa nepoznatim vakcinalnim statusom. Kod 130 osoba (35,1%) je primenjeno bolničko lečenje, a kod 15 je registrovana komplikacija u vidu pneumonije.\nKretanje obolelih od morbila i obuhvata vakcinacijom u Srbiji u periodu 1953 ― 2007.\nRubeola je zarazna bolest koja uglavnom vrlo brzo prolazi, bez ozbiljnih komplikacija. Međutim, izuzetno je opasna za trudnice zbog svog teratogenog uticaja na plod. Ukoliko dođe do infekcije, trudnoća se u 20% slučajeva završava pobačajem. Ukoliko plod preživi infekciju i trudnoća se iznese do kraja, postoji mogućnost obolevanja deteta od kongenitalnog rubeolarnog sindroma i nastanka ozbiljnih razvojnih poremećaja ploda. Ukoliko je do infekcije došlo 0 – 28 dana pre začeća, verovatnoća da će plod oboleti je 43%, ukoliko do infekcije dođe od prve do dvanaeste nedelje (prvi trimestar), 51%, dok je verovatnoća oboljevanja ploda infekcijom u drugom trimestru 23%. Infekcija u trećem trimestru obično ne dovodi do kongenitalnog rubeolarnog sindroma. Klinička slika može obuhvatati poremećaje sluha, vida, urođene srčane mane, poremećaje u razvoju jetre, slezine, kostne srži, smanjenje intelektualnih kapaciteta.\nPrema proceni Svetske zdravstvene organizacije, godišnje se u zemljama u razvoju rodi oko 110.000 beba sa kongenitalnim rubeolarnim sindromom. U Srbiji je u 2012. godini zabeleženo četrnaest slučajeva rubeole bez komplikacija.\nVeoma zarazna kapljična infekcija, koja kod dece uglavnom prolazi bez posledica. Kod starijih je nešto opasnija i može ostaviti trajne posledice.\nKod odraslih muškaraca u 30% slučajeva dolazi do zahvatanja testisa infekcijom, a od ovih, oko polovina će rezultovati atrofijom testisa. Moguća je i trajna sterilnost.\nSpontani pobačaj se dešava u 27% slučajeva, ukoliko do infekcije dođe u prvom trimestru.\nOko 10% inficiranih će dobiti blaži oblik meningitisa.\nInflamacija ovarijuma se javlja u 5% slučajeva, kod odraslih žena, a od ovih 5%, polovina će ostati sterilna.\nPankreatitis (upala pankreasa) se javlja u 4% obolelih.\nEncefalitis je veoma redak, a u 1% slučajeva se završava smrću.\nReđe se može javiti i gubitak sluha (0.005%)\n1. Broj obolelih bi je krenuo da opada i pre nego što je vakcinacija počela zbog bolje higijene.\nKao što vidimo na primeru tetanusa, fluktuacije u broju obolelih su postojale i pre uvođenja vakcine. Ono što je sigurno je da je nakon početka vakcinacije prisutan samo opadajući trend broja obolelih. Ista tendencija se vidi i kod drugih oboljenja protiv kojih postoji vakcina (na slici vidimo kretanje broja obolelih od malih boginja u SAD pre i posle vakcinacije).\nOno što je još bolji pokazatelj apsurdnosti ovakvih tvrdnji su i epidemije nakon pada pokrivenosti stanovništva vakcinom (primeri difterije i velikog kašlja). Sasvim je sigurno da se nivoi higijene nisu toliko drastično menjali iz godine u godinu i da se ponovne epidemije mogu objasniti takvim stavovima. Činjenica da je svaki put ovim epidemijama prethodio pad broja vakcinisanih (potaknut upravo antivakcinacijskim pokretima), bi, valjda, trebalo da bude čista koincidencija. Eradikacija (potpuni nestanak bolesti) velikih boginja nakon sistemske vakcinacije širom planete je još jedan primer takve „slučajnosti”\n2. U epidemijama, najveći deo obolelih su vakcinisani, to pokazuje da su vakcine neefikasne.\nZapravo, prvi deo rečenice i može biti tačan za neka oboljenja i neke epidemije. Međutim, kao i ostatak „argumenata“ antivakcinacijskih pokreta, i ovaj se zasniva na elementarnom nerazumevanju, nepoznavanju i/ili iskrivljenju podataka. Pitanje je da li gledamo relativne ili apsolutne vrednosti.\nPrimera radi, u epidemiji malih boginja u Kvebeku 1989. godine, od 462 deteta obuhvaćena istraživanjem, njih 58 je bilo zaraženo. Od toga, 41 je bilo vakcinisano. Dakle, većina (preko 70%). Međutim, ako pogledamo broj nevakcinisanih (17 dece) i činjenicu da su svi bili zaraženi, postaje jasno da brojke ipak govore u korist efikasnosti vakcinacije. Od vakcinisane dece (445), njih 8% je obolelo. Od nevakcinisane ― 100%. Kojoj biste grupi radije pridružili svoju decu? Naročito imajući u vidu da su u pitanju potencijalno smrtonosne bolesti.