CG: Prisajedinjenje sa Srbijom ništavno. I šta sad? - B92.net\nNaši prijatelji u Srbiji mora da su veoma naivni kada misle da bi Crna Gora odmah postala srpska èim ode Milo. Ne èini crnogorsku državnost i nezavisnost 1 šovjek ili jedna partija nego svi njeni graðani koji u toj državi žive. Prema tome neka se ova malobrojna grupca bukaèa i galamdžija smiri i nauèi da živi u državi koja nije Srbija. Veæ smo imali problema sa uvezenim Crnogorcima i ranije koji su nas dva puta ponizili i gotovo zbrisali sa lica zemlje.Zaboravite da ce sutra Crna Gora postati srpska kada jednog dana ne bude Mila. Dosta je bilo sa svojatanjem, tutostvom i dominacijom, ni svoju kuæu ne umete da sredite a još bi vladali drugim zemljama i narodima.\n(Boka, 30. novembar 2018 13:08)\nOvi Milogorci iliti Crnogorijanci æe u parlamentu da menjaju istoriju...?!\nPresmešni su u svojoj bolesti...\n(Pera, 30. novembar 2018 11:57)\n(Sirius, 30. novembar 2018 11:25)\nKakva je samo ovo bezobzirna zamena teza za naivno stanovnistvo,pa ja sam po nacionalnosti Crnogorac, ali sam u isto vreme etnicki Srbin, isto kao sto je Austijanac po nacionalnosti Austrijanac, ali je u isto vreme etnicki Nemac. Ovo je sramota kako se prekraja istorija i sta se radi.\n(Mikica, 30. novembar 2018 11:24)\nCrnogorci slave i velièaju Broza.Samo da ih podsetim da je za njegovo vreme Crna Gora bila najsiromašnija republika SFRJ.Eto toliko ih je Broz cenio i voleo.\n(Srdjan Novi Sad, 30. novembar 2018 11:04)\nOvim je Republika Crna Gora prekršila Èlan 4. sopstvene Deklaracije o nezavisnosti. Da bi se ovaj presedan rešio oni moraju ili doneti novi Ustav, novu Deklaraciju ili poništiti važeæu deklaraciju, što bi zahtevalo Referendum o (potvrdi) nezavisnosti, koji bi imao izvestan ishod ali bi predstavljao maltretiranje graðana i trošenje resursa. Ukratko, ovakva deklaracija je vrsta državnog udara. Ne pravdam naše, ne podnosim rusofile, zalažem se da i Srbija uðe u NATO, ali to ne znaèi da podržavam nesmotrenost susednih naroda.\n(trn u oku, 30. novembar 2018 11:02)\nNema mesta ljutnji, razoèaranju, a najmanje iznenaðenju. Da mi lepo budemo dobre komšije, a mi kod njih i oni kod nas strani državljani, i mirna baèka.\n(Always look at the bright side of life, 30. novembar 2018 10:28)\nJa sam poslednji put u životu bio u Crnoj Gori dok je ove vlasti.\nKomentar poslat iz B92 Android™ aplikacije (Android Robot by Google, CC BY 3.0) (Dušan, 30. novembar 2018 07:29)\nJa sam sticajem okolnosti poslednjih put bio 1997 u Petrovcu. Posle toga 10-tak godina nisam ni bio u prilici da idem (zivim u inostranstvu), a onda smo 2006.isli na Ostrog bas u vreme njihovog referenduma o nezavisnosti. Cela atmosfera mi se nije svidela, dosta mi je bilo politickih tenzija i 90-tih, tako da sam jos tada sam rekao supruzi da u CG mogu samo u Herceg Novi, to je druga prica (kao sto i ime govori). I tako je i bilo. Ima u CG jos uvek casnog i normalnog sveta, ali njihova vlast je potpuno odlepila, ovo vec spada u domen paranoje. U ovoj situaciji bi zaista bilo posteno da se crnogorska udruzenja u Srbiji izjasne - verujem da se vecina njih stidi i gadi ovakvih postupaka, tako da bi nekakva akcija poput poput protestnog vracanja crnogorskih pasosa/drzavljanstva poslala jasan signal vlastima u Podgorici (inace usled naprasno probudjene ljubavi prema Titu, pitam se zasto se njihov glavni gradic ne zove ponovo Titograd - ne bih se iznenadio da to bude novi potez "bravuroznog" Mila)\n(sto je Milu milo to mu se i snilo, 30. novembar 2018 10:28)\nNajtipiènija balkanska boljka i, praktièno, meðunacionalni sport: kopanje po istoriji. A Crnogorci se kao i obièno naroèito jako trude da ne budu zasenjeni, pa su igricu uzdigli na nivo parlamenta! Sve to dok proseèan èovek tamo, i ovde, i svuda grèevito pokušava da preživi. Ukratko, još jedan tipièan dan na Balkanu.\n(Stefan, 30. novembar 2018 10:28)\nHoce li neko iz Srbije beknuti i jednu rec na ovo, bilo ko bilo sta?\n(Bata, 30. novembar 2018 10:25)\nPrekrajanje istorije radi dnevno politièkih potreba! Kakva je svrha poništenja te odluke kada su se posle referenduma separatisali!?\n(Ahtung, 30. novembar 2018 10:20)\nJa razumem svaciju potrebu da gradi svoj nacionalni identitet ali ova rezolucija izlazi iz okvira pameti. Da neko danas ponistava dokument koji je donesen pre jednog veka je anticivilizacijski, nenaucno i potpuno nerazumno. Vaditi dogadjaje iz konteksta vremena je najveca i najpodlija manipulacija koja se koristi za falsifikovanje istorije. Crna Gora je 1918 odlucila da krene jednim istorijskim putem za koji su tada smatrali da je u njihovom interesu. Prica da su na to bili primorani je jednako neozbiljna kao i ona da su cetnici pobedili u Drugom svetskom ratu u Srbiji pa ih je Tito prevario i uzeo vlast. Sve u svemu ne vidim nista sporno u grotesknim odlukama koje donose politicari na ovim prostorima. Politicke rehabilitacije, prekrajanja, ponistavanja su orudje manipulacije gladnim narodom. Dogadjaji koji su se desili pre jednog veka su posao istoricara a ne politicara.\n(Beoman, 30. novembar 2018 09:55)\nJe li ništavno i pridodavanje Boke, Budve i Petrovca 1921. od strane Kralja Okupatora?\n(zumb, 30. novembar 2018 09:54)\nBilo bi lepo a i pristojno prvo pažljivo proèitati komentar pre nego što se kritikuje onaj ko ga je ostavio i osporava ono što je u njemu navedeno.\nPavle je decidno naveo da je Milo popularan kod "proustaških ekstremista" u Hrvatskoj, nije generalizovao na sve graðane Hrvatske niti na nekakve procente meðu njima.\nA vi ste svojim nerazumevanjem onoga što je Pavle napisao i navoðenjem onih procenata upravo potvrdili njegovo zapažanje.\nDakle, ti proustaški ekstremisti koji obožavaju Mila su meðu onih 30-40 % za koje i sami tvrdite da znaju ko je Milo.\n(Pavlov advokat, 30. novembar 2018 09:52)\nPosto sam Srbin, poreklom Crnogorac imam pravo da kazem nesto o tome. Ja bih podrzao svaku inicijativu crnogorske vlasti ako bi ona iskreno imala za cilj utvrdjivanje crnogorske drzavnosti koju niko u Srbiji siguran sam ne spori. Medjutim, ovde je u pitanju nesto drugo. Milova vlast pokusava za baci seme mrznje izmedju Crnogoraca i Srba, koji su nesporno jedan narod, i to iskoristi da bi se zadrzali sto vise na vlasti. Cackanje po istoriji, mijenjanje pisma i tako dalje ne vodi nigde nego u razdor nasih bratskih gradjana. Crna Gora je ponosna ali mala drzava, i Srbija je mala drzava, obe mogu da dozive buducnost samo ako budu imale najblize moguce odnose. Pa nisu Hrvati dzaba imali drzavu samo 100 godina, pojele su je velike sile, a cisto sumnjam da ce i ova nova Hrvatska da potraje duze od 100 godina. Zato braco Crnogorci, pamet u glavu.\n(Slobo, 30. novembar 2018 09:49)\nE sad jos da se kaže kako Cg nije imala koristi od Srb pa da laž bude kompletna.. Alal im koza, ni za šaku krtola nisu imali.\n(Lektora bez, 30. novembar 2018 09:43)\n... sad ih sve lepo tretirati kao strance u Srbiji, da placaju putarije kao stranci, da nemaju pravo dvojnog državljanstva osim ako nemaju posao, firmu koja privreðuje više od neke odreðene cifre (da se ne bi dosetili da kupe ili otvore fiktivne firme)... porez mora biti plaæen, a stranci moraju imati starus stranca koji placa boravišne i ostale takse do max 3meseca godišnje... isto kao što je nama za boravak u EU...\n(andrak, 30. novembar 2018 09:29)\n(Pavle, 30. novembar 2018 08:15 )\nPavle...ne znaš ti baš o èemu govoriš èini mi se. Rekao bih da bi barem 60-70%% (a vjerojatno i puno više) Hrvata imalo problem uopæe sjetiti se tko je na èelu CG, a tvrditi da Ðukanoviæa netko u RH obožava je naprosto prilièno apsurdna tvrdnja i svakako neistinita.\n(mislim, 30. novembar 2018 09:25)\nDa li neko moze da mi odgovori kada se prvi put pominje u istoriji rec “crnogorac” ili “crna gora”?\n(dred, 30. novembar 2018 09:22)\nZanimljivo, sve sto rade siptari rade i crnogorci... a Srbija cuti, verovatno jer su sve kljucne pozicije ovde zauzeli crnogorci i hrvati.\n(Mimi, 30. novembar 2018 08:53)\n"...ceo svet danas državljane Crne Gore zove Crnogorcima, kao što državljane Nemaèke zove Nemcima, a državljane Francuske Francuzima..."\nSamo nikako da vam priznaju da prièate "crnogorskim" jezikom.\n(Pedu, 30. novembar 2018 08:45)\npa naravno da je nistavno, ispravila se nepravda nakon 100 godina!!!!\n(montenegrino, 30. novembar 2018 08:19)\nMeni zao ovih Crnogoraca .\n(Nena, 30. novembar 2018 08:18)\nJel to znaci da više neæemo da imamo crnogorce na funkcijama,jel to znaci da više neæemo da imamo besplatne školarine za njih,sto ako nas veæ proglašavaju neprijateljima sto više bre trpimo uvrede\n(Ringeraja, 30. novembar 2018 08:16)\nI šta sad? Pa da im platimo odštetu, šta drugo! Od neèega moraju da žive, a kamen koga imaju u svojim gudurama, nije baš hranljiv!\nGlavno je da ne morate kod njih na more. Em skupo, znate da nas ne vole, em prljavo i lenjo.\n(Adam V.J., 30. novembar 2018 08:16)\nVi ste do pre 30god uvek bili crnogorci samo u Srbiji. A u Crnoj Gori ste bili najveci srbi.Tako da...\n(miha, 30. novembar 2018 08:16)\nKo je bio u Hrvatskoj mogao je da primeti da je Milo Djukanoviæ vrlo popularan kod tamošnjih proustaških ekstremista, skoro pa da ga obožavaju... to veæ dosta govori o tom èoveku i njegovom (ne)delu!\n(Pavle, 30. novembar 2018 08:15)\nOva rezolucija je dokaz bezizdejnosti naših politièara i tuge ovog prosotra. Šta god da se desilo, èinjenica da raspravljamo o stvarima od pre 100 godina, znaci da nam je i naèin razmišljanja iz tog vremena. Do tada narod pakuje kofere i ide. O tome nema potrebe debatovati oèigledno!\n(Pokušaj objektivnog, 30. novembar 2018 08:12)\nI ko posle moze da nas krivi sto mislimo da smo nebeski narod, kada je svima u regionu najveci san da na bilo koji nacin budu bolji i veci od Srba.\nA ne mogu :-P\n(pera, 30. novembar 2018 08:05)\nHapse Srbe, formiraju crne liste, proganjaju SPC, priznaju i podrzavaju nezavisno Kosovo, blate Srpsku oslobodilaèku vojsku koja je posle golgote išla da oslobaða "bracu". Srbin sam i iz poštovanja prema svom dedi koji je pregazio Albaniju, nikad više neæu kroèiti na tlo te zemlje jadnih ljudi.\n(AsaM, 30. novembar 2018 07:52)\nSamo nezavisno i suvereno braco Crnogorci. Pojesce i vas Albanci jednog dana.\n(Sendvic, 30. novembar 2018 07:48)\nALI, te 1918 godine nije bilo crnogorske nacija, vec je Svetla Crna Gora bila stub srpstva. Nakon dolaska komunista na vlast pojavile su se nove nacije kao sto su Crnogorci, Muslimani i Makedonci, sve u cilju da se Srpstvo i Srbija spuste na najnize grane, jer ne bi bilo jake Jugoslavije bez slabe Srbije. Jos u 1974 godine napravili te autonomne pokrajine i tako nas dodatno sputali. Ko place za Titom i juce za nekadasnjim 29. novembrom taj nema veze sa mozgom.\n(direwolf, 30. novembar 2018 07:44)\nKoje budale hahahahahahaa cime se ljudi bave u 21 veku hahahahaha\n(sremac, 30. novembar 2018 07:37)\nPažine neznalice, u Nemaèkoj postoje 16 saveznih zemalja...Bavarska, Hamburg, Hesen itd. Ali svi su Nemci. Sutra kada bi se Bavarska odcepila sigurno ne bi postali Bavarci i prièali bavarskim jezikom...pa to je tako lako ukapirati. Po vašoj logici ako sutra crnogorci žele da postanu Marsovci, dovoljno je samo da promene ime države i to je to???\n(samo pitam, 30. novembar 2018 07:36)\nI Srbija treba da vam bude zahvalna na tome. Valjda ce, posle toliko godina, i Srbija shvatiti sa kim je imala posla i otrezniti se. Bolje je imati iskrenog neprijatelja nego ljigu od prijatelja. U poslednjih 20 godina nema drzave koja je vise zavukla Srbiji od Crne Gore. Zato, daleko vam lepa kuca i onaj ko vas doveo do nas.\n(dvorska_luda, 30. novembar 2018 07:36)\n(Бојан, 30. novembar 2018 07:35)\nSamo im uvedite skolarinu.\n(Neko, 30. novembar 2018 07:35)\nToliko samo mogu reci.\n(opremdobro, 30. novembar 2018 07:34)\nKako sta sad? Pa sad napolje Crnogorci is svih stanova u Beogradu koje ste zauzeli i od gradjana oteli. Sad mi treba da proglasimo da su nistavni svi ugovori kojim su Crnogorci ovde odkupili drzavne stanove i vile. Jer ako je nistavna odluka njihove Skupstine o prisajedinjenju onda oni i nisu bili drzavljani SFRJ niti SRJ niti Srbije i nisu mogli da otkupljuju drzavnu imovinu po onom zakonu kakav je tada vazio?\n(Slavisa, 30. novembar 2018 07:32)\nKoja je svrha svega ovoga,zar vam ništa ne znaèe kosti predaka.\n(Srbin, 30. novembar 2018 07:30)\n.. i stupa na snagu 8 dana od objavljivanja u sluzbenom glasniku! :D Ja sam mislio da su ovi nasi prolupali, ali Milo je sampion.\n(Nenad, 30. novembar 2018 07:30)\n(Dušan, 30. novembar 2018 07:29)\nCrnogorci su hit od naroda! Svakim danom su mi sve smesniji I smesniji, to su ti novokomponovani narodi, stariji od Adama I Eve.\n(Bozanstvena Komedija, 30. novembar 2018 07:29)\nNjima je gore nego sto sam mislio.\nJedino ne mogu da se dogovore sa sobom da li sada da se prisajedine Albaniji ili Hrvatskoj.\n(Mirko, 30. novembar 2018 07:28)\nOK , znaci deklaracija iz 1916 kojom su kapitulirali i predali se Austrougarskoj monarhiji je validna. Posto je AU porazena u I sv.ratu CG sada pristaje da bude predmet revizije po Versajskom ugovoru - tako da predlazem da saveznice iz I svetskog rata organizuju Versaj 2 i da se odluci sta ce sa CG da se radi - verovatno bi mogle i neke ratne odstete da se naplate.\n(a mi kao ne znamo, 30. novembar 2018 07:24)\nMogli bi da izglasaju i da asteroid pre 165 miliona godina nije pogodio zemlju i pobio dinosauruse.\n(izhlapjeli starac, 30. novembar 2018 07:23)\nTreba ih pohapsiti, mislim, te poslanike iz 1918.\n(Miguel, 30. novembar 2018 07:22)\nNišta, sad se ujedinite sa plenemskom vam braæom albancima, i ovako ste mnogo slièni i bliski\n(MegaBoT, 30. novembar 2018 07:20)


