NAJLEPŠE HALJINE NA DODELI OSKARA I VEČE ZA PAMĆENJE: evo kako su poznate holivudske dame izgledale na crvenom tepihu godine (FOTO) | Lepota i stil | Moda\nNAJLEPŠE HALJINE NA DODELI OSKARA I VEČE ZA PAMĆENJE: evo kako su poznate holivudske dame izgledale na crvenom tepihu godine (FOTO) 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\nAutor Vanja Ostojic 25.02.2019 10:30 12:24\nRaskošne haljine, gola leđa, šlicevi i štras... Pogledajte u koga su bile uprte sve oči na dodeli Oskara.\nLos Anđeles i Kodak teatar svake godine u februaru postanu centar sveta jer se s neviđenom pažnjom dočekuje dodela prestižnih filmskih nagrada Oskar.\nOsim zaljubljenika u sedmu umetnost i samih glumaca, reditelja i producenata, prestižni događaj u Holivudu okupi i mnogo selebritija koji su tu da se samo prošetaju crvenim tepihom, poziraju fotografima, a onda se upute na tradicionalnu žurku koju nakon dodele nagrada organizuje Veniti fer magazin.\nSve oči su 24. februara 2019.g doine bile su uprte naravno u Lejdi Gagu koja je prethodnu godinu obeležila filmom Zvezda je rođena. Nakon Zlatnog globusa, za orginalnu pesmu Shallow iz filma koju je komponovala, dobila je i po prvi put u karijeri Oskara. Na velikoj sceni, za klavirom joj se pridružio filmski partner, Bredli Kuper.\nNagrada za najbolju glumicu otišla je u ruke Olivije Kolman za ulogu u "Miljenici" a Oskar za sporednu glumicu Redžini King, za rolu u ostvarenju "Šapat ulice". Najbolji glumac je Rami Malek, zahvaljujući filmu Boemska rapsodija, a Oskar za sporednu mušku ulogu dobio je Maheršala Ali.\nKoje svečane haljine za crveni tepih su izabrale poznate dame, pogledajte u galeriji.\nAuthor: Niviere David/ABACAPRESS.COM Description: Jessica Alba attending the 2019 Vanity Fair Oscar Party hosted by editor Radhika Jones held at the Wallis Annenberg Center for the Performing Arts on February 24, 2019 in Los Angeles, CA, USA. Photo by David Niviere/ABACAPRESS.COM Software:Ver.1.30 ; BAGHEERA / PROPIXO; JpegMetadataToolkit 1.11 Created: 2019:02:25 03:21:08\nAuthor: Doug Peters/starmaxinc.com Copyright: Doug Peters/starmaxinc.com Software:Adobe Photoshop CS3 Macintosh Created: 2019:02:24 21:31:08\nAuthor: Niviere David/ABACAPRESS.COM Description: Sofia Vergara attending the 2019 Vanity Fair Oscar Party hosted by editor Radhika Jones held at the Wallis Annenberg Center for the Performing Arts on February 24, 2019 in Los Angeles, CA, USA. Photo by David Niviere/ABACAPRESS.COM Software:Ver.1.30 ; BAGHEERA / PROPIXO; JpegMetadataToolkit 1.11 Created: 2019:02:25 04:39:55\nAuthor: Niviere David/ABACAPRESS.COM Description: Chiara Ferragni attending the 2019 Vanity Fair Oscar Party hosted by editor Radhika Jones held at the Wallis Annenberg Center for the Performing Arts on February 24, 2019 in Los Angeles, CA, USA. Photo by David Niviere/ABACAPRESS.COM Software:Ver.1.30 ; BAGHEERA / PROPIXO; JpegMetadataToolkit 1.11 Created: 2019:02:25 06:36:42\nAuthor: Niviere David/ABACAPRESS.COM Description: Rosie Huntington-Whiteley attending the 2019 Vanity Fair Oscar Party hosted by editor Radhika Jones held at the Wallis Annenberg Center for the Performing Arts on February 24, 2019 in Los Angeles, CA, USA. Photo by David Niviere/ABACAPRESS.COM Software:Ver.1.30 ; BAGHEERA / PROPIXO; JpegMetadataToolkit 1.11 Created: 2019:02:25 07:09:04\nAuthor: Niviere David/ABACAPRESS.COM Description: Amanda Seyfried attending the 2019 Vanity Fair Oscar Party hosted by editor Radhika Jones held at the Wallis Annenberg Center for the Performing Arts on February 24, 2019 in Los Angeles, CA, USA. Photo by David Niviere/ABACAPRESS.COM Software:Ver.1.30 ; BAGHEERA / PROPIXO; JpegMetadataToolkit 1.11 Created: 2019:02:25 08:07:04\nSoftware:Adobe Photoshop CS6 (Macintosh) Created: 2019:02:24 22:54:49\nGalerije Lejdi Gaga Dženifer Lopez Oskar


Međunarodni dan planina – Planinarski Savez Crne Gore\nMeđunarodni dan planina – 11. decembar 2020.\nApel EUMA-e (Evropske planinarske asocijacije)\nVolimo i poštujmo planine, posebno u vremenu pandemije Covid 19 i klimatskih promjena!\nZimsko planinarenje i turno skijanje su trenutno posebno popularni zbog malog rizika od zaraze Covid 19 u planinama. Sa druge strane, ni same planine ne strahuju od veće ili manje opasnosti od zaraze. One ostaju iste kao što su uvijek i bile! Opet ni mi, planinari i alpinisti, iako možda nijesmo zaraženi, ne znači da smo u planini sigurni i zaštićeni od drugih mogućih nesreća, naročito povređivanja, padova ili pak od usova i lavina. Čak šta više, sa povećanjem broja neiskusnih planinara u planinama, svi ti rizici se mogu povećati.\nStoga vas pozivamo da u planini budete izuzetno oprezni, kako u konačnom nebi izložili dodatnim većim opasnostima naročito one ljude koji bi možda trebali da vas spašavaju. Zbog svega toga i spasioci iz Gorske službe spašavanja moraju biti spremni da se nose sa većim rizicima tokom svojih akcija spašavanja kada u planinama dođe do ljudskih nesreća i povređivanja. Dodatno, tokom tih akcija spašavanja oni moraju nositi i zaštitne maske jer su i sami izloženi povećanom riziku od infekcije zbog neizbježne fizičke blizine sa povrijeđenim ili unesrećenim licima. Pored toga, svi treba da se nadamo i da nam bolnice neće biti prepunjene inficiranim ili oboljelim, kako bi mogle da prime sve kojima je potrebna medicinska pomoć.\nMi, kao Evropska planinarska asocijacija, nismo jedini koji strahuju da će u vrijeme pandemije Covid 19 naše popularne planine i planinska područja biti preplavljena izgleda ne samo planinarima, alpinistima, ljubiteljima prirode i radoznalim turistima. Zbog toga svima preporučujemo odlaske na manje popularna, manje posjećena i manje rizična odredišta.\nPrisjetimo se da svaki naš odlazak u planinu ne mora obavezno biti kao neko takmičenje u postizanju što veće brzine, visine ili čak neki vid takmičenja sa samim sobom.\nNaučimo da uživajmo u ljepoti tišine svih pa i manje (vizuelno) spektakularnih predjela.\nNe uznemiravajmo i dopustimo predah, kako šumama tako divljim životinjama od našeg uznemiravanja i prisustva u divljini, uopšte.\nPokušajmo da otkrijemo nove stvari u našem neposrednom okruženju koje će smanjiti emisiju CO2 i sačuvati naše živce!\nKoristimo na bezbjedan način javni prievoz do odredišta za najbliže polaske u planine – korišćenje voza ili autobusa manje će nas koštati, a izbjeći ćemo i probleme sa parkiranjem.\nTokom vožnje, sa drugim licima, obavezno koristimo zaštitnu masku koja cijelo vrijeme treba da pokriva usta i nos. Kada tokom vožnje slušamo muziku, držimo jezik za zubima, ne pjevajmo i ne pričajmo puno, jer i kad i koliko god pametno pričamo možemo i mi biti ti koji će dovesti do širenja virusa i inficiranja drugih.\nNa kraju, pokušajmo da sve svoje brige ostavimo za sobom dok smo još, stvarno ili virtuelno, u podnožju planina i prepustimo naše misli da slobodno „lete“ i uživaju u ljepotama i čarima planina! To nas održava zdravima.\nEUMA je krovna organizacija evropskih planinarskih i alpinističkih udruženja i nacionalnih asocijacija iz 25 zemalja koja predstavlja gotovo 3 miliona članova.\nEUMA ima za cilj da uključi planinarenje u prioritete Europske unije kao važan faktor za bolji kvalitet života, te da se potvrdi kao pouzdan partner u dijalogu sa institucijama EU.\nEUMA se zalaže za slobodan i odgovoran pristup planinama, zalaže se za zaštitu životne sredine planinskih područja i izgradnju zajedničkog evropskog duha po kome planinarenje prevazilazi (administrativne) granice i poznate ljudske predrasude.


PCAxe - PowerColor Radeon HD 6950 1GB | graficke-karte | hardver\nHardver Grafičke karte PowerColor Radeon HD 6950 1GB\nPowerColor Radeon HD 6950 1GB\nNapisao Medo Zornić\nStrana-> 1. PowerColor Radeon HD 6950 1GB 2. Ciljna grupa korisnika 3. Pakovanje i propratna oprema 4. Specifikacije, dimenzije i cena 5. Hardverski nivo 6. Buka, potrošnja i overklok potencijal 7. Test sistem 8. Rezultati u sintetičkim programima 9. Rezultati u igrama (prvi deo) 10. Rezultati u igrama (drugi deo) 11. Rezultati u igrama (treći deo) 12. Rezultati grafičke karte pri overkloku 13. Par reči za kraj\nNa PCAXE-u ste imali prilike da pročitate tekst o Radeon HD 6950 2GB grafičkoj karti. U pitanju je bio referentni model koji se pojavio početkom decembra. U međuvremenu tržište je obogaćeno sa velikim brojem nereferentnih Cayman grafičkih karti sa zanimljivim sistemima hlađenja. Dobili smo na test grafičku kartu koja je izašla ubrzo nakon GTX 560 Ti modela iz nVidia-e, a radi se o Radeon-u HD 6950 sa 1GB memorije. Vreme izlaska ove karte jasno ukazuje da se radi o odgovoru AMD-a u segmentu od 200-250 evra u kojem je do tada bila jedino HD 6870 koja nije uspela da se izbori sa GTX 560 Ti modelom. Naša grafička karta stiže iz PowerColor-a, a radi se o modelu sa 1GB memorije koji nije fabrički overklokovan.\nZa potrebe testa ove grafičke karte nismo uspeli da dobavimo GeForce GTX 560 Ti koji bi iskoristili za poređenje. Međutim nabavili smo jednu GTX 570 kartu, koja može da pruži veoma dobru sliku kada je u pitanju odnos performansi. Cena Radeon 6950 modela sa 1GB memorije je nešto preko 200 evra odnosno veoma slična ceni GTX 560 Ti grafičkih karti. Kako se novi PowerColor Radeon HD 6950 1GB pokazao i kakve su performanse pročitajte u tekstu koji sledi.