\n3. Vakcine mogu imati ozbilje nuspojave, pa čak i smrt. Mogu izazvati i dugoročne posledice za koje još uvek ne znamo\nVeoma često ćete čuti kako su vakcine izazvale neke ozbiljne bolesti ili čak i smrti. Najpoznatija priča je svakako priča o MMR vakcinama koje izazivaju autizam i kolitis (tačnije, hipoteza je bila da MMR vakcina izaziva oštećenja crevnog trakta, što za posledicu ima smanjenu apsorpciju vitamina i drugih nutrijenanta, a ovo dovodi do autizma). U pitanju je rad Endrua Vejkfilda (Andrew Wakefield), koji je oboren u nekoliko nezavisnih istraživanja, a 2010. je i u potpunosti povučen. U radu su pronađena nepoklapanja sa podacima ispitivanja, nameštanje rezultata, kao i niz nepotrebnih invazivnih medicinskih procedura koje je Vejkfild vršio na svojim pacijentima. Interesantno je da čak ni u samom istraživanju Vejkfild nije uspeo da dokaže nedvosmislenu uzročno-posledičnu vezu između MMR vakcine i autizma. Ono što je rasplamsalo kontroverzu je zapravo intervju u kojem je Vejkfild izjavio kako treba odložiti davanje vakcina dok se ne urade nova istraživanja.\nČinjenica jeste da se autizam tipično dijagnostifikuje u periodu u kom deca počinju da govore, što je istovremeno i doba kada se dobija vakcina. Ovo je tipičan primer vremenske povezanosti događaja, koji se pogrešno tumače kao uzročno-posledični. Još jedna stvar koja se povezuje sa vakcinama je i povećan broj autistične dece. Ono što, međutim, antivakcinacijski pokreti zaboravljaju da pomenu je promena u definiciji autizma, te sledstveno povećan broj dijagnoza.\nRanije je dijagnoza autizma bila rezervisana samo za decu sa najtežom kliničkom slikom. Međutim, zahvaljujući promeni definicije same bolesti, boljoj obučenosti medicinskog, školskog i drugog osoblja koje je u kontaktu sa decom, mnogo veći broj dece je dobio ovu dijagnozu. Ovo je, osim povećanja broja dijagnoza, doprinelo tome da deca koja imaju slabije izraženu kliničku sliku, na vreme dobiju pomoć koja im je potrebna i, uz adekvatnu terapiju, vode normalnije živote i uz manje poteškoća nego što je to ranije bio slučaj. Ako uzmemo podatak da je u SAD od 2006. do danas broj autistične dece povećan za 25%, jasno je da ne može u pitanju biti posledica vakcinacije.\nNeželjeni efekti vakcina su svakako mogući, mada mnogo ređe nego što to antivakcinacijski pokreti prikazuju. Mogući su bolovi u ruci, povišena temperatura i osip, ali su u pitanju prolazni simptomi. Ozbiljniji neželjeni efekti kao što su alergijske reakcije su takođe mogući, ali veoma retki. Svakako ređi nego moguće posledice bolesti. U tabeli se navode procenjeni rizici bolesti i vakcina.\n4. Vakcine su prepune svakakvih otrova\nPogledajmo koje to sastojke sadrži vakcina Pentaksim, koja će od ove godine biti u kalendaru vakcinacije.\nSaharoza – običan šećer. Možete ga naći u kući, stavljati u čaj ili mleko.\nTrometamol ili tris je jedinjenje koje se koristi u puferskim rastvorima (sprečava promene pH, odnosno menjanje kiselosti ili baznosti rastvora). Koristi se još i kod lečenja metaboličke acidoze.\nAluminijum hidroksid. Koristi se kao stabilizator vakcine, ali i kao antacid. Ako ste ikada koristili lekove protiv gorušice, velika je verovatnoća da ste uzeli i aluminijum hidroksid i to u mnogo većim dozama no što je u vakcinama.\nHanks hranjljiva podloga bez fenolnog crvenila je mešavina aminokisenlina uključujući i fenilalanin (koji se nalazi u mleku sisara), mineralne soli, vitamine kao i druge komponente kao što je glukoza rastvorena u vodi.\nSirćetna kiselina i/ili natrijum hidroksid koji se dodaju radi regulacije pH.\nFenoksietanol je baktericid. Služi za sprečavanje rasta bakterija u rastvorima vakcina.\nFormaldehid ima istu funkciju.\nPoslednja dva su veoma često korišćena kao „argument“ od strane antivakcinacijskih grupa. Međutim, važno je imati u vidu doze. Količina vakcina koju bi dete trebalo da primi da bi dobilo toksičnu dozu daleko prevazilazi doze koje dete dobija. Ovi elementi su takozvani „elementi u tragovima“. Štaviše, dete će sasvim sigurno biti izloženo mnogo većim dozama (i dalje netoksičnim) u svakodnevnom životu (kroz kozmetiku, odeću, vazduh u gradu…).