"Susedima treba spustiti rampu" U ovoj dalekoj zemlji se duplira broj zaraženih, šta to znači za nas - Telegraf.rs\n29/09/20 | 11:22 ≫ 11:32\nPočetak i jačina trećeg pika korona virusa u Srbiji zavisi od nas samih, situacije u okruženju, ali i od toga kako se sa ovom bolešću nose u Brazilu, SAD i Australiji.\nIzuzev u Australiji, u kojoj se smiruje, u SAD i u Brazilu, korona, takoreći, bukti.\nPo broju zaraženih na prvom mestu u svetu je SAD, sa 7,29 obolelih i 209.231 preminulih. Druga je Indija, koja za Srbiju nije tako bitna, sa šest miliona zaraženih i 95.000 žrtava, a treće mesto zauzima Brazil sa 4,7 miliona potvrđenih inficiranih i 141.000 preminulih.\nAustralija od početka pandemije ima više od 27.000 obolelih i 875 mrtvih, međutim, u poređenju sa prošlomesečnim dnevnim izveštajima o novozaraženima, kada je bilo i više od 700 novih slučajeva kovida-19 svakoga dana, sadašnja epidemiološka situacija je znatno povoljnija u zemlji kengura. Sada je dnevni prosečan broj novozaraženih za period od 14 dana pao na 18,2 na 100.000 stanovnika.\nAli, u Brazilu se maltene svakodnevno udvostručuje broj novih novih obolelih i preminulih.\nZašto ove zemlje pominjemo?\nProf. dr Branislav Tiodorović, epidemiolog i član Kriznog štaba za borbu protiv korone je u intervjuu koji je u septembru dao za Telegraf.rs, na pitanje kakav će nam biti treći pik i kada će nam korona postati kao sezonski virus gripa, objasnio da to može da se desi i do kraja ove, početkom sledeće godine, ali da posmatramo šta se dešava u SAD, Brazilu, i Australiji...\n- Od toga koliko će oni uspeti da se izbore i da smanje mogućnost prenošenja, moći će da se proceni da li će nam doći kao neki oslabljeni, mnogo manje opasan virus nego što je to bilo do sada kod nas. Međutim, u Brazilu je dosta velika stopa obolevanja, pa i umiranje. To važi i za SAD. Ali, ja posmatram pre svega južnu poluloptu, taj obrnuti proces kao kod gripa.\n- Kod gripa mi posmatramo šta se dešava tamo, pa dođe kod nas. A u slučaju korone sa naše strane, sa severne je prešlo na južnu poluloptu. Imamo Argentinu koja se nešto mnogo ne pojavljuje u podacima. Australija se dobro bori, imaju organizovan sistem. E, ako to bude urađeno kako valja, i na taj način se smanji mogućnost prenošenja, onda možemo da dobijemo jedan oslabljeni virus, manji udar koji možemo uvek kontrolisati - objasnio nam je prof. dr Tiodorović.\nS obzirom na to da se u Australiji smiruje, ali u Brazilu ne, pitali smo ga sada šta za našu zemlju znači brazilska epidemiološka situacija.\n- To za nas znači da stvarno treba da obratimo pažnju na sve dolaske kod nas. Nama Brazil može biti važan, ali u ovom momentu nam je mnogo važnije naše okruženje gde su izuzetno visoke stope obolevanja od Rumuna, preko Mađara, koji su bili izvanredni, pa sada imaju četiri puta veći broj obolelih nego što su pre mesec dana. Mi nismo pusto ostrvo kao Novi Zeland, ili Kipar. Jedino je Kipar malo bolji od nas. Ali on je ostrvo i sigurno je da mnogo lakše može da sprovodi nadzor nad onima koji dolaze od nas - kaže prof. dr Tiodorović.\nPodseća da je situcija veoma teška u Crnoj Gori, pa i Bosni i Hercegovini i Hrvatskoj.\n- To su sve zemlje kojima bi trebalo da spustimo rampu, međutim, imamo naš narod koji živi tamo. Dakle, mi treba više da brinemo o susednim zemljama i direktnoj okolini sa kojom želimo da razvijamo i dalje odnose, protok ljudi i roba. Ali, pazićemo i na SAD, Brazil i Australiju jer se tamo broj obolelih povećava - rekao je prof. dr Tiodorović.\nSrbija najbolja u regionu, pa i u Evropi\nEpidemiološka situacija u Srbiji, trenutno je, bez govora, najbolja u regionu, pa i u Evropi, odmah iza Grendlanda i Vatikana.\nStopa obolevanja u našoj zemlji prošle nedelje bila je 6,94 na 100.000 stanovnika, dok je Nemačkoj ona 29, u Italiji 34, u Velikoj Britaniji 94, a u Bosni i Hercegovini 97. Najvišu stopu novozaraženih u prethodnoj nedelji imala je Crna Gora, i to 586 na 100.000.\nU Hrvatskoj je ova stopa 80, u Severnoj Makedoniji 42, u Bugarskoj 47...\nVlada Srbije je juče, nakon sednice Kriznog štaba, na kojoj je produžen rad kafića i restorana do 23 sata u zatvorenom prostoru, upozorila da sve ove brojke, kao što je poznato, mogu se preokrenuti u relativno kratkom periodu.\n- I iz jedne od trenutno najpovoljnijih epidemioloških situacija, možemo preći u nepovoljnu ukoliko se budemo ponašali neodgovorno prema sebi i drugima. Zato je važno da visok nivo discipline zadržimo što je moguće duže - stoji u saopštenju Vlade Srbije.\nUpravo zbog situacije u našem okruženju, Srbija je otvorila "četvoro očiju" i motri na naše građane, koji se vraćaju sa odmora iz Crne Gore, BiH, Hrvatske i Albanije. Zato je 18. septembra počeo nadzor nad svima koji ulaze u zemlju.\nU okviru njega, građani se javljaju na portal www.e-zdravlje.gov.rs i popunjavaju test samoprocene. Do ponoći, između nedelje i ponedeljka, ovaj test je uradilo 43.498 naših građana, od kojih je 54 odmah nakon popunjenog testa, upućeno u kovid ambulantu jer su imali simptome, odnosno suspektni na kovid 19.\nŠta radi grip na južnoj polulopti?\nS obzirom na to da nam predstoji i dolazak virusa gripa, prof. dr Tiodorović se osvrnuo i na situaciju sa njim na južnoj polulopti:\n- Gledajući ono šta se dešava na južnoj polulopti dosta je povoljno, gripa tamo ima vrlo malo, nema teških kliničkih slika jer se primenjuju mere protiv kovida, a to su ujedno i mere protiv gripa.\nKako u Srbiji ne bi došlo do sudara gripa i korone, preporučena je masovna vakcinacija protiv virusa gripa. Prvi kontigent od 343.920 doza vakcina stigao je u Srbiju, a sutra bi trebalo da počne i njihova distribucija u domove zdravlja.\nMinistarstvo zdravlja će preporučiti koji je najbolji period za početak imunizacije.\nKorona virus u Srbiji je potvrđen kod 33.414 osoba, od ukupno testiranih 1.120.363. Odneo je 748 života.\n29. septembar 2020 | 13:24\nTreći pik🙄,zavisi od toga,koju će cifru zaraženih da izmisle\n29. septembar 2020 | 11:44\nAko imamo ljude (srbe) koji žive u okruženju, to po Vama znači da mogu da ulaze nekontrolisano u Srbiju, a ako se zaraza proširi opet će biti "kuku majko", šta ćemo sad.Ljudi, uozbiljite se, ti ljudi žive u svojim državama koje moraju da brinu o svojim građanimа кao i mi o našim.


Priredila: Maja Živanović\nEvropski komesar za susedsku politiku i proširenje Oliver Varheji (Olivér Várhelyi) ocenio je da se Evropa suočava sa do sada neviđenom krizom po javno zdravlje i da su saradnja i solidarnost ključni.\nOn je u pismima upućenim premijerima šest zemalja Zapadnog Balkana u koje je Radio Slobodna Evropa (RSE) imao uvid naglasio i da Evropska unija (EU) stoji uz zemlje zapadnog Balkana u traženju načina da se ukaže na izbijanje i posledice pandemije.\nAlbanija i BiH\nU pismima koja je uputio premijerima Albanije, Bosne i Hercegovine, Crne Gore, Kosova, Severne Makedonije i Srbije 24. marta, Varheji je naveo da Evropska komisija intenzivno razmatra kako da uključi te zemlje u inicijative koje EU preduzima kao odgovor na pandemiju, kao i to kako da na najbolji način ponudi podršku kojom će se ublažiti uticaj korona virusa na društvo i ekonomiju.\n„Kada je reč o građanima regiona koji su ostali u EU, Komisija je na vezi sa državama članicama u vezi sa državljanima trećih zemalja koji se mogu naći u situaciji da se zadrže u Šengen području kao posledica restrikcija u putovanjima“, dodao je komesar.\nU pismu upućenom premijeru Albanije, Ediju Rami, Varheji je naveo da je svoje službe instruisao da stave na raspolaganje do četiri miliona evra za neposredne potrebe, koja će se obezbediti iz sredstava za EU integracije, ali i da preusmere postojeći program podrške socijalnom uključivanju kako bi se bolje odgovorilo na socijalne potrebe koje potiču iz COVID 19.\nPored toga, dodao je, započeće se rad na prikupljanju do 11 miliona evra kroz nagradu za performanse za proširenje programa podrške socijalnom uključivanju.\nUz to, kako se navodi u pismu Rami, pojednostaviće se i dodela iz programa koji su u procesu kako bi se pomoglo privatnom sektoru i popravila likvidnost.\n„Ovo bi moglo da uključi do 35 miliona evra iz planiranih projekata u oblastima cirkularne ekonomije, imovinskih prava i vladavine prava. Planirani projekti bi se finansirali iz dodatnih ciklusa“, naveo je Varheji.\nU pismu koje je uputio predsedavajućem Veća ministara Bosne i Hercegovine (BiH), Zoranu Tegeltiji, Varheji je istakao da je svojim službama dao instrukcije da stave na raspolaganje do sedam miliona evra za hitne potrebe koje će biti finansirane iz EU integracija i da budu spremne za preusmeravanje dodeljivanja iz nekoliko planiranih i postojećih programa kako bi obezbedili dodatnih 28 miliona evra za medicinske i ostale kratkoročne potrebe koje je BiH identifikovala.\nOn je najavio i da će EU pojednostaviti dodelu iz programa koji su u procesu kako bi se olakšalo privatnom sektoru i popravila likvidnost. Ovo bi, kako se objašnjava u pismu, moglo da uključi 45 miliona evra iz planiranih projekata u oblastima zapošljavanja i obrazovanja, trgovine i podrške malim i srednjim preduzećima, dok bi se ovi projekti bi se finansirali iz dodatnih ciklusa.\n„Zamolio bih Vas da što pre pošaljete procenu potreba, uključujući i medicinske i ekonomske, kako bi EU mogla da nastavi sa preusmeravanjem i oslobađanjem sredstava u skladu sa vašim potrebama“, navodi se u pismu koje je komesar uputio Tegeltiji.\nPomoć i Crnoj Gori i Kosovu\nU svom obraćanju premijeru Crne Gore, Dušku Markoviću, Varheji je istakao da je instruisao svoje službe da stave na raspolaganje do tri miliona eura, koji će se finansirati iz sredstava za EU integracije, ali i da započnu rad na redizajniranju do 50 miliona evra i ubrzaju saradnju na nekim od postojećih nacionalnih programa.\nKomesar je naveo i da je potrebno ubrzati projekte koji su već u fazi pripreme koji mogu donijeti olakšanje privatnom sektoru, tržištu i socijalnom sektoru i naglasio saradnju u okviru višegodišnjeg operativnog programa za zapošljavanje, obrazovanje i socijalnu pomoć vrednog 15,3 miliona evra.\nNe daju otkaze, ali nemaju ni za plate\nU pismu sada tehničkom kosovskom premijeru, Aljbinu Kurtiju, Oliver Varheji je istakao da je svojim službama rekao da stave na raspolaganje do 5 miliona evra za hitne potrebe koje će biti finansirane iz EU integracija i da započnu rad na redizajniranju do 50 miliona evra pomoći iz programa iz 2019. i 2020, koji sada treba da upotrebe za ublažavanje socijalno- ekonomske posledice krize. Prvobitno planirani projekti mogu se finansirati iz naknadnih programa, dodao je u pismu.\nKomesar je naveo i da je potrebno hitno ubrzati projekte koji su već u pripremi, a koji mogu da poboljšaju likvidnost i podršku privatnom sektoru. Ovo, kako je objasnio, uključuje nadolazeću isplatu do 13 miliona evra u isplati budžetske podrške, ukoliko su ispunjeni relevantni uslovi.\n„Dodatno, razmatramo i druge projekte i prilagodićemo se“, dodaje se u pismu Kurtiju.\nVarheji je u pismu upućenom tehničkom premijeru Severne Makedonije, Oliveru Spasovskom, naveo da će EU staviti na raspolaganje do četiri miliona evra za trenutne potrebe i da će se ta sredstva finansirati iz sredstava EU integracija.\nTakođe, komesar je naložio i da se počne sa redizajniranjem do 50 miliona eura putem nagrade za performanse, koja bi sada trebalo da se iskoristi za ublažavanje socijalno-ekonomskog uticaja krize.\nOn je naveo i da je hitno potrebno ubrzati projekte koji su već u fazi pripreme, a koji mogu doneti olakšanje privatnom sektoru i poboljšati likvidnost. Ovo, kako je rekao, uključuje pomoć za mala i srednja preduzeća od devet miliona evra i fiksnu tranšu od tri miliona evra za budžetsku podršku nakon potvrde da su uslovi ispunjeni. Pored toga, navodi se, razmatraju se i drugi projekti.\nKada je reč o Srbiji, Varheji je u svojem pismu premijerki Ani Branić i ministarki za evropske integracije, Jadranki Joksimović, naveo da je svoje službe instruisao da stave na raspolaganje do 15 miliona evra za trenutne potrebe, a da će se ta sredstva finansirati iz tekućih ugovora UNDP, UNOPS i EU integracija.\nVarheji je dodao i da je na osnovu sporazuma sa Vladom Srbije potrebno ponovo odrediti vremenski okvir za projekte kao što su spojnica gasa između Srbije i Bugarske i projekat biomase sa razvojnom bankom KfW i preusmeriti ta sredstva. „Ovo bi moglo osloboditi 57,6 miliona evra“, dodao je komesar.\nVarheji je u pismima istakao da evropska Komisija sarađuje i sa međunarodnim finansijskim institucijama, gledajući kako najbolje rešiti pitanja likvidnosti i finansijske probleme privatnog sektora i ispituje na koji način višenacionalni instrumenti, poput garancije za zapadni Balkan, mogu najbolje da pomognu regionu.\n„Takođe blisko sarađujemo sa Savetom za regionalnu saradnju, Sekretarijatima CEFTA i Transportnom zajednicom na rešavanju pitanja koja utiču na snabdevanje osnovnom robom kako bi se olakšalo kretanje robe u regionu i između regiona i EU“, navodi se u pismima.\nVarheji je pozvao i na punu saradnju država regiona i zajednički rad i istakao da se izazovu ove veličine može odgovoriti samo uskom saradnjom i solidarnošću.\n„Ovo se brzo razvija i moraćemo se u skladu s tim prilagoditi. Radeći zajedno izaći ćemo iz ove krize jači“, zaključio je komesar.