Dolazak šteneta ili mačeta u novu porodicu je veliki događaj za obe strane, stoga novi vlasnici moraju biti pripremljeni na to šta ih sve čeka u narednom periodu. Najčešće dileme i nejasnoće nastaju u vezi preventivnih tretmana kojima se životinja podvrgava u prvim mesecima života, kao i u vezi sterilizacije i kastracije. Ono kroz šta će svaki vlasnik proći u tom prvom periodu su tretmani portiv crevnih parazita (dehelmintizacija), vakcinacija protiv zaraznih bolesti, vakcinacija protiv besnila i mikročipovanje, kao i redovan tretman protiv buva i krpelja.\nOvo je tretman sa kojim se najranije počinje već od druge nedelje starosti, ponavlja se na svake dve do tri nedelje do navršenih četiri meseca. Nakon pravilno izvedenog primarnog tretmana potrebno je da čistite svoje ljubimce od crevnih parazita na svaka 3 meseca tokom celog života. Lekovi za dehelmintizaciju postoje u obliku paste, tableta i kao rastvori za jako male štence.\nPravilno i u pravo vreme izvedena vakcinacija je jedan od osnovnih preduslova zdravlja Vašeg ljubimca. Ovim tretmanom štitite ljubimca od izuzetno opasnih virusnih bolesti koje u ovom uzrastu mogu biti pogubne njih. Kada se jednom postigne odgovarajući stepen imuniteta godišnjom vakcinacijom se održava.Program vakcinacije:\nMačići – prvu vakcinu protiv zaraznih bolesti dobijaju sa 8 nedelja života, a zatim i revakcinu nakon 4 nedelje.\nŠtenci – prvu vakcinu protiv zaraznih bolesti dobijaju sa 6-8 nedelja života, a zatim dve revakcine u razmaku od 3 nedelje.\nVakcinacija protiv besnila i mikročipovanje sleduje u uzrastu od 4 meseca. Nakon toga se i psi i mačke vakcinišu protiv zaraznih bolesti i besnila jednom godišnje tokom celog života.\nBuve i krpelji mogu predstavljati ozbiljan zdravstveni problem kako za mlade tako i za starije živorinje. Buve svojiim prisustvom uznemiravaju životinju i izazivaju intenzivan svrab koji pored uticaja na kvalitet života može da dovede do problema sa kožom i dlakom. Krpelji su opasni jer prenose više bolesti koje su izuzetno opasne za zdravlje Vašeg ljubimca, tim pre što neke od njih imaju hroničan tok i teške su za dijagnostikovanje.\nŠtenci i mačići mlađi od 8 nedelja mogu se tretirati praškom protiv buva, oni stariji od 8 nedelja i teži od 2 kg mogu se tretirati brojnim proizvodima protiv buva i krpelja na tržištu. Važno je napomenuti da bez obzira na izbor preparata, ritam aplikacije je ono što je najbitnije u primeni ovih preparata. Većina njih (izuzev ogrlica) se aplikuje jednom u 4 nedelje kako bi se postigao efekat. Treba uzeti i u obzir to da se izgubila takozvana sezonalnost pojave buva i krpelja, pa je noephodno da Vaš ljubimac ima zaštitu tokom cele godine.\nMikročipovanje je način obeležavanja ljubimaca, prilikom kojeg se životinji pod kožu unosi mali implant koji na sebi sadrži jedinstvene brojeve koji od tog momenta postaju lični broj Vašeg ljubimca. Taj broj je moguće očitati u svakoj veterinarskoj ambulanti ukoliko se Vaš ljubimc izgubi, I pretragom u centralnoj bazi se dolazi do podataka o vlasniku. MIkročipovanje je značajno i zbog toga što bez te procedure Vaš ljubimc ne može da napusti zemlju, tj. putuje sa Vama.\nMikročipovi za obeležavanje pasa i mačaka\nImplantacija mikročipa je tehnika obeležavanja kućnih ljubimaca. Za razliku od već zastarele invazivne metode tetoviranja, ugradnja mikročipa se već godinama upotrebljava u svetu, a kod nas je skoro počela da se primenjuje. Postavlja se pitanje šta je to mikročip! Da li je to mikroprocesor ili možda GPS lokator? Da li može da se ugradi dodatna memorija? Šalu na stranu, ne treba puštati mašti na volju i posezati za orvelovskim scenarijom.\nVlasnici često pretpostavljaju da je hrana koju oni jedu odgovarajuća i za njihove kućne ljubimce. Međutim, to nije uvek tako. Neke od namirnica koje su jestive za ljude, pa čak i neke druge vrste životinja, mogu biti štetne za pse zbog njihovog drugačijeg metabolizma. Jedne mogu dovesti samo do blagih digestivnih smetnji, dok druge mogu izazvati ozbiljne bolesti, pa čak i uginuće.\nDolazak na svet štenaca obično protiče uz relativno malo problema. Kuje se najčešće mogu ošteniti uz asistenciju svojih vlasnika, kada se porođaj završava uspešno. Kod manjeg procenta kuja javljaju se teškoće prilikom porođaja. Pokušaćemo da Vam ponudimo informacije kako da prepoznate koji su problemi kod porođaja i kada bi trebalo da se obratite veterinaru.


Петар Марић наш бивши ученик, светски познати уметник, маестро на хармоници - OS Jovan Cvijic\nPrvi je uneo klasičnu harmoniku u Kenedi centar u Vašingtonu, promoviše srpska kola, svira popularnu klasičnu i varijete muziku. Dok u Srbiji za virtuoza Petra Marića znaju samo oni koji se muzikom profesionalno bave, njegov vanserijski talenat i scenska dominacija pune dvorane širom sveta.\nPrihvatila ga je publika od Havaja do Južne Koreje, u SAD, Australiji, na Novom Zelandu, obožavaju ga na severu Evrope, u Finskoj, Norveškoj, ali i u zemljama u kojima ovaj instrument ima dugu tradiciju, u Francuskoj i Italiji.\nMladi umetnik smatra da naša narodna muzika možda jedina na svetu sadrži neku, kako kaže, dozu ludosti, što je posebno vidljivo na veseljima, na kojima se bez harmonike ne može. To je naša tradicija, jednostavno, ljudi su navikli na harmoniku u takvim situacijama, zbog toga ne treba žaliti, ali joj treba dati mesto koje zaslužuje, kaže Marić.\n„Izvođenje narodne muzike na harmonici je nešto po čemu smo prepoznatljivi. Međutim, tako isto narodna muzika u Francuskoj i Italiji, gde je jako zastupljena harmonika, ima neku drugu vrstu kulture izvođenja, tamo se jako često solo harmonika nađe pred hiljadama ljudi u teatrima, velikim salama, to je kod nas retkost. Kod nas važi drugi sistem vrednovanja harmonikaške muzike“, kaže on.\n© FOTO : PETAR MARIĆ\nMladi umetnik smatra da naša narodna muzika možda jedina na svetu sadrži neku dozu, kako kaže, ludosti, na veseljima se bez nje ne može, ali da to nije razlog da je ne slušamo kao solo instrument u velikim dvoranama.\nHarmonika je izabrala njega, prvu je posudio od druga iz vrtića, ispala je iz kofera pred njim, odneo ju je kući i to leto svirao po ceo dan. Kaže da je našao nešto što ga je oplemenilo, što mu život čini interesantnim, zbog čega leže i budi se sa osmehom. Odskočna daska za svetsku scenu bila je pobeda na Svetskom kupu u harmonici u Norveškoj 2006. godine.\n„Tamo me je video profesor iz Francuske Frederik Dešam, koji ima jednu od najjačih škola u svetu. Rekao mi je da dođem kod njega čim završim srednju školu, da tamo nastavim obrazovanje. Zatim sam završio master studije u Bratislavi, kod profesora Tibora Raca. Od tada, već 13 godina osam do deset meseci godišnje sam na putu, na turnejama“, priča Marić za Sputnjik.\nPobedio je na sva četiri velika svetska harmonikaška takmičenja, u svim kategorijama. Žao mu je što Srbi malo znaju za njega, ali oni koji se kreću u visokim svetskim krugovima ipak znaju. Tako se Marić nedavno našao kao glavna zvezda na zabavi još jednog Srbina koji je, za razliku od njega, veoma poznat i kod kuće, Novaka Đokovića.\nPetar Marić i Novak Đoković u restoranu najboljeg tenisera sveta u Monte Karlu.\n„Oni su se oduševili ovim čime se bavim, jako im je drago da neko radi nešto drugačije tako uspešno, na svetskom nivou. Svirao sam na njegovoj zabavi u Monte Karlu, u njegovom restoranu ’Ekvita‘, jako smo se lepo družili, oduševljen sam činjenicom koliko je Novak dobar i ’normalan‘ čovek. Kako se okrenem iza sebe sve sam više zahvalan na činjenici da me je upravo harmonika dovela na mesta na kojima mogu da upoznam svetske ličnosti, da budem na mestima od Kenedi centra do Karnegi hola i drugih dvorana u kojima je mnogim umetnicima san da sviraju“, kaže mladić koji teško može da se seti zemlje u kojoj nije nastupao.\nU opsežnom repertoaru, pored klasične i varijete muzike, mladi umetnik ima nešto sasvim novo i originalno. Reč je elektronskoj harmonici i elektronskom zvuku koji oslikava instrument u novoj perspektivi koja je u svetu sve više zastupljena.\nKinezi su posebno fascinirani njegovom muzikom, tamo je u toku ekspanzija harmonike, posebno električne, a Kina se najviše bavi i promocijom tog instrumenta. Samo prošle godine Petar Marić je imao četiri turneje po toj velikoj zemlji.\nSamo prošle godine Marić je imao četiri turneje po Kini koja je zaljubljena u harmoniku. Novi koncerti zakazani su za april.\n„Sada u aprilu ponovo idem na turneju po mnogim gradovima, oni stvarno ulažu u to. Tokom jednog koncerta ima recimo hiljadu ljudi i hiljadu kamera, oni sve snimaju, sve kopiraju, ulažu u to. Fanatici su i zaluđenici za harmoniku. Da ne pričam o tome koliko su zainteresovani za kupovinu ce-deova, sada pokrećem i svoj ’Maestro‘ brend garderobe i muzičkih elemenata, stalka za harmoniku za kinesko tržište, ali i za ceo svet“, kaže mladi umetnik.\nKao mali, dok je svirao klavirsku harmoniku, maštao je da se domogne takozvane dugmetare, koja ima više mogućnosti, a tada je, kaže, sanjao da ima instrument koji bi, pritiskom na dugme, snagom basa zatresao zemlju. I taj san mu se ostvario. Pobednik je Svetskog kupa i u električnoj harmonici, svira na instrumentu kuće ’Bugari Evo‘, čiji je promoter, ali i konsultant koji testira nove modele.\nNaredne tri nedelje Petar Marić ima više od 20 koncerata u još jednoj zemlji koja izuzetno ceni njegov instrument, u Portugaliji. Slede novi nastupi u Kini i još jedna turneja po Sjedinjenim Državama, u kojima ga publika obožava.\nMarić je studirao u Parizu, kod profesora Frederika Dešampa u jednoj od najjačih škola harmonike na svetu, a master studije završio je u Bratislavi kod profesora Tibora Raca.\n„Pitam se kako je moguće da još nisam svirao u Rusiji, nadam se da će mi se uskoro ukazati prilika“, kaže na kraju razgovora za Sputnjik umetnik koji se nada da će i u svom rodnom gradu nastupati ove jeseni, o čemu pregovara sa CEBEF-om, Centrom beogradskih festivala.\nКако помоћи деци током епидемије Корона вируса\nПРАВИЛНИК О ОРГАНИЗАЦИЈИ РАДА ТОКОМ ТРАЈАЊА ВАНРЕДНОГ СТАЊА\nКонтактирајте нас на број телефона\n011 / 27 - 64 - 558\nПОДРЖИТЕ НАС НА ДРУШТВЕНИМ МРЕЖАМА\n© Copyright 2019 | Sva prava zadržana\nDesign by: PT Media