\nTako, na primer, maksimalna doza formaldehida koju dete dobije kroz vakcinu iznosi 307.5μg (0.31mg). S druge strane, ukoliko pojede jednu jabuku, dete će uneti 428.4 ― 1,516.4μg (0.43 ― 1.51mg) formaldehida.\nIako nisu u ovoj vakcini, često se pominju skvalen i živa. Skvalen je uljana supstanca, koja se u prirodi nalazi u biljkama i životinjama. Kod ljudi se proizvodi u jetri, kao prekursor holesterola i normalno se može naći u krvotoku. U ponudi je i u prodavnicama zdrave hrane u formi pilule, kao dijetalni suplement.\nTimerosal ili tiomersal ― u nekim vakcinama se koristi za sprečavanje rasta bakterija. Sadrži etil-živu, koja, za razliku od metil-žive nema dovoljno poluvreme eliminacije da bi došlo do akumulacije jedinjenja i potencijalne toksičnosti. Poluvreme eliminacije (vreme potrebno da se koncentracija supstance u organizmu prepolovi) etil-žive je nekoliko dana, za razliku od metil-žive (koju možete naći u ribi) čiji je poluživot nekoliko nedelja do meseci. Dakle, čak i ako jedete ribu samo na neke religijske praznike, više se trujete tako nego putem vakcine. Sve ovo, naravno, i dalje je manje od preporučene sigurne doze, te je količina žive koja bi se na ovaj način unela, potpuno bezbedna (da bi neka osoba dobila neželjene posledice morala bi da primi 1.000 doza odjednom). Ipak, zbog pritiska javnosti Timerosal je izbačen iz većine vakcina 1999. godine. Začudo, nikakav efekat, uključujući i pad dijagnoza autizma, nije detektovan.\nZaplašivanje hemikalijama je uobičajena strategija jer one zvuče rogobatno, strano, strašno. Mala je šansa da će prosečni roditelj biti magistar hemije ili na neki drugi način biti bliže upoznat sa ovim supstancama. Mnogo je verovatnije da će sam termin „hemija“ biti dovoljno odbijajuć, te da će ga većina shvatiti kao nešto „neprirodno”, iako smo mi sastavljeni od te iste „hemije“.\nMožda najbolji primer ove „hemofobije“ jeste prevara na koju je naseo nemali broj ljudi, a koja je smišljena da bi se pokazala lakovernost ljudi i prijemčivost neosnovanim strahovima. U pitanju je inicijativa da se zabrani dihidrogen monoksid, koji je uzrok hiljada smrtnih slučajeva i jedan od glavnih sastojaka kiselih kiša. Ova opasna supstanca je, zapravo, H2O ili ― voda.\n5. Možemo steći imunitet na bolesti i bez vakcinacije\nBez kontakta sa mikroorganizmima ili njihovim delovima, imuni sistem neće biti stimulisan da proizvodi antitela na određeni patogen. Pri kontaktu sa bolešću, organizam će posle nekog vremena svakako početi da se bori i proizvodi antitela, ali do tada će se bolest već uveliko razviti, a samim tim postojaće i mogućnost nastanka komplikacija. Vakcine nam daju „prednost“, tj. pripremaju imuni odgovor i pre kontakta sa tom bolešću.\nIronija je da je upravo efikasnost vakcine dovela do porasta broja protivnika vakcinacije. Ove bolesti su danas veoma retke, često vrlo blizu iskorenjivanja. Često ćete čuti kako je neko nevakcinisan i, eto, nije se uopšte razboleo. Zaboravlja se da je upravo visok procenat onih drugih, vakcinisanih, zaslužan za zdravlje te osobe. Ovo odsustvo straha od bolesti, zajedno sa internetom (dostupnost informacija koje su često netačne i nestručne) dovode do panike koja, za razliku od sakrivanja po podrumima zbog pomračenja sunca, može imati mnogo ozbiljnije posledice. Procenjuje se da se samo vakcinacijom svake godine spreči dva do tri miliona smrti u svim uzrasnim grupama. Znamo da postoje zemlje u kojima medicinska pomoć i imunizacija nisu dostupni svima. Međutim, poražavajuće je da u 21. veku uzrok nečije smrti bude intelektualna lenjost, neinformisanost i baratanje naučno neutemeljenim informacijama. Ukoliko sednete za kompjuter kako biste se informisali, onda se bar informišite do kraja. Nemojte stajati kod prve informacije na koju naletite, a koja se slaže sa vašim ubeđenjima. Gledajte reference, naučne radove, ponovljivost rezultata. Nemojte informacije tražiti na elektronskim pandanima časopisa „Treće oko“ i „Zona sumraka“. Imate sreće da živite u vremenu u kojem se bolesti ne leče isterivanjem đavola, molitvama i zakopavanjem pilećih nožica. Iskoristite to i pružite svojoj deci šansu za zdravo detinjstvo, ako ne veću, onda bar jednaku onoj koju ste i vi dobili.\nAutor: Marija Dudić\n23/07/2014 Leave a reply