Produžen JAVNI POZIV NEZAPOSLENIM osobama sa područja Grada Banja Luka - WMTA\nWMTA > Aktuelnosti > Novosti > Produžen JAVNI POZIV NEZAPOSLENIM osobama sa područja Grada Banja Luka\nProdužen JAVNI POZIV NEZAPOSLENIM osobama sa područja Grada Banja Luka\nNEZAPOSLENIM osobama za prijavu učešća u programu obuka – stručnog osposobljavanja ŠIVAČA sa ciljem zapošljavanja na području Grada Banja Luka\nUstanova za stručno obrazovanje odraslih WMTA Banja Luka u saradnji sa partnerskim preduzećem ANG d.o.o. Banja Luka upućuje:\nJavni poziv nezaposlenim osobama sa područja Grada Banja Luka da se prijave na program obuka koje finansira Zavod za zapošljavanje Republike Srpske (ZZZ RS), a na osnovu Javnog poziva Zavoda za zapošljavanje Republike Srpske za ‘’Program obuka, dokvalifikacije i prekvalifikacije u 2018. Godini’’.\nNAPOMENA: Zbog nedovoljnog broja prijavljenih polaznika produžujemo prijave polaznika sa 05.10.2018 na 31.10.2018.\nNezaposlene osobe mogu da se prijave na program obuka koji finansira ZZZ RS kako slijedi:\n1 ŠIVAČ 40 100 5\nUkupno polaznika 5\nNAPOMENA: Podstiču se svi zainteresovani da se prijave zbog potrebe za većim brojem polaznika/radnika iz gore navedene struke sa područja Grada Banja Luka.\nCilj javnog poziva su obuke – stručno osposobljavanje nezaposlenih lica za poznatog poslodavca u cilju zapošljavanja, prije svega, u preduzeću „ANG“ d.o.o. Banja Luka, a potencijalno i u drugim preduzećima sa područja Grada Banja Luka.\nDrugi cilj poziva je povećanje nivoa znanja i kompetencija nezaposlenih osoba u cilju povećanja konkuretnosti nezaposlenih na tržištu rada i smanjenja broja nezaposlenih lica na području Grada Banja Luka.\nMjesto i termini održavanja obuka: Praktični dio obuka se sprovodi u preduzeću ANG d.o.o. u Banja Luci, a teoretski i pokazni dio obuka će se održavati u prostorijama SEC-a (ul. Mladena Stojanovića 6, Banja Luka, www.sec.ba).\nNakon uspješno završene obuke, polaznici će polagati završni ispit pred stručnom Komisijom na osnovu kojeg će najuspješniji odabrani polaznici biti ZAPOSLENI, prije svega, u preduzeću „ANG“ d.o.o. Banja Luka, a za ostale kandidate postoji mogućnost zapošljavanja i u drugim preduzećima na području Grada Banja Luka.\nUslovi za prijavu na Javni poziv ostvaruju nezaposlene osobe sa područja Grada Banja Luka i Banjalučke regije.\nMinimalni kriteriji za prijavu su: punoljetnje osobe, da su zdravstveno sposobne, da imaju minimalno završenu osonovnu školu – NK. Nije uslov, ali prednost imaju SSS odnosno trogodišnja i četverogodišnja tehnička zanimanja.\nUvjerenje o nezaposlenosti izdato od strane ZZZ RS Biro B. Luka (orginal ne stariji od mjesec dana)\nPrijavni obrazac (Prijava_WMTA_BESPLATNE-obuke-za-ANG Banja Luka_sep_18)\nRok za prijavu na Javni poziv je do 31.10.2018. godine do 16h.\nRezultati ovog Javnog poziva biće objavljeni na oglasnim pločama ZZZ RS Biro Banja Luka i web stranici www.wmta-edu.com kao i na web stranicama partnera.\nRok za objavu rezultata Javnog poziva je 02.11.2018. godine do 16h.


O nagradi - Mark Awards\nNakon veoma uspešnog prvog izdanja Mark Awards, i ove godine Marketing mreža dodeliće priznanja stručnjacima iz kompanija koji su odbacili stare načine poslovanja i odlučili da budu drugačiji. Stručnjacima koji su odabrali da budu izvanredni i da se izdignu iznad kulture istovetnosti – izuzetnim rezultatima. Mark Awards nastavlja da nagrađuje pojedince za lične poslovne i profesionalne uspehe, koji svojim radom ostavljaju zvezdani trag na tržištu, koji su zvezde vodilje u poslu i koji zajedno sa drugim sjajnim zvezdama formiraju najsjajnija sazvežđa, svima vidljiva na ovom našem poslovnom nebu. Nagradićemo pojedince koji inspirišu, motivišu i podstiču da i sami dosegnemo zvezde, a što ih i čini izuzetnim!\nStručnjaci iz kompanije mogu se nominuju u jednoj od 11 glavnih kategorija, lično ili da ih nominuje neko od kolega i saradnika iz kompanija, agencija, medija sa kojom sarađuju. Pored toga, i ove godine biće dodeljeno Specijalno priznanje za lični doprinos razvoju struke.


BBI banka i BBI VIP Business Club u Sultanatu Oman | FENA\nFENA.BIZ\t Pet, 09.02.2018. 15:04\nBBI banka i BBI VIP Business Club u Sultanatu Oman\n"Privredna komora Omana ima 336 hiljada članova,a naša posjeta izazvala je veliku pažnju. Ovom prilikom prisutnim članovima Komore predstavili smo mogućnosti ulaganja u BiH kao i region Jugoistočne Evrope. Prezentirani su prirodni resursi i razvojne mogućnosti u oblasti nekretnina, energije, poljoprivrede, prehrambene industrije, turizma i drugih industrija. Postoji veliki interes investitora iz Omana za ulaganje u bh. privredu zbog kvalificirane radne snage u kombinaciji s konkurentnom strukturom troškova", izjavio je Dino Selimović, direktor Marketinga i komunikacija BBI u ime BBI VIP Business Cluba, dodajući kako su poslovni ljudi iz Sultanata najavili i dolazak na Sarajevo Business Forum 25. i 26. aprila ove godine.\nBOSNA BANK INTERNATIONAL D.D. SARAJEVO BOSNA BANK INTERNATIONAL D.D. SARAJEVO\nOdržana konferencija o realnosti i budućnosti BiH


Upoznaj Andreju Dobru | A1 Hrvatska\nIzvršna asistentica generalnog direktora\n“U A1 sam svoju karijeru započela kroz tadašnji pripravnički program za mlade “Alumni”, u mobile segment management odjelu u marketingu, na kreiranju nove ponude za mobilne korisnike. Osim što je marketing moja struka, dobila sam priliku raditi na projektima, predlagati konkretna rješenja i ponude za korisnike, ali i mogućnost dodatnih edukacijskih programa i usavršavanja te x-change u neku od zemalja članica Grupe.\nKada radiš u međunarodnoj kompaniji kao A1 imaš mogućnost ne samo lokalno, u multidisciplinarnim timovima, već i s kolegama iz A1 Telekom Austria Group, kao i drugih šest zemalja članica dijeliti znanje i iskustvo. Upravo to smatram neprocjenjivim jer pokazuje koliko god se kao pojedinačna tržišta razlikujemo, suradnjom možemo ostvariti odlične projekte.\nDvije stvari bih istaknula kao meni najdraže aspekte rada u A1: tim, jer smo jedni drugima svakodnevna podrška te sloboda koju ti nadređeni daje da možeš predlagati nove ideje, proizvode/usluge. Tako sam kroz jedan projekt, koji samo pokrenula lokalno i koji se na kraju proširio na cijelu Grupu imala priliku surađivati s kompanijama kao što su Facebook, Google, Snapchat, Amazon, Netflix, Deezer i mnogi drugi.\nS obzirom na veličinu kompanije, A1 pruža mogućnosti za napredovanje i profesionalni razvoj, što mogu potvrditi i na vlastitom primjeru. Nakon tri godine rada u marketing propositionu na lokalnim i međunarodnim projektima, prijavom na novu poziciju unutar A1, dobila sam priliku raditi direktno s predsjednikom Uprave i Leadership timom A1, što je definitivno veliki korak u karijeri i prilika za vlastiti razvoj i učenje."


Više od šetališta od nekoliko stotina metara u samom srcu Valjeva, na potezu od zgrade Višeg suda do Pošte u Karađorđevoj ulici, bio je korzo. Za današnje generacije on je nezamisliva pojava, ali za one koji su mladi bili 50-tih, 60-tih i 70-tih godina prošlog veka, korzo je u isto vreme bio i način večernjeg života i sve današnje društvene mreže sabrane u realan život, gde su ljudi stajali, gledali se oči u oči, razgovarali i zaljubljivali se.\nKorzoa, dakle, nema već decenijama, ali su ga manifestacijom "Korzo-vremepolov" makar na jedno vrelo letnje veče oživeli ljudi iz Doma kulture "Izvor" i Turističke organizacije Valjeva, što je bila prilika da se, među masom nekada mladih, znameniti Valjevci prisete ovog urbanog fenomena.\n- Ovo mi je bio prvi put da me je neko pozvao da dođem na korzo u Valjevu, jer sam tu uvek dolazio bez poziva, kao i svi drugi. Školska drugarica Vera Milivojević mi je rekla kako se sviđam jednoj devojci i da se ona zove Vera Pavladoljska. Ja nisam znao ko je ta devojka. Vera mi ju je opisivala i pošto nisam mogao da se setim, rekla mi je da će ona sa njom da naiđe na korzou, a ja da priđem. I ja sam prišao baš tu. Znam taj mesec, taj datum, tu godinu - sećao se pesnik Matija Bećković, pokazujući mesto na korzou, kod današnje zgrade Osnovnog suda u Valjevu, gde je sreo ljubav svog života.\nSve ostalo je pesnička istorija od te 1956. godine na valjevskom korzou. Od jedne od najlepših ljubavnih pesama "Vera Pavladoljska", do poeme "Kad dođeš u bilo koji grad" i čuvenih stihova: "Zapamtio je prostor, gora i voda, onakvu kakvu si je prvi put video u bilo kojem gradu, recimo u Valjevu u Karađorđevoj ulici između Pošte i Suda".\nSvako je imao svoju lokaciju na korzou i svi su se trudili da se pokažu u najboljem svetlu\nUspomene na korzo evocirali su i poznati džez muzičar i kompozitor Jovan Maljoković i slavni košarkaš, bivši kapiten Metalca i Crvene zvezde Branko Kovačević.\n- Moja generacija, koja je 1961. završila Višu mešovitu gimnaziju, odrastala je na korzou. Kada smo kao studenti bili u Beogradu, jedva smo čekali vikend da dođemo u Valjevo da preko dana idemo "kod Komeje" na bazen, a kad padne veče, na korzo. Okupljali smo se kod apoteke, to je bio deo moje mladosti, mesto gde smo uživali, gledali lepe devojke, zaljubljivali se. To ostaje neizbrisivo u sećanju - zborio je Maljoković.\nKorzo je trajao od 19.30 do 22 časa, a u to vreme taj deo Karađorđeve bio je zatvoren za saobraćaj. Zbog večernjih treninga u Metalcu, Branko Kovačević je na korzo stizao na poslednjih sat vremena.\n- Svako je na korzou imao svoju lokaciju, a sportisti su držali "položaj" kod nekadašnje prodavnice "Merkur". Stajali smo, kibicovali, pa kad se neka interesantna osoba pojavi, uključimo se u red i napravimo, krug, dva, tri, da bi se upoznali - ispričao je Kovačević.\nŠpalir momaka i pravila ponašanja\nNa valjevskom korzou, gde se dolazilo da se bude viđen ili da se neko "poseban" vidi, znala su se pravila "ponašanja".\n- Najinteresantniji deo korzoa bila je ona strana ulice između "Merkura" i "Centrala" gde su uglavnom momci formirali špalir, a kroz njega šetale uglavnom devojke. To je ličilo na svojevrsni prolazak kroz "vrućeg zeca", ali se umesto prutevima, "šibalo" pogledima koji je trebalo da se sretnu - priča istoričar dr Vladimir Krivošejev.