Klauzule o eskalaciji u ICC pravilima medijacije • arbitraža\nTi si ovdje: Dom / Arbitražne informacije / Klauzule o eskalaciji u ICC pravilima medijacije\nKlauzule o eskalaciji u ICC pravilima medijacije\n19/06/2016 po Međunarodna arbitraža\nNa 1 siječanj 2014, na snagu su stupila Pravila o posredovanju Međunarodne gospodarske komore (ICC pravila o medijaciji), na taj način zamijeni ICC pravila prijateljskog rješavanja sporova.\nDok arbitraža prema MKS arbitražnim pravilima dovodi do obvezujuće odluke neovisnog i neutralnog suda, ICC postupak posredovanja želi pomoći strankama da postignu sporazum o nagodbi uz sudjelovanje neutralnog moderatora. ICC pravila o posredovanju pružaju učinkovit institucionalni okvir za postizanje ove svrhe kada dvije stranke doista žele riješiti spor, posebno zato što se mogu koristiti zajedno s drugim postupcima usmjerenim na miroljubivo rješenje spora.\nMeđunarodna trgovačka komora reklamira da se posredovanje prema MKS Pravilima o posredovanju može pružiti kao preliminarni mehanizam za rješavanje sporova prije pribjegavanja arbitraži., u istoj klauzuli ugovora, naziva se eskalacijskom klauzulom ili višeslojnom klauzulom za rješavanje spora. Klauzule o eskalaciji sve se više koriste u međunarodnim ugovorima o gradnji i inženjeringu i, dok ICC pravila o posredovanju predviđaju samo dvije razine (posredovanje nakon čega slijedi arbitraža), ove klauzule mogu biti prilagođene potrebama stranaka. Nije rijetkost da ove klauzule prvo omoguće neformalne rasprave među tehničarima, onda da se njihovi menadžeri sastanu i dogovore, da viša razina menadžera slijedi u skladu s ICC pravilima medijacije, i konačno, stranke pribjegavaju arbitraži samo ako posredovanje MKS-a ne uspije. Te odredbe mogu također predvidjeti stručno odlučivanje, Stručnjak za ispitivanje sporova, Odbor za odlučivanje sporova ili Odbor za razmatranje sporova, i u konačnici osiguravaju arbitražu.\nVažno je osigurati vremenski okvir za svaki korak klauzule (klauzule o modelu posredovanja ICC-a predviđaju 45 dana) pogotovo ako postoje brojni koraci u tom procesu, kako bismo jasno naznačili kada jedan korak nije uspio i vrijeme je da prijeđemo na sljedeći, budući da će nadležnost suda u konačnici ovisiti o poštivanju odredaba klauzule o rješavanju spora stranaka. Klauzule za eskalaciju također trebaju ostati što jednostavnije, tako da se u slučaju spora ne mogu zahtijevati različita tumačenja potrebnih koraka.\nPravnici bi također trebali objasniti svojim klijentima da, u slučaju višeglasne klauzule o rješavanju sporova koja predviđa arbitražu i posredovanje prema MKS Pravilima o medijaciji, a posredovanje ne uspijeva, Polovina administrativnih troškova MKC-a plaćenih za ovaj postupak pripisuje se administrativnim troškovima arbitražnog postupka MKS-a, sukladno čl 2 Prilog III (Arbitražni troškovi i takse) pravilima Arbitraže MKS-a.\n– Olivier Marquais, Zakon Acerisa\nPreuzmite PDF datoteku .\nPila pod: Arbitražni sporazum, Trošak arbitraže, Arbitražne informacije, Arbitražna nadležnost, Postupak arbitraže, Pravila arbitraže, Građevinska arbitraža, ICC Arbitraža, Međunarodno posredovanje, Nadležnost\nPošaljite e-poštu međunarodnim arbitražnim odvjetnicima tvrtke Aceris Law LLC: contact@acerislaw.com


(FOTO) AJKULA U PLIĆAKU KOD HERGEC NOVOG: Mladunče morskog psa doplivalo do plaže!\nŠokirani kupači u Toploj\n(FOTO) AJKULA U PLIĆAKU KOD HERGEC NOVOG: Morski pas doplivao do plaže!\n20.08.2015. 15:36h 01.06.2017. 00:00h\nNije ništa neobično da ajkule zalutaju u zaliv. Ovo mladunče se verovatno zbog nečega dezorjentisalo, jer je zaliv za njih mali i skučen prostor, kaže dr Aleksandar Joksimović iz Instituta za bilogiju mora u Kotoru\nHERCEG NOVI - Nesvakidašnji prizor na plaži "Lobelia" na Toploj zabeležen je danas kada je u plićak doplivala ajkula, dužine jednog metra. Kupači su je rukama izvadili na kupalište, fotografisali je nekoliko minuta i vratili u more.\nAjkula je imala udicu, koju joj je jedan od meštana koji se zatekao tu izvadio.\n"Nije ništa neobično da ajkule zalutaju u zaliv. Ovo mladunče se verovatno zbog nečega dezorjentisalo, jer je zaliv za njih mali i skučen prostor. Obično se tada u panici nasuču na obalu. Inače, dnevno pređu po 100 kilometara", kazao je Radiju Jadran dr Aleksandar Joksimović iz Instituta za bilogiju mora u Kotoru.\n"Po boji i obliku trbušnih i leđnih peraja, reklo bi se da se radi o mladuncu psa modrulja, prionace glauca. Inače je pelagična vrsta, drži se otvorenih voda, živi u Jadranu. Hrani se ribom i glavonošcima. Odrasli primjerci su potencijalno opasni za čovjeka. Može dostići dužinu do 4 metra" - kaže dr Joksimović.\najkulatoplaHerceg NovimoreCrna Gora


Mudri vas zove - Jesen 2005. - NASLOVNA - Zagrebački računalni savez\nMudri vas zove - Jesen 2005.\nZagrebački računalni savez u suradnji s udrugama članicama otpočinje s realizacijom jesenskih aktivnosti predviđenih programom rada Saveza za 2005 godinu.\nU sklopu ukupnih aktivnosti Savez i Multimedijsko društvo informatičara MUDRI članica Saveza otpočinje sa radom svojih sezonskih radionica u Zagrebu. Za ovu jesen "mudrica" je pripremio radionicu filma pod nazivom Kamerom u svijet multimedije i multimedijsku Radionicu zvuka.\n_mudrijesen05_1.doc ( 8.33 KiB )


Vijesti – Page 21 – Radio Srbac\nVelika potražnja za proizvodima srbačkih žena na sajmu u Banjaluci\nČlanice Udruženja žena Srbac učestvovale su na sajmu „Plodovi sela malih proizvođača“ koji je održan u Delta planetu u Banjaluci gdje su predstavile bogatu ponudu svojih proizvoda. Sajam je organizovan u saradnji sa Ministarstvom poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede, kao i poljoprivrednim klasterima GLS, Krajina i Una-Sana a održavao se 6-7.\nNačelnik opštine Mlađan Dragosavljević objavio je preliminarnu rang listu stipendista opštine Srbac po kojoj je odobreno 86 stipendija za školsku 2020/21. godinu u skladu sa sredstvima planiranim ovogodišnjim budžetom u iznosu od 60 hiljada КM. U ovoj školskoj godini biće stipendirana 64 studenta druge i viših godina studija visokoškolskih ustanova\nU proteklih 48 časova na području srbačke opštine registrovana su tri nova slučaja virusa korona, a zabilježen je i jedan smrtni slučaj, saopšteno je iz higijensko-epidemiološke službe Doma zdravlja Srbac. Od toga su dva slučaja evidentirana tokom današnjeg dana a radi se o ženskoj osobi mlađe životne dobi koja ima\nSrbački poljoprivrednici upoznati sa mogućnostima AgroLIFE platforme\nU novoj sali Skupštine opštine Srbac, danas je u okviru projekta DeveloPPP „Digitalizacija opštinskog upravljanja zemljištem“, održana obuka za poljoprivredna gazdinstva za korišćenje AgroLIFE platforme za digitalno upravljanje poljoprivrednim zemljištem. Projekat provode kompanija Telegroup i GIZ, u ime njemačkog Saveznog ministarstva za ekonomsku saradnju i razvoj, uz podršku BFC SEE\nĐorđe Đurić najbolji sportista opštine Srbac u 2020.godini\nU Srpcu je sinoć u organizaciji Radio-Srpca pod pokroviteljstvom Opštine Srbac organizovana završna sportska manifestacija „IZBOR NAJBOLJEG SPORTISTE OPŠTINE SRBAC U 2020. godini“. Najbolji sportista opštine Srbac za 2020.godinu je rukometaš Đorđe Đurić. Stručni žiri je ocjenio da je Đurić u 2020.godini ostvario impozantne rezultate kao najbolji strijelac RK“Srbac“sa prosjekom\nU okviru projekta DeveloPPP „Digitalizacija opštinskog upravljanja zemljištem“, sutra će biti održana obuka za poljoprivredna gazdinstva za korišćenje AgroLIFE platforme za digitalno upravljanje poljoprivrednim zemljištem. Obuka će se održati u novoj sali Skupštine opštine Srbac sa početkom u 10 časova. Projekat provode kompanija Telegroup i GIZ (Deutsche Gesellschaft fϋr Internationale\nVečeras Izbor najboljih sportista opštine Srbac u 2020.godini\nU organizaciji Radio-Srpca pod pokroviteljstvom Opštine Srbac ,večeras sa početkom u 17 časova u novoj Sali SO-e Srbac biće održana manifestacija Izbor najboljih sportista opštine Srbac u 2020 godini. Ovaj sportski dogadjaj koji se održava 18. godinu zaredom biće odražan uz poštovanje svih preporučenih mjera u prisustvu ograničenog broja posjetilaca\nRaspisan Javni poziv za zapošljavanje 2 882 lica kroz četiri projekta\nMinistarstvo rada i boračko-invalidske zaštite RS i Zavod za zapošljavanje RS raspisali su danas javni poziv poslodavcima i nezaposlenim licima za korišćenje sredstava po programima zapošljavanja u 2021. godini. Programom zapošljavanja, koga je 12. februara ove godine usvojio Upravni odbor Zavoda za zapošljavanje RS, planirano je da se kroz četiri\nOvih dana u prodaji razglednice za slijepa i slabovida lica\nPredsjednik Opštinske organizacije slijepih i slabovidih lica Srbac Božidar Drinić, nedavno je došao na ideju da se izrade razglednice na brajevom pismu. Ta njegova ideja je pretočena u djelo, tako da će razglednice danas izaći iz štampe. Drinić kaže da su na razglednicama predstavljena četiri različita motiva. Na jednoj je\nSrednjoškolci u Srpcu dobijaju priliku da zarade prvi honorar\nUdruženje građana „C.E.Z.A.R.“ počinje sa realizacijom projekta „Zaposli srednjoškolca“ koji finansijski podržava Ministarstvo porodice, omladine i sporta Republike Srpske. U pitanju je jednomjesečni program zapošljavanja, koji će srednjoškolcima iz Srpca dati priliku da steknu prvo radno iskustvo, a sve u svrhu njihovog radnog osposobljavanja i sticanja vještina koje će im