Stimulacija je veoma važna\nDa bi dete razvilo sve funkcije ruke, treba da ima odgovarajuću stimulaciju igračkama:\n♦ hvata zvečku\n♦ drži kocku i premešta je iz ruke u ruku\n♦ poseže za "nestabilnim čovečuljkom"\n♦ ubacuje pločice u praznu kutiju\n♦ na lutki kažiprstom dodiruje razne detalje\n♦ drži kašiku u ruci i jede\n♦ povlači igračku na uzici\n♦ olovkom povlači po papiru\n♦ drži čašu iz koje pije vodu\n♦ lista slikovnice\n♦ mazi lutku ili medu\n♦ kotrlja, hvata i baca loptu\n♦ uvlači pertlu u perle\n♦ razvrstava geometrijske oblike\n♦ stavlja zrnca "šibice" u kutiju\n♦ otvara poklopac na kutiji\n♦ navija igračku\n♦ makazama (za decu) seče papir\nRazvoj krupne i fine motorike\nDa bi se razvila fina koordinacija pokreta ruke u drugoj i trećoj godini, dete treba da se igra igračkama različitih oblika, posebno onim koje omogućavaju razne konstrukcije, kao i knjigama, olovkama, igračkama na navijanje.\nU ovom periodu, deca oponašaju, pa će brzo i lako usvajati nove veštine ukoliko je osoba koja ih čuva dobar model i poznaje njihove mogućnosti u tom uzrastu. Aktivnosti kao što su hranjenje, oblačenje, svlačenje, kupanje... zahtevaju pored grube motorike i finu motoriku ruke i šake, kao i niz složenih sposobnosti kao što su prostorna percepcija i slika o sopstvenom telu, pa je potrebno da dete isproba svoje mogućnosti, a da mu odrasli pomognu samo u onom što samostalno ne može da izvede.\nImitiranjem i uvežbavanjem veština, dete povećava samostalnost - i u igri, i u realnim situacijama, što učvršćuje njegovo samopouzdanje. Izostanak nekih veština ili nepotpuna razvijenost krupne ili fine motorike, može da bude jedan od razloga problema u pisanju deteta koje je pošlo u školu. Za svaki slučaj ponaosob, neophodno je da se uradi stručna procena i napravi individualni program rada, kako bi se postigao rezultat u lečenju.\nSnežana Milanović, visoki strukovni terapuet


Samo ojačana preuređena EU može primiti novu članicu, možda i 2025. | EurActiv Serbia\nRead time : 5 m, 1 s\nDa bi bila sposobna da primi neku novu zemlju u članstvo, Evropska unija najpre mora iznutra ojačati i produbiti svoje ustrojstvo, naročito zonu evra, a ukoliko uporedo neka država Zapadnog Balkana ekonomskim i političkim reformama stasa za članstvo, nije isključeno da joj se vrata EU otvore možda već 2025. To su agenciji Beta rekli dobro upućeni zvaničnici u Savetu ministara EU u Briselu, istakavši da će na majskom samitu EU-Zapadni Balkan biti potvrđen stav da je budućnost zemalja tog regiona u Uniji.\nMada je vrlo izvesno, objasnili su, da će neka nova članica ući sasvim verovatno u drugi, niži stepen ustrojstva i sistema odlučivanja kad se Unija konsoliduje i u zoni evra stvori jezgro, "prvi stepen, brzinu", koje će brže i jedinstvenije napredovati.\nJer, to je od životnog interesa i Unije i kandidata za članstvo, pošto bi iznutra slaba EU, isto kao za članstvo ekonomski i politički nedovoljno pripremljena zemlja-kandidat, samo stvorili nove krupne probleme, što se već videlo na primeru nekih članica koje su ušle u "evropski klub" s velikim nevoljama posebno oko vladavine prava i korupcije.\nTakođe da uveri javnost da će to doneti novu vrednost i dobitak Uniji, ojačati je bezbednosno, otvoriti nova tržišta, a ne "uvoz novih siromašnih rođaka koji čekaju novac iz zajedničke kase".\nAli o tome, rečeno je, jeste bilo rasprave na prošlonedeljnom sastanku šefova diplomatija EU, uz opaske Nemačke, Francuske i Holandije da bi jasno moralo da se predoči da Strategija proširivanja na Zapadni Balkan ne jamči automatsko članstvo, da je to "proces koji vodi pridruživanju", i da je nužno da najpre svaka zemlja regiona pojedinačno to opipljivo zasluži po dostignutom stepenu demokratskog, političkog i ekonomskog razvitka.\nZvaničnici u Briselu su ukazali na činjenicu da se o tome već godinama raspravlja u EU i da ni francuski predsednik Emanuel Makron na ulazak novih članica u EU nije stavio "rampu", mada jeste prošle nedelje u Evropskom parlamentu predočio da samo ako preuredi svoje strukture, EU može primiti novu članicu, jer već sve teže funkcioniše i sa sadašnjih 28, odnosno 27 članica, kad iduće godine iz članstva izađe Velika Britanija.\nFunkcioneri u Savetu ministara EU misle da je jedino ostvarljivo i moguće da se uporedo odvija nimalo lak proces preustrojstva i jačanja Unije iznutra očigledno neminovnim stvaranjem "EU u dve brzine", odnosno jezgra oko ekonomski i finansijski osnažene zone evra, uz uporedne evropske reforme kandidata za članstvo na Zapadnom Balkanu.\nOni misle da nije baš nužno da se celokupno jačanje i produbljivanje Unije okonča da bi, ako sprovede sve reforme i ispuni sve uslove, neka zemlja mogla zakucati na vrata EU, možda već i 2025, što stoji kao neki "teško ostvarljivi, ali ne i nemogući rok".\nVeto Španije na deklaraciju samita EU-Zapadni Balkan zbog Kosova\nOrganizacija prvog Samita EU-Zapadni Balkan u poslednjih 15 godina pokazala se problematičnijom nego što se očekivalo, posebno pošto je Španija stavila veto na predlog teksta zajedničke deklaracije čije usvajanje je planirano tokom Samita.\nŠpanski list Pais navodi da premijer Marijano Rahoj ne želi da se njegovo ime nađe na istom dokumentu sa imenom lidera Kosova, čiju nezavisnost Španija ne priznaje.\nZbog blokade će u Sofji najverovatnije biti izdato saopštenje članica EU, bez uključivanja lidera Zapadnog Balkana, dodaje Pais.\nMada su preostale četiri zemlje koje nisu priznale nezavisnost Kosova pristale na takav format samita, Španija je jedina koja ozbiljno postavlja pitanje neučešća na sastanku i jedina je blokirala usvajanje zajedničke deklaracije, piše Pais pozivajući se na diplomatske izvore. Izvori dodaju da bi Grčka, Rumunija, Kipar i Slovačka tolerisale zajedničko saopštenje, da ga Madrid nije odbacio.\nPrema informacijama tog lista, Španija je svoju konačnu odluku donela 19. aprila.\nRahoj će najverovatnije napustiti samit u Bugarskoj 17. maja, pre početka sastanka sa liderima Zapadnog Balkana, ali će biti prisutan dan ranije, tokom radne večere sa ostalim liderima 28 članica EU.\nTo jasno pokazuje da se španski premijer ne slaže s činjenicom da prisustvuje sastanku sa Hašimom Tačijem, predsednikom teritorije čiju jednostrano priznatu nezavisnost nisu priznali svi u EU, navodi list.\nZajedničke deklaracije na sastancima sa trećim zemljama su pokazatelji uzajamnog razumevanja.\nŠpanija je od početka izražavala rezervu prema nezavisnosti Kosova, ali je napetost u Kataloniji dodatno pooštrila njen stav.\nMadrid se u institucijama EU obično drži stava većine i retko blokira zajedničke odluke, ali poređenje Katalonije sa Kosovom koje pokušavaju da naprave neke independističke snage uznemirile su vladu u Madridu, navodi Pais.\nDodaje se da je do napetosti došlo u trenutku kada Brisel pokušava da ojača veze i dijalog sa balkanskim zemljama.\nPrema saznanjima lista, EU planira da organizuje novi Samit EU-Zapadni Balkan 2020. godine.


NEZNANAC U VOZU: Protrljala sam ga još nekoliko puta a onda ga olizala i snažno uvukla u usta! • HAPPYTV.RS\nNEZNANAC U VOZU: Protrljala sam ga još nekoliko puta a onda ga olizala i snažno uvukla u usta!\nSvanulo je jos jedno tmurno prolecno jutro u Beogradu.Mamurna od sinocne zurke, gasila sam zedj kiselom vodom koja je vec isparila i po kojim pivom, tek toliko da mi se nadje i da odrzim onu kolicinu alkohola u sebi….Nisam znala kuda, posto je prethodni dan bio katastrofalan, izgubila stan, posao i svratila na jednu od poslednjih zurki da se oprostim od dragih mi ljudi ovde, od ljudi koje sada ostavljam, mozda zauvek…\nBlizina zeleznicke stanice i stana u kome je bila zurka ucinila je da za tili cas kupim kartu, spakujem se i krenem ka kuci mojih roditelja, mom toplom domu, tamo gde sam se uvek vracala i gde sam uvek dobrodosla…Voz kao voz, zeleznica u propadanju, put, ne toliko dug po kilometrima koliko po kasnjenju i sporom i zivopisnom putovaju.Cini mi se da je covek za to vreme komotno mogao napisati roman i srediti ga!No sta je tu je, probala sam da iskoristim povlasticu za mlade posto mi je vec bilo 26 i nisam imala nikakve popuste…\nKupe u poslednjem vagonu, neosvetljen, ali relativno cist.Odusevljena, usla sam smestila torbu, sela kraj prozora, zapalila cigaretu i gledala kako se kisne kapi slivaju niz zamagljeni prozor vagona, kao i suze niz moje lice.Gutala sam cigaretu za cigaretom, ispijala jednu od nekoliko limenki piva koje sam ponela na put.To je bio sav kapital koji sam ulozila….\nPonudila sa ga pivom i cigarom, naravno nije me odbio.Razgovor je tekao sporo i prelazio u dosadu.Gledala sam kroz prozor i shvatila da smo se od Beograda udaljili svega pedesetak kilometara….Predlozila sam da predjemo u hodnik.Prihvatio je.\nPogledao me je jos jednom, odmerio par puta, uhvatio za ruku i poceo je ljubiti.Topila sam se, jer me niko nije ljubio vec dugo…Nastavio je sve do vrata, poceo me malo grickati i lizati iza uva, tamo gde sam inace najosetljivija i od cega se stvara prava poplava medju mojim nogama.\nUzdahnula sam par puta.Konacno su se i usne spojile.Ovaj lepotan je bas znao sa zenama.Milovao me je dugo i ljubio bez pokusaja na nesto drugo i na nesto vise!Izgleda da mu je to bilo ispod casti…Resila sam da prelomim jos jednom.Stavila sam ruku na njegov ukruceni ud.Protrljala sam nekoliko puta, a drugom rukom otkopcala pantalone.Sada je njegov pozamasan komad vec bio u mojim rukama.Drkala sa ga lagano, mamila i gledala kako raste, istovremeno vlazeci kao blesava i uzivajuci u tom prizoru koji vec dugo nisam videla.Naslonio se na vrata kupea, zatvorio oci i uzivao.Protrljala sam jos nekoliko puta, a onda ga olizala i snazno uvukla u usta.Pusila sam strancu, pusila kao nikada do sada, stvarala vakuum, nabijala svoju malenu glavicu na njegov palamar i umalo se ugusila od, ne bi se reklo prosecnog!\nBlizio mu se vrhunac.Stegla sam ga jako i naglo ga ispljunula.Nisam zelela da svrsi.Zelela sam da me napuni, pa sta bude.Zivot mi se okrenuo naglavacke, pa bi me mozda neko dete neznanca smirilo….Naslonila sam ruke na zid kupea, rasirila noge.Zadigao mi je suknjicu, pomerio tangu i uvalio ga silovito i do kraja.Uzivala sam.Uzivala, ispunjena do poslednjeg milimetra!Njegove ruke mesile su moju cvrstu guzu istovremeno me nabijajuci celu na kolac.Ritam je postajao sve brzi i brzi, a mirisi svezeg dodira polova su se sirili kupeom.Osecala sam nadolazecu plimu, uhvatila se za drzac prtljaga, nabila uz njegovu pomoc jos nekoliko puta i svrsavala kao blesava uz krike koje, cini mi se, do sada nisam ispustala.Tresla sam se, skinula sa BiiiiP, bacila ga u sedeci polozaj, opkoracila, prislonila ud prema mojoj maci i silovito se nabila.Do kraja, kao i uvek.Primala sam ga, divljala po njemu, cupajuci mu kosu, milujuci po grudima i ljubeci po licu.Lizala sam ga, divljala i ritmickim pokretia mu nisam dozvoljavala, da on odredjuje ritam.\nPulsiranje i podrhtavanje njegove kite u meni oznacilo je da mu se blizi kraj, ali da ga sada ne mogu zaustaviti.Nabila sam se jos par puta, dahtao je kao pravi pastuv, onda se izvio i poceo da prosipa ogromne kolicine sperme u mene.Ja sam vec bila nabijena do kraja i uzivala u osecaju kompletne ispunjenosti…Ostali smo jos par momenata tako slepljeni, pripalili po cigaretu i milovali se, uz to ni rec ne progovarajuci.Zaspala sam….Sanjala svasta.Bilo je lepo, toplo.Probudio me je kondukter uz povik da je sledeca silazna stanica moja.Preko mene je bila jakna neznanca koji me je napunio i mozda oplodio.Gledala sam po hodniku, po ostalim vagonima dok voz nije usao u stanicu.Slegnutih ramena silazila sam iz voza, a on se nije pojavio…\nProslo je devet meseci, porodila sam se u svom gradu, dobila devojcicu, koja svog oca, neznanca nikada nece upoznati…\nNeke su se stvari sredile, vratila sam se za Beograd, nasledila lep stan blizu centra, dobila posao.Nemam vise potrebu da putujem vozom, ali rado to cinim.Uvek kada se nadjem u kupeu i zaspim, osetim neznanca i njegovu jaknu na meni….


