Saobracajni udesi u Srbiji - Automobili i saobraćaj - Forum B92\nPosted 27 August 2006 - 10:53\nSta mislite o sve cescim vestima da se na nasim putevima na skoro svakih 24 sata desi i do 200(dvesta)saobracajnih udesa?\nImate li ideju :\n-koji je razlog?\n-sta vi licno cinite za bolju klimu u saobracaju?\nPosted 27 August 2006 - 11:14\nS tim u vezi vec postoji tema na ovom forumu u poglavlju POLITIKA.\nInace, ja licno mislim da je to problem kome se paznja posvecuje samo kada dodje do neke jezive saobracajke kao sto je bila ova kod Beske, a time bi mediji trebalo da se bave mnogo vise. Citao sam u Blicu pre neki dan da se vise strada samo u Poljskoj i Turskoj, a da se u Britaniji strada deset puta manje nego u Srbiji.\nPosted 27 August 2006 - 19:08\nPosted 01 September 2006 - 04:30\nRazloga ima povise:\n1. Losi (drcni) vozaci, bez vozacke etike.\n3. Gomila starih, opasnih automobila.\n4. Losi putevi.\nStvar se moze popraviti kaznama i osiguranjem. Bar je to tako ovde u Kanadi, a verujem i u ostalim razvijenim zemljama. I to funkcionise vrlo efikasno. Kada dodjes da registrujes auto prvo ti provere da li imas neplacenih kazni. Tek kada to namiris mozes da produzis registraciju.\nZa hvatanje u prebrzoj voznji pored kazne dobijas i kaznene poene. Ako si uhvacen tri puta u prebrzoj voznji (10-30km/h preko ogranicenja), u tri zadnje godine (bar tako je u British Kolumbiji), to je 9 poena i osiguranje ti skace 10%, nema veze sto nisi izazvao saobracajku. Ako si dobar, celu sledecu godinu, osiguranje se smanjuje, ali samo 5%. Ako si pak izazvao udes osiguranje ti odmah skace 10-40% zavisno od visine stete. Znaci stalno te udaraju po dzepu.\nRecimo da je jedno "normalno" osiguranje prosecnog auta (obavezno, kasko, osiguranje putnika, vetrobranskog stakla, protiv vandalizma, idimi-dodjimi, sa obaveznim ucescem od 300 dolara), 180 dolara mesecno (kada placas na rate). Elem 40% je 72 dolara mesecno i jos ti treba 8 godina da se spustis na nulu. Znaci za jednu saobracajku u toku 8 godina platis osiguranju, dodatno, oko 3.400 (ako sam dobro sracunao). To je jedna vrlo pristojna neto plata manje (da bi imao neto 3.400 bruto treba da ti je 5.000 mesecno, odnosno 60.000 godisnje).\nPo pitanju alkohola su isto vrlo rigorozni. Osiguravajuca drustva placaju pandure da rade nocu petkom, subotom, nedeljom i prave kontrole. Poredja se njih troje-cetvoro pandurskih kola sa ukljucenim trepcucim svetlima i suze ulicu samo na jednu traku. Tu te lepo uspore pa i zaustave. Dobrovece, dobrovece. Gde ste bili, sta ste radili? Da li ste pili? Koliko? Kada? Dunite. Izvolte iz kola. Dajte dozvolu. Za to ne znam bas kolike su kazne i na koliko se oduzima dozvola, ali sigurno su pozamasne. Uzgred budi receno najmanja kazna za recimo prekoracenje brzine od 10-30 km/h je 120 dolara.\nTakodje su poostrili i polaganje ispita za pocetnike (klince). Prvo polaganje je za privremenu dozvolu, pa ako polozis i u sledecih godinu dana nemas ni jedan prekrsaj, polazes po drugi put, sto traje i citav sat.\nI pored svega toga ima nesreca i gine se, ali znatno manje.\nPosted 01 September 2006 - 07:43\nKoliko sam gledao neke statistike, u preko 50% udesa učestvuju tzv. "profesionalni vozači" (kamiondžije, taxisti, autobusdžije...). Kad bi policija malo tu bandu kultivisala, a usput i oduzela jedno 321684 vozačkih dozvola od raznih, jedva punoletnih Lauda, mislim da bi broj saobraćajki drastično pao.