26. 05. 2019. u 18:36 0 komentara 349 prikaza


BalkanMagazin :: Važno je da nije Rus\nVažno je da nije Rus\nsreda, 18. april 2012 17:05\nStruju, vodu, strpljenje, platu, proizvodnju... rudari Rudnika Boksita nemaju i odavno nisu videli, ali su zato dobili novog direktora - Milorada Đurovića, bivšeg potpredsednika opštine Nikšić. Nadaju se promenama. Ipak, poručili su da će, ako im se do 20. aprila ne isplati februarska plata i deo novembarske, sektor Tunelogradnje obustaviće proizvodnju.\nRudnik Boksita od juče ima novog direktora - Milorada Đurovića. Drugih novosti nema za rudare, ali se nadaju da će novo lice doneti i konkretne akcije. Istog mišljenja je i novoizabrani direktor, iako je, pred njim,čini se, Sizifov posao.\nStruju i vodu nikšićki rudari nemaju, ali su juče dobili novog direktora - nekadašnjeg potpredsednika opštine Nikšić Milorada Đurovića. Njegovim dolaskom ništa nije rešeno, kaže predsednik samostalnog sindikata boksita Borisav Bojanović, ali se makar nekim promenama nadaju.\n„Važno da nije Rus, nego naš čovek. Nadam se da ima iskustvo, koliko znam to je čovek koji ima blizu 30 godina radnog staža. Nadam se da zna koji su problemi i da će krenuti u rešavanje istih. Voda je došla do poda,“ poručuje Bojanović.\nRadnici nemaju više strpljenja, platu odavno nisu videli, a proizvodnja je misaona imenica. Na pitanje da li je hrabrost ući u propalu fabriku, novi direktor Milorad Đurović kaže da je na njemu „velika odgovornost, ali ga to ne plaši. To je isključivo moja želja i potreba i ljudska i stručna da dam maksimalni napor da uložim i struku i moralne vrednosti. Najgora i daleko najteža sitacija je kada se ne radi i iz te situacije se ne može ni zahtevati."\nIako je tek došao u Boksite, Đurović kaže da sa Vladom Crne Gore, konkretno sa pomoćnikom ministra Predragom Stamatovićem, stalno komunicira, iako rešenja nigde nema.\n„Stamatović do sada meni ništa nije obećavao niti smo pričali na temu obećanja. Imam utisak da je spreman da sa predstavnicima Ceaka pronađe neka rešenja."\nRudari su opet poručili da je 20.april krajnji rok, a ako im se do tada ne isplati februarska plata i deo novembarske-sektor Tunelogradnje obustaviće proizvodnju. Osim toga, radnici traže dve zimnice, regres i tri plate iz 2010. godine.


Marijana Tolimir | 12. jul 2016. | 11:25 | Privreda\nUkupno 12 polaznika prošlo je dvodnevnu obuku za start-up preduzeća i početnike u poslovanju koju je organizovala Regionalna razvojna agencija „Panonreg“. Obuka je prvenstveno namenjena osposobljavanju kandidata za konkurisanje za program finansijske podrške kod Fonda za razvoj Republike Srbije.\nJedan od polaznika obuke za početnike u poslovanju je i Milenko Damjanović. Milenko je nezaposlen, ali ozbiljno razmišlja o započinjanju sopstvenog ugostiteljskog biznisa, jer u ovoj oblasti ima 28 godina radnog iskustva.\nPrvog dana obuke, polaznici su upoznati sa osnovama preduzetništva, odnosno dobili su instrukcije kako biti preduzetnik, dok su drugog dana obučeni za pisanje poslovnog plana.\nSredstva opredeljena Programom Fonda za razvoj namenjena su za finansijsku podršku kroz sufinansiranje ulaganja licima koja pokreću sopstveni posao, ili preduzetnicima registrovanim najranije 1. januara 2015. godine.


Sastanak projektnih partnera u Rovaniemiu | Centar kompetencija Vinkovci\nSastanak projektnih partnera u Rovaniemiu\n09.09.2019. /in Vijesti /by admin\nROVANIEMI, 03.-04.09.2019. – U okviru projekta ROSEWOOD Europska mreža regija za održivo korištenje drvne sirovine održan je sastanak projektnih partnera u Rovaniemi-u 3. i 4. rujna. Sastanak je organiziralo Sveučilište prirodnih znanosti iz Laplanda, Institut prirodnih resursa iz Finske i Steinbeis 2i GmbH, projektni koordinator iz Njemačke.\nNa sastanku je sudjelovalo 13 projektnih partnera. Na dnevnom redu sastanka bila su izvješća o provedenim i budućim aktivnostima tijekom druge godine projekta ROSEWOOD. Projektni partneri su 4. rujna 2019. posjetili tvrtku Keitele Timber Oy u kojoj im je predstavljena investicija Boreal Bioref Oy, Kemijärvi. Također, posjetili su lokaciju sječe drva gdje im je predstavljen stroj Ponsse Scorpion King Harvester koji je demonstrirao sječu stabla. Nadalje, projektni partneri posjetili su logistički terminal tvrtke Metsahallitus gdje im je predstavljen HCT kamion za prijevoz drva.\nhttp://cekom.hr/wp-content/uploads/2019/09/image001.jpg 3024 4032 admin http://cekom.hr/wp-content/uploads/2018/12/cekom_logo.png admin2019-09-09 12:50:072019-09-09 12:50:07Sastanak projektnih partnera u Rovaniemiu\nOd otpada do novog proizvoda – Radionica razvoja poslovnog modela Završena edukacija djelatnika Centra kompetencija d.o.o.


Tag "mali-oglasi" (2/6)\nHome / Tagovi / Tag "mali-oglasi" (2/6)\nBesplatni mali oglasi za Smederevo, Kovin, Pozarevac, Smederevsku Palanku i Veliku Planu.\nmali oglasi oglašavanje oglasi Smederevo oglasi Kovin oglasi Požarevac oglasi Smederevska Palanka oglasi Velika Plana oglasi\niD Oglasi su besplatni internet oglasi za Srbiju. Uz oglas mozete postaviti i fotografije, veoma je lako i jednostavno za koriscenje.\nBesplatni mali oglasi iz Srbije.\noglasi mali oglasi besplatni mali\nBesplatni mali oglasi na sajtu SrbijaOglasi.com.Postavite vaš oglas u samo par klikova i budite opušteni jer je vaš oglas na pravom mestu. Vaša SrbijaOglasi.\nmali oglasi srbija-oglasi motori oglasi oglasi srbija kompjuteri oglasi kucni aparati oglasi muzicki instrumenti oglasi decija oprema oglasi gradjevina oglasi