Dragan Đurić na slobodi, direktori u pritvoru : Nadlanu.com\nDragan Đurić na slobodi, direktori u pritvoru\nObjavljeno 12. jul 2014. / 14:40:17\nĐurić, Trišić i Divljak uhapšeni su juče, a zatim saslušani u Tužlaštvu za organizovani kriminal zbog sumnje da su malverzacijama prilikom prodaje đubriva oštetetili pančevačku "Azotaru" za 7,5 miliona evra.\nKako je juče saopštilo Tužilaštvo za organizovani kriminal, Uprava kriminalističke policije je podnela tom Tužilaštvu krivičnu prijavu protiv sedam osoba zbog sumnje da su prilikom ugovaranja i prodaje mineralnih đubriva u pančevačkoj "Azotari" od 2009. do 2012. privrednim društvima iz Novog Sada, Beograda, Zemuna, Sombora i Pančeva „Staša", „Akter" „1.oktobar", „Gradska pekara" i Vetarinarski zavod Zemun pribavili protivpravnu imovinsku korist od 750 miliona dinara odnosno 7,5 miliona evra.\nDvoje osumnjičenih nisu pronađeni na poznatim adresama, dok su prema osumnjičenima Radosavu Vujačiću, bivšem predsedniku UO HIP „Azotara" Pančevo i Mihajlu Grujiću, zameniku generalnog direktora HIP „Azotara" Pančevo već primenjene mere za obezbeđenje njihovog prisustva u krivičnom postupku koji se protiv njih već vodi takođe zbog prodaje mineralnih đubriva u HIP „Azotari".


Berzovni krah 1929.[uredi | uredi izvor]\nIzbori 1932.[uredi | uredi izvor]\nReforma finansijskog sektora[uredi | uredi izvor]\nPlanirani državni udar[uredi | uredi izvor]\nKritika ekonoma[uredi | uredi izvor]


GOMEX - Jedva čekam da se vratim radu...\nPorodični Magazin / Gost magazina / Jedva čekam da se vratim radu...\nMarina Vodeničar je pored uloga u pozorištu ostvarila i zapažene uloge na filmu, kao i u televizijskim serijama. Pamtimo je kao Slavicu iz serijala „Vratiće se rode”, Milju u „Senkama nad Balkanom” i iz filmova „Vir” Bojana Vuka Kosovčevića i „Varvari” Ivana Ikića. Za ulogu u filmu „Pametnice”, dobila je nagradu žirija za glavnu žensku ulogu na Danima hrvatskog filma 2011. godine.\nKako ste doživeli period izolacije? Da li je sada teško vratiti se obavezama?\nCela situacija me je naravno zatekla, kao i sve druge ljude, ali moram priznati da sam se dobro snašla i da su mi dani izolacije pomalo i prijali.\nS obzirom na to da je moj posao gluma, a ta delatnost se još uvek nije vratila u svoje normalne tokove, ja sam za vreme vanrednog stanja bila kod kuće i ispunjavala dane isprobavajući nove kulinarske recepte, otkrivajući nove serije, čitajuci knjige, a kupila sam i prostirku za vežbanje, kako bih mogla koliko-toliko da ostanem u formi. Jedva čekam da se vratim radu u pozorištu pre svega, jer mi posao nedostaje kao verovatno i većini mojih kolega.\nPošto je ova situacija poremetila rad u pozorišnim institucijama, premijera predstave „Kovači” koja je trebalo da se održi krajem marta u Narodnom pozorištu Kikinda pomerena je za jesen. Takođe, televizijska publika će od ove jeseni imati priliku da me gleda u dve nove serije - „Klan” u režiji Slobodana Skerlića i „Kosti” Saše Hajdukovića.\nKako vidite svoju karijeru u budućnosti? Na kakvim projektima biste voleli da radite?\nSvoju karijeru u budućnosti vidim kako u pozorištu tako i na filmu, odnosno televiziji. Nadam se da ću uspevati da održavam taj balans kao i do sada. Kada je reč o projektima na kojima bih volela da radim, to su uglavnom oni sadržaji koje tražim i kao gledalac. To su ozbiljni projekti u smislu pristupa, promišljanja i posvećenosti cele autorske ekipe i uopšte ljudi koji na njemu rade. To se uvek na kraju vidi kao rezultat. Trudim se da biram inspirativne i izazovne uloge, bilo da je reč o pozorištu ili televiziji.\nVi ste već dobijali nagrade za glumu u inostranstvu. Koliko su vama nagrade važne u današnje vreme kada se čini da je najvažnije koliko neko ima pratilaca na društvenim mrežama?\nNagrade su lepo priznanje, iako nisu uvek merodavne. Po mojim aršinima, svakako su merodavniji pokazatelji vrednosti nego broj pratilaca na društvenim mrežama.\nVećina mojih nagrada i jeste međunarodna, što je možda i najbolji pokazatelj objektivnosti onih koji ih dodeljuju. Nisam ljubitelj društvenih mreža, a još manje toga da se tu gradi karijera.\nOduvek sam volela da kuvam samo kada imam za koga. Tokom izolacije sam se i usavršila, pogotovo u pojedinim receptima. Volim da spremam ono što volim i da jedem, a to su razna tradicionalna i egzotična jela. Želja mi je da naučim da pravim suši u kućnoj radinosti.


Kopa Sudamerikana – Navijaci Srbija\nHome > Posts tagged "Kopa Sudamerikana"\nTag: Kopa Sudamerikana\nUrugvajski klub ubedljivom pobedom nad Korintijansom (4:0) nastavio sjajan niz u Kopa SudamerikaniAgustin Alvarez, 19-godišnji napadač urugvajskog tima u prethodnih mesec dana je doživeo pravu eksploziju, sa dva gola u revanšu protiv Sero Larga potpisao je trijumf Penjarola 4:1 i plasman u grupnu fazu Kopa Sudamerikane.Sa zapaženim igrama nastavio\nFenomenalan start takmičenja u grupi Kopa Sudamerikane i četiri pobede u nizu doneli su Gremiju dva kola pre kraja aktuelne faze plasman u plej-of, a kartu za narednu rundu brazilski klub je overio pobedom 3:1 nad Lanusom.Domaćin je duel otvorio pogotkom Mateusa već u 3. minutu na asistenciju Fereire,\nArgentinski predstavnik Arsenal iz Srandija noćas (00.15) gostuje brazilskoj Seari, na startu četvrtkog kola grupe C Kopa Sudamerikane, a sve sa potrebom da postigne dobar rezultat, kako bi održao šanse za dalji plasman. Utakmica se igra na stadionu Governador Arelando Plasido Kastelo u Fortalezi, uz arbitražu Čileanca Roberta Tabara.Posle\nSa teškog gostovanja u Urugvaju, fudbaleri Independijentea vraćaju se zadovoljni.Nisu pobedili, ali su uspeli da ostanu neporaženi. Kako u duelu sa Montevideo Sitijem (1:1), tako i posle četiri kola Grupe B Kopa Sudamerikane. Argentinci su na ovog ostovanje došli u kombinovanom sastavu, s dosta mladih igrača, pošto ih za\nRed Bul Bragantino nema drugog izbora nego da pobedi Emelek, ekvadorskog predstvanika i lidera grupe G Kopa Sudamerikane. Meč u sklopu četvrtog kola grupne faze na programu je noćas od 00.15 po srednjoevropskom vremenu na stadionu Nabi Abi Čedid u Bragansi, a domaći sastav desetkovan je povredama, kao i\nPeta utakmica i peta pobeda za Tijaga Nunesa na klupi Gremija. Ne samo da su Trikolori prvi put s novim trenerom na klupi sačuvali svoju mrežu, već su ostvarili najubedljiviju pobedu u istoriji kluba kada su u pitanju takmičenja što oraganizuje Konmebol - 8:0. Aragva iz Venecuele pokazala se\nGremio je učešće u drugom po jačini klupskom takmičenju na tlu Južne Amerike započeo pobedama u prva dva kola grupne faze, što je samo dokaz da je tim uspeo da preboli frustrirajuću eliminaciju u poslednjem kolu kvalifikacija za Kopa Libertadores. Od velikana iz Porto Alegrea bio bolji ekvadorski predstavnik


Advokatska kancelarija Pavleski je usko specijalizovana za porodično pravo. U tom smislu smo jedina advokatska kancelarija u Srbiji koja je celu svoju praksu posvetila isključivo klijentima kojima je potrebna pomoć advokata u porodičnopravnim odnosima. Naši advokati zastupaju klijente u postupcima, kao što su: razvod braka i deoba zajedničke imovine, starateljstvo, alimentacija, izmena modela viđanja deteta, nasilje u porodici itd.\nViše o nama možete saznati na vebsajtu www.pavleski-law.rs.\nOvom prilikom raspisujemo konkurs za poziciju Poslovni sekretar/sekretarica.\n- Pružanje administrativne podrške advokatima\n- Zakazivanje sastanaka i prijem klijenata\n- Prijem i prosleđivanje telefonskih poziva i pošte\n- Upravljanje jednostavnim bazama podataka\n- Drugi uobičajeni administrativni poslovi\n- Minimum 4. stepen SSS\n- Minimum B1 nivo znanja engleskog jezika\n- Analitičnost, preciznost, fokusiranost i samostalnost u radu\n- Organizovanost i proaktivan pristup radu\n- Odlične komunikacijske veštine


Učenica prepoznala silovatelja\nUčenica prepoznala silovatelja\nUčenica iz Pribinića potvrdila je dobojskoj policiji da ju je silovao Vernes Imširović iz Karaule\nNovosti / 06. 02. 2013\nUčenica (15) iz Pribinića, kod Teslića, koja je u svom selu silovana 23. marta prošle godine, potvrdila je dobojskoj policiji da ju je silovao Vernes Imširović iz Karaule, kod Travnika, saznaju "Nezavisne".\nOsumnjičeni silovatelj uhapšen je 18. decembra prošle godine u Zenici, a kako ističe naš izvor blizak istrazi, kasnije je maloljetnica napadača prepoznala u prostorijama policije u Doboju, gdje je Imširović dovezen s ciljem da se ona izjasni o tome da li ju je on silovao.\nČim je ponovo vidjela Imširovića, djevojčica je kazala da je 99 odsto sigurna da ju je on silovao", ističe naš sagovornik, a nezvanično saznajemo da je i DNK analizom utvrđeno da iza napada, koji je šokirao Teslićane, stoji upravo Imširović, koji je, inače, osumnjičen za brojna druga krivična djela.\nNaš sagovornik otkriva i da su inspektori pronašli crnu kapu za koju se vjeruje da ju je osumnjičeni silovatelj nosio u noći kada je učenica silovana u bijelom golfu, kod crkve u Pribiniću.\n"Imširović je tu kapu ostavio kod supruge, a ona ju je pokazala policajcima kada su u Karauli tražili osumnjičenog. I djevojčica se sjeća te kape. Kada ju je uvukao u golf, on je kapu bacio na zadnje sjedište", precizira naš izvor, upućen u istragu.\nMještani Pribinića kažu da je učenica sada dobro, te da je prebrodila sve što ju je pogodilo prošle godine, ali se i pitaju kada će se Imširović konačno naći pred sudom.\n"Eto, tom manijaku, koji se ogriješio o zakon u brojnim opštinama BiH, još nije počelo suđenje za silovanje naše djevojčice. Razočarani smo zbog toga svi u selu", kažu u Pribiniću.\nU Okružnom tužilaštvu Doboj kratko su potvrdili da je to tužilaštvo zaprimilo izvještaj protiv Imširovića zbog silovanja i da je izvještaj u fazi rješavanja kod postupajućeg okružnog tužioca za maloljetnike.\nPokušao silovanje i u Banjaluci\nInspektori, navodno, sumnjaju da je Imširović odgovoran i za raniji pokušaj silovanja radnice u jednom objektu u Banjaluci, ali naš izvor nije mogao da otkrije detalje.\n"Pokušao je to uraditi usred bijela dana, ali, na svu sreću, nije uspio u namjerama", kaže naš sagovornik.


TND-R serija / Posipači za snijeg Hydrac / Kokot Agro – Kokot Agro / Oprema i proizvodi za vinogradarstvo, podrumarstvo, enologiju i mehanizacija\nTND-R serija / Posipači za snijeg Hydrac / Kokot Agro\nJedinstveni sustav s dvije komore omogućuje miješanje dva različita medija za posipanje (sol i šljunak npr.) tijekom vožnje! Spremnik je izrađen od visokokvalitetnog INOX materijala debljine 4 mm koji osigurava maksimalnu zaštitu od korozije. Širina posipanja podesiva je od 1,50 do 8,00 metara.\nMontiranje – kopčanje u tri točke na traktore.\nTND-1000-R 2100 1000 L 500 kg 1,5 - 8 m 0 - 200 g / m2 0 - 50 g/m2\nTND-1400-R 2100 1400 L 555 kg 1,5 - 8 m 0 - 200 g / m2 0 - 50 g/m2\nTND-1700-R 2100 1700 L 583 kg 1,5 - 8 m 0 - 200 g / m2 0 - 50 g/m2\nBudite prvi koji će recenzirati “TND-R serija / Posipači za snijeg Hydrac / Kokot Agro” Otkaži odgovor\nUpit za proizvod TND-R serija / Posipači za snijeg Hydrac / Kokot Agro