5 medalja za Mata Leao A-Force u Sarajevu\nPonedjeljak, 13.02.2017 | 18:37\nU subotu je odrzan istocnoevropski open u brazilskom dziu dzicu-u koji je okupio preko 200 seniora i juniora iz Austrije, Hrvatske, Makedonije, Crne Gore, Bosne i Hercegovine.\nOvaj open koji se ove godine po prvi put preselio iz Zagreba u Sarajevo pokazao je veliki uspon ovog sporta na prostoru Balkana. Podgorički klub Mata Leao A-Force nastupio je sa pet takmičara, a osvojili su 5 medalja: 1 zlato, 3 srebra, 1 bronzu.\nU konkurenciji juniora teškaša trijumfovao je Đorđe Krstajić, osvojivši zlato sa tri pobjede. Duplo srebro pripalo je Nikoli Peroviću u konkurenciji seniora plavih pojaseva do 88 kilograma i u apsolutnoj kategoriji. U superteškoj kategoriji bijelih pojaseva istakao se Dražen Vujošević koji je osvojio srebro, dok je Srđan Bošković osvojio bronzu u diviziji purpurnih pojaseva.\n,,Nakon fantasticnog nastupa Marka Jokmanovića u Njujorku, došao je red na drugo takmičenje u sezoni. Naši takmičari su se čak četiri puta našli u finalnim mečevima što je jasna najava dobre forme u ovoj godini, a najvažniji nastupi tek predstoje. Kao i svake godine istočnoevropski open je opravdao očekivanja i protekao je u odličnoj organizaciji i borbama na čemu čestitamo našim sportskim prijateljima ABS Bushido iz Sarajeva", izjavio je Mladen Jokmanović, trener kluba Mata Leao A-Force koji je ujedno bio i rukovodilac suđenja na ovom East Europe Openu.


Opasnost za prolaznike - Ozonpress :: internet portal\nTag: opasnost, prolaznici\nNaš stalni čitalac Stefan Todorović, poslao nam je mejl sa fotografijama i sledećim apelom: Zovite komunalnu, pašće ovo neku na glavu.\nI u pravu je. Možda deo koji visi i nije tako težak, ali kada padne sa te visine može nekoga ozbiljno da povredi, naročito ako znamo da je ispod svetiljke pešački prelaz i da tu često stoje prolaznici koji čekaju signal semafora da mogu da pređu preko ulice.\nZahvaljujemo Stefanu što nam je poslao fotografije, a nadležne pozivamo da odmah reaguju.\npulsar 19/06/2017 u 14:02 Odgovorite\nOvakvih lampiona ima bar desetak na gradskom bedemu i pesackom mostu, zar mislite da to nekoga interesuje u ovom gradu.\nMarko 19/06/2017 u 14:35 Odgovorite\nI mi u Cacku imamo ulicu crvenih fenjera!\nSaul Goodman 19/06/2017 u 14:43 Odgovorite\nTo je sve zašrafljeno pre 2012-e… Da je SNS ovo zašrafio trajalo bi do iskona…\nЕро соног свијета 19/06/2017 u 15:40 Odgovorite\nПожар у Лондону показао је Еуропске вредности.Прво су сатрли све националне техничке стандарде и норме.Ево резултати се показују на делу,нажалост плаћају недужне невине жртве.Зграда обложена полистиреном споља унутра окићена пластучном бижутеријом,пластичним прозорима.Наравно кад се дода још јавашлука у погледу евакуационо излазних степеница хидраната и осталога што су негдашњи прописи предвиђали.Србија је имала жестоке стандарде.Сви зидови таквих зграда били су сендвич где је термоизолација била у средини између два негорива материјала обично бетон или бетон и фасадна опека.Сва опрема у становима била је керамика и метал подови и столарија пуно дрво и комбинација дрво метал. И наравно такви станови били су хиљаду марона квадрат.Данас сачувај ме боже да не заноћим у некој бизнисслиненској зградурини.Чачак је дивна мека за ове новокомпоноване дунђере који од свега имају само дозволу за рад.Кад би негдашње инспекције могле да васкрсну и покојни инжењери било би спашавај се ко може.Посебан јавашлук су Чеченске улице и третоари у које се сипају немилице народне паре а авлијаши трљају ли руке трљају.\nInterceptor 19/06/2017 u 20:35 Odgovorite\nU pravu ste!Dobar komentar!