Dan: Februar 13 2014\nPoslovi: TCDD Ankara Inženjer\nObaveštenje o nabavci inženjera TCDD Ankara TRAKOVNA MJESTA TCDD ANKARA Rok za prijavu: 21. februara 2014. Datum objave: 12. februara 2014. Opšti uslovi i napomene PAŽNJI KANDIDATA KOJI ĆE SE PRIJAVITI…. Kandidati koji ispunjavaju uslove zahteva, [Više ...]\nNajava kupovine rukovaoca krana TCDD K.Maraş Oprema za mehaničke uređaje TCDD 651.YOL ODRŽAVANJE POPRAVKA ODRŽAVANJA K.MARAŞ Rok za prijavu: 21. februara 2014. Datum objave: 12. februara 2014. Opšti uslovi i napomene ZA PRIJAVU [Više ...]\nPrvo skijanje u skijaškom centru Yurduntepe (foto galerija)\nSkijaški centar Yurduntep u prvoj skijaškoj fazi Gotovo: Skijalište Kastamonu Yurduntep, prvo ovogodišnje skijaško japıldı.türki općenito posljednjih godina iskusno u sušnim sezonama mobilnost u skijaškom objektu s nedavnim snježnim padavinama u Kastamonuu je neučinkovita zbog snježnih padavina [Više ...]\nNajnovija situacija u skijaškim centrima: U skijaškim centrima na Istoku izmjerene su visine snijega u Konaklı-u 91 centimetar, 49 u Cıbıltepeu, 45 u Palandökenu, 20 u Kupkıranu i 16 u Yalnızçamu. Zahvaljujući povremenim snježnim padavinama u regiji, debljina snijega u skijalištima može se prilagoditi željenoj razini. [Više ...]\nPangang Vanadium Steel je u januaru oborio rekord u proizvodnji željezničkih željeznica\nPangang Vanadium Steel oborio je rekord u proizvodnji čeličnih šina u januaru: kineska kompanija za proizvodnju čelika iz provincije Sečuan Panzhihua Iron and Steel Co. (Pangang), njegova podružnica Pangang Vanadium Steel Co. za mesec u januaru ove godine. [Više ...]\nRayHaber 13.02.2014 Tender Bulletin\nUtovar i istovar betonskih pragova na vagonima. Nabavka usluge utovara / istovara i prenosa kontejnera sa mašinskim pogonom Zauzeće se služba najma vozila. Tehničko osoblje će biti angažovano i usluga iznajmljivanja automobila bez vozača. [Više ...]\nTCDD pokušava da prouči lažne dokumente\nTCDD pokušava podmazati lažnim dokumentima: Otkriveno je da je TCDD, koji je izabran za metu u operaciji dizajniranja politike 17. decembra, pokušao biti podmazan lažnim dokumentima. Institucija se još nije pojavila na tenderu, koji je navodno korumpiran! Jedan od ciljeva odabran 17. i 25. decembra [Više ...]\nStudenti će biti riješeni putem putnog podvožnjaka\nBol učenika na putu riješit će se željezničkim podvožnjakom: TCDD je spasio učenike koji pješače 150 kilometra do škole udaljene 2 metara u Samsun Havzi. Zbog izgradnje vatrozida sa strane pruge u okrugu Havza u Samsunu, otprilike 2 [Više ...]\nAnkaraya Teleferik Autobusi Coming\nAutobusi žičare dolaze u Ankaru: Detalji projekta autobusa žičare koji je najavio gradonačelnik gradske opštine Ankara Melih Gökçek počeli su da postaju jasni. Obećanje o projektu koji će olakšati saobraćaj u Ankari dao je gradonačelnik gradske opštine Ankara Melih Gökçek. Gradonačelnik Gökçek, žičara nedavno [Više ...]\nKaya, predsjednica Udruženja željezničkih inženjera, posjetila je rektora KBU-a Uysal\nPredsjednik Udruženja željezničkih inženjera Kaya posjetio je rektora KBU-a Uysal: predsjednik Udruženja željezničkih inženjera (DEMÜHDER) krükrü Tayfun Kaya, rektor Univerziteta Karabük (KBU). Dr. Burhanettin je posjetio Uysal. Kaya, u svom govoru tokom posjete, na željeznici [Više ...]\nIzvještaj vještaka u vezi s uvodnim filmom İZBAN-a stigao je na sud: U slučaju u vezi s navodima o korupciji u metropolitanskoj općini İzmir, zatraženi izvještaj vještaka u vezi s uvodnim filmom izmirskog prigradskog transportnog sistema İZBAN stigao je na sud. Istanbulski 16. viši krivični sud [Više ...]\nOtvara se Sivas Caddesi-Erciyes univerzitetska linija\nOtvorena pruga univerzitetskog željezničkog sistema Sivas Caddesi-Erciyes: Općina Kayseri nastavlja da širi mrežu svojih željezničkih sistema, što je najvažeći sistem javnog prijevoza na svijetu. Univerzitetska linija Sivas Caddesi-Erciyes, svečanošću koja će se održati na trgu Cumhuriyet u petak, 14. februara [Više ...]\nKadir Topbaş Od Bosfora do linije kabinske žičare\nDobre vijesti o žičanoj liniji od Kadira Topbaša do Bosfora: Gradonačelnik istanbulske općine Kadir Topbaš rekao je da oni koji metroom stignu iz Kağıthanea mogu za 15 minuta prijeći anadolsku stranu žičarom koju će postaviti između Mecidiyeköy-a i Altunizade-a. Kadir Topbaş, gradonačelnik gradske opštine Istanbul, nalazi se u mjestu Kağıthane [Više ...]\nUpozorenje visokog volta u İzmit-Gebze YHT liniji\nUpozorenje visokog napona na YHT liniji Izmit-Gebze: Građani se upozoravaju na oprez zbog opskrbe električnom energijom od 27 volti na dionici projektne linije brzih vlakova Ankara-Istanbul (YHT) koja kreće od smjera Gebze do linija Köseköy u smjeru Ankare. [Više ...]\nZa ugovor je pozvana kompanija koja je pobedila na tenderu za kupovinu vozila železničkog sistema iz metropole Izmir\nZa ugovor je pozvana kompanija koja je pobijedila na tenderu za kupovinu vozila željezničkog sistema općine Izmir. „5 kompleta vozila šinskih sistema sa 2 vagona (10 vagona; 4 jedinice), koje će realizirati Direkcija podružnice željezničkog sistema općine Izmir. [Više ...]\nProjekat Erzurum BB Light Rail System Završeni su izveštaji o izvodljivosti\nIzvještaji o izvodljivosti projekta Erzurum BB sistem lakih željeznica su završeni. Novi pomaci su napravljeni u vezi sa "Projektom sistema lakih šina" koji će realizirati općina Erzurum Prema informacijama koje je dobio časopis za investicije; Firma Boğaziçi Project [Više ...]\nU narednim mjesecima očekuje se raspisivanje natječaja za podzemnu liniju Bakırköy-Avcılar-Esenyurt-Beylikdüzü-Büyükçekmece\nTender za liniju podzemne željeznice Bakırköy-Avcılar-Esenyurt-Beylikdüzü-Büyükçekmece očekuje se u narednim mjesecima. Projekti metroa u Istanbulu za BB u toku su tenderske pripreme za liniju podzemne željeznice Bakırköy-Avcılar-Esenyurt-Beylikdüzü-Büyükçekmece (TÜYAP), koja se očekuje u narednim mjesecima, a realizirat će ga gradska općina Istanbul, [Više ...]\nProjekat linije žičara Rami - Vialand i Vialand - Minijaturk \_ t\nRadovi na tenderu za izgradnju projekta žičare Istanbul BB Rami - Vialand i Vialand-Miniaturk započet će narednih dana. "Rami - Vialand i Vialand - Miniatürk" realizirat će gradska općina Istanbul. [Više ...]\nStudije na tenderu Bostancı - Ataşehir - Ümraniye havaray su u toku\nIstanbul BB Havaray projekti Bostancı - Ataşehir - Ümraniye studije o tenderu za Havaray su u toku. Studije o tenderu za Bostancı - Ataşehir - Ümraniye havaray, koji se planira realizirati u prvoj fazi, nastavljaju se. Završetak studija i tender [Više ...]\nSljedećih dana započet će tenderske pripreme za liniju Havaray između mjesta şişhane - Mecidiyeköy.\nProjekti u Istanbulu BB Havaray Tenderske pripreme započet će narednih dana za liniju Havaray između Şişhane - Mecidiyeköy. Novi pomaci postignuti su u vezi sa "Havaray projektima" koje će realizirati gradska općina Istanbul. Informacije koje je dobio časopis Investments [Više ...]\nLjetnikovac i Karşıyaka Projekt tramvajskih pruga Očekuje se da će se rok za podnošenje ponuda odgoditi na tenderu za izgradnju i kupovinu vozila\nLjetnikovac Općine Izmir i Karşıyaka Očekuje se da će se rok za nadmetanje odgoditi u projektu tramvajskih pruga i tenderu za kupovinu vozila. Realizovaće je općina Izmir, Odjel za ulaganja u prigradske i željezničke sisteme, "Konak i Karşıyaka [Više ...]\nTurska - Gruzijski željeznički projekat Comsa - Otvaranje - Sezai ponovo našao na skifu apel na rezultate tendera zajedničkog ulaganja\nAYGM Turska - Gruzijski željeznički projekat Comsa - Otvaranje - Sezai je ponovo našao kike apel na rezultate tendera za zajedničko ulaganje u infrastrukturu, koje će izvršiti Generalni direktorat, "Izgradnja zgrada za opskrbu željeznicom i nadgradnjom Turske i Gruzije (Kars-Tbilisi)" [Više ...]\nPostojeća linija metroa Keçiören, metro, dodatne linije magacinskog područja Macunköy i projekat proširenja AŞTİ - Söğütözü Kompanije koje su pobijedile u predizboru zatražile su da daju ponude do 11. marta 2014.\nLinija podzemne željeznice AYGM Keçiören Postojeća podzemna željeznica, dodatne linije skladišta Macunköy i projekt proširenja AŞTİ - Söğütözü Od kompanija koje su pobijedile u predizboru od Generalne direkcije za investicije u infrastrukturu (AYGM) zatraženo je da ponude do 11. marta 2014. godine [Više ...]\nZavršene su studije procjene u vezi s projektom druge linije između infrastrukture Tepeköy - Selçuk, nadgradnje i elektromehaničkog natječaja.\nZavršene su studije ocjene projekta TCDD Tepeköy - Selçuk za drugu liniju infrastrukture, nadgradnje i elektromehaničkog tendera. “Tepeköy - Selçuk Break, čije je ponude prikupilo Generalno ravnateljstvo turskih državnih željeznica (TCDD) 2. avgusta 13. [Više ...]\nOčekuje se da će ove godine biti objavljena aukcija za nadmetanje vozila iz željezničkog sustava Izmir BB Rail System\nTender za kupovinu vozila iz željezničkog sistema Izmir BB Ove godine očekuje se raspisivanje tendera za kupovinu 85 vozila.Studija izvodljivosti za tender "Nabavka vozila za šinski sistem 85", koji će održati općina Izmir. [Više ...]


Impressum i pravne odredbe – Državni arhiv u Pazinu\nSadržaj internetskih stranica:\nDjelatnici Državnog arhiva u Pazinu\nDržavni arhiv u Pazinu, Vladimira Nazora 3, Pazin\nMirela Mrak Kliman\nSadržaj ovih internetskih stranica vlasništvo je Državnog arhiva u Pazinu i informativne je prirode. Ažuriranjem sadržaja nastojimo osigurati točnost podataka na internetskim stranicama, iako Državni arhiv u Pazinu ne preuzima nikakvu odgovornost o njihovoj točnosti. Državni arhiv u Pazinu ne odgovara za eventualnu štetu koja bi mogla proizaći iz pristupa, upotrebe ili nemogućnosti upotrebe informacija na ovim stranicama ili za bilo kakve greške ili manjkavosti u njihovom sadržaju. Korisnici se služe objavljenim sadržajem na vlastitu odgovornost. Sve informacije i fotografije koje se nalaze na stranicama Državnog arhiva u Pazinu predmet su autorske zaštite ili drugih oblika zaštite intelektualnog vlasništva te se ne smiju u bilo kojem obliku distribuirati, mijenjati ili na ikoji način koristiti bez pismene suglasnosti Državnog arhiva u Pazinu. Dokumenti objavljeni na ovim stranicama vlasništvo su Državnog arhiva u Pazinu i mogu se reproducirati u nekomercijalne svrhe. Pri tome se moraju čuvati sva autorska ili druga prava i ne smiju se prepisivati, umnožavati ili na ikoji drugi način širiti u komercijalne svrhe. Državni arhiv u Pazinu može sve sadržaje mijenjati bilo kada, bez obaveze obavještavanja korisnika i ne odgovara za posljedice prouzročene izmjenama. Internetska stranica Državnog arhiva u Pazinu može sadržavati tehničke nepravilnosti i ostale greške, stoga zadržavamo pravo izmjena, popravaka i poboljšanja sadržaja naših stranica, bez obaveze prethodnog obavještavanja. Isto tako Arhiv nije odgovoran za eventualno privremeno nefunkcioniranje stranica.


Ukusi Vojvodine | Events in Serbia\n11sep(sep 11)12:0012(sep 12)20:00Ukusi VojvodineNovi SadVrsta događaja:GastronomijaGrad/mesto održavanja:Novi Sad\nUkusi Vojvodine, festival prepoznatljiv po tome što jedan od omiljenih novosadskih parkova pretvori u mesto dobrih ukusa i prijatnog druženja ljudi svih generacija. Organizatori\nUkusi Vojvodine, festival prepoznatljiv po tome što jedan od omiljenih novosadskih parkova pretvori u mesto dobrih ukusa i prijatnog druženja ljudi svih generacija.\nOrganizatori za ovu godinu najavljuju mnogobrojne izlagače, ali i interesantne prateće sadržaje. Svi oni koji su se zaželeli dobre domaće kuhinje, tradicionalnih vojvođanskih jela, bogate meze i mirisnih kolača iz knjiga sa starih polica, moći će da uživaju, obilazeći i isprobavajući šta im je pripremilo više od 100 izlagača.\nOd pojedinačnih poljoprivrednih gazdinstava i malih preduzetničkih radnji, do restorana, aktiva žena, lokalnih akcionih grupa i turističkih udruženja, stižu nam u ova dva septembarska dana šunke, kuleni, kobasice, čvarci, sirevi, i kravlji i kozji, raznovrsni proizvodi od voća i povrća, zimnica, med, začini, ali i paprikaši svih vrsta, testenine i čorbe, pečene paprike i nasuvo na sve načine. Biće i prirodnih sokova, zanatskog piva, ali i vina. Naravno, i rezanci s makom.\nOni koji žele ponešto i da nauče, moći će da isprate šest zanimljivih radionica na temu spravljanja tradicionalnih kobasica, petrovske i lemeške, zatim da probaju zanimljive kombinacije meda i sira iz opštine Žabalj, da saznaju kako se uzgaja i koristi u ishrani mikrobilje, da uživo vide i isprobaju gotovo zaboravljene čipkaste krofne i hleb od komlova iz Banata, ali i da vide kako se slažu tradicionalni vojvođanski meni i vina iz Sremskih Karlovaca.\nFestival je otvoren od 12 do 20 časova, ulaz je besplatan, a kapija festivala je, zbog radova na mreži za navodnjavanje, prebačena na deo parka prema Limanima 3-4. Festival je smešten u sam središnji deo parka, odmah iza dečjeg igrališta.\n11 (Subota) 12:00 - 12 (Nedelja) 20:00