Sprovodi se program NSZ “Javni radovi” u Sajanu, angažovane tri osobe sa invaliditetom – TV Kikinda\nNa javni konkurs za organizovanje sprovođenje javnih radova Nacionalne službe za zapošljavanje, ove godine podneto je 28 prijava. Odobreno ih je 11, a angažovana su 33 lica sa invaliditetom . Od tog broja, tri meštanke Sajana, rade od juna do kraja septembra rade na održavanju javnih površina u ovom mestu.\nU Sajanu smo navikli da je sve pod konac. Izgled sela je sad još lepši jer od početka juna na njegovom uređenju, pored već zaposlene komunalne radnice, rade još tri meštanke. Tokom naredna četiri meseca, preciznije do kraja septembra njihov posao će biti da vode računa o svom selu.\n– Prošle godine nije sproveden konkurs iz svima poznatih razloga. Ove godine konkurisali smo na konkursu Nacionalne službe za zapošljavanje i ukazala nam se prilika da angažujemo tri lica koja su na njihovoj evidenciji invalidi. Nakon procene njihovog psihologa dobili smo odobrenje za angažovanje tri kandidata, kao što se vidi, bavimo se održavanjem javnih površina. Nsveli smo više lokacija u selu koje su zapuštena, to su objekti bez titulara, osim toga tu su i autobuska stajališta udaljena od centra. Osim toga, mesna zajednica ima pravo korišćenja nad više zgrada u vlasništvu grada Kikinda pa program obuhvata i te zgrade, mesne zajednice, matičarska kancelarija, sala za venčanja, stari dom kulture koji nije u funkciji ali mu je neophodno održavanje, i novi Dom kulture. Posla ima, nije da ga nema, kaže Miroslav Zuberec, sekretar Mesne zajednice Sajan.\nProgram sprovođenje javnih radova Nacionalne službe za zapošljavanje u okviru koga se angažuju nezaposlene osobe sa invaliditetom realizuje se ne samo u cilju ostvarivanja određenog društvenog interesa već je osmišljen i u korist samih lica na evidenciji za zapošljavanje kako bi radne obaveze dovele do očuvanja i unapredjenja radnih sposobnosti. U sajanu su izuzetno zadovoljni angažovanim meštankama.\nJavni radovi se mogu sprovoditi u oblastima: socijalne zaštite i humanitarnog rada, kulturne delatnostio, održavanja i obnavljanja javne infrastrukture i održavanje i zaštita životne sredine. Maksimalna dužina javnog rada je četiri meseca a upravo toliko traje program u Sajanu. Sredstva namenjena za isplatu naknade za obavljen posao licima angažovanim na javnim radovima iznose 22.000,00 dinara na mesečnom nivou za pun fond radnih časova , a tu je i naknada troškova sprovođenja radova za podnosioce zahteva u visini od 1000 dinara po licu za javne radove koji traju mesec dana, 1500 dinara po licu za javne radove koji traju 2 meseca i 2000 dinara za javne radove koji traju 3 ili 4 meseca.\nKako je predviđeno Sajanskim projektom, javni rad se sprovodi na 15 lokacija i najpre se odnosi na održavanje i zaštitu životne sredine . Za tu namenu MZ Sajan opredeljeno je ukupno 445.309,56 za isplatu naknade za obavljen posao i naknadu troškova sprovođenja. Takođe je značajno što će, u ovom selu gde je sve više napuštenih kuća i objekata bez titulara, ove vredne žene takođe brinuti.\njun 9, 2021 Ljiljana Pancel\n← Nova gradska pijaca do kraja jula, useljenje prodavaca u septembru Deo Kikinde i Banatske Topole u petak bez struje →


Muzzik TV | Muzički portal - ZLATNE GODINE: NAJBOLJI MUZIČKI ALBUMI 20. VEKA #20\nPetak, 14. maj 2021. u 18:00 // Dom omladine Beograda, Amerikana\nPredstavljamo neke od najvažnijih stranica popularne muzičke istorije! Ovoga puta ćemo se vratiti kroz vreme kad su tačno pre 50 godina izdata dva ključna kantautorska albuma, koja su jednom zauvek pokazali da dame mogu biti ozbiljne kompozitorke u popularnoj muzici, a ne samo interpretatorke tuđih pesama.\nČetvrti album Joni Mitchell bio je njen definitivan proboj. Konceptualno osmišljen kao ljubavni dnevnik, čuven je po intimnom tonu poveravanja, do tad nepoznatom u popularnoj muzici. Mitchellova je otvorila srce kao niko pre nje i na desetak nezaboravnih pesama predstavila javnosti ženski osećajni svet, uz neviđeno bogatstvo poetskih zapažanja o ljudima. Vrhunski umetnički nivo njenog komponovanja i sviranja gitare bio je već legendaran, a ovaj put su i stihovi doprli do mainstream publike, pretvarajući Joni Mitchell u istinsku zvezdu svog doba i pojavu od posebnog kulturnog značaja. Kao oličenje tadašnje hippie devojke, ona je ponudila novi model slobodumnosti što je mnogima pomogao da shvate kako granice individualnog razvoja ipak mogu sami da odrede. U tom smislu, ,,Blue” je jedinstvena, revolucionarna ploča, koja generacijama bila vodič u samootkrivanju i nalaženju puta kroz život.


Ima mjesta za 1.531 brucoša, još dva dana za upis studenta na drugi rok | Banja Luka 24 sata\nHome Vijesti Ima mjesta za 1.531 brucoša, još dva dana za upis studenta na...\nIma mjesta za 1.531 brucoša, još dva dana za upis studenta na drugi rok\nPrijavljivanje kandidata za drugi upisni rok na svim ciklusima studija, počelo 27. avgusta, a završava 5. septembram što znači da studenti imaju još dva dana da predaju svoja dokumentra.\nU drugom upisnom roku na prvu godinu prvog ciklusa studija na Univerzitetu u Banjaluci, planiran je upis 1.531 studenata, a mjesta ima na svim fakultetima.\nKako je predviđeno, na svih 17 organizacionih jedinica planiran je upis 200 studenata, a čije školovanje se pokriva iz budžeta. Na sufinansiranju ima mjesta za 1.065 studenata, a na samofinansiranju za njih troje.\nTakođe, ima mjesta i za 150 studenata sa statusom strani državljani, kao i 113 studenata koji će se školovati kao vandredni studenti.\nPolaganje prijemnog ispita je 7. septembra e sa početkom u devet časova na svim fakultetima/akademiji. Na organizacionim jedinicama Univerziteta na kojima i poslije drugog upisnog roka ostane slobodnih mjesta organizovaće se i treći upisni rok.


Branka Veselinović - Biografija - ART mozaik\n16/09/2018 16/09/2019 Dragan Leković 0 Comments\nBranka Veselinović (Stari Bečej, 16. septembar 1918), srpska pozorišna, filmska i televizijska glumica. Sa svojih 100 godina najstarija je živa srpska glumica i zvijezda jugoslovenskog filma.\nRođena je 1918. kao šesto dijete majke Jovanke i oca Aleksandra Ćosića. Roditelji su joj bili porijeklom iz Jaše Tomića.\nStudirala je Glumačku školu pri Narodnom pozorištu u Beogradu od 1936. godine. Posle dvije godine studija, sa tek 19 godina, otišla je na praksu 1938. godine u Srpsko narodno pozorište u Novom Sadu (tada se zvalo Narodno pozorište Dunavske banovine) i postala glumica igrajući u predstavi „Karlova tetka“. U Novom Sadu je igrala do 1940. godine kada je prešla u Beograd. Pokazivala je veliki talenat za humor i satiru.\nIgrala je u prvoj predstavi Jugoslovenskog dramskog pozorišta 3. aprila 1948. u komadu „Kralj Betajnove“. U Beogradu je igrala u Umetničkom (1940-1942), Narodnom (1944-1947) i Jugoslovenskom dramskom pozorištu (1947-1978). Igrala je i u Ateljeu 212. U svojoj matičnoj kući, Jugoslovenskom dramskom pozorištu odigrala je preko četrdeset uloga. Za ulogu Gine u Nušićevoj „Ožalošćenoj porodici“ dobila je „Sterijinu nagradu“ 1964.\nBila je udata za glumca i prevodioca Mlađu Veselinovića (1915-2012). Venčali su se 30. septembra 1948. godine. Sa Mlađom je osnovala Fond Branke i Mlađe Veselinović za pomoć invalidnoj djeci. Branka Veselinović je od 1980. četiri godine bila ambasador UNICEF-a.\nDobitnik je još mnogih plaketa, nagrada i priznanja za svoj glumački i humanitarani rad, kao što su Orden rada sa zlatnim vencem, Nušićeva nagrada za životno delo, Sterijina nagrada, Vukova nagrada i mnoge druge. Posebno se angažovala u humanitarnim priredbama za djecu, a ona sama nije imala djece. Poliglota je, govori engleski, ruski, njemački, francuski i mađarski jezik.\nBila je bliska prijateljica sa Desankom Maksimović, Mirom Stupicom, Marijom Crnobori. Kada je 1964. godine nagrađena Sterijinom nagradom u žiriju je između ostalih bio i Meša Selimović.\nZahvaljujući njoj i Mlađi dodjeljuje se Nagrada „Branka i Mlađa Veselinović“ počev od 2012. godine. Dosadašnji dobitnici su: Nebojša Glogovac, Aleksandra Janković, Vojin Ćetković i Nataša Tapušković.\nAktivna je i dalje, iako u 100. godini života Branka obilazi Domove za nezbrinutu djecu, Domove za stara lica i invalide gdje recituje i izvodi monologe.\nFilmografija glumice Branke Veselinović\n1957. Pop Ćira i pop Spira Frau-Cvecenmajerka\n1959 – 1960. Servisna stanica\n1962 – 1963. Muzej voštanih figura TV serija\n1968 – 1969. TV Bukvar Trafikantkinja\n1969. Veselo veče – 20 godina\n2000.-te i 2010.-te\n2005. Ljubav, navika, panika Gordana\n← Aleksandar Deroko – Biografija\nLauren Bacall – Biografija →


Preobraženjske svečanosti – oduševili glumci i fudbalske nade | 058.ba\nTekst i foto: Sreten Mitrović - 14. avgusta 2014.\t058.ba\nROGATICA – Četvrti dan manifestacija posvećenih krsnoj slavi opštine Rogatica na kulturnoj sceni obilježili su mladi iz Dramske družine Narodne biblioteke koji su izveli predstavu „Jazavac pred sudom“ narodnog tribuna i velikog srpskog književnika Petra Kočića.\nIako amateri sa još uvijek đačkim torbama, mladi glumci oduševili su skoro punu salu gradskog bioskopa. Gledaoci su zdušno pozdravili osnovce Saru Ninković u ulozi Davida Štrbca i Mariju Pušonja koja je glumila Davidovu suprugu, i srednjoškolce Andreja Lakića u ulozi austrijskog sudije, Đorđa Frganju kao pisara i Dragana Ristovića u ulozi austrijskog ljekara.\nI dok su mladi glumci iskazivali svoj talenat na bini gradskog bioskopa, na terenima Sportsko-rekreacionog centra počela su intenzivna takmičenja na drugom turniru fudbalskih nada. Okupilo se 28 ekipa sa prijavljenih preko 1000 takmičara iz Republike Srpske, Federacije BiH, Srbije i Crne Gore. Oni će se sve do 18. avgusta takmičiti po godinama rođenja od 2000 do 2006. Svrstani su po grupama 2000/2001, 2002, 2003, 2004 i 2005/2006.\nIzmeđu ostalih tu su Crvena zvezda iz Beograda, Brezovica iz Pljevalja, Jedinstva puteva iz Užica, Vranića iz Arilja, Radnika iz Bijeljine, Olimpika i Novog Grada 1 i 2 iz Sarajeva, Goražda, Bambi iz Višegrada, Slavije i Tempa iz Istočnog Sarajeva, Glasinca 2011 i Sokoca iz Sokoca, Jedinstva iz Zvornika, Piksija sa Pala i drugih.\nDanas, prvog dana turnira, igrale su nade iz generacije 2000/2001. sa čak 305 učesnika. Takmičilo se 11 ekipa podijeljenih u tri grupe i nakon zanimljivih susreta u borbi za treće mjesto i bronzanu medalju sastale su se ekipa Glasinca 2011 i Novog Grada 2. Pobijedili su Sokočani sa 1:0 golom Strahinje Nikolića.\nU finalnoj utakmici ove kategorije sastale su se nade Novog Grada 1 i Olimpa sa Pala. Pobijedile su Sarajlije sa 2:0 i osvojile zlatnu medalju. Paljanima je pripalo drugo mjesto i srebrna medalja.\nZa najboljeg igrača ove grupe proglašen je Anis Bećirbašić. Najbolji strelac je Amar Mustafaj sa 5 golova (oba iz Novog Grada 1), dok je najbolji golman Kristijan Krunić iz Glasinca 2011.\nU petak, 15. avgusta, turnir se nastavlja takmičenjem nada rođenih 2003. sa osam ekipa među kojima su i nade Crvene zvezde iz Beograda, Mladosti iz Rogatice, oba sokolačka kluba i Jedinstva iz Brčkog.


Lonely Planet napravio je listu najboljih mjesta za putovanje u 2020. godini\nLonely Planet, specijalizovana kompanija za turizam i putovanja objavila je listu preporučenih destinacija za putnike za 2020. godinu. Kompanija je intervjuisala autore, urednike, turističke stručnjake i uticajne ljude i predstavila listu od 10 zemalja, 10 regiona i 10 gradova koje vrijedi posjetiti naredne godine.\nSvaka oblast je odabrana na osnovu iskustva i uzimajući u obzir “wow” faktor. Takođe ove godine, stručnjaci su uzeli u obzir principe održivosti kako bi pomogli putnicima da pozitivno utiču gdje god da krenu.\n#3 Sjeverna Makedonija\nTop 10 gradova: #1 Salzburg, Austrija (na fotografiji); #2 Vašington, SAD; #3 Kairo, Egipat; #4 Galvej, Irska; #5 Bon, Njemačka, #6 La Paz, Bolivija; #7 Koči, Indija; #8 Vankuver, Kanada; #9 Dubai, UAE; #10 Denver, SAD\nTop 10 regiona: #1 Veliki put svile, Centralna Azija; #2 Marće, Italija; #3 Tohoku, Japan; #4 Mejn, SAD; #5 Vulkansko ostrvo Lord Hau, Australija; #6 Provincija Guizhou, Kina; #7 Provincija Kadiz, Španija; #8 Severoistočna Argentina; #9 Kvarnerski zaliv, Hrvatska; #10 Amazonija, Brazil\nPrethodni članak: To do list za sretnu vezu\nSledeći članak: Predstavljena nova sezona ekološkog projekta “Zajedno za čiste vode Bosne i Hercegovine”


Kriza nije u interesu EU ni Rusije - B92.net\nBrisel, Strazbur -- Kriza u Ukrajini, koja može da eskalira u nekontrolisano krvoproliæe velikih razmera, nije u interesu ni Rusije ni EU, izjavio je Štefan File.\nIzvor: Tanjug sreda, 16.04.2014. | 17:13 -> 17:50\nU obraæanju Evropskom parlamentu, evropski komesar Štefan File je naglasio da je u zajednièkom interesu Rusije i EU da rade na stvaranju zone stabilnosti, prosperiteta i demokratije u Evropi, dodajuæi da æe razvoj situacije u Ukrajini narednih dana pokazati kakav je izbor Rusija naèinila, prenosi Itar-Tas.\nEvropski komesar je još jednom potvrdio da je Brisel spreman da potpiše preostale odredbe Sporazuma o pridruživanju i slobodnoj trgovini s Ukrajinom, rekavši da æe to verovatno biti ubrzo nakon ukrajinskih predsednièkih izbora u maju.\nFile je govorio i o problemu energetske sigurnosti u Evropi.\nIstièuæi da je pismo predsednika Rusije Vladimira Putina za 18 šefova evropskih država i partnerskih zemalja jasno ukazalo na važnost ovog pitanja, File je rekao kako odnosi Rusije i EU u oblasti energetike baziraju na meðuzavisnosti, buduæi da je EU najveæe tržište za rusku naftu i gas.\nFile je naglasio kako æe, u svetlu najnovijih dogaðaja u Ukrajini i na zahtev Saveta EU, Evropska komisija ispitati energetsku bezbednost Unije i podneti plan za smanjenje zavisnosti od ruskih energenata.\nKomesar EU za proširenje je podvukao važnost sastanka izmeðu vršioca dužnosti ministra spoljnih poslova Ukrajine, minstra spoljnih poslova Rusije, SAD i EU, koji bi sutra trebalo da bude održan u Ženevi.\nKomentarišuæi pitanje prisajedinjenja Krima Rusiji, File je rekao kako Komisija EU još uvek radi na praktiènim parametrima politike nepriznavanja tog èina.\nBarozo: Štitimo mir i stabilnost u Evropi\nPredsednik Evropske komisije Žoze Manuel Barozo izjavio je danas da se "kod istoènih suseda Evropske unije uoèavaju dve koncepcije Evrope koja jedna drugoj protivreèe", dodajuæi da iz poslednjih dogaðaja u Ukrajini treba izvuæi pouku o potrebi podrške miru.\n"Jedna (koncepcija) je moderna, otvorena i demokratska Evropa, u kojoj se 28 zemalja dobrovoljno ujedinilo u EU radi postizanja najrevolucionarnijeg napretka u istoriji èoveèanstva na planu odnosa meðu tim zemljama", rekao je Barozo u Evropskom parlamentu u svom izlaganju posveæenom stogodišnjici izbijanja Prvog svetskog rata.\n"A postoji i stara koncepcija Evrope, u skladu sa kojom se nastavlja sa mišljenjem i postupanjem u kategorijama sile, sfera uticaja, diktata i nepoverenja po principu 'zavadi pa vladaj'", rekao je Barozo, dodajuæi da ako se uporede te koncepcije i uz pamæenje na dva svetska rata "ispravno je reæi da smo veæ izvukli pouke".\n"EU - to je naša pouka posle dva svetska rata i ona treba da postoji i ubuduæe", rekao je predsednik EK, a prenela je ukrajinska agencija UNIAN.\n"Nikada, ponavljam nikada, ne treba da prihvatamo mir i stabilnost kao nešto što se podrazumeva. Treba da zaštitimo Evropu, da štitimo mir i stabilnost u Evropi", rekao je on.