Babai Devedesete novi prvaci svita u piciginu - Jutarnji List\nBabai Devedesete novi prvaci svita u piciginu\n13.06.2006. u 16:04\nSPLIT - Lako ćemo mi sa svjetskim prvenstvom u Njemačkoj, ali neizvjesnost o pobjedniku 2. prvenstva svita u piciginu, održanog danas na - a gdje drugdje - splitskim Bačvicama.\nNakon prošlogodišnjeg uspjeha turnira Jutarnjeg lista splitski piciginaši, svrstani u dvije ženske i šest muških ekipa, drugi su put odmjerili snage u najsplitskijem od svih sportova. Na kraju, pobijedili su stasiti momci iz ekipe Babai Devedesete, koji su izazvali prave ovacije predvođeni najstarijim splitskim igračem Tonijem Veršićem, koji je tako i drugi put pobijedio, nakon lanjskog trijumfa Veterana. Drugi je Dream team Ožujsko, a treći Sunčanica Jutarnji list, lanjski viceprvak koji je ove godine platio danak nešto većem broju grešaka, a po piciginaškom autoritetu Đermanu Ćići Senjanoviću, ocu čak trojice igrača Sunčanice Jutarnjeg lista - braće Mile, Ivana i Frane - priznao je da mu se najviše svidio Frane jer je najmanje igrao.\n- Jako sam zadovoljan što sam opet pobijedio, makar ne sa svojom lanjskom ekipom - rekao nam je, pak, Veršić, kojega su suigrači pomalo štedjeli u igri iz poštovanja prema njegovim godinama.\n"Međunarodni" štih ovogodišnjem prvenstvu dali su Postirski Paraderi s Brača, koji treniraju u tamošnjoj uvali Lovrečina, ali se žiriju nije svidio njihov specifični stil pomalo statične igre, kakav se njeguje u Postirama.\nNaravno, ne treba zanemariti ni dame - od dvije ekipe, pobijedile su Morske sirene predvođene profesoricom Mirandom Krešić, koje su za 0,25 bodova iza sebe ostavile Climbing Chicks By Žbirac.\n- Picigin je muški sport, ali smo mi zato perle Bačvica - ponosno nam je rekla Miranda Krešić. Nakon završetka turnira Bačvice su peti put zaredom dobile i Plavu zastavu, potvrđujući svoj renome jedinstvenog fenomena - gradske plaže iznimne uređenosti i čistoće.


maglaj.net - VIJESTI - Snažno podrhtavanje tla kod Tuzle, osjetilo se i u Maglaju\n07.08.2020. | Održana javna rasprava o Nacrtu izmjene Regulacionog plana ''Centar Maglaj - sjeverni dio'' (FOTO) | 80\nSnažno podrhtavanje tla kod Tuzle, osjetilo se i u Maglaju\nZemljotres jačine 4,7 stepena prema mjerenjima Evropskog mediteranskog seizmološkog centra (EMSC), pogodio je danas oko 15 sati sjeveroistočni dio Bosne i Hercegovine. Snažno podrhtavnje tla koje je registtrovano na području Tuzlanskog kantona osjetilo se i u Maglaju.\nFelt #earthquake (#zemljotres) M4.9 strikes 89 km N of #Sarajevo (Bosnia & Herzegovina) 7 min ago. Please report to: https://t.co/dZVkYCKgT8 pic.twitter.com/yOAviACaSf\n— EMSC (@LastQuake) 30. kolovoza 2019.\nEarthquake M4.7 strike #Tuzla 12 min ago. It was felt up to 100km away. Map of the felt reports shared by eyewitnesses. If you felt it and want your experience to appear on this map, use our free LastQuake app pic.twitter.com/tYhhkECPKQ


Komunikacija izmedju čoveka i psa. Popularno rečeno pas je životinja kojoj nedostaje samo govor. Ta razumna konstatacija je zanimljiva. Iako pas nema sposobinost govora on poseduje skoro sve ostalo. I upravo će se na tom "ostalom" graditi komunikacija. Kad govorimo, mi ne upotrebljavamo samo reči. Sadržaj našeg govora uveliko je uslovljen elementima koji nisu verbalne prirode. Ton, mimika lica, prečnik zenica, kretnje tela (položaji i ritmika njihovih povezivanja), odeća i pomoćni pribor, igraju bar podjednako važnu ulogu kao i reči.\nTako je i sa psom jer će njegov govor biti u potpunosti sastavljen od gestova i intonacija. Izgovorene reči biće zvučni signali koje će pas spajati sa odredjenom situacijom, sa ponašanjem koje treba usvojiti. Tako na primer, kad pas sedne na zahtev vlasnika, on ne izvršava naredjenje zato što mu je rečeno "sedi", već stoga što je vlasnik tom zvuku pripojio pokrete što navodi na pokret koji treba izvršiti, i zato što je nagradio psa kad je ovaj odgovorio na željeni način. Čin udružen sa rečima može odgovarati situaciji koja za psa ima neko hijerarhijsko značenje i podrazumeva njegovo potčinjavanje. Otuda upravo oni signali vlasnika koji nisu verbalne prirode pojačavaju poruku ili je poništavaju. Zamislimo da se pas mužjak popeo na fotelju koju njegov gazda obično čuva za sebe. Pas je prepoznao to sedište kao važno kontrolno mesto da bi se sačuvao dominantni hijerarhijski položaj. Kada vlasnik naredi psu da sidje, on od njega zahteva da mu prepusti bitnu zonu u porodičnoj hijerarhiji. Ako on to učini ne pitajući se da li će pas poslušati, intonacija njegovog glasa, njegov pogled, položaj njegovog tela (lako nagnuto napred) pokazuju psu da se čovek zaista oseća dominantnim. U protivnom, ako on ishod sučeljavanja smatra neizvesnim, intonacija njegovog glasa, njegovo lice i telo otkrivaju njegovu dilemu. To psa navodi da pokuša da pripreti svom gazdi kako bi zauzeo viši hijerarhijski položaj. Takva situacija brzo se može pretvoriti u dramu ukoliko nedostatak ubedljivosti kod čoveka ustupi mesto strahu od režanja psa i ovaj počne da se smatra dominantnim. Ovde se vidi koliko bitnu ulogu igra komunikacija u uspostavljanju hijerarhije unutar porodice-čopora. Uskladjenost dveju poruka (verbalne i one koja to nije) obezbedjuje efikasnost prenošenja informacije. Često, nedovoljno poznavanje smisla ove ili one reakcije psa navodi vlasnika da prenese nepovezane informacije. Takav je slučaj sa čovekom koji gubi dah pozivajući psa, a ovaj nastavlja da se udaljava. Za vlasnika je prirodno da se pas vrati kada ga pozove. Medjutim, ovo je pogrešno, jer pas se "ne odaziva na svoje ime", on se ne poistovećuje sa tim zvukom koji je za njega samo znak kontakta sa gazdom. Da bi pozvao svog psa koji se slobodno kreće, čovek treba da bude veoma privlačan, u svakom slučaju privlačniji od drugih pasa ili igračaka kojima je pas do tada bio obuzet. Na žalost, ukoliko se pas nerado vraća, vlasnik počinje da se nervira, postaje veoma nestrpljiv, njegovo lice već podseća na kaznu koju će pas dobiti pri povratku, što životinju nagoni da ostane tamo gde je, ili čak da se udalji. Taj primer, kao i toliki drugi, ilustruje složenost artikulacije informacija koje se kreću od čoveka ka psu preko vizuelnog i auditivnog kanala. Jedan dodatni fenomen obogatiće te različite signale sklonost ka asimilaciji. Društveni sisari imaju zajedničke položaje i mimiku, ali njihov smisao i njihova funkcija se ponekad razilaze. Ista je stvar sa čovekom i psom, što će i jednog i drugog navesti da izmene organizaciju svojih različitih položaja kako bi po obliku i funkciji bili sličniji položajima one druge vrste. Tako zapažamo držanje psa koje je veoma blisko čovekovom. To je slučaj sa držanjem prilikom poziva na igru koje se ogleda u tome da se prednji deo tela podigne prema nosu sagovonika i praviti se da ga dodirujemo. Kod pasa koji žive u tesnoj zajednici sa čovekom, utvrdjuje se da, malo-pomalo, pas počinje da pokazuje jastučiće na šapama da bi dobio neki predmet ili hranu. Smatra se da, kod čoveka, ispružiti ruku sa dlanom nagore predstavlja pokret traženja. Zahvaljujući čovekovom odgovoru kada je pas prvi put izveo taj pokret, pas je izmenio ritual svoje vrste da bi bolje komunicirao sa čovekom. Isto tako, vlasnici brzo nauče da spuste svoj gornji deo tela i da se tapšu po listovima da bi svog psa pozvali na igru. Ti fenomeni komunikacije postoje i na nivou njuha. Mi ih još ne poznajemo naročito dobro, ali znamo da čovek ispušta feromone koji su hemijski bliski onima kod psa i ovaj bi ih mogao prepoznati.\nPorodica-čopor. I čovek i pas su društvene životinje i njihova zajednica podrazumeva stvaranje hijerarhijskog sistema koji uključuje što manje situacija za koje ne postoji ritual za utvrdjivanje zahtevanog ponašanja. Čovek je sklon da istražuje oblike sve suptilnijih veza izmedju jedinki. Otuda odnose u radu, u porodici, ne diktiraju više odnosi silom nametnute dominacije jednog od protagonista; bilo bi čak neuputno u društvenom pogledu da onaj koji "legalno" dominira to odveć jasno stavlja do znanja (tada bi se moglo govonti o zloupotrebi autoriteta). U tom slučaju, kada postoji interakcija izmedju dve jedinke, upravo će suptilnost jezika i intonacija kodirati informacije koje se tiču hijerarhijskog položaja svakog od njih. Kod psa, takva organizacija osudjena je na propast, zato što nema značajne razlike izmedju načina na koji on analizira društvene informacije u čoporu ili u Ijudskoj porodici. Životinja uočava dominaciju ponašanja koja odgovaraju jasnim situacijama i za njega značajnim, kao što su jelo, korišćenje prostora, mogućnost privlačenja pažnje jedinki ženskog pola kuja ili žena. Mogu se opisati dva tipa organizacije čovek pas. S jedne strane, grupe nazvane "hedonističkim" (hedonizam, sisitem zasnovan na zadovoljstvu), zato što se agresivnost tu nikada neposredno ne ispoljava, već samo u vidu rituala pretnje, s druge strane, "agonističke" grupe (od reči agonista, "kojl uzrokuje pokret") u kojima se agresivnost izražava u vidu fizičkih napada. Kod prvih, vlasnik potvrdjuje svoju dominaciju vizuelnom i auditivnom igrom kanala za komunikaciju, dok kod drugih, fizičko suprotstavljanje, sa svom riskantnošću koju može imati po životinju, predstavlja jedino sredstvo za očuvanje položaja vodje. U stvari, agonističke grupe nisu tako brojne, s obzirom da većina vlasnika s odbojnošću gleda na primenu sile.\nŽivot sa čovekom. Socijalazacija u prisustvu čoveka može poprimiti više aspekata. Najpre se postavlja problem uzajamnog prožimanja. Štene uči da prepoznaje vrstu kojoj pripada izmedju 3. i 8. sedmice. Medjutim, može se dogoditi da štene u tom periodu dospe u neku porodicu. 0 njemu će se starati druga majka koja pripada ljudskom rodu; ono će, dakle, Ijudsku vrstu doživeti kao svoju vrstu. To je tačno samo ukoliko štene nema redovan kontakt sa drugim psima. Ukoliko postoji redovan kontakt sa čovekom i odraslim psima, čini se da će se on radije prikloniti svojoj vrsti.\nObroci. Pas jede posle svojih gospodara i obavezno ništa ne dobija od njih za vreme njihovog obroka.\nŠta znači režanje? Vrlo je teško razumeti a naročito objasniti „pseći jezik”, tako da ni vrhunski kinološki stručnjaci i instruktori za obuku pasa još nisu našli zajednički „ljudski jezik” da objasne neka od ovih ponašanja. Pouzdano se zna da psi koriste različite zvukove i njuh za komunikaciju. Isto tako se pouzdano zna da oni instiktivno stvaraju hijerarhiju u čoporu i režanjem ili agresivnim ponašanjem pokušavaju da nas upozore, zaprete nama i okolini ili urade nezamislivo – ugrizu.\nRacionalno razmišljanje nije odlika psa iako je vrlo inteligentan, on zna samo za strah ili prijatan osećaj te se tako i ponaša. Zbog toga je nerazumno pretiti psu tipa „uradi to još jednom i dobićeš batine”. Na Vama je da naučite pseći jezik, postanete vođa čopora i shodno tome vaspitavate svog psa.\nU svakom slučaju, pošto postoje oprečna mišljenja o ovim temama, možda nije na odmet prepustiti neke segmente vaspitanja vašeg drugara profesionalnim trenerima. Režanje, agresivnost i bespotrebno lajanje je svakako neprihvatljivo ponašanje, i ako niste u mogućnosti da posvetite dovoljno vremena i strpljenja vaspitanju svog psa, prepustite to nekome ko zna kako. Krenite zajedno u „školicu” za obuku pasa i bićete daleko bolji drugari i cimeri kada se uspostavi pravilan poredak i harmonija u domu bez vikanja, batina i kažnjavanja.\nViše iz ove kategorije « Osobine Labradora Saveti i dresura »


Vuleta: Kuzmićima alternativni smještaj | MONDOBA\nVuleta Kuzmicima alternativni smjestaj\nVuleta: Kuzmićima alternativni smještaj 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n19.05.2017. / 13:39 13:45\nVuleta: Kuzmićima alternativni smještaj\nAutor SRNA 19.05.2017. / 13:39 13:45\nMinistarstvo za izbjegla i raseljena lica Republike Srpske nastojaće da obezbijedi jedan od najpovoljnijih vidova alternativnog smještaja za porodicu Kuzmić iz banjalučkog naselja Česma, rekao je pomoćnik resornog ministra Drago Vuleta.\nMinistarstvo za izbjegla i raseljena lica Republike Srpske nastojaće da obezbijedi jedan od najpovoljnijih vidova alternativnog smještaja za porodicu Kuzmić iz banjalučkog naselja Česma, rekao je Srni pomoćnik resornog ministra Drago Vuleta.\nOn ističe da Ministarstvo nema zakonske mogućnosti da porodici Kuzmić kupi zemljište za izgradnju porodične kuće, ali da ima mogućnost da im ponudi jedan od vidova alternativnog smještaja.\nKada je riječ o mogućnosti nove deložacije porodice Kuzmić, Vuleta kaže da je to stvar suda, ali da se nada da do toga neće uskoro doći.\nRadomir Kuzmić iz banjalučkog naselja Česma rekao je ranije Srni da on i njegovi ukućani strahuju da će završiti na ulici bez krova nad glavom.\nKuzmić opet na plinskoj boci, deložacija odgođena\nKuzmić se deveti dan nalazi na platou ispred Hrama Hrista Spasitelja, preko puta Palate Republike, i traži da ga primi predsjednik Srpske Milorad Dodik kako bi mu ispunio ranije dato obećanje u vezi sa rješavanjem stambenog pitanja.\nKuzmić je izbjeglica iz Hrvatske, a 1992. godine mijenjao je svoju imovinu u Slavonskom Kobašu, u opštini Slavonski Brod, za imovinu Dragomira Budiše u banjalučkom naselju Česma.\nPorodica Budiša je 2003. godine zatražila poništavanje ugovora o zamjeni nekretnina, što je Osnovni sud u Banjaluci prihvatio, a imanje porodice Kuzmić u Slavonskom Kobašu je potpuno uništeno i nemaju gdje da se vrate.\nKuzmić je protestovao pred Osnovnim sudom u Banjaluci, a 2009. godine je stupio u dvadesetodnevni štrajk glađu pred Narodnom skupštinom Republike Srpske zbog odluke banjalučkog Okružnog suda da potvrdi presudu Osnovnog suda kojom se poništava ugovor o zamjeni nekretnina