\nPosted 01 September 2006 - 21:38\nU Češkoj od 1.7. važi novi Zakon o bezbednosti saobraćaja, koji je bio u parlamentu u raznim verzijama skoro dve godine. Suština ovog zakona je u represiji, uvodi se sistem bodova, tj. za 12 bodova oduzimanje vozačke dozvole na godinu dana, kazna 50.000 CZK (prosečna plata je 20.000 CZK) i ponovno polaganje ispita, povećanje svih kazni. Danas je najmanja kazna na ulici 1500 CZK, policajac može da ti da do 10.000, ostalo ide kod sudije. Za crveno svetlo imaš 5 bodova, za alkohol 3-7 bodova. Novo je i to da se vozi cele godine sa upaljenim svetlima i još neke sitnice. Ovde je uvek bila potpuna zabrana alkohola, znači 0 promila, što je jako dobro, posebno kad se uzme u obzir da se ovde dosta pije.\nRezultat ove promene je da su za prvi letnji vikend poginule samo 2 osobe. U ranijim godinam, (otprilike poslednjih 10 godina) za ovaj vikend je bilo izmedju 18-25 mrtvih na putevima. Odjednom su počeli da se poštuju propisi. Znači može, samo treba po džepu i to oštro.\nPS. toleriše se prekoračenje dozvoljene brzine 10%.\nPosted 02 September 2006 - 08:48\nvec sam pisao o ovoj temi na politici...nisu problem kamiondzije i autobusdzije..vecina njih posebno u medjunarodnom saobracaju predstavljaju vrh kvaliteta voznje.Problem je u bossovima koji salju na jednu rutu manji broj vozaca od predvidjenog i to izaziva umor,pad koncentracije i sl.Kada se tome doda ruta kroz nasu zemlju,posebno dio SU-BG nesrece su neizbjezne.\nKazne i to rigorozne u paketu sa poostravanjem kontrole rada auto-skola trebaju dati rezultate.\nInace svi zakoni u vezi saobracaja koji su donesene nedavno sirom centralne i istocne evrope su isti manje vise.\nU BiH je mjesec dana bio probni termin.U MUP-u su se mogle naci male skripte sa najbitnijim osnovama.\n#8 nesha taxista\nPosted 03 September 2006 - 09:17\nQUOTE(okisale @ 27 Aug 2006, 11:53)\nVozim pazljivo koliko mogu, 3 saobraćajne nezgode, pri čemu sam samo za jednu kriv stvarno nije puno za 20 godina i 1100000 km na autu i kamionima. A i tu niko nije bio povredjen, a i kola su bila tako silno oštećena da su posle normalno nastavila put.\nPosted 03 September 2006 - 14:59\nQUOTE(balu @ 1 Sep 2006, 05:30)\nGreska u redosledu a sa ostalim se manje vise slazem. Najveci problem su losi putevi. Nismo na vreme poceli sa izgradnjom boljih i kvalitetnijih saobracajnica dok je auto industrija mnogo napredovala. Nasi putevi nisu pravljeni za vece brzine od 60km/h pa je sasvim logicno da pojavom boljih i brzih automobila dolazi do fatalnih gresaka i kod profesionalnih vozaca.\nKazne nisu jedino resenje. Potrebo je obnavljati puteve, branike, jasnu i kvalitetnu signalizaciju kao i redovne medijske kampanje. Ostalo dolazi vremenom. Sva moderna drustva su prosla taj period i svako od njih je veoma brzo shvatilo da se kaznama samo momentalno utice na savest vozaca. Konacno, bilo bi dobro traziti na uvid gde se odliva novac od tih kazni? Da li barem jedna trecina ide na izgradnju ili poboljsanje kriticnih deonica? Ukoliko se na nekom delu puta (npr.NS-BG) desavaju veoma cesti udesi potrebna je hitna intervencija na istoj ali ne samo od strane policije vec i od drzave adekvatnim resenjem, odnosno tehnickim resenjem posle kojeg vozaci nece moci tek tako koristiti pomocnu traku kao glavnu.