Očajan start sezone za Barselonu nezabilježen 33 godine\nREUTERS/Vincent West -\nNakon što je juče Barselona poražena od Kadiza rezultatom 2:1, Katalonci su se izjednačili sa najgorim startom kluba u Primeri još od sezone 1987/88.\nBarselona je u prvenstvu sedma na tabeli, a nakon deset odigranih kola “Barsa” ima 14 bodova, sa skorom od četiri pobjede, isto toliko poraza i dva remija.\nPosljednji put kada su igrači Barselone tako loše otvorili sezonu u domaćem šampionatu bilo je u sezoni 1987/88. Tada su se za pobjedu dodijeljivala dva boda, ali ako primjenimo današnja pravila bodovanja, katalonski tim bi tada nakon deset kola imao 13 bodova.\nTu sezonu oni su završili na šestom mjestu, a sada im prvoplasirani Atletiko Madrid bježi 12 bodova, dok Real Madrid ima šest više, ali i utakmicu više od svog rivala.\nPrethodni članakMario Vrančić briljirao u preokretu Noriča, asistencija petom za pobjedu (VIDEO)\nNaredni članakNinić: “Pauza nas je dosta koštala”


Mama,hoćemo nešto da pravimo: Za Milicu\nBoja za školske table konačno kupljena,planirana za jednu tablu 1,5 x 8o cm ali ostaće je dosta-uživancija,pa da počnemo....\nPosle bezuspešne potrage po farbarama komercijalista Hempro Color-a je rešio misteriju -u knjižari Ars,Kraljice Natalije 17a u Beogradu ima da se kupi boja za školske table.\nSlova su radjena od kartonske lepenke debljine malo od 3mm,a malo od 2,5 mm.Ako ikada više pokušam nešto slično probaću sa tanjim kartonom jer sečenje skalpelom je baš ispalo maltretiranje.\nMalo čipkice,kanapče da se slova povežu (pažljivo kod raspored slova da ne bi moralo sve dva puta da se radi uz dosta cepanja) i poklonče za Milicu devojčicu je bilo spremno u poslednjem trenutku.\nZamalo gotovo,na tudjim greškama se uči !!!\nPosted by Marija at 10:47 AM\nLabels: karton, uradi sam\nMirjana August 15, 2013 at 7:32 PM\nMozda bi ti bila zanimljiva ova boja kojom se svaka povrsina pretvara u skolsku tablu po kojoj se moze pisati kredama\nInace, sjajna prodavnica, svasta se u njoj moze naci..Pozdrav!\nMarija August 15, 2013 at 9:17 PM\nZnam za Kreativni hobi,kad sam zvala telefonom rekli su mi da boja od 22o ml koja pokriva nešto više od 2 kvadrata je 85o din.Imali u ciklama,plavoj,sivoj i još nekoj.Ovo mi je bilo isplativije(a baš sam htela crnu) jer cena je oko 65o din a 0,75 kg pokriva od 4 do 7 m² u jednom sloju,pa sad mogu da se igram.Mislim da će frižider sledeći da strada :-D\nMirjana August 16, 2013 at 12:31 AM\n....mmm, hrabro je to sa frižiderom, javi kako je ispalo, baš me zanima...


Otvoreni bazeni u Vrnjačkoj Banji :: Smeštaj Vrnjačka Banja - ponuda smeštaja\nPočetna / Vrnjačke Vesti / Otvoreni bazeni u Vrnjačkoj Banji\nOtvoreni bazeni u Vrnjačkoj Banji\nBazeni u Vrnjačkoj Banji ove sezone nude i noćno kupanje\nOvih dana kada su nesnosne vrućine vrnjčani i brojni gosti Vrnjačke Banje rashladjuju se na otvorenim bazenima. Jedan od otvorenih bazena je Klobuk koji se nalazi u naselju Reka, na dva kilometra od izvora Snežnik prema Goču. Do bazena se stiže mini busom od restorana Snežnik, prevoz je besplatan za sve goste bazena polasci su na svakih 30 minuta.U okviru bazena Klobuk nalazi se i restoran sa terasom koja ima 100 mesta za sedenje a ukoliko ste raspoloženi za drugi vid uživanja konobar ce vam doneti porudžbinu do ležaljke kraj bazena.\nProsečna dubina je 1,5 m, a najveca dubina 1,8 m. Pored njega gostima je na raspolaganju mali bazen za decu dimenzija sa dubinom od 0,5 m.Gostima je na usluzi 80 ležaljki i suncobrana i kutak za mališane. Za sve goste obezbeden je besplatan parking za 40 vozila a deca do sedam godina besplatno ulaze na bazen.Cena karte je 150 dinara.\nPored toga gosti i meštani Vrnjačke Banje rado uživaju u noćnom kupanju koje im je na\nraspolaganju na otvorenom bazenu Vile Raj koja se nalazi u neposrednoj blizini stadiona Raj a cene noćnog kupanja su veoma pristupačne .


Održana radionica “Procjena kvalitete Individualnih planova zapošljavanja” – JU Služba za zapošljavanje Tuzlanskog kantona\nOdržana radionica “Procjena kvalitete Individualnih planova zapošljavanja”\nPrethodnih dana održana je dvodnevna radionica za predstavnike službi za zapošljavanje zaduženih za procjenu kvalitete Individualnih planova zapošljavanja. Predstavnici iz Zavoda za zapošljavanje Republike Srpske, Službe za zapošljavanje Tuzlanskog, Sarajevskog, Hercegovačko-neretvanskog i Bosansko-podrinjskog kantona (u kojima se izrađuju IPZ-ovi kao sastavni dio savjetodavne podrške nezaposlenima) stekli su dodatna znanja i vještine kako bi pružali adekvatnu podršku kolegama savjetodavcima, te kako bi bili u stanju da evaluiraju kvalitet izrađenih IPZ-ova.\nU saradnji sa Službom za zapošljavanje Estonije, Projekat YEP je ranije izradio Metodologiju za procjenu kvalitete Individualnih planova zapošljavanja koju su prihvatile javne službe, i koje su već istu testirale i u dvodnevnoj radionici procijenile kvalitet dosadašnjih Planova. Nadalje, usaglašeni su prvi termini (svakih šest mjeseci) kada će se očekivati da interne komisije zadužene za praćenje i evaluaciju Individualnih planova pripreme prve izvještaje o evaluaciji IPZ-ova.\nNa kraju, učesnici su razgovarali o specifičnim obukama i temama koje je neophodno realizirati kako bi se osigurala adekvatna primjena Individualnih planova, kao alata u savjetodavnom radu. Službe su adresirale i druga za njih relevantna pitanja sa stručnim timom Projekta YEP. Nakon što i preostale službe za zapošljavanje počnu izrađivati Individualne planove zapošljavanja, isti proces i podrška će uslijediti i za njih.\nPrevious Post Art-Visum d.o.o. (Republika Hrvatska) traži građevinske radnike


Sarajevo još čeka koncertnu dvoranu – Enter.ba Reviews\nHome / Nekategorizirano / Sarajevo još čeka koncertnu dvoranu\nSarajevo još čeka koncertnu dvoranu\nBy Enter.ba media on 29. travnja 2019\nJavna prezentacija projekta ‘Concert Hall Sarajevo na Marijin Dvoru’, održana danas u prostorima Asocijacije arhitekata u BiH, bila je podsjećanje na prije 20 godina pokrenut konkurs za izgradnju koncertne dvorane u Sarajevu.\nTada su predsjednica žirija Zaha Hadid i članovi najznačajnijih arhitektonskih asocijacija i institucija Rima, Pariza, Berlina i Sarajeva te članovi bh. žirija Nedžad Kurto i Said Jamaković te sekretar žirija Nihad Čengić izabrali projekat grupe Urbanfutura za pobjednika konkursa u Sarajevu 2001.\nPredsjednik Asocijacije arhitekata u BiH (AABIH) Dario Kristić podsjeća da je današnji sastanak održan na inicijativu Ibrahima Spahića i Međunarodnog centra za mir kako bi se podsjetili na konkurs koji je davno bio organiziran za koncertnu dvoranu, a koji nikad nije realizovan.\nRazlozi za današnju prezentaciju su i novi planovi za lokalitet Kvadrant B Marijin dvor za koje Kristić kaže da se dosta razlikuju od ranije usvojenih.\n“Najbitnija kvaliteta nagrađenog rješenja je upravo slobodni javni prostor koji bi se formirao na krovu ukopane koncertne dvorane, koji bi bio jedan od najvažnijih javnih prostora u gradu. Novim rješenjima se ta kvaliteta gubi i predviđaju se visoki objekti na tom mjestu, što nije u skladu sa ranije odlučenim”, rekao je Kristić.\nJedan od članova žirija na međunarodnom konkursu za Concert Hall Sarajevo, na kojem je učestvovalo oko hiljadu arhitekata i biroa iz 43 zemlje, bio je i arhitekta Said Jamaković.\nGovoreći o projektu on je danas ocijenio da ako nešto želimo onda se to i ostvari.\n“Ako želimo sačuvati Concert Hall makar kao san mi smo sačuvali jako puno”, podvukao je Jamaković.\nOn je također skrenuo pažnju da treba sačuvati lokalitet, odlike lokaliteta sa šetnicama, sačuvati zgrade koje su istorijski spomenici…\n← Previous Story Prosti moj Bože – Klapa Dobrkovići\nNext Story → Antoni Ćorić najbolji snimatelj u kategoriji dokumentarnog filma


Usvojena ostavka tehničkog direktora FK Sarajevo - Index.ba\nUsvojena ostavka tehničkog direktora FK Sarajevo\nRukovodstvo Fudbalskog kluba Sarajevo usvojilo je ostavku tehničkog direktora Elvira Kantardžića, te on zaključno sa 10. aprilom prestaje sa svojim angažmanom u FK Sarajevo, piše Oslobođenje.\nKantardžić je od 2013. do 2016. godine bio imenovan od Skupštine kluba na poziciju Potpredsjednika Fudbalskog kluba Sarajevo, a u pomenutom periodu FK Sarajevo je osvojio Kup Bosne i Hercegovine (2013/14.), te šampionsku titulu (2014/15.) i započeo je izgradnju Trening centra FK Sarajevo u naselju Butmir.\nOd 2016. godine Skupština kluba povjerila je Kantardžiću mandat na poziciji tehničkog direktora i njegove radne aktivnosti bile su vezane za upravljanje Trening centrom u Butmiru, organizacija priprema prvog tima, te je u njegovoj nadležnosti bio angažman dobavljača sportske opreme, koji je od 2016. godine renomirana kompanija NIKE.\nPročitajte: Na Koševu osvanula parola: Ne rasizmu, ne nacionalizmu\nPrethodni članakSokolac: SIPA istraživala krađu iz kasarne OS BiH, pronašli potpuno drugi arsenal oružja\nNaredni članakSDA će tražiti hitnu sjednicu zbog imenovanja nove Skupštine GRAS-a


Radnice "Raške" nastavljaju štrajk - B92.net\nIzvor: Beta èetvrtak, 31.12.2009. | 14:05\nSve vam je prazno i svi strajkovi . Onaj ko bi trebao da vam pomogne i koga ste glasali ima mnogo vaznijeg posla od vas i glasaca.\n(daleko sam ja, 31. decembar 2009 18:16)\nOna dvojica ministara iz Novog Pazara sada cute , oni su se oparili , glasalo se za njih, sad im niko ne treba.\nNista za ovaj kraj nisu ucinili sram da ih bude.\nNadam se da ce narod nakon ovoga ovde otvoriti oci\n(socrat`, 31. decembar 2009 17:25)\nPa gde ste zaštitnici i zaštitnice ljudskih, naroèito ženskih prava i sloboda. Gde su sada parade, marševi, peticije, obraæanje evropskim institucijama. Reè je o majkama šesnaestoro dece, koje neæe dobiti poklone, a verovatno ni novogodišnji ruèak, jer je mamama neko ukrao novac još u maju 2008. Od tada ni budžetska inspekcija, ni sud, ni policija ništa nisu preduzeli. Muèenice koje štrajkuju glaðu još od 1. decembra posle toliko vremena bez hrane snosiæe teške i trajne zdravstvene posledice.\nSreæna Nova humanisti\n(Boris, 31. decembar 2009 16:19)\nMucenice, zelim im ispunjenje njihovih zahteva sto pre i njima i njihovim porodicama mnogo bolji i laksi zivot u narednoj godini. Sramota je to sto se desava sa ovim jadnim narodom.\n(Scully, 31. decembar 2009 15:07)


Solarni sistemi invertori Srbija | ANDREJA DOO - x19Fu\nSolarni sistemi invertori Srbija\nSolarni sistemi invertori Srbija |\nANDREJA je počela sa radom 1997. godine i u početku se bavila prodajom i nabavkom rezervnih delova za poljoprivredne mašine.\nPočetkom 2000-te godine firma je počela uvoziti akumulatore za poljoprivredu i vremenom je proširila program na sve ostale vrste starter akumulatora.\nNaša osnovna delatnost je uvoz akumulatora za poljoprivredu, a bavimo se i veleprodajom i maloprodajom delova za poljoprivredna i teretna vozila.\nVremenom smo proširili program na sve ostale akumulatore:\nstacionirani program i dr.\nU našoj ponudi se nalaze svi elementi solarnih sistema kako Off-Grid tako i On-Grid sistema:\nSolarni paneli – mono i polikristalni od 20W do 260W,\nPretvarači napona – off-grid i on-grid uređaji,\nSolarni regulatori – PWM i MMPT,\nSolarni akumulatori – AGM i Gel tehnologija,\nSolarni sistemi za zagrevanje vode,\nDodatna oprema i sitan pribor – MC4 konektori, solarflex kablovi, krovni nosači, ulična rasveta…itd.\nSolarni sistemi invertori su ono čime se bavimo. Trenutno imamo preko 20 zaposlenih radnika. Radno vreme nam je od 08:00 do 16:00h.\nNaše poslovnice se nalaze na adresama:\nKošut Lajoša 42, Temerin;\nAutoput Beograd-Novi Sad 2E, Beograd;\nKisačka 48, Novi Sad;\nPere Popadića 47, Novi Sad.\nZa više informacija nas pozovite na neki od navedenih kontakata. Stojimo Vam na raspolaganju za sve vrste dogovora.