Zdravlje – Page 6 – Treće oko\nTreceOko August 10, 2015 Zašto su nam zabranili sunce?2015-08-10T11:45:08+00:00 Zdravlje\nTreceOko August 4, 2015 Stanovi, tihe ubice2015-08-04T21:44:15+00:00 Verovali ili ne\nTreceOko August 1, 2015 Soda bikarbona zamenjuje hemoterapiju?!2015-08-01T21:46:48+00:00 Zdravlje\nTreceOko August 1, 2015 Lek je tako blizu?2015-08-01T21:42:21+00:00 Zdravlje\nTreceOko July 23, 2015 Osvežavajuće i – veoma opasno2015-07-23T20:29:11+00:00 Zdravlje\nTreceOko July 14, 2015 Rijaliti šou – sa pacovima i GMO!2015-07-07T09:05:36+00:00 Teorija zavere\nTreceOko July 10, 2015 Alergičan na 21 vek?2015-07-07T08:22:28+00:00 Verovali ili ne\nAko mislite da mačka prede samo kad je zadovoljna, varate se – otkriveno je da mačke na taj način neutrališu štetne talase iz okoline U svojoj knjizi ruski novinar...\nTreceOko May 14, 2015 Odbio hemoterapiju i – izlečio se!2015-05-14T11:23:40+00:00 Zdravlje\nUčitelj u penziji zapanjio je lekare, koji su otkrili da je njegovo telo uspelo da se oslobodi teške bolesti bez ikakvog medicinskog tretmana! * Piteru Krejnu (60), pre 18...


08 November 2019 on svudapodji, svudapodjicom, putovanja, putopis, blog, Švedska, Istad, Malme, Lund, kultura, istorija, fotografija, životinje\nPoučena iskustvom od prethodnog dana u Karlskroni gde sam maltene ostala gladna zato što je restoran u koji sam želela da idem bio zatvoren, čim sam stigla u grad Istad odmah sam se uputila u pravcu restorana za koji sam našla neke preporuke. Za početak, to mesto se nalazilo blizu obale Baltičkog mora, ali bez obzira na sunčan dan duvao je veoma jak vetar tako da mi je bilo drago da sedim na zatvorenoj terasi restorana i odatle uživam u lepom pogledu.\nPogled na Baltičko more iz restorana u Istadu\nIspostavilo se da restoran uopšte ne pridaje važnost eleganciji tanjira i escajga, ali to nije ni najmanje smetalo niti uticalo na kvalitet ribe koja se nudila. Tako sam naručila lepo predjelo od škampa, a kao glavno jelo sam izabrala grilovane filete od haringe, jer mi je to nekako najtipičnija riba vezana za Skandinaviju i retko gde je jedem na drugom mestu. Kada su mi doneli glavno jelo, samo što se nisam sručila sa stolice od smeha. Naime, ono što je bilo preda mnom predstavljalo je noćnu moru svakog tipičnog Balkanca – preko haringi, krompira i salate izdašno je bio nanesen – džem od ribizli (ili nekog sličnog voća).\nSkandinavski specijalitet – grilovane haringe sa sosom u vidu džema od ribizli\nKao što je poznato, na Balkanu se apsolutno nikada ne meša meso, uključujući i ribu, sa bilo čim slatkim. Da se ne lažemo, mada ja volim azijsku hranu gde se redovno mešaju različiti ukusi, kada je u pitanju „klasično“ pripremljeno meso ili riba, ni ja nisam navikla da na to trpam nešto slatko. Međutim, znala sam da ovo nije retka kombinacija u Švedskoj, pa sam hrabro krenula da jedem i bogme sve sam pojela.\nPosle ručka sam, bez obzira na jak vetar, prošetala po drvenom molu koji se pružao ka dubinama Baltičkog mora i to iskoristila da se slikam kako sedim na jednoj klupi.\nNapredna verzija selfija\nSa mola se preko marine ujedno pruža i pogled ka centru Istada.\nMarina i centar grada u Istadu\nMada postoje indikacije da je mesto osnovano u 11. veku, zvanično se u istorijskim dokumentima prvi put pominje 1244. godine. Kao i Simrishamn i Istad je do 1658. godine i mirovnog sporazuma pod nazivom Roskildski mir pripadao Danskoj. Uzgred, ako vas zanima sam grad Roskilde u Danskoj i želite da malo saznate o njegovoj istoriji i sadašnjosti, pogledajte tekst https://www.svudapodji.com/danska-1/.\nDanas je Istad jedan od najbolje očuvanih srednjevekovnih gradova u provinciji Skanija (najjužnija provincija Švedske). Ono što mu daje poseban šarm jeste preko 300 kuća koje su sagrađene u bondruk stilu. Gotovo čim uđete u centralni deo grada, krećete da nailazite na ovakve kuće.\nKuća u bondruk stilu u Istadu\nČak i one kuće koje nisu napravljene u ovom stilu deluju lepo i slikovito.\nSlikovita ulica u centru Istada\nIz jedne tako slikovite ulice vidi se i toranj Bogorodičine crkve (Sankta Maria kyrka), čiji najstariji delovi potiču iz 13. veka.\nUlica u centru sa tornjem Bogorodičine crkve u daljini\nBogorodičina crkva u Istadu\nNedaleko od ove crkve nalazi se i kuća Englahuset čija fasada potiče iz 1630-ih godina i koja i dan-danas deluje potpuno impresivno.\nKuća Englahuset, detalj\nIstad je takođe uključen i u takozvanu Evropsku trasu ciglene gotike, tj., turističku trasu koja povezuje gradove u okolini Baltičkog mora u kojima se nalaze zanimljiva arhitektonska ostvarenja napravljena od cigli tokom perioda Gotike. Ova trasa obuhvata Roskilde u Danskoj, ali i gradove Gdanjsk, Olštin i Torunj u Poljskoj. Ako vas zanima, sva tri mesta su zastupljena u mojim tekstovima o putovanju po Poljskoj 2017. godine sa mnoštvom fotografija. Najjednostavnije je da na mom blogu idete na meni, zatim na sadržaj, pa u spisku tekstova pronađite ove gradove u Poljskoj.\nJedna takva građevina je ujedno i jedan od najbolje očuvanih manastira u Švedskoj. U pitanju je Opatija Grejfriars.\nOva opatija koja se formalno sastoji od Crkve svetog Petra (Sankt Petrikyrkan) i još jednog krila danas zapravo i nije nikakvo religiozno mesto već je tu smešten Muzej kulturne istorije Istada. Meni se muzej učinio dosta skromnim, ali je zato okolina ovog bivšeg manastira zaista izuzetno lepa, a grad redovno ulaže napore da je učini još privlačnijom tako što pravi i održava bašte za cveće i začinsko bilje odmah tu pored manastira-muzeja i drugih slikovitih građevina.\nBašta kod Opatije Grejfriars\nNakon ovoga otišla sam i do pešačke ulice u kojoj može da se vidi i najstarija kuća u Istadu sagrađena u bondruk stilu, a koja je preživela do današnjih dana. Gotovo je neverovatno da je ta kuća sagrađena 80-ih godina 15. veka!\nTime je praktično moje obilaženje Istada bilo završeno i zato sam odatle krenula direktno ka železničkoj stanici, ali sam se i dalje osvrtala oko sebe i uživala u slikovitim prizorima.\nDetalji iz Istada\nSledeće mesto koje sam želela da posetim i vidim bilo je nešto sasvim drugačije. Za početak sam morala da dođem do predgrađa Malmea, trećeg grada po veličini u Švedskoj. U pitanju je jedan šoping-mol. Naravno, mene kupovina uopšte nije zanimala, ali je ovaj hram potrošačke religije meni bio privlačan iz sasvim drugog razloga. U pitanju je arhitektura i njegov spoljašnji izgled, a šoping-mol se zove Emporija.\nGlavni uzlaz u šoping-mol Emporija\nOvaj šoping-mol je jedan od najvećih u čitavoj Skandinaviji i unutrašnjost mu je, ako tako mogu da kažem, tipična, ali sa istočne i zapadne strane ima elemenata koji ga čine specifičnim i lako prepoznatljivim.\nŠoping-mol Emporija , arhitektonski ukras na istočnom ulazu\nŠoping-mol Emporija , arhitektonski ukras na zapadnom ulazu\nOvde, međutim, moje interesovanje za savremenu arhitekturu u Malmeu nije bilo iscrpljeno. Naprotiv, sela sam u gradski autobus i odvezla se u pravcu centra, ali sam sišla pre poslednje stanice jer sam već iz prevoza ugledala ono što mi je bilo sledeće odredište. U pitanju je soliter sa 54 sprata koji se zove „Vrteći torzo“.\nSa autobuske stanice sam prošetala do samog solitera. To je stambena zgrada i trenutno je najviša u čitavoj Skandinaviji. Ono što je čini posebnom jeste ta njena bukvalno „uvrnuta“ konstrukcija i smatra se prvim uvrnutim soliterom na svetu. Autor joj je jedan španski arhitekta koji je prethodno izradio skulpturu „Uvrnuti torzo“, a koja je sa svoje strane inspirisala direktora kompanije koja je sada i vlasnik solitera da naruči projektovanje baš ovakvog zdanja.\nPosle ovih modernističkih arhitektonskih čuda, došao je na red i veoma kratak obilazak centra Malmea . Moram da priznam da sam već bila prilično umorna jer sam se baš dobro našetala ovog dana, tako da sam samo obišla jedan fin krug po centru grada. Prvo sam prošetala do glavnog trga gde je Gradska većnica iz 1546. godine bila divno obasjana Suncem.\nGradska većnica na glavnom trgu u Malmeu\nMoje krajnje odredište prilikom šetnje po gradu bio je jedan drugi trg – Trg Gustav Adolfs na kojem se nalazi skulptura heraldičkog simbola grada, a od 1660. godine i čitave pokrajine Skanije – skulptura grifona. Ipak, prvo sam zapazila grifona na šahtovima koji se mogu videti po gradu.\nNa Trgu Gustava Adolfsa skulptura grifona koju sam želela da vidim mirno čuči na vrhu jedne velike metalne sfere.\nPošto sam ispunila sebi želju, lagano sam krenula da se vraćam ka železničkoj stanici, ali nešto drugačijom putanjom, pa sam tako došla do još jednog trga, Trga Lila (Lilla Torg) gde sam čak mislila i da posetim Centar forme/dizajna u kojem se može videti ono što je najbolje u švedskom i skandinavskom dizajnu, ali je centar na žalost već bio zatvoren. Morala sam da se zadovoljim pogledom na ovaj lep trg prepun kafea i restorana.\nNešto kasnije sam se vratila u Lund sa planom da narednog dana nikuda više ne idem, već da obilazim sam grad. Pošto je dan bio tako jednostavan, dozvolila sam sebi da se ujutru malo više razvlačim, a onda sam krenula u laganu šetnju po centru grada. Mada sam već prolazila pored Katedrale u Lundu, i to više puta, sada sam i svratila da je vidim iznutra.\nIzgradnja zdanja je krenula krajem 11. veka, a polovinom 12. veka je Katedrala i posvećena. Drugim rečima, Katedrala je već bila u funkciji kada je Absalon, osnivač Kopenhagena i Biskup od Roskildea, bio i Nadbiskup Lunda (1178-1201). To je meni zanimljiv podatak, jer sam upravo prethodne jeseni kada sam posetila Dansku, Kopenhagen i Roskilde, i saznala za Absalona, donela odluku da ubrzo posetim i Lund. Time je uspostavljena potpuna povezanost putovanja po Danskoj iz 2018. i Švedske 2019. i to je meni bilo zabavno.\nAli, da se vratim na priču o Katedrali u Lundu. Ona ima veoma lepu aspidu s početka 12. veka, ali takođe i veoma zanimljiv astronomski sat koji potiče iz 14. veka.\nUnutrašnjost Katedrale u Lundu\nSlučaj je hteo da sam ja stigla u katedralu malo pre podneva i tada sam shvatila da će se sat „uključiti“ baš u podne, pa sam onda zauzela fino mesto i sačekala. U međuvremenu je sveštenica (da, da, i ovde je u pitanju bila žena) nešto fino ispričala brojnoj deci koja su se tu okupila, a posle je vodila i službu, naravno u delu katedrale koji je predviđen za to, a ne kod sata, ali sam ja tada napustila katedralu sa namerom da se tu ponovo vratim nešto kasnije.\nAstronomski sat u Katedrali u Lundu i sveštenica sa belo-crvenom odorom\nPrvo sam otišla u jedan lokalni restoran gde sam ručala neku fantastično ukusnu ribu iz severnih mora, a onda i do obližnjeg istorijskog muzeja Kulturen. Mene je tu najviše zanimao arhitektonsko-etnografski deo u vidu muzeja na otvorenom.\nKulturen – kuća iz sela Uranes (desno) i crkva iz sela Bosebo\nU ovom muzeju na otvorenom prikazano je nekoliko objekata koje su koristili različiti društveni slojevi i svi su ti objekti vremenom kupljeni i prebačeni ovde. Neke od zdanja su koristili seljaci, ali ima i građanskih kuća i onih koje su koristili pripadnici visokih slojeva ili sveštenstva. Za neke se čak zna i poimence ko je u njima živeo pre nego što je objekat kupljen, a često su dati i neki drugi podaci. Tako je, na primer, drvena kuća iz sela Uranes kupljena 1892. godine i za nju se zna da je sagrađena od drveta koje je posečeno tokom zime 1711.-1712. Za izgradnju kuće su se koristile i neke drvene grede ili daske s početka 16. veka, a neke od podnih dasaka mogu da se datiraju u 1305. godinu. Kako se to datiranje radi, ja ne znam, ali su mi ovi podaci bili potpuno fascinantni kada sam ih čitala i zato sam se potrudila da ih zabeležim.\nCrkva iz sela Bosebo je sagrađena 1652. godine. Pošto je 1894. godine crkva trebalo da bude porušena, muzej ju je otkupio i prebacio ovde.\nKulturen – unutrašnjost crkve iz sela Bosebo\nKod svake građevine postoje podaci o njoj, ali ja naravno neću da ulazim u taj nivo detalja. U svakom slučaju, poseta ovom muzeju je meni bila veoma zanimljiva i prijala mi je.\nKulturen – kuća iz sela Uranes, a u pozadini se vide krovovi tornjeva Katedrale\nKulturen – dvorište muzeja na otvorenom i đakonova kuća iz 14. veka\nPosle obilaska otvorenog dela muzeja Kulturen krenula sam ka Botaničkoj bašti. Mada je Lund sasvim savremen grad, put me je naveo jednom ulicom čija je popločana površina asocirala na neka stara vremena. Upravo to je meni bila i najupadljivija odlika ovog putovanja po Švedskoj – sjajna mešavina starog i najsavremenijeg novog.\n„Starinska“ ulica u Lundu\nPošto sam kasnije tog popodneva morala da krenem na aerodrom, onda već više i nisam imala puno vremena za obilazak Botaničke bašte, kojom upravlja Univerzitet u Lundu i koja je osnovana 1690. godine, ali je na ovu lokaciju preseljena u drugoj polovini 19. veka. Osim biljaka koje se mogu videti na otvorenom, postoji i velika staklena bašta koja je zapravo podeljena u više delova da bi se u svakom mogla da stvori posebna klima potrebna za rast specifičnih biljaka.\nBotanička bašta u Lundu\nIpak, od svih biljaka koje rastu u bašti, a ima ih oko 7000 vrsta, posebno su mi za oko zapele neke malene životinje koje sam prvo čula, a zatim i videla dok su mirno šetkale između rastinja u jednoj od staklenih bašti. U pitanju su kineske prepelice (Excalfactoria chinensis), najmanje prepelice na svetu.\nU povratku ka stanu još jednom sam svratila do Katedrale u Lundu da bih ušla u njenu kriptu jer je ona prethodno bila zatvorena zbog službe koja se odvijala u to vreme. Kripta je zaista impresivna, a uz mnoštvo zanimljivih stubova s početka 12. veka, postoji i par njih koji se vezuju za legendu o Džinu Finu, Sv. Lavrentiju i izgradnji Katedrale.\nKripta Katedrale u Lundu\nAli... Saznavanje detalja vezanih za tu legendu prepuštam onima koji budu otišli da posete izvanredno slikovita naselja južne Švedske.