\nJednom sam u Kanjonu Moraca morao maksimalno kociti kako ne bih udario coveka sa porodicom iz suprotnog pravca. Zaustavili smo se celo u celo na manje od jednog metra dok su dva slepera koje je on pokusavao preteci lagano nastavila voznju. Iza mene je stalo jos nekoliko automobila. Izasao sam i pitao ga gde se uputio sa svojim Yugom, pretpostavljam suprugom i detetom? Covek je pobledeo.\nTa deonica je mnogo dobro poznata kao izuzetno opasana i sto je najgore svaki vozac koji kroz nju prolazi to mnogo dobro zna. U cemu je onda problem? U lose organizovanom saobracaju u toku sezone kao i u strpljenju sofera. Ovaj gospodin kojeg sam, da nisam imao dobar auto i abs (A6) sigurno hteo udariti je isto to znao ali je zbog nestrpljenja odlucio preticati dva slepera na delu gde je puna linija. I sta sad? Kazna? Ko da mu udari kaznu? Ja? Poludeli vozaci iza mene zbog zastoja?\nKaratkter ljudski se ne menja. Njega je moguce samo blago korigovati odnosno prilagoditi sebi, u ovom slucaju drustvu.\nU konkretnom slucaju je drzava ta koja treba da omoguci alternativu velikom broju slepera u toku sezone, ili bar odredi vreme kada mogu proci kroz kriticne zone. Zauzvrat svakom putniku u nekom obliku kampanje (brosure na prilazima kriticnim zonama, zaustavljanje od strane policije i usmeno upozorenje, veci broj signalizacija kao i tabli na kojima se ucitava brzina) jos jednom podvuci kolikim se rizicima izlaze ukoliko se odluci na krsenje pravila saobracaja. Lica koja i pored toga naprave prekrsaje na ovakvim i slicnim deonicama jednostavno proglasiti nesposobnim za posedovanje vozacke dozvole na odredjeno vreme.\nNovcane kazne su samo trenutno resenje.\nPosted 04 September 2006 - 15:20\nOvde fali još:\n5. Loša policija koja loše ili nikako ne radi svoj posao. Delimično zbog obične srpske aljkavosti i murdarluka, ali i zbog korupcije, kao i zbog straha od "jakih faca". Svi smo mi videli kako se ponaša saobraćajac kada vidi divljanje skupog džipa ili Audija s 4-cifrenom registracijom.\nTačka #1 je između ostalog i posledica činjenice da svaka šuša u Srbiji može da nabavi neku polovnu krntiju i da na nju stavi znak "auto škola". Možda grešim, ali izgleda da niko ne kontroliše kvalitet "nastave" u tim školama. Mislim da postoje nekakve licence za auto škole, ali izgleda da jednom dobijena licenca važi praktično zauvek, kakve god gluposti pravili. Recimo, na Novom Beogradu je sasvim uobičajeno da auto škola sa učenikom napravi polukružni zaokret na semaforiziranoj raskrsnici! Ako taj učenik to radi sa instruktorom, šta će ga sprečiti da to radi i kasnije kada dobije (kupi) dozvolu?\nVerujem da bi to bila prava stvar i za nas, kad bi se dosledno sprovodilo. E, ali kod nas svako ima kuma, koji ima ortaka, čiji rođak... itd, nastavak već pogađaš.\nZa sproveđenje i efikasnost bilo kakve represivne mere potrebna je profesionalna, efikasna, nezastrašena i samo razumno korumpirana policija. Toga u Srbiji nema i ne verujem da će skoro biti. Setimo se samo epizode s Veljom Ilićem i saobraćajcem.\nPosted 04 September 2006 - 15:36\nQUOTE(dig_chohano @ 1 Sep 2006, 08:43)\nKoliko sam gledao neke statistike, u preko 50% udesa učestvuju tzv. "profesionalni vozači" (kamiondžije, taxisti, autobusdžije...).\nDa, ali oni i prave znatno više kilometara od neprofesionalnih vozača, pa je samim tim i veća verovatnoća da skrive neku nesreću.\nKad bi policija malo tu bandu kultivisala, a usput i oduzela jedno 321684 vozačkih dozvola od raznih, jedva punoletnih Lauda, mislim da bi broj saobraćajki drastično pao.