Đukanović: Crnoj Gori potrebni kredibilni investitori | MTELCG\nDjukanovic Crnoj Gori potrebni kredibilni investitori.html\nĐukanović: Crnoj Gori potrebni kredibilni investitori 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\nPolitika 15.10.2019. / 20:27\nAutor MINA 15.10.2019. / 20:27\nOn je kazao da su Crnoj Gori, koja je članica NATOa i lider u evropskim integracijama, potrebni kredibilni investitori koji će je obogatiti znanjem i novim standardima.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Društvo :: Za promile krive i šeri bombone\nPIJANI VOZAČI 17. 07. 2017. 07:55 >> 07:27 3\nZa promile krive i šeri bombone\nPrivođenje počinilaca krivičnih djela, kontrolisanje osoba, legitimisanje, alkotestiranje, provjere vozila, samo su dio zadataka koji saobraćajni policajci urade tokom osmočasovne smjene. Svakodnevno na ulici, po suncu, kiši…\nPolicajci Saša Đurišić i Dejan Radević kažu da tokom višegodišnjeg rada pamte razne situacije, pokušaje vozača da izbjegnu kažnjavanje ili da se pravdaju na razne načine.\nPolicajaci pričaju da su u patroli više od 20 godina i da "sumnjivog" vozača prepozanju bez greške.\n"Bilo je raznih situacija. Skoro samo zaustavili momka kojeg smo alkotestirali, a prije nego je aparat počeo da mjeri, vozač se pravdao da je jeo šeri bombone. Kada smo izmjerili imao je promila za oduzimanje vozačke dozvile. Pravdaju se na razne načine. Jednom smo legitimisali djevojku i provjeravli da li je pila, a ona se branila tim da je jela morske plodove sa rumom", pojašnjavaju Đurišić i Radević.\nBaranin i starica uhapšeni zbog heroina\n20. 04. 2018. 3\nKontrole bezbjednosno interesantnih, oduzeta vozila\nZapaljen automobil Podgoričanina\n21.04. Desetine hiljada na antivladinom protestu\n21.04. I sjutra pretežno sunčano\n21.04. O Danu planete, kiropraktici...\n21.04. Neto dobit Rudnika uglja 5,8 miliona eura\n21.04. Vulin do daljeg nije dobrodošao u Hrvatsku\n21.04. Turisti traže seoski način života\n21.04. Teroristi širom Evrope lako dolaze do oružja\n21.04. I bivši predsjednici bili na sahrani Barbare Buš\n21.04. Izvještaj Stejt departmenta odražava stvarnost\n21.04. Evakuacija sirijskih pobunjenika\n21.04. Prikupili uzorke za istragu o hemijskom napadu\n21.04. "Kim testira Trampa"\n21.04. Rusi saopštili: Stručnjaci OPCW-a posjetili Dumu\n21.04. EU zadovoljna odlukom Sjeverne Koreje\n21.04. URA neće u predizborne koalicije sa DF-om\n21.04. Zaev: Nikada bliže pomirenju\n21.04. Kako povezati Balkan?\n21.04. Nema dodatnog poreza za 64 milionera\n21.04. U Austriji neće biti turske predizborne kampanje\n21.04. "Bečićev plagijat" podmetačina dijela DF-a\n21.04. Najmlađi učili o poljoprivredi\n21.04. Kraj nuklearnih proba\n21.04. Deset mrtvih zbog penzija\n21.04. Smrtna kazna za silovatelje djevojčica\n21.04. Zajednička lista garantuje pobjedu\n21.04. Električna vozila nova turistička ponuda\n21.04. U martu naplaćena 53 miliona eura\n21.04. Uhapšen sa dva kilograma kokaina\n21.04. "Bečićev plagijat" prljava kampanja u korist DPS-a\n21.04. Evo od čega se može napraviti gitara\n21.04. Žale se na disciplinske mjere\n21.04. Borba protiv kriminala da bude prioritet\n21.04. Pravosuđe i korupcija najveći problemi u Srbiji\n21.04. April najavljuje bolju sezonu


Disidenti protiv zapada - Nedelja - Dnevni list Danas\nPočetna » Nedelja » Disidenti protiv zapada\nLJUDI, REČI - Nastavak priče o istočnoevropskim i sovjetskim disidentima iz 1960-ih, 1970-ih i 1980-ih godina\nDisidenti protiv zapada\nMada su svim srcem bili za demokratiju i smatrali kako je ona najizgrađenija na Zapadu, disidenti nisu uzimali zapadne zemlje za model koji treba kopirati – ni sve njih zajedno niti neku od njih pojedinačno.\n1Piše: Aleksa Đilas 12. septembra 2020. 21.00 Izmenjeno: 21.01\nOd Komiteta za odbranu radnika (1976) do pobede na slobodnim izborima 1989, bili su među najzaslužnijima: Adam Mihnjik, Lešek Kolakovski i Edvard Lipinski Foto: Foto: Adrian Grycuk/Wikipedia; Commons: RIA Novosti/Wikipedia; Wikipedia\nAko su uopšte imali uzore, to bi onda bile skandinavske zemlje, jer se u njima više nego bilo gde država posvetila socijalnom staranju i brinula za opšte blagostanje. Dakle, od svih zapadnih demokratskih zemalja, disidentima su se najviše dopadale one u kojima je bilo najviše socijalizma.\nDoslovce nijedan disident nije bio za liberalni kapitalizam sa minimalnim porezima i gotovo bez ikakve državne i društvene kontrole.\nOdbacivan je komunizam shvaćen kao utopija i dogma, kao monopol jedne partije i moć njene policije, ali nije odbacivano mnogo dobrog što su oni koji su verovali u komunizam stvorili.\nDoista, niko nije bio za povratak careva, kraljeva ili vojnih hunti, za obnovu veleposedništva ili za veliku moć crkve, niti protiv prava žena i masovnog opismenjavanja, ili za ukidanje besplatnog obrazovanja i besplatnog zdravstva.\nAko disidenti nisu isticali kako su za socijalizam, to je zato da se ne bi mislilo kako prihvataju diktatorske režime u svojim zemljama koji su svoju neograničenu vlast opravdavali „izgradnjom socijalizma“. I niko od disidenata ne samo da ne bi rekao, nego ne bi ni pomislio kako treba biti u principu protiv svakog socijalizma.\nUzgred, ni tadašnji američki političari nisu koristili reč socijalizam u negativnom smislu. Smelost da to učine stekli su tek na ruševinama „Berlinskog zida“.\nMnogi disidenti bili su bivši članovi komunističke partije, među Česima, po svoj prilici, apsolutna većina.\nU disidentskom pokretu sarađivali su sa onima koji to nikad nisu bili ili su čak ranije pripadali antikomunističkim strankama.\nSporenja u vezi sa prošlim političkim uverenjima bila su retka jer su svi bili usredsređeni na borbu za ljudska i građanska prava. Ali, slagali su se i kako su ekonomske i druge nejednakosti u društvu ozbiljan problem, a takođe i nejednakosti među narodima i državama.\nU Poljskoj su upravo disidenti, dakle borci za ljudska i građanska prava, organizovali i vodili „Komitet za odbranu radnika“, a zatim radnički sindikat „Solidarnost“.\nNjihovi zahtevi i žalbe sasvim su bili u tradiciji evropskog socijalizma: za više nadnice i bolju medicinsku zaštitu, protiv nestašica, poskupljenja i slabog kvaliteta robe; za bolje stanove i protiv dugog čekanja da se oni dobiju; za pravo na proteste i štrajkove i puštanje na slobodu uhapšenih radnika, protiv samovolje direktora i brutalnosti policije.\nMaterijalna potrošnja (ni)je zamena za slobodan život\nDisidenti su bili neumorni i uverljivi kritičari neuspeha socijalističke privrede i za glavnog krivca su s pravom smatrali komunističku birokratiju.\nNije im ni na pamet padalo da za neostvarene planove i gubitke koji su se pokrivali zaduživanjem u inostranstvu optužuju radnike. Bili su za bolju organizaciju rada i proizvodnje a nikako za oštre disciplinske mere prema radnicima radi povećanja produktivnosti. Niti su bili za produženje radnog vremena.\nNaprotiv, zalagali su se za više slobodnog vremena i duže godišnje odmore. Postoje i danas razlozi za kritike i brige kao što su bile ove disidentske.\nJer jedna od karakteristika kapitalizma koji je globalno trijumfovao posle završetka „Hladnog rata“ jesu produženje radnog vremena i kasniji odlazak u penziju, teži uslovi rada i smanjenje kvaliteta života znatnih delova radničke i srednje klase.\nMeđu disidentima nije bilo marksista. Pre svega, marksisti su bili ozbiljnija opoziciona snaga jedino kod istočnih Nemaca i kod Srba, a zatim, marksizmu kao političkoj filozofiji i marksističkoj opoziciji kao političkom pokretu, ljudska i građanska prava nisu bila na prvom mestu i čak su često odbacivana kao buržoaska ideologija.\nIpak, među disidentima nije bilo antimarksista u smislu fundamentalnog odbacivanja ove političke filozofije. Marks je smatran za velikog ili, u najmanju ruku, veoma značajnog mislioca.\nKomunističke vođe u Istočnoj Evropi nisu bile spremne da prave ustupke kad se radilo o isključivom pravu njihovih partija da upravljaju privredom. Ali, često su činili napore da podignu životni standard u svojim zemljama.\nJanoš Kadar, šef mađarske komunističke partije duže od tri decenije posle sovjetske okupacije 1956, biće zapamćen po onome što se službeno nazivalo „novi ekonomski mehanizam“ a ironično „gulaš komunizam“ – veća uloga tržišta, više prostora za privatnu inicijativu u malom biznisu i uslugama, povećanje spoljne trgovine.\nGustav Husak je u toku dve decenije bio ili šef čehoslovačke partije ili predsednik republike, a duže vremena i jedno i drugo.\nUbrzo, nakon što su države članice „Varšavskog pakta“ okupirale Čehoslovačku 1968. godine, uspeo je da obezbedi koliko-toliko dobro snabdevanje robom široke potrošnje i da poveća plate.\nDo svoje ostavke u revolucionarnoj 1989, Erih Honeker je osamnaest godina bio vodeća politička ličnost Istočne Nemačke.\nZalagao se za jedinstvo „ekonomske i socijalne politike“ što je značilo podizanje životnog standarda i ubrzanu gradnju stanova.\nEdvard Gjerek je od 1970. do 1980. bio šef poljske komunističke partije i sebi je za glavni cilj postavio unapređenje radnih uslova i povećanje lične i kolektivne potrošnje. Stanovi su brže građeni, povećavao se broj televizora i kućnih aparata, a izgrađen je i prvi moderni autoput.\nSlični napori da se poboljšaju materijalni uslovi života činjeni su i drugde po Istočnoj Evropi a i u SSSR.\nDobrih rezultata je bilo, neki put i znatnih, ali su ipak izgledali skromno u poređenju s onim što su postizale zemlje Zapadne Evrope.\nTakođe, ovo dizanje životnog standarda širokih masa često nije imalo ekonomskog pokrića – zasnivalo se na finansijskoj pomoći države i na stranim kreditima.\nPonekad su subvencije bile toliko velike da je cena proizvoda u radnji bila niža od troškova njegove proizvodnje.\nVodeći ekonomisti, mada sâmi komunisti i zaposleni u državnim zavodima, upozoravali su partiju da mora da bude ekonomski racionalna, preporučivali mere štednje, upozoravali na opasnosti do kojih će dovesti velika zaduživanja u inostranstvu.\nMeđu disidentima nije bilo stručnih ekonomista ali su jasno videli da su za pravi privredni napredak potrebne krupne reforme i da njih ne može biti bez političkih sloboda.\nUočavali su i da komunistički režimi često povećavaju životni standard kako bi ublažili nezadovoljstvo zbog povećanih represivnih mera: Komunisti kupuju socijalni mir stavljajući više robe u radnje!\nDisidenti su oštroumno i s velikom moralnom snagom pokazivali kako materijalna potrošnja ne može i ne sme biti zamena za slobodan kulturni i politički život, za ljudska prava i demokratiju. I ne malo toga što su tada rekli odnosilo bi se na način na koji vladaju današnje svetske političke i ekonomske elite.\nTotalitarizam najveće političko zlo 20. veka\nNa savremenim zapadnim univerzitetima, posebno elitnim, politika je sve zastupljenija: naučna istraživanja i radovi prilagođavaju se interesima države, najčešće spoljnopolitičkim; novinari, diplomate i profesionalni političari postaju profesori; akademske titule se stiču da bi bile odskočna daska za političku karijeru.\nDisidentstvo na komunističkom istoku, međutim, može se definisati i kao napor da se društvo oslobodi vlasti partijske birokratije, a disidenti su se posebno zalagali da univerziteti budu van domašaja politike.\nIstorijske knjige i udžbenici zapadnih profesora često su prožeti ideologijom i politikom koje prevladavaju u društvu.\nVeć duže vremena, možda čak od samog rušenja „Berlinskog zida“ 1989, jača u istoriografiji desničarski revizionizam u odnosu na „Drugi svetski rat“.\nPrevashodno se relativizuje antifašizam kao ideja vodilja u borbi protiv „Sila osovine“ i njihovih saveznika – istovremeno se umanjuje i njegov značaj i njegova moralnost.\nU nekim zemljama centralne Evrope, posebno u Austriji i Mađarskoj, ali i u Nemačkoj i Hrvatskoj, antifašisti se tako žestoko napadaju da se može govoriti o pojavi anti-antifašizma.\nSuvišno je reći da su istočnoevropski i sovjetski disidenti bili antifašisti. Ako se nešto podrazumeva u politici i ovog i onog vremena, onda je to antifašizam svakog iskrenog borca za ljudska i građanska prava.\nDisidenti su bili antifašisti po svojim uverenjima i pre nego što su krenuli u disidentsku borbu, a stariji među njima ratovali su protiv nemačkog nacizma i njegovih saveznika i saradnika.\nAko su disidenti retko spominjali antifašizam, to je zbog toga što su smatrali da je fašizam poražen jednom za sva vremena a takođe i zato što su jednopartijski režimi u njihovim zemljama često izmišljali ili preuveličavali fašističke opasnosti sa Zapada, posebno nemački militarizam i revanšizam, kako bi učvrstili svoju vlast.\nDisidenti su smatrali totalitarizam za najveće političko zlo dvadesetog veka i pod taj pojam stavljali sve jednopartijske ideološke režime, bilo da su desni bilo da su levi.\nNavodili su kako 1930-ih godina u pogledu ljudskih i građanskih prava i sloboda nije bilo velike razlike između Hitlerove vladavine Nemačkom i Staljinove vladavine Sovjetskim Savezom.\nAli, u stavljanju u istu moralnu ravan fašista i komunista nikad nisu išli dalje. I kad se govorilo o „Drugom svetskom ratu“, uvek se isticala suštinska pravednost borbe koju su vodili „Crvena armija“ i komunistički pokreti otpora protiv nemačkog „Vermahta“, njegovih saveznika i desničarskih kolaboracionista u okupiranim zemljama.\nIstinske demokrate i intelektualci\nIstočnoevropski i sovjetski disidenti iz 1960-ih, 1970-ih i 1980-ih godina dokazali su ne samo Istoku već i Zapadu da za život društva ključni značaj imaju ljudska i građanska prava, poštovanje zakonitosti i ustava, sloboda govora i izražavanja, borba mišljenja i dijalog, politički pluralizam i demokratske ustanove.\nI verovali su da glavna uloga u borbi za ove vrednosti, kao i u njihovom čuvanju i prilagođavanju novim uslovima, pripada intelektualcima.\nSve su ovo bile stare, čak drevne, političke ideje, principi i institucije – i disidenti su to znali.\nAli, u komunističkim zemljama nedovoljno su poštovani, a na Zapadu su često uzimani kao nešto što se podrazumeva ali nije najbitnije.\nUz to su ih levi intelektualci, na Zapadu tada veoma uticajni, odbacivali kao lažne, odnosno kao zlonamerne obmane buržoaske ideologije. Takođe, Zapad je bio gotovo potpuno ravnodušan kad se radilo o ljudskim i građanskim pravima u komunističkih zemljama.\nIstočnoevropski i sovjetski disidenti živeli su teško. Proveli su mnogo godina u zatvoru a stalno bili pod pretnjom da će biti uhapšeni, nadzirala ih je i pratila tajna policija, ostajali su bez posla i stana i imali zdravstvenih tegoba, većina rođaka i prijatelja ih je napustila, klevetani su u medijima bez mogućnosti da se brane.\nUprkos ovim nevoljama i opasnostima, istočnoevropski i sovjetski disidenti uspeli su da budu istinske demokrate i intelektualci, čak više nego mnogi u svetu. I to ne samo tada već i sada.\nAdam Mihnjik, Aleksa Đilas, disidenti, Edvard Lipinski, Lešek Kolakovski, Ljudi reči, nedelja, zapad\n12. septembra 2020. u 21.09