OTAC EMANUELA MAKRONA OTKRIVA NEVEROVATNE DETALJE U VEZI SVOG SINA\n22. aprila, 2022 Vesti iz Francuske Napišite komentar\nSa velikom uzdržanošću, Jean-Michel Macron kaže da odobrava postupak svog sina, da mu se divi i da žali zbog činjenice da su „Francuzi (su) veoma nezahvalni“. Divi se svom sinu zbog hrabrosti i na idejama koje je idealizovao kada je cela Francuska bila protiv njega za vreme Kovida-19 i sada kada povukao hrabre poteze da umiri rat u Ukrajini, rekao je Jean-Michel, otac francuskog predsednika. Dodao je da su retki ,,evropski lideri koji su uradili ono što je on uradio”. Takođe je komentarisao i delove iz knjige jedne novinarke koja je napisala da je Makron napustio rano svoju domovinu kako bi izbegao ljubav sa svojom sadašnjom suprugom, a tadašnjom nastavnicom, piše Le Parisien.\nJean-Michel Macron, otac Emanuela Makrona, retko se odaziva medijima, ali je dao intervju za Ebra (L’Alsace, le Republicain lorrain). U Amiens (Somme), gde i dalje živi, on sa velikom uzdržanošću izražava „divljenje“ koje gaji prema svom sinu. „Odobravam 90% onoga što radi“, kaže on, „imam puno divljenja zbog načina na koji on sada upravlja državom. Smatram da morate imati mnogo hrabrosti i da su Francuzi veoma nezahvalni, ali to nije ništa novo”, rekao je on. „Imao je mnogo zasluga u suočavanju sa svime što mu je palo na glavu, posebno sa Kovidom. Suočen sa ratom u Ukrajini, imao je mnogo hrabrosti. Nema mnogo evropskih lidera koji su uradili ono što je on uradio”, sudija Jean-Michel Macron, star 72 godine.\nZa drugi krug, „videćemo“, da, rezultat može biti tesan jer „nije kao pre pet godina“, ali shodno političkim analizama, Makronov otac ne komentariše nijednu, on ne kritikuje stav Francuske o protivniku njegovog sina. On samo sugeriše da pratnja njegovog sina još nije „ništa isplanirala” u slučaju pobede, za razliku od veoma razrađene inscenacije u Luvru, koja je izazvala toliko priče 2017.\nOtac i sin se retko viđaju, kaže Makronov otac. „Ja idem da ga vidim s vremena na vreme, ali ne često. Bio sam na njegovom mitingu u La Défense arena u Nanterre 2. aprila. Nego, vidite njegov raspored… Poslednji put je ljubazno došao da me vidi ovde u kući u kojoj je odrastao 21. novembra 2019. godine, povodom otvaranja novog Fakulteta nauka u Amiens”.\nTagovi: intervju - Jean-Michel Macron - otac makrona


Sud u Banjoj Luci obustavio postupke protiv Davora Dragičevića | Autonomija\nSunday, 26. Jan, 2020.\nOsnovni sud u Banjoj Luci obustavio je prekršajne postupke protiv Davora Dragičevića s obzirom na to da on nije pronađen na prijavljenoj adresi\nOsnovni sud u Banjoj Luci obustavio je prekršajne postupke protiv Davora Dragičevića po prijavama Ministarstva unutrašnjih poslova bh. entiteta Republika Srpska, koje su podnijete poslije decembarskih protesta na Trgu Krajine, s obzirom na to da on nije pronađen na prijavljenoj adresi.\nIfet Feraget, advokat porodice Dragičević u slučaju ubistva njihovog sina Davida Dragičevića, potvrdio je ovu informaciju, prenosi sarajevski Klix.ba.\nSud je donio ovu odluku nakon što ih je MUP RS-a obavijestio da je Davor Dragičević nestao, da ne znaju gdje se nalazi te da misle da se nalazi u inostranstvu.\nU odluci Osnovnog suda se navodi da će se prekršajni postupak nastaviti na prijedlog podnosioca zahtjeva kada prestanu smetnje koje su izazvale prekid, što bi značilo da će se proces nastaviti u slučaju da se Dragičević vrati u Bosnu i Hercegovinu, ali samo u slučaju da ne dođe do zastarijevanja koja nastupa nakon dvije, odnosno četiri godine.\nProtiv Dragičevića je podneseno više prijava za neprijavljivanje skupova, narušavanje javnog reda i mira, prijetnji i drugih stvari.\nNakon protesta održanih 30. decembra prošle godine u Banjoj Luci, on je napustio Bosnu i Hercegovinu i od tada je u Austriji, gdje je prebacio i posmrtne ostatke sina Davida Dragučevića.\nDavid Dragičević nestao je 18. marta 2018. godine, a njegovo beživotno tijelo pronađeno je šest dana kasnije na ušću rječice Crkvene u Vrbas.\nOkupljanja u centru Banje Luke, na kojima je tražena istina o stradanju mladića, prekinuta su krajem prošle godine, a za Davorom Dragičevićem je raspisana potjernica.\nParlament BiH protiv odgovornosti za osobe koje negiraju genocid i ratne zločine\nEDVIN KANKA ĆUDIĆ: Sarajevski Jevreji, narod koji nestaje\n(Pod) razno (1.710) Autonomija (16.383) Antidiskriminacija (69) Autori (2.400) Aleksandar Kocić (47) Aleksandra Bosnić (11) Ana Lalić (12) Branislava Opranović (34) Dinko Gruhonjić (84) Dragana Rakić (20) Đerđ Konrad (49) Igor Besermenji (204) Jan Briza (11) Larisa Inić (34) Laslo Vegel (406) Milivoj Bešlin (7) Miloš Vasić (82) Mirko Đorđević (146) Natalija Jakovljević (12) Nedim Sejdinović (41) Nora Hicko (6) Pavel Domonji (43) Pavle Radić (309) Tamara Kaliterna (85) Teofil Pančić (80) Tihomir Novak (111) Zlatko Jelisavac (389) Civili (138) Kultura (1.195) Marginalci (1.403) Ogledalo (4.356) Stav (1.717) Stvarni ljudi (15) Utočište: Nacionalizam (1.391) Živeti zajedno (22) Beta (8) Blogeraj (25) English (24) Documents (1) Interview (6) News (7) Views (10) Intervju (991) Izbori (241) Izdvajamo (3.759) Karikatura nedelje (190) Mladi i mediji (13) Planeta (2.108) Podsetnik (31) Region (2.197) Šta s’ to rek’o! (432) Vesti (5.304) Vesti čitalaca (6) Video (11) Vojvodina (15.629) Aktuelno (8.600) Decentralizacija (209) Dijalozi (15) Dokumenti (74) Ekonomija (805) Evropa u Vojvodini (44) Lokalne samouprave (711) Pogledi (734) Seminari (13) Tribine (30)