Udala se Lejdi Gaga posle samo dve nedelje zabavljanja || Story\n14/02/2020 | 15:26\nSlavna pevačica Lejdi Gaga ne prestaje da iznenađuje javnost, ali vest o iznenadnoj udaji niko nije očekivao!\nOd početka svoje muzičke karijere, američka pevačica Lejdi Gaga privlači pažnu publike talentom, ekscentričnim izgledom, ali i vrlo burnim ljubavnim životom. Prema pisanju američkog OK! magazina, pevačica je izgovorila sudbonosno “da” Majklu Polanskom sa kojim je tek od nedavno u vezi.\n– Majkl je zaprosio Lejdi Gagu osmokaratnim dijamantskim prstenom. Iako su zajedno dve nedelje, ona nije oklevala i rekla je “da” – rekao je neimenovani izvor, a objavio pomenuti magazin.\nIsti izvor je dodao, da su se Gaga i Polanski zatim u tajnosti venčali na skupocenoj jahti.\nDok drugi američki časopisi demantuju napise tabloida, slavna pevačica se još uvek nije oglasila.\nDobitnica Oskara za pesmu “Shallow” iz filma “Zvezda je rođena” često je na udaru medija, pre svega, njen ljubavni život. Govorilo se da je u vezi sa Bredlijem Kuperom i da je ona krivac što su Bredli i njegova devojka Irina Šajk prekinuli dugogodišnju vezu. Pre toga je agent Kristijan Karino uspeo da ukrade njeno srce na neko vreme i činilo se da će se uz njega skrasiti. Emotivnu vezu započeli su 2017. godine, ubrzo su se i verili, a onda je ona okončala tu romansu. Mnogi su razlog tražili u Bredliju Kuperu. Ipak, slavna pevačica je otkrila drugog dečka – Majkla Polanskog. On je bivši investitor koji trenutno radi kao izvršni direktor fabrike “Parker Group”.\nLejdi Gaga RASKINULA veridbu!\nU isto vreme prošle godine, mediji su brujali o bračnim vodama u koje Lejdi Gaga nikako da uplovi. Tada su ona i Kristijan Karino raskinuli veridbu.\n– Prosto nisu bili jedno za drugo. Veze se nekad okončaju – rekao je pevačicin portparol za magazin People.\n– Nema nikakve dramatične priče – dodao je on.\nSpekulacije da par više nije zajedno počele su pre nekog vremena, kada su fanovi videli da Gaga nije nosila verenički prsten tokom dodele Grammy nagrada. Vereniku se nije zahvalila ni u govoru kada je njena pesme “Shallow” dobila nagradu, što je ukazalo da njih dvoje nisu zajedno.\nKarino nije prisustvovao dodeli Grammy nagrada, ali je Gagin bivši verenik sa njom prisustvovao dodelama Zlatnih globusa i Udruženja filmskih umetnika, gde je dobila nekoliko nagrada za film “Zvezda je rođena”.\nUmesto da na Dan zaljubljenih objavi fotografiju sa verenikom, Gaga je objavila fotografiju nove tetovaže, koju je uradila preko celih leđa, a koja je posvećena ulozi u hvaljenom filmu.\nLejdi Gaga otkrila potresnu priču iz mladosti\nLejdi Gaga je početkom ove godine bila je prva gošća na Oprinoj “Winfrey and WW’s 2020 Vision: Your Life in Focus” turneji, a pred 15.000 ljudi progovorila je o izazovima i traumama sa kojima se susretala. Pevačica i glumica hrabro je priznala da ju je trauma iz adolescencije oblikovala u odraslu dobi, a dovela ju je do psihičkih i fizičkih problema zbog kojih nije mogla da ustane iz kreveta.\nU intervjuu sa Oprom Vinfri, planetarno popularna Lejdi Gaga rekla je da je silovana kada je imala 19 godina i da je od tada duboko traumatizovana.\n– Kada sam osvojila Oskara za “Shallow” reporter me je pitao: “Kada pogledate statuu Oskara, šta vidite?“. Rekla sam mu: “Vidim mnogo bola“. I nisam lagala. Silovana sam sa 19 godina, i to se ponavljalo. Bila sam istraumirana godinama, ali preživela sam i nastavila sam dalje. I, kada pogledam taj Oskar, vidim bol. Ne znam da li je to neko razumeo kada sam izgovorila, ali ja jesam – rekla je Gaga.\nPoznate ličnosti pozivaju na samoizolaciju! (foto, video)\nAca Lukas ostavio i ovu devojku: Ona je sama sebe šutnula!\nDok Bred i Dženifer planiraju bebu, Anđelina udajom udara kontru\n12:30 • 01/04/2020\nDejvid i Viktorija Bekam kupili stan od 24 miliona dolara, imaju čak i heliodrom! (foto)\n11:15 • 01/04/2020\nBiljana i Janko pripremaju sobu za sina, evo kako izgleda mali raj za naslednika (foto)


Đorđević: Mandić i Knežević učestvuju u predizbornoj igri Đukanovića i Vučića – Политикон\nПочетна\tАктуелно\tĐorđević: Mandić i Knežević učestvuju u predizbornoj igri Đukanovića i Vučića\n“Srpski i crnogorski narod odbili su da igraju tu igru, oni slijede mitropolita Amfilohija, koji se može smatrati duhovnim ocem Crne Gore i najuticajnijim čovjekom u državi”, kazao je Đorđević,\nMlađan Đorđević, bivši savjetnik predsjednika Srbije, Borisa Tadića rekao je da lideri Demokratskog fronta (DF) Andrija Mandić i Milan Knežević učestvuju u igri u kojoj predsjednici Crne Gore i Srbije Milo Đukanović i Aleksandar Vučić pomažu jedan drugom.\nĐorđević, bivši savjetnik predsjednika Srbije Borisa Tadića, rekao je da predsjednik Crne Gore Milo Đukanović pomaže predsjedniku Srbije Aleksandru Vučiću da se predstavi kao zaštitnik Srba i Srpske pravoslavne crkve (SPC), a da Vučić uzvraća Đukanoviću istom mjerom.\nVučić i Đukanovićfoto: Vlada Crne Gore\nĐorđević je u vrijeme dok je Srbiju vodio Tadić bio zadužen za Crnu Goru, a redovno je imao kontakte sa opozicijom u Crnoj Gori.\nCrnogorske vlasti su govorile da je pokrovitelj i koordinator prosrpske opozicije.\n“Prema Vučićevim riječima, odnosi Srbije i Rusije nikada u istoriji nisu bili na tako visokom nivou kao sada. On tvrdi da su takvi i odnosi sa Crnom Gorom. Pitam se kako je moguće da Milo Đukanović, neprijatelj Rusije, održava najbolje odnose sa Vučićem, najboljim prijateljem Rusije. Ali, ako kopamo dalje, vidjećemo da Đukanović, koji “štiti Balkan od štetnog ruskog uticaja”, napada na Srpsku pravoslavnu crkvu, za koju se tradicionalno smatra da se nalazi pod ruskim uticajem. Na taj način, Đukanović pomaže Vučiću da se predstavi kao zaštitnik Srba i SPC. Vučić mu uzvraća istom mjerom. Dva crnogorska političara, koji navodno brane interese Srba i srpske crkve, učestvuju u toj igri, u kojoj imaju ulogu kakvu na Kosovu i Metohiji ima tzv. Srpska lista. Mislim na Andriju Mandića i Milana Kneževića iz Demokratskog fronta. Neposredno pred usvajanje spornog zakona o vjeroispovijesti, oni su došli u Srbiju. Zatražili su blagoslov patrijarha Irineja i sastali se s predsjednikom Vučićem”, istakao je Đorđević u intervjuu ruskoj medijskoj agenciji Regnum, a prenosi portal Srbija.Uno.\nOn je dodao da je Đukanović te sastanke predstavio kao dokaz da se Srbija miješa u crkveni spor i unutrašnja pitanja Crne Gore.\n“Međutim, srpski i crnogorski narod odbili su da igraju tu igru, oni slijede mitropolita Amfilohija, koji se može smatrati duhovnim ocem Crne Gore i najuticajnijim čovjekom u državi. Protesti protiv spornog zakona poprimili su biblijske oblike. U litijama, mirnim povorkama vjernika zajedno učestvuju Srbi i Crnogorci. Đukanović i Vučić ne mogu da se suprotstave toj sili. Oni su sposobni da izazivaju sukobe, a ne da ujedinjuju narod”, rekao je Đorđević.\nĐorđević je kazao i da Đukanović i Vučić sukob oko Zakona o slobodi vjeroispovijesti koriste u predizbornoj propagandi.\n“Đukanović štiti Crnogorce od “napada Srbije”, a Vučić štiti srpski narod i Srpsku pravoslavnu crkvu u Crnoj Gori. U stvarnosti, svaki od njih brani svoju moć i svoj posao, kazao je Đorđević.


To je Premijer liga! To je derbi kakav se očekuje! @ Cafe.ba\nNiko je nije očekivao u ovakvom izdanju: Da Isprobajte novu pozu koja vam garantuje potpuno uživanje To je Premijer liga! To je derbi kakav se očekuje! Fudbal\nIzvor: Mondo 14.08.2016 u 19:13 h\nFOTO: AP/Tim Ireland Fantastičan duel Arsenala i Liverpula ''začinjen'' sa sedam golova.\nZaljubljenici u fudbal sa nestrpljenjem su čekali početak Premijer lige, a ako nekome nije bilo jasno zbog čega, sada jeste.\nU derbiju prvog kola, igranom u Londonu, Arsenal - Liverpul 3:4 (1:1)!\nSjajnu utakmicu odigrali su i jedni i drugi, ali izabranici Jirgena Klopa bili su uspešniji, iako je domaćin prvi poveo.\nUzbuđenja su počela oko 30. minuta, kada je Alberto Moreno očajno reagovao i umesto lopte, u kaznenom prostoru "pokupio" Tea Volkota. Iako za sujeverne postoji nepisano pravilo da igrač nad kojim je napravljen penal, ne bi trebalo da šutira, napadač Arsenala je preuzeo odgovornost i - promašio! Tačnije, Minjole je odlično reagovao i po peti put, od 11 penala sa kojima se susreo u Premijer ligi, uspeo da sačuva mrežu.\nSamo minut kasnije Volkot je, ipak, uspeo da se upiše u strelce. Adam Lalana je izgubio loptu na polovini terena, a Moreno izgubio iz vida brzonogog napadača, koji je udarcem sa desne strane u dalji ugao pogodio metu. Prednost Arsenala trajala je do poslednjih trenutaka prvog poluvremena, ali je onda Kutinjomaestralno izveo slobodan udarac i "skinuo paučinu" u uglu domaćeg gola za 1:1.\nUbrzo po povratku sa odmora Lalana se iskupio za grešku kod vodećeg gola Arsenala, pošto se vešto snašao na centaršut Vajnalduma, grudima sebi dao for, a onda oštro i precizno šutirao za preokret. Slična, brza akcija, viđena je i za treći pogodak Liverpula. Ovaj put je centaršut usledio sa desne strane, uputio ga je Klajn, a Kutinjo spretno reagovao i udarcem iz trka po drugi put, ukupno treći, matirao Čeha. To nije bilo dovoljno gostima. U 63. minutu Sadio Mane protutnjao je kao brzi voz desnom stranom terena, lagano prevarivši dvojicu defanzivaca Arsenala, a onda, milimetarski preciznim udarcem, pogodio mrežu.\nDebitantu u timu Liverpula na gotovo identičan način, s tim da je imao i pomoć jednog od gostujućih igrača kojeg je, čini se, zakačila lopta posle šuta, odgovorio je Aleks Okslejd-Čemberlejn nepun minut kasnije. Odlično je prošao po levoj strani i uspeo da smanji zaostatak Arsenala na dva gola. Kada je Kalum Čejmbers u 75. minutu sproveo loptu u gol posle centaršuta iz prekida za 3:4, delovalo je da nas čeka izuzetno uzbudljiva završnica, međutim, igrači Liverpula umeli su da "umrtve" utakmicu i sačuvaju prednost za pobedu na startu sezone.\nDoskorašnji vezista Crvene zvezde, Marko Grujić, bio je među rezervnima igračima Liverpula, ali nije dobio priliku da debituje. Za razliku od njega, "starosedelac" Lazar Marković nije bio u protokolu za ovaj meč.


PODRUČJE NENAVIŠTA U RIMSKIM KARTAMA\nNapisao/la ljutakrajina.net 31 Avgust 2016 . Objavljeno u Kolumne\nDo ovog rata u Franjevačkom samostanu u Tramošnici bilo je nekoliko primjeraka rimskog novca Trajanusa, Numerijanusa i Kostantinusa II. Svojevremeno je bila pronađena i jedna rimska fibula-kopča, odnosno igla kojom su Rimljani sastavljali dva dijela haljine. Ta fibula predata je na čuvanje Narodnoj biblioteci u Brčkom, ali joj se odatle gubi svaki trag kao i jednoj zemljopisnoj karti Brčkog i okoline iz 1600. godine, odnosno turskog perioda. Takođe se izgubio trag i orginalnom crtežu skice gradske Vijećnice, koju je crtao njem arhitekta Vitek.\nRimljani su na osvojenim teritorijama ubrzano gradili dobre ceste, podizali naselja i utvrde. Tako su na današnjem mjestu Brčkog, na ušću Brke u Savu, podigli prvu svoju rimsku utvrdu sa naseljem i predpostavlja se da je to najstarija rimska utvrda na području BiH, zvanom SALDAE, što bi na latinskom značilo kao Luka soli, koje je dobrom cestom bilo povezano sa mjestom SAL, današnjom Tuzlom. Ovo naselje je služilo i kao prihvat soli iz mjesta Sal odakle je vodenim putem otpremana u Singdunum/ Beograd / i Sirmijum / Sremsku Mitrovicu / a odatle kopnenim putem dalje.\nRimska vladavina u ovim krajevima trajala je sve do IV stoljeća kada Rimljane potiskuju Goti, istočnogermanski narod porijeklom iz Skandinavije i Baltika.\nMarko Babić, poznati historičar iz Zagreba se posebno bavio istraživanjem rimskih ostataka u sjevernoj Bosni\nNakon višegodišnjih interdisciplinarnih istraživanja autor je došao do zaključka da Sava u antičko doba nije tekla od Slavonskoga Broda do rijeke Drine sadašnjim smjerom, a dvije suvremene rijeke, Bosna i Bosut su u antičko doba bile jedna rijeka – Bathinus flumen – sa svim poznatim varijantama imenâ. Stoga, suvremena rijeka Bosna, nije u antičkom razdoblju imala uvir u Savu kod Bosanskoga Šamca, nego je tekla prema Županji, gdje je između Štitara i Županje skretala na sjever prema Gradištu, odatle prema Cerni, gdje je uvirala u drugu rijeku, ili se ta druga rijeka ulijevala u Bathinus i tekla suvremenom rijekom Bosut prema Vinkovcima. Polazeći od tako postavljene antičke hidrografske situacije autor predlaže pravolinijsku cestovnu trasu od Marsoniae do položaja Basutska/Basucka/Bosucka na području Donje Mahale u Bosanskoj Posavini, a odatle također najkraćim pravolinijskim pravcem na Saldis-Brčko, ne obazirući se na suvremeni tok rijeke Save. Toponim u tri varijante izgovora Basutska/Basucka/Bosucka, kako autor pretpostavlja, morao je nastati od antičkoga imena rijeke Bosne/Bosuta, ili od imena putne postaje Ad Basante.\nPrapovijesni arheološki nalazi, ostatci kasnoantičkoga i srednjovjekovnoga kaštela Grad/Manželjski-grad/Repovac-grad, koji je bio nastanjen sve do Bečkoga rata (1683-1699), utvrđeni na položaju Basutska/Basucka/Bosucka, pružaju za sada jake argumente za ubikaciju Ad Basante u Basutskoj na toponimu Grad.\nNema Bosne bez Bosanaca


,,Uspeli smo da sačuvamo ono što nas je uvek krasilo, da spojimo mladost i iskustvo. Među našim članovima su tri generacije. Uvek ćemo raditi u interesu države, nikada nećemo pobeći sa megdana", rekao je između ostalog Branko Ružić. Na predstojećim izborima naredne godine na svim nivoima očekuje, kaže, još bolje rezultate.\n#brankoružić, #čačak, #sps\nSpisak dosadašnjih komentara za članak "U Čačku obeleženo 29 godina SPS-a".\nSpisak dosadašnjih komentara za članak "U Čačku obeleženo 29 godina SPS-a". Podelite vaše mišljenje sa nama. Pošaljite komentar klikom na dugme - napišite komentar.