Abazović posjetio Pljevlja i napravio zaokret: Ono što je čuo od Bošnjaka duboko ga potreslo… | Kliker.info\nAbazović posjetio Pljevlja i napravio zaokret: Ono što je čuo od Bošnjaka duboko ga potreslo…\nLider Građanskog pokreta URA i nosilac liste Crno na Bijelo Dritan Abazović je pozvao na smirenje nastalih tenzija i izrazio nadu da će u budućem periodu Pljevlja ostati ono sto su oduvijek i bila, a to je primjer međuetničkog sklada, tolerancije i suživota.\nOn je posjetio Medžlisu Islamske zajednice Pljevlja, a u razgovoru sa predstavnicima Islamske zajednice u Pljevljima, Abazović je upoznat sa aktuelnom situacijom u kojoj se nalaze muslimani ovog grada.\n“Naime, kao što je poznato, cjelokupnoj javnosti, da su se pretnodnih dana, a nakon završenih parlamentarnih izbora u Crnoj Gori, dešavale nemile scene na pljevaljskim ulicama, gdje su pristalice stranaka koje su na izborima odnijele pobjedu, u svom ‘slavlju’ u više navrata uznemiravali, vrijeđali, prijetili, pa čak i fizički nasrnuli na pripadnike muslimansko – bošnjačke populacije”, naveli su iz Medžlise Islamske zajednice.\nAbazovića su podsjetili na pljevaljaska dešavanja iz neposredne prošlosti i golgote koje su u Pljevljima preživjeli.\n“Ponovo se pojavila bojazan i strah pljevaljskih muslimana da se ne ponovi scenario iz ‘90, jer se kod svih pripadnika Islamske zajednice pojavio subjektivni osjećaj da sva dešavanja u prethodnih nekoliko dana ponavljaju po istom scenariju. Naglaseno je, takođe, da su pripadnici Islamske zajednice lojalni građani države Crne Gore i da je osjećaju svojom kao i ostali pripadnici svih vjera i nacija, te da u njoj žele miran i skladan zivot sa pripadnicima ostalih vjera i nacionalnosti”, istakli su iz Islamske zajednicee.\nAbazoviću je takođe, predočeno, da su Pljevlja oduvijek bila grad, gdje je bilo mjesta za svakoga, bez obzira kako se ko zvao i kome pripadao, te da pljevaljski muslimani ne žele da se ponovi ista priča kada su mnogi morali napustiti svoje vjekovno ognjište.\nAbazović je pitao kako se on povezuje sa ovim događajima i na koji način može da se to spriječi? Rečeno mu je da oni koji ovo rade se oslanjaju na to, da im 41 mandat, među kojima su i četiri sa liste Crno na bijelo, daje pravo da se tako ponašaju i da je on na neki način zloupotrebljen.\n“U trenucima dok pišemo ovo saopštenje, do nas je stigla nemila vijest da je još jedan od pripadnika Islamske zajednice danas u Pljevljima brutalno pretučen. Pitamo se, da li će se i dalje dešavati ovako mučne scene na našim ulicama i da li je ovo poruka koju trebamo shvatiti kao signal da su Pljevaljske ulice postale tijesne za pripadnike bošnjačko- muslimanske populacije”, zaključuju oni.


18:24h UŽIVO: MAĐARSKA - PORTUGAL ( 0:0), kreću bitke u "grupi smrti" ,Ronaldo poludeo, pa promašio zicer!\nrepija repija\t 05.05.2021. 20:20h\nU Moskvi je juče završena prva noćna proba parade u čast 76. godišnjice pobede u Velikom otadžbinskom ratu. Ovo je u četvrtak saopštilo Odeljenje za informacije i masovne komunikacije ruskog Ministarstva odbrane.\nTe večeri na Crvenog trga svečanim maršem krenule su paradne trupe i vojna oprema. Ukupno je bilo uključeno 37 pešačkih posada, koje uključuju oficire, narednike i vojnike formacija i vojnih jedinica, studente i kadete vojno-obrazovnih institucija, učenike škola Suvorov i Nakimov, kadetski korpus, članove Sveruskog pokreta „Junarmiia “, kao i jedinice Ministarstva za vanredne situacije, Rosgvardiju i Granične trupe FSB Rusije - ukupno više od 12 hiljada ljudi.\nMehanizovani konvoj ima preko 190 jedinica vojne i specijalne opreme. Tenkovi T-34 prvi su krenuli na Crveni trg. Sledila su moderna oklopna vozila porodice Tajfun, koja su se nedavno pojavila u službi oružanih snaga RF. U probi je učestvovao veliki broj tenkova T-72B3M, T-80BVM, T-90M i najnoviji T-14 „Armata“. Dalje, borbena vozila BMP-3 i BMP-2 sa borbenim odeljenjem Berezok i perspektivnim BMP Kurganec-25 krenula su prema Crvenom trgu.\nTakođe, u obuku su bili uključeni razni artiljerijski i raketni sistemi, sistemi PVO i oprema posebne namene. Uključuju operativno-taktički raketni sistem Iskander-M, raketni sistem višestrukog lansiranja Tornado-S, samohodne artiljerijske nosače Msta-S i Koalicija-SV i protivavionske raketne sisteme Buk-M3 srednjeg i kratkog dometa i Tor-M2, protivvazdušni raketno-topovski sistem Pancir-S i protivavionski raketni sistem S-400, vazdušna borbena vozila BMD-4M i BTR-MDM Rakushka, modernizovali su teške bacačke sisteme TOS-1A , inženjerski sistem borbenih vozila za daljinsko rudarstvo, lanseri mobilnog raketnog sistema Jars, oklopni transporteri BTR-82A, perspektivni oklopni transporter na točkovima zasnovan na platformi Bumerang. Pored toga, robotski kompleks Uran-9 učestvovao je u prolazu tehnike.\n1 / 38 Foto: EPA-EFE/SERGEI ILNITSKY\nPo prvi put će se na Crvenom trgu odvijati paradni pdefole vojne policije iz Centralne vojne oblasti. Žensko vojno osoblje predstaviće svečane posade Vojnog univerziteta, Vojne akademije veza, ogranka Vojne akademije logistike, Vojne svemirske akademije i Vojne akademije vazduhoplovne odbrane.\nNa kraju prolaska opreme na kolovozu prolaze oklopna vozila Ruske garde i vojne policije.\nRusijaDan pobedeDrugi svetski ratproba parade pobede 2021Moskva


Barsa ima dogovor sa Bajernom!? - Sportske.net\nBarsa ima dogovor sa Bajernom!?\nEkipa iz Nemačke bi uskoro mogla da dobije veliko pojačanje.\nZvanično, Bajern dobio veliko pojačanje!Ludački zahtev Parižana, Barsa odgovorila ultimatumom Nejmaru!Ludački zahtev Parižana, Barsa odgovorila ultimatumom Nejmaru!Veliki problem za Barsu - Mesi je povređen!Zidan promenio ploču, računa na igrače koje je lično otpisao!?\nBajern je konačno angažovao jednog krilnog fudbalera, u klub je stigao Ivan Perišić iz Intera, u pitanju je pozajmica sa pravom otkupa, sve ukupno će Bavarce koštati 25 miliona evra.\nJasno, u "banci" ima još novca, a ekipi iz Minhena su neophodna pojačanja u ofanzivi i pored dolaska Perišića.\nIzgleda da su jedno pronašli u Barseloni, u pitanju je brazilski reprezentativac Filipe Kutinjo.\nNije se bivši igrač Liverpula snašao na "Kamp Nou", bilo je priče da bi mogao da se vrati u Englesku, sada kada je u Kataloniju stigao Grizman, ali se to nije dogodilo, prelazi rok u PL je završen.\nKao opcija se nameće i PSŽ, posebno ako dva kluba dogovore trampu, sinoć se pisalo da bi upravo Kutinja i novac Katalonci mogli da pošalju u francusku prestonici u zamenu za Nejmara.\nDanas su se ipak pojavile nove informacije, Real je navodno bliži Nejmaru zbog dobrih odnosa sa klubom iz Pariza, što Barsu stavlja u situaciju da mora da se reši Kutinjove plate od 11 miliona evra na drugi način.\nBajern im je, kako stoje stvari, ponudio izlaz, dovešće Kutinja na pozajmicu, koju neće plaćati, ali će na sebe Bavarci preuzeti čitava primanja brazilskog fudbalera, dakle 11 miliona do kraja sezone.


Vesti online / Scena / Šoubiznis / Robi Vilijams ima Aspergerov sindrom?\nRobi Vilijams ima Aspergerov sindrom?\nPoznati pevač Robi Vilijams veruje da pati od Aspergerovog sindroma, ili autizma, i kaže da oseća da nešto nedostaje u njemu, dok se bori sa "nekom formom mentalne bolesti".\nRobi Vilijams sa suprugom Ajdom Fild\nPevač je nedavno u javnosti progovorio o svojoj borbi sa depresijom, a za londonski Radio 2 rekao je da ima pomračenja u glavi i da misli da pati ili od autizma ili Aspergerovog sindroma.\n"Ne znam u kom spektru se nalazim, ali definitivno sam u nekom. Svaki dan je drugačije, čak i ako radim iste stvari. Nekim danima jednostavno ne mogu da objasnim zašto ne mogu da ustanem iz kreveta", rekao je Vilijams.\nObjasnio je, preneo je "Dejli mejl", da je poslednjih godina počeo više da ceni život, pogotovo otkad su supruga Ajda Fild i on dobili ćerkicu Teodoru (5) i sina Čarltona (3). U intervjuu je otkrio i da je opsednut guglanjem svog imena i traženju negativnih komentara o sebi.\n"To je istovremeno prokletstvo i blagoslov, jer stalno čitam kako sam glup i ne znam da pevam, ali to me i tera dalje. Zbog toga sam danas čovek kakav jesam", rekao je Robi.\nI ranije je poznati pevač govorio da o svojim problemima s mentalnim zdravljem, govoreći kako "u glavi ima bolest koja će ga ubiti". Rekao je i da je puno puta bio blizu smrti i uporedio je svoj život pun uspona i padova sa životom pokojnog Džordža Majkla.\nŠOUBIZNIS "Džordž Majkl je izvršio samoubistvo, uspelo mu je iz petog puta"\nŠOUBIZNIS Željko dobio 15 miliona aplauza!\nŠOUBIZNIS "Otac Majkla Džeksona? Najmonstruozniji i najgori u istoriji"


Koliko koja bolest povećava rizik od komplikacija u slučaju kovida 19 - 18.04.2020, Sputnik Srbija\nKoliko jedan, dva ili više zdravstvenih rizika povećava mogućnost da će pacijent zaražen virusom korona imati komplikacije i završiti na lečenju u intenzivnoj... 18.04.2020, Sputnik Srbija\nVisok krvni pritisak najčešće ima uzrok u potisnutim traumama iz detinjstva. Da bi se te traume i dalje držale u podsvesti (to je automatski mehanizam) potrebne su ogromne količine energije. Ljudi sa visokim krvnim pritiskom veći deo svoje vitalne energije vezuju za održavanje tih potisnutih trauma u podsvesti. Telo je iscrpljeno tom svakodnevnom borbom i na ivici kolapsa. Kada je telo napadnuto bolešću a ima deficit energije - ono nema resurse za odbranu.\n19 April 2020, 08:15


Moskva zabrinuta zbog SAD-ove prijetnje nuklearnim oružjem ! Prijeti li nam nuklearni rat ?\nRuska diplomacija je upozorila u petak na odluku Sjedinjenih Država da privremeno prekine poštivanje ključnog nuklearnog sporazuma s Rusijom i tvrdi da se radi o američkoj strategiji kako bi se oslobodila svojih međunarodnih obveza.\n“Rekli su nam da nemaju pitanja koja bi vam postavili, da samo trebamo sve uništiti”, rekla je i naglasila da se Rusija slaže da treba razgovarati o sporazumu INF.\n“U slučaju da stvarno napuste sporazum INF, Moskva si zadržava pravo na prikladnu reakciju i odgovor”, upozorila je Zaharova.