\nRaspored broja udesa po starosnim kategorijama i dužini vozačkog staža pokazuje da baš te "jedva punoletne Laude" imaju najviše statističke šanse da naprave neko ozbijnije njesra u prve tri godine od dobijanja dozvole.\nZato nije slučajno da u sve većem broju zemalja novi vozači nemaju isti status, ni prava kao oni iskusniji. Ili se barem sprema novo zakonodavstvo u tom pravcu. Takvo nešto bi svakako trebalo uvesti i kod nas jer stvarno nema šanse da klinac koji stekne dozvolu posle 30-tak sati obuke može da vozi sa istom veštinom i reaguje na siti način u slučaju problema kao neko ko ima dozvolu i redovno vozi već nekoliko godina.\nPosted 04 September 2006 - 18:09\nQUOTE(okisale @ 27 Aug 2006, 10:53)\nkoristan algoritam u hitnoj je ovaj\n1-primiš dojavu od policije da je saobraćajka na autocesti\n2-provjeriš u kojem smjeru autoceste se nesreća stvarno dogodila\n#13 voja i\nPosted 04 September 2006 - 19:40\nma koliko meni bila nesimpaticna, cinjenica je da je vozacka dozvola "na bodove" ovde mushki odradila posao.\n127 mrtvih manje (20%) na spanskim putevima od uvodjenja bodova (u periodu 1/7-30/8) u odnosu na 2005.\nPosted 04 September 2006 - 20:20\nKao prvo Srbija je medju najezbednijim zemljama sto se saobracajnih nezgode tice, kako su danas rekli u vestima B92. Najveci krivci su auto skole, posto ih ima gomila, spustaju cene usluga a da bi bili rentabilni drze malo casova i napaljene klince pustaju na put bez trunke znanja o saobracaju. Onda putevi, zer ne mislite da je interesantno to sto je u Nemackoj u cak 15% nezgoda krivac za nastalu saobracajku je put, a u Srbiji samo 2%, malo nelogicno. Nikako nije resenje da uvode drasticne kazne za vozace, garantujem da ce biti isto i posle novog zakona. Pandurima i drzavi je najvaznije da puni budzet, jer siguno ne misli na moju bezbednost kada me uhvati da na auto-putu vozim 95km/h gde je ogranicenje 80 km/h, posle "auto-komerca" prema gradu i onda me pusti sa 600 din. kazne kao opomena.\nU svakom slucaju sam popizdeo zbog novog zakona, iako do sada nikada nisam platio nijednu kaznu u saobracaju, najbolje da jednostano zabrane da se voze kola, da svi idemo pesice ili bicikom a oni imucniji kupe lepo konjica i krstare silikonskom dolinom.\nPosted 04 September 2006 - 20:58\nSveža statistika iz CZ, vikend 2.-3. 9., poslednji pred početkom školske godine, 0 mrtvih! Prvi put za poslednjih 38 godina. Bodovi funkcionišu.


IZDAVAČKA DJELATNOST FAKULTETA PRAVNIH NAUKA\nFakultet pravnih nauka ima bogatu izdavačku djelatnost koju realizuje kroz tri različita segmenta i to:\n1.\tČasopis STUDIA IURIDICA MONTENEGRINA.\nU pitanju je naučni časopis koji izlazi dva puta godišnje i koji je indeksiran u bazama EBSCO i CEEOL. U časopisu se objavljuju naučni članci, prikazi i prilozi iz pravne istorije Crne Gore. Zamišljen je kao pravni časopis opšteg tipa u kojem se objavljuju prilozi sa područja svih pravnih i srodnih nauka. Jedna od osnovnih uređivačkih orijentacija je nastojanje da se pridobije što više saradnika van granica Crne Gore i van kruga onih koji su i inače vezani za djelatnost fakulteta. Više o časopisu na https://studiaiuridica.me/\n2.