In memoriam - СЛОБОДАН ПОКРАЈАЦ - Јадовно 1941. - КУЛТУРА СЈЕЋАЊА\nObjavljeno: 4 novembra, 2021\nSlobodan Pokrajac (1951 – 2021.)\nSlobodan Pokrajac je rođen 19. januara 1951. godine u Donjoj Kovačici od oca Uroša i majke Melanije r. Frljanović. Osnovnu školu je završio u Velikom Grđevcu 1965, gimnaziju u Bjelovaru 1969, a na Ekonomskom fakultetu u Beogradu diplomirao decembra 1973, magistrirao juna 1978. i doktorirao jula 1989. god.\nKao student osvaja nagrade za stručne radove na saveznim studentskim simpozijumima – drugu nagradu 1972. u Mariboru i prvu nagradu 1973. na Bledu, te specijalnu nagradu Privredne komore Slovenije.\nBio je suosnivač i urednik jugoslovenskog studentskog časopisa’’Glas ekonomista Jugoslavije’’.Od februara do jula 1974. zaposlen je u IMT Rakovica, odakle prelazi na Mašinski fakultet u Beogradu na mjesto asistenta-pripravnika za društveno – ekonomske predmete. Oktobra 1979. g. je izabran za asistenta, a decembra 1989. g. za docenta za predmet Politička ekonomija i društveno-ekonomski sistem SFRJ.\nDecembra 1994. je postao vanredni profesor za predmete Ekonomija i Industrijski menadžment, a decembra 1999. je reizabran u isto zvanje za iste predmete. Marta 2001. je izabran u zvanje redovnog profesora za predmete Ekonomija i Sociologija i Industrijski menadžment.\nProf. Pokrajac je suosnivač i član Udruženja za indusrijsko inženjerstvo i Udruženja za ljudske resurse. Član je Naučnog društva ekonomista Srbije od 1995, a od 2005. je i član Naučnog društva Srbije. Prof. Pokrajac je bio mentor jednog doktorata, član devet komisija za odbranu doktorskih disertacija i mentor preko 70 diplomskih (master) radova. Učestvovao je na brojnim značajnim naučnim skupovima u zemlji, a 1983. je proveo dva mjeseca na London School of Economics and Political Science, gdje je izučavao najnoviju literaturu iz oblasti tehnologije i njenog uticaja na ekonomski rast i razvoj. U istom cilju obavio je 1987. dvomjesečni studijski boravak u SAD (University of Florida, Gainesville). Kao rezultat ovih istraživanja nastali su brojni članci i referati na domaćim naučnim skupovima širom bivše države, kao i predavanja na naučnim tribinama, medijski nastupi itd.\nTakođe, bio je član nekoliko timova na izradi makroekonomskih projekata rađenih za potrebe vlade, privrednih komora i privrede uopšte.Posetio je i nekoliko zemalja u razvoju (Kina, Čile, Brazil, Argentina) gdje se lično uvjerio u tajne njihovih razvojnih uspjeha. To mu je omogućilo da argumentovano i vehementno brani potrebu snažnog naučnog i tehnološkog razvoja, a da ne upadne u zamku mogućeg tehnološkog determinizma. O svemu tome napisao je niz naučnih i stručnih članaka, te dvije monografije koje su izazvale veliku pažnju u stručnoj javnosti.\nProf. Pokrajac je objavio preko 200 bibliografskih jedinica. Autor je sedam samostalnih monografija nacionalnog značaja, dva koautorska, četiri samostalna i pet koautorskih univerzitetskih udžbenika, dva priručnika, preko sto naučnih članaka u vodećim ekonomskim i sociološkim časopisima bivše države i Srbije, preko četrdeset referata i saopštenja objavljenih u cjelini u zbornicima sa domaćih (jugoslovenskih i srpskih) naučnih skupova, oko trideset radova u zbornicima sa međunarodnih naučnih skupova, pet radova u časopisima sa SCI liste, veći broj stručnih članaka, prikaza, recenzija itd. Bio je redaktor i urednik tri kolektivne monografije i recenzent preko dvadeset knjiga. Priredio je dvije hrestomatije iz ekonomije i bio organizator i član naučnih odbora nekoliko naučnih skupova, domaćih i međunarodnih.\nU braku sa suprugom Milenom /r. Stanojčić (1949.-2020.), porijeklom iz Krive Reke nedaleko Užica od oca Vidosava i majke Novke, do penzije redovni profesor Farmaceutskog fakulteta u Beogradu/ Slobodan Pokrajac ima ćerku Tatjanu rođ. 1980. godine.\nPrvi poznati preci Pokrajaca dobili su plemstvo početkom 15. vijeka od Sandalja Kosače, gospodara Huma, u vrijeme ženidbe Kosače sa udovicom Đurđa Balšića, Jelenom, ćerkom kneza Lazara i Milice. Potomak Pokrajaca, Nikola Bošković, bio je otac Ruđera Boškovića, koji se služio pečatom na kojem je bio grb Pokrajčića. Nakon prodora Turaka, Pokrajce nalazimo u Raduču u Lici, zajedno sa Teslama sa kojima ostvaruju niz rodoslovnih veza.\nSredinom 19. vijeka, neposredno prije ukidanja Vojne krajine, iz Raduča, rodnog sela Milutina, oca Nikole Tesle, u bilogorsku pitominu naseljava se više od 300 Radučana, a među njima Pokrajci, Tesle, pa i Milka, rođena sestra Nikolina u Grubišno Polje i porodica brata njenog djeda u Malu Peratovicu. Neposredno pred 2. svjetski rat u istočnoj Bilogori žive 103 Pokrajca u 14 naselja, a popis 1948. ih je dočekalo njih 75. Od Pokrajaca iz Donje Kovačice i njihovih potomaka u drugim porodicama poteklo je 12 doktora nauka.\nVezu sa rodnom Bilogorom Slobodan Pokrajac nije prekidao ni svojim boravkom u Beogradu. I kao da je i svojim odlaskom 31. oktobra obilježio i odlazak Bilogoraca iz zavičaja, čiji je egzodus započeo upravo tog dana, 30 godina ranije. Slobodan je jedan od 13 osnivača Zavičajnog udruženja „Bilogora“ 2008. Na njegovu inicijativu započela je u udruženju i izdavačka djelatnost, gdje je u Biblioteci „Zadužbina“ štampano već preko 10 knjiga na bilogorske teme.\nImao sam čast da sa Slobodanom budem koautor „Bilogorizama“, a zajedno smo radili i na projektu za koji je govorio da njime želi da “spasi dušu” i da svjetlo dana ugleda knjiga koja bi bez priziva rekla javnosti zašto Srbija ne smije u EU, niti vjerovati Evropi, toj planetarnoj „kolijevci zla“.\nPosljednje godine života Slobodan je proveo u neprestanoj muci i brizi oko teško bolesne i nepokretne supruge Milene, tako da je, nažalost, ostao nezavršen i njegov kapitalni rad o ekonomskoj šteti koju su od ratova i progona imali Srbi istočne Bilogore.\nNa moj posljednji poziv prije nekoliko dana, Slobodan je imao snage da samo dodirne telefon. Čuo sam glas doktorice ili medicinske sestre koja mu se obraćala. Na poruku Milene Mrkšić dan nakon toga, ostavio je samo znak da je poruku primio.\nSa Slobodanom sam dvanaest godina išao u istu školu, ponekad smo bili i u istoj klupi i ne mogu vjerovati da „ruka, koleno ili glava, mogu da postanu glina, koren breze i trava“. Znam da ćemo negdje tamo u bezvremenu, između sada i beskraja, nastaviti razgovor počevši od onog poziva na koji nije više mogao odgovoriti.\nTagovi: Bilogora, Ranko Radelić, Slobodan Pokrajac, Srbi


ponovo dilema........... | 4. strana | Forum Krstarice\nZačetnik teme inagadadavida\nDatum pokretanja 14.01.2007.\n15.01.2007. u 12:04 - ponovo dilema...........\nKažem ,bez obzira što sam član DS već skoro pa deceniju,\nA je l' ?\n15.01.2007. u 12:05 - ponovo dilema...........\nPazi Goxy;ovde su SVE stranke blagi uzas a i 99% politicara su tezak olos tako da to sto cu da za milionce glasam za bilo koga od njih ne vidim kao neku losu stvar.Zalosno je zaokruziti bilo koga od njih a ne sad kao ne bi za ove ili one.Svi su isti.\n15.01.2007. u 12:10 - ponovo dilema...........\nTreba birati manje zlo, u tom sluchaju torrente:wink:........Mene ce najmanje gristi savest ako na listicu zaokruzim trojku.........Vi ostali, ja sam i rekao vec kohenu, svako po svojoj savesti....svi imamo neko svoje iskustvo i na osnovu toga cemo da glasamo.....\n15.01.2007. u 12:13 - ponovo dilema...........\nAjde da napravimo neku komparaciju u kadrovima........izmedju DS i DSSa.....\nOvde se , vidim kritika svodi na visinu i boju glasa Boze Derikoze, pa cak i broj cipela ........tako karakteristicno za radikalsko - domacinski nacin razmisljanja.......\nBoza ima takav CV . da ga ceo DSS ne bi mogao napisati , a da svaki clan da najbolje iz svoje biografije........Sorbona i Harvard....najbolji student Francuske u poslednjih dvadesetak godina......lik godine u "L Mondu " a ne u "Kuriru", omiljenom mitinom stivu...........a prica o Karicevom coveku, Bozi, je toliko banalno glupava, da samo patriJote mogu da je gutaju , bez zvakanja.........\nDSS nema ni priblizno coveka takvih kvalifikacija, ni renomea u Evropi.......ako ima,, voleo bi da znam koji je......mozda onaj genije Marsicanin, ili Nebojsa ludi Bakarec??\nМа шта вреде Божи "дипломе" - ништа, он је пи*кица па пи*кица... ту нема помоћи...\nкакав, бре, јевропски реноме, коме ти продајеш краставце......... што се није вратио у Јевропу - НЕГО ОВДЕ ЧЕКА КАО КЕР ДА ДОБИЈЕ КОСКУ ДА ГЛОЂЕ...и чији је уопште ЕКСПОНЕНТ ваш Мики Маус....???\nЕто, управо у твојим постовима и твом "начину борбе за истину" се налазе моји разлози због којих ПРЕЗИРЕМ ЛЕВИЧАРЕ и бивше комуњаре - којим си се ти наравно приклонио, јер "ивер не пада далеко од кладе".\nЉуди које наводиш као што су Шами, Маршићанин или Бакарец, колико знам уопште НИСУ НА ЛИСТИ ДСС-а - него све сами пробрани и одабрани УСПЕШНИ ЉУДИ КОЈИ СУ СЕ ДОКАЗАЛИ СВОЈИМ РАДОМ.\n1. Узми само ону браћу Петровић(близанце) београдске генијалце, један је директор "Дунав" осигурања\n2. а други "Телекома", а не треба да причам какав су успех постигли обојица,\n3. па онда директора "Галенике" који је ту огромну фармацеутску фирму ВРАТИО у власништво државе отплаћујући оног вашег ДОС смрада Панића,\n4. па онда директора предузећа "МЕталац" познатог у целом свету, за чије се производе жентураче, рецимо Швабице, туку када их виде у продавницама...\n5. па директора рудника "Колубара" који су 31.децембра ископали НАЈВИШЕ УГЉА У ИСТОРИЈИ ТОГА РУДНИКА,\n6. па директора у "Електродистрибуцији" која први пут НИЈЕ ИМАЛА РЕСТРИКЦИЈЕ после дужег периода... итд. итд.\n7. Уосталом, сама чињеница да ни једно овдашње дежурно г... не помиње\nСАНДУ РАШКОВИЋ-ИВИЋ, једину жену на политичкој сцени која би могла\nда ПРОЂЕ, јер је образована, паметна, вредна, одређена, а и веома лепа.\n8. Зоран Стојковић је за тебе и ону обреновачку калаштуру Батића ПОЈАМ !\n9. А то што стално помињеш Коштуницу као МЛОХАВОГ, ја видим само да кад\nвам мој Београђанин и Шумадинац ЗАВУЧЕ - ЗАПОМАЖЕТЕ ДАНИМА...ахаха....\nали ТИ ПО СВИМА КОЈИ СУ УСПЕШНИ ПЉУЈЕШ... јер управо тај комунистички шљам жели МЕДИОКРИТЕТЕ на власти као једини пут и начин да се они као осведочене лопуже ПРОВУКУ........\n15.01.2007. u 12:14 - ponovo dilema...........\nLosa je to politika.Biram manje zlo.Ne treba birati nikoga.Da izlaznost bude manja od 5%.\nTo su sve ista govna samo drugo pakovanje.\n15.01.2007. u 12:19 - ponovo dilema...........\nIPAK........kad vec niko nece da da milionce za moj glas......glasacu po savesti\nA u tom slucaju,\n15.01.2007. u 12:32 - ponovo dilema...........\nјош један од твојих ЖЕШЋИХ АРГУМЕНАТА... обична НУЛА неокомуњарска........\n15.01.2007. u 17:32 - ponovo dilema...........\nzaboravio si ko je još na listi dss-a.\nse pretpostavljam pokazao radom nogu.\ninače, taj petrović iz telekoma je običan diletant. verovatno su nam zato telekomunikacione usluge takav krš...\njeremita se oduševljava komunističkim sudijama. ko bi rekao...\n15.01.2007. u 19:28 - ponovo dilema...........\nCeda ili Tadic???\nDS ili LDP ???