Filter vazduha 39765-FEBI | Leminex\nHome Filteri Filter vazduha Filter vazduha 39765-FEBI\nFilter vazduha 39765-FEBI\nFilter vazduha 39765-FEBI količina\nFilter vazduha 39765-FEBI – veleprodajna cena.\nFEBI auto delovi se odlikuju odličnim odnosom kvaliteta i cene. Filter vazduha 39765-FEBI za Volkswagen VW, Audi, Škoda, Seat, Bmw, Mercedes, Opel, Fiat, Citroen, Peugeot, Renault, Chevrolet, Dacia, Daewoo, Ford, Hyundai, Iveco, Lancia, Skoda, Nissan, Toyota, Volvo i mnoge druge.\nFerdinand Bilstein GmbH + Co. KG upravlja svim domaćim i stranim filijalama i proizvodnim pogonima (trenutno 21 međunarodna zavisna preduzeća) . Poslovno polje su auto delovi, koje kompanija trenutno isporučuje sa više od 60.000 različitih rezervnih delova za automobile i komercijalna vozila. Kao posebna linija poslovanja, bilstein grupa Engineering , precizna tehnologija Ferdinanda Bilsteina, proizvodi ne samo proizvode za automobilsko rezervno tržište, već i komponente za razne grane industrije, uključujući pogonsku i prenosnu tehnologiju. Filter vazduha 39765-FEBI. Područja pružanja usluga uključuju nabavku i analizu materijala, izradu alata, obradu i kaljenje do dokumentacije o kvalitetu pomoću računara. U serijskoj proizvodnji proizvode se godišnje količine između 500 i 200 000 po komadu.\nBudite prvi koji će napisati recenziju za „Filter vazduha 39765-FEBI“ Odustani od odgovora


Homoseksualnost za Pentagon "mentalni poremećaj" - Klix.ba\nSvijet Homoseksualnost za Pentagon "mentalni poremećaj"\nHomoseksualnost za Pentagon "mentalni poremećaj"\n20.6.2006. u 19:51\nHomoseksulanost je klasirana u kategoriju "mentalnih poremećaja" u jednoj direktivi Pentagona koju su obznanili istraživači na Kalifornijskom univerzitetu u Santa Barbari, što je izazvalo proteste parlamentaraca upućene ministarstvu odbrane.\nDirektiva broj 1332.18, pod nazivom "Procjena fizičkih nesposobnosti", homoseksualnost stavlja među "mentalne poremećaje", kao što su "poremećaji ličnosti" i "mentalni nedostaci".\nDokument koji datira iz novembra 1996. godine je potvrđen 2003. godine, navodi Centar za istraživanje seksualnih manjina u vojsci na Kalifornijskom univerzitetu.\n"Razočaravajuće je da direktive ministarstva odbrane uključuju homoseksualnost u mentalne poremećaje, trideset godina nakon što su specijalisti za mentalno zdravlje priznali da je takva klasifikacija pogrešna", izrekao je u utorak svoju osudu parlamentarac Marty Meehan u Washingtonu.\nOn je u ponedjeljak, zajedno s još osam parlamentaraca iz Kongresa, uputio pismo sekretaru za odbranu Donaldu Rumsfeldu u kojem traži da se ova formulacija uskladi kako bi vojni propisi bili povezani sa stavom Američkog psihijatrijskog udruženja koje je utvrdilo da homoseksualnost, sama po sebi, ne uključuje poremećaje u procjenjivanju, probleme u vezi sa stabilnošću, pouzdanošću, društvenim ponašanjem i profesionalnim sposobnostima.\n"Ova direktiva se razmatra", izjavio je agenciji AFP glasnogovornik Pentagona potpukovnik Jeremy Martin.