\tEdicija PRAVNA MISAO\nU okviru edicije Pravna misao objavljuju se knjige i monografije namijenjene studentima prava i široj stručnoj javnosti, sa nastojanjem da ponudi ono što nedostaje pravnoj literaturi u Crnoj Gori. Do sada su u okviru ove edicije objavljena sljedeća izdanja:\n-\tRodoljub Etinski, Tumačenje međunarodnih ugovora: Pravila i praksa, 2020;\n-\tEmir Ćorović, Osnovi prekršajnog prava Crne Gore, 2021;\n-\tStanko Bejatović, Posebni i pomoćni krivični postupci, 2021.\n3.\tEdicija PRIRUČNICI I KOMENTARI\nEdicija Priručnici i komentari nastala je kao odgovor na nedostatak stručne literature iz pojedinih oblasti prava u Crnoj Gori. U okviru ove edicije objavljuje se literatura namijenjena pravnicima praktičarima, kandidatima za polaganje pravosudnog, državnog, stručnog ispita i dr. Do sada u okviru ove edicije objavljena su sljedeća izdanja:\n-Mladen Vukčević, Ustavni sistem i organizacija pravosuđa – Priručnik za polaganje pravosudnog ispita, 2021;\n-Slobodan Stojanović, Građansko procesno pravo – Priručnik za polaganje pravosudnog ispita, 2021.\nViše informacija o našim izdanjima možete dobiti putem e-mail adrese: fpn@udg.edu.me


Proizvode poručene online možete platiti platnom karticom putem interneta, pouzećem ili uplatom na naš bankovni račun (uplatnica se generiše u korpi).\nUkoliko plaćanje vršite kreditnim karticama Banca Intesa obezbedili smo Vam odloženo plaćanje na 3 mesečne rate za uplate putem interneta.\nBOMAR prodajna mreža\nMaloprodajne cene istaknute na sajtu i u prodavnicama uključuju PDV. Strani državljani i zaposleni u diplomatskim predstavništvima mogu prilikom kupovine u našoj prodajnoj mreži ostvariti povrat poreza. Pitajte naše prodajno osoblje, rado će Vam izaći u susret, pripremiti dokumentaciju i pomoći u ostvarivanju ovog prava.\nZa više informacija pogledajte: TAX FREE SHOPPING\nUkoliko posedujete kreditne kartice (Visa, Master, Maestro, Amex ili Dina) ili debitne kartice (Visa i Dina) Bance Intesa obezbedili smo Vam plaćanje na 3 mesečne rate na iznose do 30.000,- dinara, odnosno 6 mesečnih rata preko ovog iznosa.\nPlaćanje čekovima građana možete izvršiti na 3 mesečne rate na iznose do 30.000,- dinara, odnosno 6 mesečnih rata preko ovog iznosa.\nUkoliko Vaš sindikat ili preduzeće ima sklopljen ugovor sa našom kompanijom plaćanje možete vršiti odloženo, obustavom sa Vaše zarade, prema ugovorenim uslovima.\nVlasnici Lyoness kartica mogu kupovinom u našim prodajnim objektima ostvariti pravo na povrat novca prema pravilima Lyoness programa.\nU okviru Visa Premium programa vlasnici ovih kartica mogu u našoj prodajnoj mreži ostvariti ekskluzivan popust od 10% (popust se ne može sabirati sa aktuelnim promocijama i popustima i ne važi za brend SWAROVSKI).


Promjene u biznis magazinu TV1: Ove sezone “Kapital” uređuje i vodi Adisa Herco – Biznis.ba\nPromjene u biznis magazinu TV1: Ove sezone “Kapital” uređuje i vodi Adisa Herco\nobjavljeno 31. avg 2018. u 09:34 31. avg 2018.\nU nedjelju, 2. septembra na male ekrane se, nakon ljetne pauze, vraća biznis magazin TV1 „Kapital“.\nOve sezone emisiju će uređivati i voditi Adisa Herco, koja je do sada radila kao novinar-reporter u Informativnoj redakciji TV1.\nIako se „Kapital“ uspješno emitira sedam godina i ima svoju publiku, Herco najavljuje još kvalitetniji programski sadržaj.\n„Magistrica sam na Fakultetu političkih nauka u Sarajevu. U novinarstvu se svaki dan uči, a svaka lekcija je, bila ona pozitivnog ili negativnog ishoda, dobrodošla. Ne plašim se izazova, jer ovaj posao ih konstantno nameće.