Kako da dokažete da ste profesionalac u profesiji? | Vremeplov\nNalazite se ovde: Početna / Aktuelnosti / Vesti / Kako da dokažete da ste profesionalac u profesiji?\nDigitalni instrumenti, svaki električar ima bar jedan u svojoj radnoj torbi. Zauzima specijalno mesto koje Vremeplov smatra da svojim nastupom i zaslužuje. Da li ćete preuzeti titulu profesionalca, saznajte u daljem tekstu. Naravno dovoljno smo obrazovani da ni slučajno iz ove zagonetke ne isključimo naše elektrotehničare, Vi ga isto cenite i poštujete. Sledi Vam još jedno pitanje, ko sam to ja?\nDisplej od 6000 brojeva\nAC / DC napon, struja, otpor, kapacitet, frekvencija i merenje temperature\nNCV beskontaktni ispitivač napona\nDvostruki keramički osigurači, PTC termistori\nLCD displej sa dvostrukim osvetljenjem od 2,9” sa funkcijom bargrafa\nLED osvetljenje za tačan odabir postavljanja pipalica\nLED radno svetlo i nosač\nU paketu dolaze baterije i visokokvalitetne pipalice\nNapon DC / 1000 V\nNapon AC 750 V\nStruja DC / 10 A\nStruja AC / 10 A\nOtpornost / 60 MΩ\nKapacitet – Cap / 100 m F\nFrekvencija / 10 MHz\nTemperaturni opseg / -20+1000 °C\nDioda test / Da\nZujalica / Da\nMemorija – Data Hold / Da\nVeličina / 188 * 88 * 58 mm\nTežina / 350g\nPCW02A predstavlja vodeći model, sa svim funkcijama koje profesionalac može očekivati. Ima displej do broja 6000 i automatski odabir merenja. Multimetar dolazi sa robusnim gumenim kućištem, radnim svetlom i ima funkciju beskontaknte detekcije kablova i napona u zidu.\nAko ste bili u pravu Vremeplov Vam sa zadovoljstvom dodeljuje titulu profesionalca. Ukoliko Vas zanimaju modeli poput PCW01A i PCW01B, rado Vas ovim putem obaveštavamo da ih imamo u ponudi.\nZadovoljstvo nam je da sarađujemo sa našim dugogodišnjim kupcima, upoznajemo nove i ostvarujemo čvrste konekcije. Nudimo Vam online kupovinu, robu šaljemo preko kurirskih službi, ali ako radije volite da idete u kupovinu, naša vrata su Vam širom otvorena!\n30. godina uz Vas, Vremeplov.\nСрећан Ускрс Neradan dan – 11.11.2021. godine


Ko vara lekare na neurologiji? - Ozonpress :: internet portal\nTuristička privreda šalje Vladi Srbije novi apel za pomoć\nNeće biti novca u budžetu Srbije za povećanje plata i penzija 2021. godine\nProtesti u Srbiji: Do kad se može na ulicu bez strategije\nProtesti u Beogradu i Srbiji: Lažne vesti, dezinformacije, manipulacije i teorije na društvenim mrežama\nПрви онлајн фестивал класичне музике у земљи\nKo će u utorak 14. jula biti bez struje\nKo vara lekare na neurologiji?\nTag: Bolnica, lekari, neurologija, varanje\nKolegijum neurologije čačanske Opšte bolnice obavestio je pravnu službu da neko već duže vreme upada u sistem IZIS i da neovlašćeno zakazuje preglede zbog čega se stvaraju gužve a pacijenti s pravom nezadovoljni. Lekari u dopisu zahtevaju da se odmah preduzmu mere radi zaštite ličnih podataka svakog lekara ali i pacijenata.\n– Smatramo da je nezakonito ulaženje u naše šifre i bilo kakvo kreiranje našeg rada od strane NN lica jer se time mogu zloupotrebiti svi podaci pacijenata o njegovom lečenju – navodi se u dopisu kolegijuma sa neurologije.\nObjavljujemo ceo dopis.\nDragutinović: Novi direktor bolnice za nekoliko dana\nDuvan slama srca\ndr 31/05/2018 u 14:13 Odgovorite\nPa snašli se ljudi jer je, na legalan način, nemoguće zakazati pregled, pa čak i kontrolu nakon moždanog udara. Pričam iz ličnog iskustva.\nPetar 31/05/2018 u 14:21 Odgovorite\nSvaka cast hrabrim zenama,bravo.Do Strazbura da idu\nOčajni domaćin 31/05/2018 u 16:26 Odgovorite\nSmenjeni direktor naredjuje nelegalni ulazak u Zdravstveni sistem,gde su poverljivi podaci pacijenata!!\nDaje termine u tudje ime, doktor na odmoru,a pacijenti došli sa uputom! Šabiću, gde si??!\nNas je mnogo više 31/05/2018 u 17:40 Odgovorite\nNeurolozi nisu usamljen slučaj.Ovo se desava i na drugim odeljenjima ,pa će u narednim danima i oni izaći sa svojim saopštenjima.A smenjenom direktoru valjda postane jasno da mu je odzvonilo.+Maltretiranju doktora i sestara i tehničara mora doći kraj i da konačno kvalitet i znanje pobede.Prekovremeni neplaćeni sati, slobodni dani neiskorišćeni,rad u teškim uslovima ….do sutra da nabrajamo.Sve se da izdržati da postoji poštovanje i lepa reč .Postoji samo pritisak na sve zaposlene i beskrajno maltretiranje koje je prouzrokovalo loše medjuljudske odnose,stres,bolesti i odlazak doktora i sestara iz bolnice.\nKain 03/06/2018 u 08:51 Odgovorite\nIma jos radnika u bolnici osim ovih navedenih sto dozivljavaju torturu ali oni nisu vazni ili po tvom misljenju zasluzuju torturu? Radimo za mnogo manje plate od vasih ako vam nismo potrebni podelite nam otkaze!\n... 31/05/2018 u 20:43 Odgovorite\nDaje lazne termine, samo da ne bi bio „crven“. Vrsi pritisak na doktore da daju sto vise termina, na svakih 5 minuta. Samo da bi zadovoljio formu i sacuvao fotelju. Odlazi bre vise!\nXXL 01/06/2018 u 08:37 Odgovorite\nKad ćemo im videti leđa. I njima i njihovim saradnicima, doušnicima tom polu svetu koji je isplivao?????\nDoktor iz Bolnice 01/06/2018 u 14:50 Odgovorite\nSvi mi znamo da neko ulazi u program i daje termine u nase ime. Znamo i ko to radi,neka ide na Pester i tamo neka radi sta hoce. Dovoljno smo mi iz grada gledali sta nam seljaci rade,i mi smo gledali neki licni interes i cutali,neko je bio u strahu,nikad se nismo organizovali,i pustili smo ovaj bracni par da upropasti nesto sto su generacije stvarale.\nPacijent sa HIVom 01/06/2018 u 15:19 Odgovorite\nAko se predje preko ovoga,bez krivičnog gonjenja po službenoj dužnosti,onda ovo nije pravna država!\nAko neko neovlašćeno brlja po dokumentaciji i ličnim podacima,i to se javno objavi, obaveza javnog tužioca je da reaguje!! Krivična prijava direktoru,i izvršiocu!!\nG17 01/06/2018 u 18:43 Odgovorite\nDirektor priča da je glavni kompjuterista u bolnici zakazivo ove termine mimo njega.\nBranko (uprava) 01/06/2018 u 20:09 Odgovorite\nJel to onaj što je odabirao lekare za prijem u radni odnos za vreme Spasića?\nxxxxx 01/06/2018 u 22:04 Odgovorite\nBranko kolko znam i tebe je Moco Spasić radno angažovao.\nPacijent sa HIVom 01/06/2018 u 21:24 Odgovorite\nIma sve crno na belo! Tužioc da se oglasi, ili da mi pišemo Šabiću!\nZaštita ličnih podataka je svetinja, gde su čuvari zakona sada,neko reagovati mora!!\nU zatvor direktor,koji ovako krši sve zakone,propise i prava!\nSutra će nekom dati na tudje ime bolovanje, odati dijagnozu, promeniti terapiju..Može da namesti šta hoće!!\nBedi 29/06/2018 u 13:47 Odgovorite\nE pa kasniš sa predvidjanjima. Doduše ovo je najnovije lično iskustvo iz DZ u Kuli. Došao sam kod izabranog lekara jer zbog neke greške u bazi podataka apoteka nije mogao da mi izda lekove samo uvidom u zdravstvenu knjižicu na osnovu već predatih validnih recepata od predhodnog meseca! Posle početnog natezanja jesam li legalno prijavljen na pregled ili ne,jer sam koristio ovaj novi sistem zakazivanja preko telefona i aplikacije izabrani lekar ustanovili su da ipak jesam bio zakazao pregled za taj dan. Međjutim prvo što me je lekar pitao je bilo mislim li ja da zaključim bolovanje. Našao sam se u čudu jer niti sam bio bolestan, niti sam po tom pitanju bio kod lekara niti sam tražio bolovanje. Tu se i moj izabrani lekar našao u čudu i pitao me da li sam ja taj i taj rođen tada i tada. Rekoh da, ali niti sam na bolovanju, niti sam bio kod drugog lekara. Elem da ne dužim to da je na moje ime mimo mog znanja od strane drugog lekara koji nije moj izabrani lekar bez da sam uopšte bio ikada kod tog lekara otvoreno bolovanje, saznao sam 28. juna, a to fantomsko bolovanje na moje ime otvoreno je 10. juna. Da nisam zbog administrativne greške morao ponovo kod izabranog lekara, to fantomsko bolovanje bilo bi verovatno i zaključeno bez mog prisustva i znanja! Ovako je moj izabrani lekar uneo zabelešku da je lečenje i bolovanje pogrešno uneto, a da li je zaista sve samo greška drugoga lekara ni sam nisam siguran šta da mislim! Uglavnom je konstatacija situacije ko u crtanom filmu, bolje da ne gledaš jer možda i jesi tamo !\nOrtoped 01/06/2018 u 21:26 Odgovorite\nBxxxx,pokaj se i priznaj da si ljudima menjao termine, nisi ti kriv!\nPa, xxxxxx ja danas sam priznao šta je radio!\nDojkan 01/06/2018 u 22:14 Odgovorite\nGrađani, gde ste da se oglasimo, ovi u bolnici naše podatke o lečenju samo na televiziju što ne stave, gde vam je Hipokratova zakletva, gde je Zakon da vam se sudi, gradjani, da li ste svesni da se oni igraju sa našim Zdravljem i podacima o Zdravlju!\nMožda i jeste, ali nije moj predsednik...\nZiveo SNS jos 1000 god 😋😋😋😋\nProtesti sve dok Mozgonju ne skinemo s...


Premašen plan uzgoja i zaštite šuma | Zvornik Danas\nPremašen plan uzgoja i zaštite šuma\non: 01. децембра 2014 In: Regija Birač, VIJESTI\nSREBRENICA – Šumsko gazdinstvo „Drina“ iz Srebrenice maksimalnu pažnju posvećuje i značajna sredstva godišnje izdvaja za pošumljavanje i realizaciju planova uzgoja i zaštite šuma, tako da je i ove godine plan proste reprodukcije u cijelosti realizovan, a u nekim segmentima i premašen, rekao je Srni šef uzgoja i zaštite u ovom gazdinstvu Marjan Tadić.\nOn je precizirao da je pošumljavanje u okviru plana proste reprodukcije obavljeno na planiranoj površini od 1,6 hektara, gdje je zasađeno 4.000 sadnica smrče.\n„Pripremu zemljišta za prirodno podmlađivanje šuma obavili smo, takođe, na 1,6 hektara, koliko je planirano, a njegu i čišćenje kultura izvršili smo na 25,3 hektara, što je za 0,6 hektara više od plana“, naveo je Tadić.\nPrema njegovim riječima, njega prirodnog podmlatka urađena je na 120,5 hektara, što je za pola hektara više od plana.\nTadić je istakao da ove godine nije dobijeno odobrenje i sredstva za realizaciju plana proširene reprodukcije šuma od Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede Republike Srpske koje te planove finansira, jer su ta sredstva usmjerena za sanaciju šteta od poplava.\nOznake: plan uzgojašg drinasrebrenicasume


Naslovna | Moda | Trendovi | Ko kreira visoku modu\nU Francuskoj, termin haute couture (visoka moda) je zaštićen zakonom i određen je pravilima Pariske privredne komore. Ova pravila zapravo određuju koje modne kuće imaju pravo da za sebe kažu da prave pravu visoku modu. Komisija svake godine objavljuje spisak tih kompanija. Naravno, ova Komora se bavi i mnogim drugim stvarima, kao što su međunarodni odnosi, zaštita stila ili koordinacija rasporeda izlaska modnih kolekcija i međunarodno reklamiranje francuske modne industrije. Komora takođe vodi i modnu školu gde novi dizajneri i tehničari uče tajne zanata mode.\nKriterijumi za visoku modu su ustanovljeni 1945, a dopunjeni 1992. godine.\nDa bi neko imao pravo da se zove modnom kućom i koristi termin „visoka moda“ u svojim reklamnim kampanjama ili na neki drugi način, članovi Komore moraju da ispune sledeće uslove:\n- Da prave dizajnerske komade odeće za privatne klijente, sa jednom ili više proba\n- Da imaju radionicu (atelje) u Parizu i najmanje 15 zaposlenih sa punim radnim vremenom\n- Da imaju najmanje 20 majstora u najmanje jednoj radionici ili ateljeu\n- Da svake sezone (dva puta godišnje) predstave svoju kolekciju modnim novinarima u Parizu i svaka od njih mora da ima najmanje 35 izlazaka sa modelima za dnevne i večernje varijante.\nNa žalost, ovaj termin se često meša sa terminom „ready to wear“ od kasnih 80-tih godina prošlog veka, tako da široka publika ima iskrivljenu sliku o tome.\nSvaka kuća visoke mode ima i svoju prêt-à-porter („ready to wear“ ) kolekciju i obično na njima vise zarađuje nego na modelima koje radi po meri. Opadajući profiti su naterali šefove kompanija da napuste pravljenje kolekcija visoke mode i da se posvete isključivo isplatljivijim kolekcijama. Ovakve modne kuće više ne mogu da se smatraju visokom modom (na primer, Roberto Capucci).\nMnoge vrhunske modne kuće, kao što je Chanel, koriste ovaj termin za svoje specijalne kolekcije. One često ne idu u prodaju ili su veoma nedostupne.\nDonatella Versace Alexis Mabille Giambattista Valli Valentino Alexandre Vauthier Bouchra Jarrar Jean Paul Gaultier Giorgio Armani Karl Lagerfeld Chanel Haute-Couture