Upišite ključnu riječ za naziv domene i sustav će Vam pomoći pronaći domenu.\nDodaj u košaricu Učitavanje... Blagajna Zauzeta\nDodaj Učitavanje... Blagajna Zauzeta\nPregled domena po kategorijama\nMolim izaberite neku kategoriju.\nIzaberite neki od naših webhosting paketa\nImamo pakete za sve potrebe\nPregled hosting paketa\nTransferom ujedno i produžujete registraciju domene!*\n* Ukoliko se transfer naplaćuje tad se domena ujedno i produžuje za 1 godinu (Ne vrijedi za sve TLDove)


Mešanje Rusije u američke izbore: Novi nivo apsurda - 23.09.2016, Sputnik Srbija\nMešanje Rusije u američke izbore: Novi nivo apsurda\nIzjava šefa američke obaveštajne službe Džejmsa Klepera o navodnom mešanju Moskve u predizbornu kampanju u SAD jeste novi nivo apsurda, izjavio je zamenik šefa... 23.09.2016, Sputnik Srbija\n12:07 23.09.2016 (Osveženo: 12:25 23.09.2016)\nIzjava šefa američke obaveštajne službe Džejmsa Klepera o navodnom mešanju Moskve u predizbornu kampanju u SAD jeste novi nivo apsurda, izjavio je zamenik šefa diplomatije Rusije Sergej Rjabkov.\n„Ovo nije prvi put da se suočavamo sa takvom vrstom izjave, ali naravno, prvi put se sa američke strane u jednu gomilu mešaju teme nedavnih izbora za Državnu dumu i predstojećih izborima za predsednika SAD. To je novi nivo apsurda, i mi se jednostavno gubimo, nalazeći se u tom američkom ogledalu“, rekao je Rjabkov.\nPo rečima ministra, „strah izaziva što to sa tolikom tvrdoglavošću i upornošću o nekom našem mešanju govore ljudi koji su direktno i neposredno decenijama mešali u poslove drugih država“.\nOn je naveo da iz nepoznatog razloga predstavnici američke administracije, uključujući njene bezbednosne strukture, „dosledno zatvaraju oči pred neprestanim mešanjima u predizbornu kampanju SAD od strane njihovih evropskih saveznika“.\nRanije je direktor nacionalne obaveštajne službe SAD govorio da istorija pokušaja Moskve da se meša ili vrši uticaj na izbore u SAD počinje još 1960. godina. Prema rečima Klepera, u Rusiji postoji tradicija mešanja u izbore, kako u svoje, tako i one u drugim zemljama.


Besplatna putarina kroz Severnu Makedoniju za srpske turiste kao zahvalnost za vakcine? - Portal NAŠE SELO\nPremijer Severne Makedonije Zoran Zaev rekao je da donirane vakcine iz Srbije vrede oko 700.000 EUR i da bi za to Skoplje trebalo da se oduži Beogradu. Zaev je naveo da se razmatra da ovog leta u znak zahvalnosti srpski turisti budu oslobođeni plaćanja putarine na makedonskim auto-putevima, prenosi Plusinfo.\n– Ne možemo minimizirati čin solidarnosti, humanosti Srbije. Razgovarao sam sa Izraelom, Britanijom, Francuskom, gotovo da nema kome se nismo obratili za pomoć – naveo je Zaev.\n– Ovog puta razmišljamo da podelimo kartice za putarinu vozilima sa srpskim registracijama, da se nekako odužimo. Vratimo prijateljski čin prijateljstvom. dodao je Zaev.\nRekao je vakacine koje je Srbija donirala vrede oko 700.000 EUR i da Skoplje treba da se oduži Beogradu.\nU Severnu Makedoniju u četvrtak je stiglo 20.000 doza Sputnjika V iz Srbije, a trebalo bi da stigne još toliko.\nSrbija je u dve pošiljke prethodno donirala 8.000 doza Fajzerovih vakcina kojima su imunizovani makedonski zdravstveni radnici. Izvor: Agroklub


Srpski derbi u Minesoti, Bjelica – Bogdanoviæ 12:11 (VIDEO) - B92.net\nIzvor: B92 utorak, 27.02.2018. | 13:00\nKoliko Bjelica nije imao srece sa ekipom. Nadam se da ce da potpise negde ugovor za sledeci sezonu i ostane u NBA i bilo bi dobro u nekom klubu gde bi igrao malo vise.\n(kole, 27. februar 2018 22:07)\nU sledecoj ce BB sigurno blizu ili preko 20 koseva a Beli tesko da ce da ponovi istu igru. Da se razumemo, ne pisem protiv Bjelice koga postujem i kao igraca i coveka ali nesto se desava jer on retko postize 12 koseva i ovako dobro igra. To je stvarno retko. U ovom mecu je igrao odlicno za svoju minutazu i dao doprinos pobedi. U stvari tako je od kada je u NBA, nesto tu skripi pa nema sanse a gledao sam mnogo utakmica i kada ima minutazu ne uradi nist? Ja mu zelim sve najbolje..\n(fergi, 27. februar 2018 18:40)\n(antiDebil, 27. februar 2018 14:13) # Link komentara\nNi ti nisi nesto bolji...\n(Milan, 27. februar 2018 17:57)\nOcekujem da mart (konacno) bude mesec Nemanje Bjelice. Butler je povredjen, nece igrati 4-6 nedelja, Beli postaje starter i imace sansu da u kontinuitetu igra po pola sata, znacajne utakmice jer se bore za 3. mesto u play-offu. Zivim u USA i pratim ga, cini se da je radio na sebi, da je gladan i spreman za sansu i da mu je dosta cekanja. Ove godine je (pre povrede) uspeo da u limitiranim minutima i okruzen sebicnim saigracima da ima najbolji % za 3 poena u NBA, igrao je odlicno par puta kao starter, ali je svaki put padao kad bi se opet vratio na klupu. Butler ce se vratiti za play-off, ali do tada ce se vise igrati na Belog, videce se da moze i njegova minutaza i uloga ce postati veca na racun Viginsa, Gibsona i drugih rezervi. Ne ocekujem da bude kao Jokic, ali trebao bi da ima znacajan ucinak u svim kategorijama i da postane nas 2. najbolji NBA igrac.\n(Pera, 27. februar 2018 15:42)\nOd svih naših u NBA jedino je Jokiæ ozbiljan igraè,ovi ostali neæe ostaviti nikakav trag u NBA,voleo bih da grešim ali ne vidim nikakvu perspektivu.\n(filipo, 27. februar 2018 15:19)\n11 minuta, 11 poena? 6 asistencija? to je odlicno ako je tacno.\n(the truth, 27. februar 2018 14:09)32 minuta, šut 4-13 što je taèno i loše, posebno u krš timu Sakramenta bez velike zvezde.\n(Kiæa, 27. februar 2018 15:11)\nPogresili ste opet. Prvi video snimak gde je Bjelica postiogao poene nije od sinoc. Covek nosi broj 88, a sinoc je nosio broj 8. Takodje pogledajte frizure...\n(Pacer, 27. februar 2018 14:56)\nsamo što je srpski "derbi" odigran u Sakramentu...\n(nikola, 27. februar 2018 14:39)\n(zvezdale, 27. februar 2018 13:28)\nTroll u pokušaju.\n(szobi, 27. februar 2018 14:30)\nOcigledno cu ja biti jedini koji ce se sloziti sa tobom !!\nSto pre da se resimo grobarskog selektora Djordjevica, grobarskog predsednika KSS Danilovica i grobarske selektorke Marine Maljkovic. Na njihovo mesto sto pre dovesti Smagoslava Zagadina, Andreja VUcica i Stevana Karadzica zvanog Gepek pa da napokon ta nasa reprezentativna kosarka pocne da lici na hrvatsku !\nDosta su ovi svojim uspesima zamajavali ovaj narod i prikrivali tudje javasluke, a umesto Bogdana u reprezentaciji mora da igra Nemanja Dangubic zvani Danguba !\n(antiDebil, 27. februar 2018 14:13)\n(the truth, 27. februar 2018 14:09)\n(zvezdale, 27. februar 2018 13:28) # Link komentara\nSto mrzis nase igrace sto su igrali u Partizanu?\nOsudjujem tebe i tebi slicne.\n(Milan, 27. februar 2018 14:04)\nSamo da se rešimo onog klubaškog selektora, pa æe bolji igraèi poput Guduriæa, Dobriæa, Radanovica itd. imati prednost u odnosu na ovu prevaru, košarkaškog Lazara Markoviæa, poznatijeg kao Bogdan. Kad se bude organizovalo takmièenje u promašivanju i gubljenju lopti, obavezno ga pozvati da postavi nedostižne granice.\nKazu da vreme leci sve, al' onih 130 'pak ne?! ;-)\n(Stefan, 27. februar 2018 13:47)\nDobro pamtis sve\nA,Bogdana najvise.Hvala Bogdane sto si im upropastio detinjstvo.\n(Zvezda padalica*, 27. februar 2018 13:41)\nTreba te biti sramota, ja kao Zvezdas ti to kazem. Ti, tebi slicni sa obe strane brda sto delite takva misljenja i plujete sve sto valja a nije igralo za vas klub ili ga podrzavalo. Bio to Bogdan, Novak, Mitar ili neko peti. Trebamo biti ponosni na igraca kao sto je Bogdan, koji je srce ostavljao i za taj Partizan i za nasu reprezentaciju. Nije on top top klasa, ali svakako je jedan od najboljih evropskih bekova danas.\n(drmr, 27. februar 2018 13:39)\nEvo vam klip od sinoc,\n(Danilo Leposavic, 27. februar 2018 13:24)\nDerbi je srpski isto kolko je Minnesota srpska pokrajina...\n(Vancouver, 27. februar 2018 13:22)


Tarifni model diktiraće cenu | Region | Novosti.rs\nTarifni model diktiraće cenu\nB. R. | 01. jun 2019. 10:33 | Komentara: 2\nOd danas zvanično na snazi novi obračun za utrošenu električnu energiju. Za potrošače do 300 kV mesečno „plavi paket“\nStruja skuplja do šest odsto\nCrnogorsko primorje: U mraku ostalo 70.000 građana\nPOSKUPLjENjE STRUJE U CG: Računi "teži" za šest odsto\nZVANIČNO nove cene struje, odnosno modeli za obračun od danas su na snazi. To znači, kako su pojasnili iz Elektroprivrede, da će svako domaćinstvo moći da odabere tarifni model koji mu najviše odgovara, a zavisno od potrošnje električne energije tokom meseca.\nU ponudi su četiri modela. "Plavi" koji predviđa potrošnju 150 kilovata skupe i isto toliko jeftine. Konkretno, ako neko potroši 300 kilovata račun će biti malo iznad 30 evra, odnosno za redovne platiše sa obračunatim popustom od 13 odsto gotovo 28 evra. Ako domaćinstvo u tom tarifnom paketu potroši 500 kilovata, mesečni račun biće 52 evra.\nUkoliko je izbor "crveni paket" onda je u ponudi jedinstvena cena, dakle ista i za skupu i za jeftinu struju 24 sata svih sedam dana u nedelji. Tu je izračunato da će domaćinstvo koje potroši 600 kilovata platiti 67,50 evra, odnosno ako je redovni platiša 63 evra.\nElektroprivreda nudi i "zeleni model" koji podrazumeva potrošnju električne energije koja se proizvodi iz obnovljivih izvora. I tu je proračunato da domaćinstvo koje troši 300 kilovata plaća mesečno skoro 32 evra, odnosno za utrošenih 1.200 kilovata 131 evro.\nPROČITAJTE JOŠ - Pepeo i prašina s "Maljevca" kose meštane\nAko potrošač ne izabere nijedan od tri navedena paketa, podrazumeva se da ostaje na "osnovnom" koji pokazuje da se za potrošenih 300 kilovata plaća gotovo 32 evra, odnosno za utrošenih 1.200 kilovata 131 evro.\nSve to precizirano je u flajerima koje je Elektroprivreda podelila sa aprilskim računima za struju. I pored toga, Podgoričani, bar oni koje smo mi pitali, nisu još odabrali tarifni paket.\n- Moj račun za struju je oko 100 evra mesečno i redovni sam platiša. Ne razumem šta bih dobio izborom crvenog, zelenog ili plavog paketa. Mislim da neću ništa menjati. Neka obračunavaju kao i do sada. Siguran sam da račun neće biti manji nego viši - prokomentarisao je Miodrag B.\nNi Dragan R. nije analizirao šta nudi Elektroprivreda, ali je uveren da ponuda neće doneti povoljnosti potrošačima.\n- I ovo je samo još jedan od načina da oni ostvare novi profit, a sve preko "grbače" građana. Osim toga, jako je teško proceniti koliko ću trošiti tokom meseca. Evo sad imamo takve vremenske prilike pa nam ne treba klima. Prethodnih godina nije bilo tako - kaže Dragan.\nPROČITAJTE JOŠ - POSKUPLjENjE U CG: Ministarka pravda veću cenu struje\nU energetskoj kompaniji savetuju da je najpovoljniji "plavi model" za domaćinstva koja troše do 300 kilovata mesečno i za to plaćaju oko 30 evra. U tom slučaju, kažu, cena kilovata će biti niža i do pet odsto od sadašnje. Dodaju da je "crveni" namenjen domaćinstvima koja više struje troše tokom dana, a "zeleni" onima koji će se snabdevati iz obnovljivih izvora.\n- Oni koji troše do 600 kilovata i plaćaju oko 60 evra, a takvih je u Crnoj Gori 80 odsto, neće osetiti nikakve promene u visini računa. Dok će računi onih koji plaćaju oko 100 evra biti viši jedan odsto - poručuju iz EPCG.\nIZABRANI PAKET VAŽI GODINU\nUKOLIKO potrošač ne izabere nijedan od ponuđenih paketa ostaje na osnovnom, što znači da će jeftina struja biti tokom noći od 22 do sedam ujtro. Nije dat rok za izbor modela, a ako potrošač u bilo kom periodu izabere neki paket, on važi godinu - ističu u EPCG.