Kroz donacije ubacuju GMO sjeme u Srpsku? | Radio Televizija BN\nKroz donacije ubacuju GMO sjeme u Srpsku?\nPredstavnici banjalučkog Udruženja za zaštitu životinja NOA okupili su se danas na Trgu Krajine kako bi ukazali na nedovoljno razvijenu svijest stanovništva o štetnosti genetski modifikovane hrane, kao i nedevoljnoj aktivnosti država na zaštiti građana.\nRepublika Srpska 21.05.2016 | 19:50\nKako tvrde, takvo stanje odgovara multinacionalnim kompanijama koje uvoze GMO hranu čak i u države gdje je to zakonski zabranjeno.\nIako je važećim zakonima u Republici Srpskoj i BiH zabranjen uzgoj i prodaja genetski modifikovanih organizama, ovakvi proizvodi, kako tvrde iz Udruženja NOA, sve više su prisutni na tržištu. Glavni uzrok za to je ilegalni uvoz genetski modifikovanog sjemena, kao i loša primjena postojećih zakona.\nStanovništvo je, kako tvrde, slabo upoznato sa efektima genetski modifikovane hrane na zdravlje.\nTako se u upotrebi nađu i pojedini proizvodi koji u sebi sadrže prerađene genetski modifikofane organizme.\nKompanije kao što je američki biotehnološki gigant "Monsanto", kako tvrde u Udruženju NOA, koriste takvu situaciju i državama najčešće kao donacije ubacuju GMO sjeme, pa čak i pesticide koji štete ljudskom zdravlju.\nKompanija "Monsanto" je nakon katastrofalnih poplava koje su pogodile BiH prije dvije godine, donirala sjeme kukuruza u vrijednosti od 275 hiljada dolara. Ekološka udruženja su optužuli ovu kompaniju da je iskoristila prirodnu nepogodu da ubaci genetski modifikovano sjeme u BiH.\nIz ove kompanije su to demantovali, tvrdeći da se radi o konvencionalnom sjemenu kukuruza.\nМодификована храна је штетна по здравље људи који такву храну једу. Сада је скоро на тржишту све што се продаје генетски модификована храна чије штетне последице осјећамо сада кроз стерилност жена и неплодности мушкараца. На тај начин Тајни владари из сенке контролишу пораст становништва у многим земљама у свијету. Генетски модификована храна је јефтинија пуно од органске здраве и природне хране. Она је направита за СИРОТИЊУ рају а богаташа једу органски храну. Праве последице такве хране бићемо свијести тек кроз пар вијекова када почне она генетски на дјелује на наше потомство!\nШто би рекли "сионски мудраци", обични смртници су гоје (у преводу: марва), а зна се како се са марвом поступа.\nStrogo kažnjavati! Genetski modifikovani proizvodi su isto što i droga.\nOvi iz monsanta nemaju ništa konvoencionalno. Imaju samo GMO sjeme. Ti ljudi u Monsantu su monstrumi. Zapljenjivati to sve i uništavati. Domaće klipane koji to uvoze strpati u zatvor. I sve im oduzeti i to spaliti. I još im odrezati ogromne novčane kazne.\nRSa zakonom je zabranila manipulisanje sa GMO hranom...ipak brojni uzorci koje Poljoprivredni institut analizira pokaze i pozitivni nalaz. Postavlja se pitanje zasto Trkulja ne obznanjuje i javno ne prozove uvoznike ne samo sjemena vec i hrane koja sadrzi GMO ?Tuzno je da ovakve institucije nisu u sluzbi zastite zdravlja gradjana.Micicu,dekane ,ukazi na ovaj problem...\nNe bi im ja pojeo onaj plastični paradajz ni da mi plate.\nMasa Amerikanaca je neprirodno debela upravo zbog GMO. Kljukaju ih takvom hranom a onda im nude plastične operacije da im skinu salo. Pa onda iz početka. Jadni ljudi. Jel' to taj američki san?\nBuducnost Re Mihajlo Mikic\nBogami Mikicu, ovog puta si u pravu, jedino sto ce se posledice konzumiranja GMH osjetiti mnogo prije nego sto mislis. Ta hrana na Zapadu je jeftina i neukusna.Zbog toga u marketima mozes naci pripremljene zacine za sve i svasta koji se stavljaju u hranu upravo da joj se da kakav takav ukus. Ni slucajno ne treba dozvoliti nista sa oznakom GMO da uđe u BiH. Sad se sjetih recenice mog oca s pocetka rata " sve nam je Bog dao: i prelijepe planine i sume, i bistre rijeke i potoke, i plodne njive i polja samo nam pameti Bog ne dade" Mislio je na sve narode u bivsoj Jugoslaviji. I bio je u pravu.Nije ovo nikakva jugo nostalgija , nego cinjenice. Pored svega prezivljenog sada ce narod biti prisiljen da jede otrov. Ne dozvolite to.