Propaganda Severne Koreje | Nauči.rs\nPropaganda Severne Koreje\nNakon što su mu državni zvaničnici omogućili kontrolisani pristup, reditelj Álvaro Longoria krenuo je u kontrolisani obilazak Severne Koreje kako bi svoje doživljaje uporedio s tipičnim zapadnjačkim prikazom ove nacije.\nSeverna Koreja, nekada poznata pod nazivom Pustinjsko kraljevstvo, možda je najveći izvor nestabilnosti kada je reč o svetskome miru. Njena je granica pod jednom od najstrožih vojnih kontrola na svetu. Manjak nepristranih informacija, i u severnokorejskoj spoljnjoj i u unutrašnjoj politici, rađa plodno tlo za propagandni rat koji se u ovom filmu analizira na brojnim primerima o tome kako se informacijama neobično manipulira, i u Severnoj Koreji i u pričama oko Severne Koreje. Alejandro Cao de Benos, jedini stranac koji radi za DPRK, i brojni građani pokazaće nam svoje viđenje stvarnosti u Severnoj Koreji. Drugu stranu medalje doneće intervjui s građanima Južne Koreje, aktivistima za ljudska prava, diplomatima, stručnjacima za propagandu.\nDobitnik nagrade CEC-a za najbolji dokumentarni film 2016. u Španiji.\nPetak, 20. novembar, HRT 3 u 23,25\nTagged dokumentarni filmovi, preporuka, severna koreja, tv program\n← Konkurs za upis na master program iz oblasti gejminga\n20. novembar 1945. – U Nirnbergu počelo suđenje nacističkim ratnim zločincima u Drugom svetskom ratu →\nOperski gala koncert


Trčanje Windows Explorera kao administrator (Windows Server 2012 R2) | Savjeti za instaliranje, konfiguriranje i rad s Microsoft Windowsom.\nKad radite s Windows Explorerom (Explorer) na poslužitelju s lokalnim administrativnim pravima, često morate otvarati sistemske direktorije, profile drugih korisnika ili uređivati zaštićene sistemske datoteke. Kada pokušate otvoriti takav direktorij / datoteku pomoću Explorera u trenutnom kontekstu, pojavit će se prozor upozorenja za UAC o potrebi da se odobri pristup i povećaju privilegije.\nKako to izgleda: pokušajte otvoriti sistemski katalog u Exploreru C: \_Windows \_sigurnost \_revizija - Pojavit će se prozor Kontrola korisničkih računa koji govori o tome da nema pristupa direktoriju (ti nemojt trenutno su dopuštenje u pristup ovo mapa). Ali pristup možete dobiti pritiskom na gumb Ja i dalje.\nSve bi bilo u redu, ali nakon što ste izveli takvu operaciju s NTFS dozvolama na mapi, vaš se račun izričito registrira. Iako smo htjeli samo pregledati sadržaj direktorija i ne mijenjati njegov ACL!\nPrilikom aktivnog rada sa sistemskim datotekama, ova skočna UAC obavijest počinje dosaditi. jer Ne osjećam zbog toga prekid UAC-a zbog toga, morao sam pronaći vlastiti način da pokrenem istraživački proces (Exploler.exe)\nprimjedba. Proces Windows Explorer pokreće se kad se korisnik prijavi sa standardnim pristupnim žetonom korisnika, radi u pozadini i odgovoran je za prikaz radne površine. Standardima ne možete povećati privilegije za istraživač i ne možete pokrenuti drugi postupak u načinu "Pokreni kao administrator".\nPokrenite naredbeni redak cmd.exe kao administrator (Pokreni kao administrator).\nPokrenite naredbu: tskill istraživač i istraživač\nNavedena naredba prekida trenutni postupak Explor.exe za ovog korisnika i započinje novi koji će naslijediti povišeni pristupni token s kojim se pokreće cmd.exe.\nMožete osigurati pokretanje Explorera u povlaštenom načinu pomoću upravitelja zadataka (zadatak menadžer). Pokrenite ga i idite na karticu Detalji, gdje na bilo kojem stupcu kliknite RMB, odaberite odabrati stupovi i omogućiti prikaz stupca povišen. Kao što vidite, proces explorer.exe sada ima atribut Elevated =da.\nNakon izvođenja ovog trika, Explorer će moći otvoriti bilo koju sistemsku mapu bez UAC upozorenja, a osim toga, svi podređeni postupci pokrenuti iz Explorera također će imati povišene povlastice. Na primjer, prikladno je kad trebate urediti datoteku domaćini (c: \_ windows \_ system32 \_ upravljački programi \_ itd.), otvarajući ga s bilježnicom izravno od istraživača, bez potrebe za otvaranjem zasebnog procesa notepad.exe s administratorskim pravima ili u ime drugog korisnika.\nDa biste djelomično automatizirali ovaj trik, možete stvoriti bat datoteku s ovom naredbom na radnoj površini, ako je potrebno, povećati privilegije za Explorer, pokrenuti ga sa pravima administratora desnim klikom.


Google My Line - pozovite Google asistenta bez interneta | SN\nAutor: Stefan Marjanov Objavljeno: 12.06.2018 Ažurirano 12.06.2018\nGoogle asistent postaje sve pametniji, a integracija sa raznim uređajima sve bolja. Ipak, mnogi korisnici još uvek nemaju pametne telefone ili internet. Određene kompanije su se udružile i kreirale servis „My Line„. Ovaj servis će obezbediti korisnicima klasičnih telefona pristup Google asistentu – bez interneta.\nPostoje slabije razvijene države čiji stanovnici nemaju pametne telefone i pristup internetu. Ti ljudi svakako zaslužuju Google-ovu bazu informacija, a od tih informacija sada ih deli samo jedan poziv.\nMy Line radi veoma jednostavno: pozovete broj „6000913“ i javiće se Google asistent. Postavite pitanje i nakon nekoliko trenutaka Google asistent će vam reći odgovore. Nakon toga će još dodati „Do you have more questions?“ ili „Feel free to hang up whenever you’re done“ i slično.\nAko ste već krenuli da zovete taj broj možete odmah stati jer je taj servis dostupan u samo nekim delovima Kolumbije.\nMy Line koristi Google Asistant SDK, middleware za primanje poziva koji je kreirala firma Cainkade, i servis kompanije Twilio za pretvaranje govora u tekst.\nIako je ovaj servis dostupan samo u nekim delovima Kolumbije, ima velik potencijal. Nadam se da će proširiti u još više država.\nGoogle podržava ovaj projekat i možete videti prezentaciju u video snimku ispod


Real je ” Prokletniku ” Ronaldu spremio ugovor iz snova,ali to mu nije dovoljno !!! – Doza Novosti\nReal je ” Prokletniku ” Ronaldu spremio ugovor iz snova,ali to mu nije dovoljno !!!\nPortugalac Ronaldo je dobio novi ugovor od Florentina Pereza da bi ostao u dresu Kraljevskog kluba,ali kako stvari stoje ni to mu nije dovoljno jer je odbio ponudu.Španjolski ugledni list Marca je objavio da je Ronaldu ugovor mnogo poboljšan te da su sve učinili čelnici Reala da bi ga zadržali .\nPrema novim tvrdnjama Perez je podigao godišnju platu Ronaldu na čak 33.2 miliona eura tako bi on dobio 26 miliona eura ,a ostalo kroz bonuse još nekih 7,5 miliona eura .Do sada je zarađivao oko 21 milion eura po starom ugovoru ,ali on je želio da ima platu kao Neymar u PSG i Leo Messi u Barceloni prema nekim navodima oko 40 miliona eura godišnju platu .\nRonaldo je odbio i ovu ponudu što je mnogo razočaralo istinske ljubitelje Real Madrida razlog zbog Ronaldove pohlepe za parama iako bi prema ovome bio uistinu astronomski plaćen. Kako stoje stvari Ronaldo će ovog ljeta preseliti u Manchester United to je gotovo pa sigurno jer Florentino Perez nema tih para da bi ugodio ” Prokletom ” i pohlepnom Ronaldu.


MILJANA UHVAĆENA U LAŽI I PREVARI, PA PRIZNALA SVE: "Prodala sam profil jer mi je Zola potrošio sve pare" - PRess Serbia | PR PRess team\nNovi vlasnik za domaće medije otkrio da je profil kupio od Miljane, pri čemu je kao dokaz priložio uplatnice, navodeći da je Kulićeva laže da je hakovan.\nMiljana je sada za Telegraf odlučila da objasni zbog čega je prodala svoj Instagram profil.\n– Ja sam profil prodala, rekli su istinu. Bila sam u Doboju kod Zole 3.09. i ponestalo nam je para, jer je on sve potrošio. Zvala sam mamu da mi pošalje još para, ali ona nije htela jer mi je dala dovoljno novca kad sam pošla – započinje priču Miljana i nastavlja:\n– Ta žena mi je uplatila novac, ali je narednih 15 dana sa tog profila pisala i lažno se predstavljala. Profil je i dalje bio pod mojim imenom, a ona i njen muž su slali poruke za saradnju drugim firmama i na konto mog imena hteli da naplaćuju reklame. Ja da sam to htela, reklamirala bih i zarađivala, ne bih prodala profil. Ja neću da se blamiram da reklamiram neke slotove i gluposti – objašnjava Miljana.\n– Jeste, verifikacija je u pitanju, ali onda je trebalo da svakom napišu da to više nije Miljanin profil, nego da su oni kupili za potrebe butika, a ne da se lažno predstavljaju.\nTagovimiljana kulić prevara profil zadruga


Rođen vojvoda Živojin Mišić – Veliki Park\nNa današnji dan, 20 jula 1855., rođen vojvoda Živojin Mišić, jedan od najvećih srpskih vojskovođa. Učesnik ratova od 1876. do 1878 i 1885, a u Prvom svetskom ratu komandovao operacijama u Kolubarskoj bici, drugoj velikoj pobedi Srba nad austrougarskom vojskom. Napisao nekoliko vojnih rasprava, od kojih je najpoznatije delo „Strategija“.\nGrčki kralj Đorđe II, koji je stupio na presto 1922, a već 1923. zbačen, rođen je 20 jula 1890. Vratio se 1935, a posle nemačkog napada u Drugom svetskom ratu, 6. aprila 1941. s Vladom se povukao u emigraciju, odakle se vratio 1946.\nKrfska deklaracija o stvaranju zajedničke države Srba, Hrvata i Slovenaca potpisana 20 jula 1917. Deklaraciju potpisali premijer Srbije Nikola Pašić i predsednik Jugoslovenskog odbora Ante Trumbić.\nNemački pukovnik Klaus Šenk, grof fon Štaufenberg, 20 jula 1944 izvršio atentat na nacističkog lidera Adolfa Hitlera podmetanjem bombe pod njegov sto u bunkeru „Vučja jama“ kod Berlina. Hitler lakše povređen, a zaverenici pogubljeni\nCategories:\tDruštvo, Srbija, Svet, Vesti\t/ No Responses / by Olivera Ilic 20 јула, 2018


Novak danas stiže u Beograd, večeras je žreb za Serbia Open – Novak Đoković\nNovak danas stiže u Beograd, večeras je žreb za Serbia Open\nTenis\t22. 04. 2011.\n22. 04. 2011. · Photo: Beta\nNešto manje od 24 sata deli nas od početka trećeg po redu izdanja beogradskog ATP turnira „Serbia Open 2011 Powered by Telekom Srbija“, koji će se od 23. aprila do 1. maja održati na terenima Teniskog Centra Novak.\nCeremonija izvlačenja parova glavnog žreba konkurencije singlova održaće se večeras sa početkom u 19 časova u Skupštini grada Beograda.\nŽrebu će prisustvovati direktor turnira, Goran Đoković i Dušan Lajović, domaći teniser koji je od organizatora turnira dobio „vajld kartu“.\nZa titulu i 250 ATP poena boriće se 28 tenisera. Prva četiri nosioca: Nole, Viktor Troicki, Giljermo Garsija-Lopez i Albert Montanjes biće slobodni u prvom kolu, tako da njih nastup na Serbia Openu očekuje od srede.\nJedno je izvesno – glavni favorit i šampion iz 2009. godine, Novak Đoković i Viktor Troicki ne mogu se sastati pre finalnog susreta.\n„Sledeće nedelje počinje Serbia Open. Ja stižem danas u Beograd i jedva čekam da zaigram pred domaćom publikom. Idemooo“, napisao je Nole na Tviteru.\nVeliku pažnju privlače i mečevi dobitnika specijalne pozivnice organizatiora: Ernesta Gulbisa (Letonija), Dušana Lajovića (Srbija) i Fernanda Gonzaleza (čile), koji se vraća na teren posle operacije desnog kuka.\nSem Kveri (SAD) neće braniti titulu, koju je osvojio pobedom nad Iznerom prošle godine.\nOdmah nakon izvlačenja parova glavnog žreba uslediće žreb za kvalifikacije, koje su na programu u subotu i nedelju, 23. i 24. aprila.\nPored mečeva 1. kola kvalifikacija koji startuju u 10 časova ujutru, prvog dana turnira na stadionu Fudbalskog kluba Dorćol održaće se humanitarna fudbalska utakmica između osvajača Dejvis kupa u ime Serbia Opena i “zvezda”, za koje će nastupiti Savo Milošević, Vlade Divac, Dragan Jovanovic, Zoran – Bata Mirković, Nenad Jestrović i drugi.\nOd 15 časova istog dana uslediće zabava za najmlađe pod nazivom „Kids Day“ u organizaciji Unije Teniskih Profesionalaca Srbije.\nU 18 časova u subotu obaviće se žreb za dubl konkurenciju Serbia Opena, da bi u 21 čas program zatvorila modna revija na kojoj će biti predstavljena najnovija Distante kolekcija.\nATP 250, Serbia Open 2011, žreb


Od 2007. godine Međunarodna hidrografska organizacija i njezine punopravne članice brojnim aktivnostima obilježavaju taj dan, radi informisanja šire javnosti o važnosti hidrografije u svakodnevnom životu. Crna Gora je kroz Zavod za hidrometeorologiju i seizmologiju (Sektor hidrografije), postala članica IHO-a 3. decembra 2013.godine.\nOvogodišnji Svjetski dan hidrografije obilježava se na temu „Hidrografija – mnogo više od same pomorske karte“.\nPomorci su već dugo svjesni suštinske uloge koju imaju nacionalne hidrografske službe u produkovanju pomorskih karata. Ono što je najvjerovatnije manje poznato je da hidrografija ima mnogo drugih korisnika, koji su van oblasti plovidbe: zaštita priobalja, predviđanje kretanja polutanata, identifikovanje oblasti povoljnih za iskoristivost obnovljive energije mora, kao što su talasi i generisanje talasa, pomoć u operacijama spašavanja na moru, određivanje granica na moru, priprema infrastrukture u lukama, itd. Sve ove primjene se oslanjaju na disciplinama i ekspertizama pokrivenim hidrografijom.\nKroz hidrografska istraživanja, sprovedena u skladu sa ektremno rigoroznim standardima i obezbjeđenjem referentnih podataka, dobijenih iz tih mjerenja za istraživanja marinskog ekosistema i obalnih područja (dubina, struja, karakteristika vodenih masa, prirode morskog dna), javna uprava, industrija, razni korisnici mora, imaju pristup kvalitetnim hidrografskim podacima, daleko naprednijim od onih koji su bili na raspolaganju krajem prošlog vijeka, a sve u cilju da se ispune zahtjevi različitih aktivnosti koje se sprovode ili se planiraju, na ili pod morem.\nHidrografija nije samo pitanje pomorskih karata!