Zenica – Kombi se sam pokrenuo, povrijedio pješaka i prevrnuo! (FOTO) – Haber.ba\nZenica – Kombi se sam pokrenuo, povrijedio pješaka i prevrnuo! (FOTO)\nObjavljeno 30.11. 2013.\nU ulici Aleja Šehida, koja spaja Crkvice sa centrom grada, danas se dogodila saobraćajna nesreća, u kojoj je jedna osoba zadobila povrede. Kombi firme za dostavljanje pošiljki je, bez vozača, krenuo sa parkinga kod "Verdija" nizbrdo.\nPrevrnuti kombi (Foto: ZenicaBlog)\nZa razliku od vozača i većine pješaka koji su uspjeli izbjeći da ih udari “odbjegli” kombi, Zeničanina I.M. je kombi, odbijajući se na nizbrdici uspio “zakačiti” nanijevši mu povrede.\nSreća u nesreći je da nije bilo više i teže stradalih.\nTeme:kombi, povrijeđeni, prevrtanje, Zenica


Zatvoreni bazeni spremni da dočekaju plivače | ZR KLIK\nZatvoreni bazeni spremni da dočekaju plivače\nGradonačelnik Zrenjanina Čedomir Janjić, obišao je danas završetak radova na sanaciji Gradskog bazena, i ovom prilikom je upoznat sa svim detaljima oko ponovnog početka rada, koji plivače i građanstvo, prema najavama očekuje već u četvrtak. Ovom prilikom gradonačelnik je istakao:\n„Danas sa saradnicima obilazim pre svega radove na Gradskom bazenu, i želim da odam priznanje JP „Sportski objekti“, kako direktoru tako i njegovim saradnicima za sve što je urađeno, a za vreme vanrednog stanja sanirane su sve tačke koje su pravile probleme, ne samo prošle sezone nego i prethodnih godina. Zatvoreni bazen je spreman da primi prve plivače, dok se za dvadeset dana očekuje prijem građanstva na otvorenim bazenima, i sa velikim zadovoljstvom najavljujemo početak nove sezone.“, naveo je Janjić.\nOd samog izlaza filterskog postrojenja na velikim bazenima u toku su veliki radovi na sanaciji cevovoda, i reparaciji potisnih pumpi.\n„Higijenskom Zavodu u ponedeljak su predati uzorci vode, nakon rezultata u koji će biti završenu u sredu sve bude u redu, već u četvrtak 11. Juna očekuje nas nastavak svih trenažnih procesa klubova koji su trenirali u zatvorenim bazenima, i naravno građanstva kao i rekovalescenata. Za vreme trajanja vanrednog stanja i usled zabrane rada sportskih objekata, vreme je iskorišćeno kako bi se obavile sve reparacije i sanacije na bazenu, urađene su reparacije svih velikih motora i potisnih pumpi, tako da će bazen besprekorno funkcionisati u narednom periodu“, naveo je Bojan Mijatov direktor JP „Sportski objekti“.\nMijatov se ovom prilikom zahvalio svim klubovima koji treniraju na bezenu na razumevanju i jedinstvu koje su pokazali za vreme pandemije Korona virusa.\nSa gradonačelnikom, radove na bazenu obišli su i zamenik gradonačelnika Saša Santovac, pomoćnik gradonačelnika Duško Radišić i pomoćnik gradonačelnika Simo Salapura.


IZ SAVEZA I UDRUŽENJA\nRegionalne smotre ”filter” za Saveznu smotru\nBy Muharem In IZ SAVEZA I UDRUŽENJA\nJubilarna Dvadeseta savezna smotra bh.kulture i školstva treba da pokaže masovnost u aktivnosti bh.udruženja na očuvanju vlastite kulture i jezika, ali i kvalit je važan kriterij. Na regionalnim smotrama je masovnost, a Saveznu smotru ide kvalitet. Tako je bilo i u Gislavedu na jednoj od tri održana regionalna takmičenja.\n24. skupština Saveza bh. udruženja\nČestito udruženje „BiH“ iz Värnama je bilo domaćin skupštinama dva Saveza. U subotu 14.marta Bosanskohercegovačko-švedski savez žena imao je svoju godišnju skupštinu dok je nedjelja 15.marta bila rezervisana za Savez bosanskohercegovačkih udruženja u Švedskoj.\nSavez bh. udruženja u Švedskoj u 2014.godini\nDvije godišnje skupštine u Värnamu\nŠto zbog svoje geografske lokacije, a najviše zbog dobre organizacije u Udruženju ”BiH” u Värnamu, u ovom gradu će se predstojećeg vikenda održati dvije godišnje skupštine.\nDatumi održavanja regionalnih smotri i propozicije\nRegionalne smotre se održavaju :\nSkåne län u Eslövu 28.marta\nVästra Götaland: u Skövdeu i Boråsu 21.marta\nSmåland i Östra Götaland u Smålandsstenar 21.marta\nIz sehare folklora Bosne i Hercegovine\nUoči Dvadesete savezne smotre bh.kulturnog stvaralaštva i školstva Odbor za kulturu Saveza bh. udruženja u Švedskoj organizovao je jednodnevni seminar za vodje folklornih sekcija. Domaćin je bilo udruženje ”Bosna” iz Boråsa.\nSeminar za vođe folklornih sekcija – koreografe\n„Iz sehare folklora Bosne i Hercegovine“\nSa srcem za BiH u 2015. godinu\nIskrene želje za dobro zdravlje, sreću i uspjeh na privatnom i poslovnom planu u Novoj godini\nUspješno djelovanje 10 udruženja u sedam komuna\n28 Decembar 2014\nNa području regije Skåne (Länsorganisation i Skåne) usedamkomuna, djeluje 10 bh. udruženja sa oko 2.350 članova, od čega je preko 60 procenata ili više od 1.400 djece i mladih u dobi od 7 do 25 godina.\nNasilje nad ženama u agresiji na BiH\nNajveće žrtve rata u BiH su žene: majke-sestre-supruge- kćerke. U periodu `92 - `95 u Švedsku je stigao veliki broj izbjeglica iz ratom zahvaćene BiH. Među njima bile su i žene koje su izgubile muževe, očeve, braću. Pristizali su i preživjeli logoraši i ranjenici.\n”Bosna i Hercegovina” proslavila dvadeseti rođendan\nSvečana akademija povodom Dana državnosti\nPoziv na Svečanu akademiju povodom Dana državnosti BiH\nZavršni seminar o mentorstvu


svetlo – Časopis InterFON\nBy: Marijana Komatinović\nOn: 16. August 2014.\nOvih dana pivo je aktuelno kako zbog Beer Fest-a, tako i kao najbolje osveženje tokom vrelih dana. Svetlo ili tamno, poslednjih godina je aktuelno i pivo sa različitim ukusima, jedno je sigurno, svi smo zahvalni njegovom izumitelju. Današnji glavni sastojak hmelj počeo je da se koristi tek u 13. vekuPročitaj više…


RTV BUGOJNO - Mala sala KSC-a Bugojno dobila moderniji i ljepši izgled\nMala sala KSC-a Bugojno dobila moderniji i ljepši izgled\tIstaknuto\nčetvrtak, Apr 04 2019\nU proteklih mjesec dana u JU KSC Bugojno pokrenut je niz značajnih infrastrukturnih projekata. Nakon realizacije projekta modernizacije Gradske biblioteke i opremanja prostorija, pokrenuti su i radovi na renoviranju Male sale.\nRadovi su obuhvatili izmjenu i toplifikaciju stropa sale, postavljanje novih Led rasvjetnih tijela, ugradnju novog zvučnog sistema, instalaciju sistema za grijanje i hlađenje sale, oblaganje zidnih površina kako bi se postigla bolja akustičnost prostorije, adaptacija bine, izmjena dijela stolarije radi bolje energetske efikasnosti kao i bolje zvučne izolacije.\nPrimarni cilj, bio je, kako je naglasio direktor KSC-a Mirza Idrizović, da se građanima, omoguće kvalitetniji uslovi za korištenje i realizaciju različitih kulturnih sadržaja. Mišljenja je da će od sada, građani mnogo više uživati u sadržajima koje nudi JU KSC Bugojno. On se ovom prilikom, zahvalio svima koji su doprinijeli da se i ovaj projekat uspješno okonča.\nJU KSC Bugojno i u narednom periodu, radit će na brojnim projektima, kako bi se kulturna dešavanja podigla na jedan viši nivo, jer je to u interesu svih građana Bugojna.\npogledano 1880 puta\nViše iz kategorije: « U prostorijama Kulturnog centra Princeze Dževhere održano takmičenje iz mektebske nastave\tAsfaltiran lokalni put u Kuli u dužini od 500 m »