Najvece svetske misterije: Blago Nibelunga ( Legendary Nibelung Treasure )\nBlago Nibelunga je najpoznatije blago u nemačkoj istoriji. Ono do danas inspiriše kako književnike, kompozitore i slikare, tako i arheologe hobiste. Da li je ono uopšte postojalo?\nPočetkom 13. veka tu sagu je napisao nepoznati autor. U njoj se govori o zmaju, lepim ženama, hrabrom borcu Zigfridu i večnoj borbi oko ljubavi, vernosti i izdaje. Ali, Pesma Nibelunga nije samo priča iz mašte. Ona ima istorijsku osnovu: propast burgundske loze početkom petog veka. Likovi kao burgundski kralj Gunter stvarno su postojali.Da li je onda možda stvarno postojalo i blago? Tragači za blagom do danas sanjaju o tome da pronađu blago Nibelunga. Njime je opsednut i arhitekta Hans Jerg Jakobi iz Majnca. Ali, njega ne motiviše želja za bogatstvom već želja da reši tu književnu zagonetku. Zajedno sa svojim ocem, koji je u međuvremenu umro, 40 godina je tražio skriveno blago. „To je jedna od retkih, još mogućih avantura“, kaže Jakobi. Za njega nibelunško blago nije bajka, iako priznaje: „Čovek u to mora da veruje.“ Pesma Nibelunga samo u jednoj rečenici govori o tome gde je Hagen potopio blago u reku. „Potopio ga je kod Lohea u Rajnu.“ Pojam Lohe (Loche) Jakobija fascinira već četiri decenije.\nJakobi je uveren da je na katastarskim nacrtima pronašao to mesto. „To je ime i ono označava Lohajm (Lochheim), mesto koje danas više ne postoji.“ Lohajm se nalazio tamo gde je Rajna i danas najdublja, u blizini mestašca Gernshajma. Reka tu pravi oštar zavoj. Osim toga to mesto je samo dvadesetak kilometara udaljeno od Vormsa, bivšeg sedišta Burgunda. Da li je tu, na dubini od 25 metara, zlato Nibelunga? „Danas je to mesto na kopnu, pored Rajne“, tvrdi Jakobi. Reka je tokom stoleća menjala svoj tok.\nUz pomoć jedne firme za bušenje Hans Jerg Jakobi i njegov otac su 1970-ih godina kod Gernshajma izvršili i arheološko iskopavanje. Ali, blago Nibelunga nisu pronašli. Nakon desetak metara bušilica je naišla na mermer. Blag nisu pronašli ni ronioci u Rajni. Ali, Jakobi ne želi da odustane od potrage. On još uvek kod kuće ima debele registratore sa podacima merenja. „Želim da prođem blago i dokažem da je Pesma Nibelunga istinita.“\nNi profesorka germanistike Ana Milher sa Univerziteta u Tibingenu ne veruje da je blago Nibelunga bajka. Za nju je blago književno sredstvo kojim se objašnjava uspon i pad dinastija. Taj motiv se pojavljuje i u drugim srednjevekovnim pripovetkama. „Publika bi trebalo da shvati da blago ne treba da dira.“ U prenesenom smislu to znači da kraljevu moć ne treba dovoditi u pitanje. Na kraju Pesme Nibelunga niko više od onih koji znaju gde je blago nije živ. Da li je to kraj priče?\nI u književnosti je blago iskorišćavano u nacionalističke svrhe. Književnik Ernst Moric Arnt pevao je u 19. veku o blagu kao „sjaju nemačkog carstva“. Ali, bilo je i oprečnih glasova. Pesnik Hajnrih Hajne je, na primer, u svojoj pjesmi „Nemačka u leto 1840.“ ismevao nacionalni mit i „zlatnu krunu“.\nUmetničko bavljenje blagom Nibelunga danas nije više tako politički obojeno. Ali, njegova fascinacija traje i dalje. Tom pričom bave se televizijski filmovi i romani naučne fantastike, slike, pa i Festival Nibelunga u Vormsu. Priča o blagu Nibelunga dospela je i do pacifičke države Naurua, koja je nekada bila nemačka kolonija. Godine 2003. tamo je napravljen zlatnik sa natpisom „Nibelungen Treasue“.\nNastavlja se i potraga za blagom. Uz već pomenuti Lohajm, spominju se i druga mesta na kojima bi moglo da bude blago, kao na primer jedna livada u Rajnbahu, južno od Bona. Ali, ni tu nije ništa pronađeno. Nema veze, kaže Ana Milher. „I istorijsko-imaginarno je deo jedne kulture. U svetu mašte blago je nešto vrlo realno.“ Ko zna, možda jednoga dana ipak iz Rajne budu izvađeni tovari zlata. Za Hansa Jerga Jakobija takav događaj bio bi „gotovo zanimljiviji od sletanja na Mesec“.\nОбјавио Biljana у 19:04


Vlada proglasima elementarne nepogode u 18 opština i gradova na jugoistoku Srbije - juGmedia\nZbog nanetih šteta od nedavnih poplava, Vlada Srbije proglasila je stanje elementarne nepogode u 20 opština i gradova, o kojih je 18 na jugu i istoku Srbije, pa će na osnovu te odluke biti pokrenut mehanizam Kancelarije za upravljanje javnim ulaganjima za upućivanje pomoći za obnovu oštećenih porodičnih stambenih objekata u svojini građana, objekata javne namene u javnoj svojini i infrastrukture.\nElementarne nepogode proglašene su na područijima Niša, Leskovca, Pirota i Vranja, zatim u Bujanovcu, Žitorađi, Doljevacu, Dimitrovgradu, Vlasotincu, Gadžinom Hanu, Vladičinom Hanu, Medveđi, Kuršumliji, Beloj Palanki, Babušnici, Bojniku, Prokuplju i Crnoj Travi, a ovom odlukom obuhvaćene su i opštine Prijepolje i Tutinu.\nPoplave su se deslie 11.januara\nPolicijski službenik D.I. u PS Aleksinac uhapšen je zbog prevare koju je sprovodio na parkinzima na autoputu. (više…)\nNa području Pirotskog okruga danas je registrovano ukupno 28 novoobolelih laboratorijski potvrđenih osoba na kovid 19, od kojih 11 iz Pirota, pet iz…


Dnevni horoskop za 11. april 2016. godine | Luftika\nDnevni horoskop za 11. april 2016. godine\nLav ne odgovara za postupke, Ovan dobro raspoložen, Ribe gube entuzijazam, Bik promenljivog raspoloženja, Blizanci boluju od sinusa, Devica ima stomačne probleme, Jarac ima problem sa pritiskom, Vodolija će se zaposliti, Rak osvaja nečije srce, Vaga se distancira, Strelac finasijske nedoumice, Škorpija ima dve ljubavi. Ovo je današnji horoskop za 11.04.2016. godine.\nPosao: Očekujte divan dan. Imaćete izuzetno povoljne vesti, naročito oni koji su rođeni u trećoj dekadi znaka. Povišice ili bonuse u svakom slučaju možete da očekujete bez većih problema. Računajte na nečiju kolegijalnost.\nLjubav: Ukoliko ste u braku, možete da odahnete, jer se očekuje idila u kojoj možete sa razlogom da uživate.\nZdravlje: Popravlja vam se raspoloženje.\nPosao: Pokretanje privatnog posla je nešto što vas oduvek privlačilo. Niste baš u mogućnosti trenutno da birate čime ćete se baviti, ali upornost će vam se isplatiti. Ne želite da propuštate priliku, koja vam se nudi ovaj put.\nLjubav: Bićete pomalo kolebljivog raspoloženja, kada su ljubavne veze u pitanju. Možda uvidite da vam je partner pomalo pritajen i ne želi otvorenu komunijaciju.\nPosao: Vaša energija može da pokrene lavinu na random mestu. Kolege su pomalo nepopustljive pred vašim ciljevima, ali lepa reč i gvozdena vrata otvara. Ovaj put ste na pametnom potezu, koji vam donosi značajno poznanstvo na polju posla.\nLjubav: Imate povremeno loš stav kada je partnerstvo u pitanju. Imali ste šansu da izgladite odnose, međutim kao da ste bili okupirani poslom, koji vam je odvlačio fokus.\nZdravlje: Sinusi su vam slaba tačka.\nPosao: Nemate mnogo razloga da paničite, koliko možete još toga da uradite kada su vaše obaveze u pitanju. Ne morate da dramite, jer hvatate poslednji voz koji vas vodi do rešavanja situacije u kojoj ste trenutno.\nLjubav: Partner je pomalo škrt na emocijama, ali vi ste naučili da se sami izborite za svoja prava. Pokušaćete da osvojite nečije srce.\nZdravlje: Psihosomatski problem.


Akcione kamere | Sportske kamere |\nAkcione kamere - Sportske kamere - Spijunska oprema\nAkcione kamere odlicnih karakteristika. Nove sportske kamere\nAkcione kamere opste informacije:\nAkcione kamere predstavljaju sportske kamere za razne namene i svrhe. Vecina akcionih kamera je prilagodjena otezanim uslovima koricenja, tako da su skoro sve sportske kamere otporne na udarce a takodje su i vodootporne.\nHD akciona kamera\nSnimanje u HD rezoluciji, 1280×720\nOtporna je na slabije udarce\nVodootporna je do dubine od 30m\nKarakterise je pristupacna cena.\nKakve akcione kamere postoje:\nPotrebno je znati da postoji veliki broj sportskih kamera koje su razlicite pre svega prema kvalitetu a zatim i cenu. Razlika moze biti drasticna kako u ceni tako u kvalitetu.\nTesko je naci akcionu kameru pristupacne cene solidnih tehnickih karakteristika.\nKada se pomisli na sportske kamere obicno je to GoPro kamera. Cinjenica jeste da su GoPro uredjaji definitivno najbolji. Medjutim ono sto je takodje istina jeste da su zbog svoje cene slabo pristupacne obicnim ljudima.\nNase akcione kamere predstavljaju solidnu alternativu znatno skupljim GoPro kamerama.\nNesunjivo je da su GoPro kamere bolje, pre svega u kvalitetu optike i kvalitetu izrade, ali nase akcione kamer su znatno pristupacnije po ceni i to sa vrlo solidnim tehnickim karakteristikama.\nNaravno postoje jos mnostvo drugih sportskih kamera ali nase kamer u odnosu na ostale kamere ( koje nisu GoPro ) uopste ne odskacu po kvalitetu ali su i dalje dosta povoljnije.\nNamena sportskih kamera jeste da se koriste u padobranstvu, za skijanje, vodene sportove, voznju biciklom, skejt i druge sportove.\nKoje su akcione kamere najbolje:\nNajbolje akcione kamere su GoPro u to nema sumnje, ali po kojoj ceni.\nOstale sportske kamere ne zaostaju toliko za GoPro kamerama ali su znatno pristupacnije ostalim ljudima.\nZa razliku od GoPro kamera sve ostale kamere su manje vise iste po kvalitetu, ali se razlikuju po ceni i to dosta.\nAko je neki uredjaj TRADE MARKA i ima jaki marketing, bez obzira sto nema neke tehnicke karakteristike on ce biti znatno skuplji do konkurencije iako realno nije bolji.\nCene nasih akcionih kamera su znatno nize nego li cene GoPro kamera.\nCene se formiraju prema tehnickim mogucnostima kamera medju kojima su najbitnije:\nBrzina snimanja izrazena u fps\nI ostale tehnicke karakteristike ( wifi, autonomija rada, detekcija na pokret itd. )\nAkcione kamere i brzina snimanja, zasto je to jako bitno:\nPa brzina snimanja je jedna od najbitnijih tehnickih karakteristika.\nUkoliko je brzina veca to je bolje, akcione kamere sa vecom brzinom snimanja su bolje.\nMinimalna zadovoljavajuca brzina snimanja je od 25 do 30fps, oko zapaza 24 frejma po sekundi, sve ispod toga oko i nas mozak primecuje da slika secka i da se razvlaci.\nBez obzira ako neka kamera snima u FULL HD rezoluciji, ako ima sporu brzinu snimanja recimo 10fps, kvalitet takve slike nije impresivan.\nUkoliko je ispunjena minimalna brzina snimanja tek onda dolazi do izrazaja rezolucija snimanja, HD, FULL HD, 2K, 3K, 4K\nNaravno postoje akcione kamere koje imaju jos vecu brzinu snimanja recimo od 60fps, takve kamere su jos bolje.\nIzuzetan kvalitet optike.


ponedeljak, 18 oktobar 2010 14:51\nJovan Tišma direktor Direkcije za izgradnju, gostujući na radiju Stara Pazova, potvrdio je da će izgradnja bazena početi do kraja godine.\nNova isključenja struje, vode i kablovske\npetak, 15 oktobar 2010 18:45\nU subotu od 8 do 14 časova zbog radova će biti isključena trafo stanica kod doma zdravlja u Novoj Pazovi, što će verovatno ponovo dovesti do prekida signala Kopernikus kablovske televizije u našoj opštini.\nAsfaltiranje u Novoj Pazovi\npetak, 15 oktobar 2010 18:32\nDanas se završava asfaltiranje još dve ulice u Novoj Pazovi.\nStanovi od danas topli\npetak, 15 oktobar 2010 18:19\nZa građane Stare Pazove koji se greju preko javnih kotlarnica, počela je grejna sezona.\nPazovčani bez tv signala\nčetvrtak, 14 oktobar 2010 18:21\nKorisnici Kablovskog operatera "Kopernikus", u opštini Stara Pazova, od jutros ne mogu da prate televizijski program.\nKreće akcija Crvenog krsta\nStrana 205 od 224


In Store | Region | Belje preuzima proizvodnju od kompanije Meggle?\nU osječkoj mlekari proizvodnja će se ipak nastaviti i nakon 1.januara 2021., a prema pisanju medija Meggle i grupacija Fortenova postigli su dogovor. Naime, proizvodne pogone će nakon odlaska nemačke korporacije iz Hrvatske preuzeti Belje plus\nVrednost transakcije preuzimanja Meggleove proizvodnje još nije poznata, a prema dostupnim informacijama Belje je spremno da nastavi saradnju sa svim postojećim kooperantima Megglea. Konkretno, reč je o 282 mlekara, a nameravaju da zadrže i najveći deo zaposlenih - odnosno 70% od postojećih 160.