odgoj Archives - Page 34 of 37 - AKOS\nHome > Posts tagged "odgoj" (Page 34)\nMeđuvršnjačko nasilje – možda su i vaša djeca žrtve a da to i ne znate?\n,,Školsko doba" i nije najljepše doha za svu djeca. Ne nose baš sva djece najljepše uspomene iz tog perioda. Djeca su mnogo nasilnija nego ranije, pa je za neku djecu svaki odlazak u školu noćna mora. Počesto i za njihove roditelje. Broj nasilnika se mnogo povećao a time\nNa njenom kauču redali su se 20/30-godišnjaci koji su patili od depresije i anksioznosti a njihove mame i očevi kao da su sa svim tim imali vrlo malo veze. Štaviše, svi oni su pričali o tome koliko “neizmjerno vole” svoje roditelje. Piše: Jovana Papan\nAko ste barem jednom uhvatili sebe da nekontrolisano vičete na djecu ili partnera zbog neke sitnice, ovaj tekst je za vas. To je priča jedne mame kako je uspjela da kod sebe promjeni ovu lošu naviku. Pročitajte i podijelite vaša iskustva u komentarima: Cijenim poruke koje dobijam od svoje\nPromjena pristupa odgoja: Dova umjesto kletve\nKad bi roditelji – specijalno majka, bili svjesni da njihovo proklinjanje svojē vlastite djece može biti uslišano od Allaha, dž.š., sigurno to nikada više ne bi činili jer je beskorisno kajati se, kada se ostvari ono što čovjek ne želi. Piše: Safija Malkić Sve je više umnih\nŠta će se desiti s mojom djecom nakon moje smrti? Ljudi razmišljaju o ovom pitanju i uspiju ostvariti štošta za korist svoje djece.Takvi ljudi smatraju se pronicljivim i inteligentnim. Međutim... Šta će se desiti sa djecom nakon njihove smrti? Piše: Muhammed Hanif Abdul-Medžid\nIbn-'Umer, r.a., prenosi da je Allahov Poslanik, sallailahu'alejhi ve selleme, rekao: "Svi ste vi pastiri, i svi ćete biti odgovomi za svoje stado. Vladar je pastir i odgovoran je za svoje stado, čovjek je pastir u svojoj obitelji i odgovoran je za nju, žena je pastirica u\n84 načina na koje možete povrijediti djecu Ovo su odgovori na dječja pitanja kako su ih roditelji (i učitelji) povrijedili... 1. Nisu se zanimali za ono što je meni\nKo ponekad ne požali zbog riječi koje je rekao vlastitom djetetu? Sigurno se događalo da riječi iz vaših usta izlaze kao rezultat stresa, bezvoljnosti ili premorenosti. Ili nešto govorite jer su to vama govorili dok ste bili dijete i ne razmišljate o pravoj poruci koju šaljete. Ali možda


Aplikacija za kupovinu integrisana u Pepper robota\nMay 25, 2016 MasterCard\nPizza Hut restorani u Aziji testiraće u praksi Pepper aplikaciju za trgovinu kako bi se niz novih potrošačkih iskustava uveo u trgovačke lokacije\nKompanija MasterCard je predstavila prvu aplikaciju za kupovinu u okviru čovekolikog robota Pepper kompanije SoftBank Robotics. Aplikacija se bazira na MasterPass platformi, globalnoj usluzi za digitalno plaćanje kompanije MasterCard koja spaja potrošače sa trgovcima, omogućavajući im da obave brza, jednostavna i sigurna digitalna plaćanja putem različitih kanala i uređaja. Pizza Hut restorani u Aziji će biti prvi partner na ovom lansiranju i radeći zajedno sa kompanijom MasterCard kako bi se ostvarila inovativna interakcija kupaca sa robotom Peppe.\nKao prvi veliki korak u približavanju konverzacijskih trgovinskih iskustava trgovcima i potrošačima, ova nova aplikacija proširuje sposobnost robota da integriše korisničku uslugu, pristup informacijama i prodaju u kontinuirano i glatko korisničko iskustvo. Restorani Pizza Hut u Aziji testiraće ovu Pepper verziju za prikupljanje porudžbina i ličniji kontakt sa korisnicima kako bi se poboljšala korisnička usluga na samim trgovačkim lokacijama do kraja 2016. godine.\n„Potrošači su navikli da očekuju personalizovanu uslugu, prilagođene ponude i jednostavne procedure kako u prodavnici, tako i onlajn,“ rekao je Tobias Pujse, potpredsednik sektora za upravljanje inovacijama MasterCard Lab za Azijsko-pacifički region. „Cilj ove aplikacije je da potrošačima pruži nezaboravno i personalizovanije iskustvo kupovine koje prevazilazi dosadašnje samouslužne mašine i kioska, kombinujući inteligenciju robota Pepper sa sigurnim iskustvom digitalnog plaćanja putem digitalnog novčanika MasterPass.“\nKorisnik će moći da pokrene aplikaciju jednostavnim pozdravljanjem robota Pepper i uparivanjem korisničkog MasterPass računa bilo pritiskom na Pepper ikonicu u novčaniku ili skeniranjem QR koda na tabletu koji robot drži. Nakon uparivanja sa MasterPass novčanikom, Pepper će biti u stanju da pomogne korisniku kartice pružajući mu personalizovane preporuke i ponude, dodatne informacije o proizvodima, kao i pomoć prilikom provere i plaćanje. Pepper će moći da pokrene, odobri i završi transakcije povezivanjem na MasterPass preko Wi-Fi veze i cela transakcija se dešava unutar novčanika.\nKompanija MasterCard je napravila ovu aplikaciju u sklopu svog MasterCard Lab sektora u Singapuru, jednog od osam kompanijinih centara za istraživanje i razvoj širom sveta. Pepper aplikacija nadograđuje trenutne MasterCard programe koji donose plaćanja na bilo koji uređaj potrošača, nakit ili odevni predmet- od fitnes narukica do frižidera i novih robota. Integracija sa Pepper robotom ima potencijal da otvori mogućnosti u svetu maloprodaje, kao što su personalizovana kupovina i usluge domara, kupovinu u radnji i mogućnost da se kupovina obavi u prodavnici, a kupljeni artikli isporuče na kućnu adresu. Ova ista mogućnost će biti primenjiva na druge korisničke interakcije na trgovinskim lokacijama uključujući hotele, banke, aerodrome i ostale industrije korisničkih servisa.\nOtvoren Naučni klub u Kruševcu


Ured Evropske unije za hranu i veterinarstvo (FVO) obavijestio je Ured za veterinarstvo Bosne i Hercegovine da se svi postupci koje je BiH predložila u Akcionom planu za kontrolu proizvodnje i prerade mlijeka i mliječnih proizvoda namijenjenih za izvoz u EU, smatraju zadovoljavajućim u odnosu na sve preporuke FVO-a.\nEvropska komisija pohvalila je BiH zbog utvrđivanja i usvajanja Akcionog plana i očekuje da državna i entitetska administracija u potpunosti i na koordiniran način, bez odlaganja, provedu sve aspekte Akcionog plana na području cijele BiH.\nRevizija FVO-a koja treba verificirati punu implementaciju Akcionog plana, zakazana je za 2016. godinu.\nRama: Budućnost je u malinarstvu


Švajcarsko ministarstvo spoljnih poslova je redovno u potrazi za kvalifikovanim i motivisanim ljudima.\nSlobodna radna mesta će biti objavljena na stranici State job portal. Postoji opcija pretrage radnih mesta prema određenim kriterijumima.\nDetaljnije informacije možete naći na engleskoj verziji sajta.


Soundgarden najavljuje album\nSoundgarden najavljuje album 15.Apr.2011, 10:30, Izvor: TimeMachineMusic.org\nJedan od najuticajnijih sastava Seattle scene - SOUNDGARDEN najavljuje rad na novom albumu. Biće to prvo studijsko izdanje nakon 15-to godišnje diskografske pauze. Kako objašnjava ...\n07:55: Italijani grade novu fabriku u Jagodini!07:54: Tornado pogodio centralni deo SAD, jedna osoba poginula07:54: Selena vs Britney ko nosi bolje?07:53: Vestervele: Primena sporazuma glavni preduslov za datum07:53: Telekom Srbija: privatizacija ili stagnacija07:53: Željko Stojanović muvao ribu u klubu07:52: Pretnje profesorima pred kraj škole07:52: Mlada Afrikanka: Pobegla sam da se ne bih udala za kralja07:52: VIDEO: Jeste li spremni? Ovo je uvjerljivo najgori spot na svijet...07:52: PROMOCIJA: Na jednom mestu sve beogradske kafane!07:51: Siva ekonomija koči privredni rast Srbije07:51: FOTKA DANA: Kad Simonović jaše...07:51: Žarko Obradović: Vratićemo značaj sportu u školama!07:50: Milioni iz Galenike u Švajcarskoj?07:50: Albanci sa Kosova odgovaraju Madriđanima: Katalonija nije Špani...07:50: Adio Napoli! Macari otišao, žele ga Roma, Inter i Anži07:50: Anćeloti hoće u Real, uprava PSŽ-a ga ne pušta07:49: Beograd: susret Vestervelea sa Nikolićem i Dačićem07:49: Od početka godine nestalo 27 osoba07:49: Student Poljoprivrednog fakulteta se udavio u Ulcinju07:48: Roditelji i učenici prete profesorima07:47: Sedam osoba povređeno u udesima 07:46: Vetroparkovi u Srbiji – Najevropskiji projekat 2013.07:46: "Depeche Mode" nastupili na Ušću: ”Vi ste najbolja publika...07:45: Tornado pogodio centralni deo SAD: Jedna osoba poginula, dvoje lj...07:44: Pet saobraćajki u Beogradu: Ima povređenih07:42: VIDEO: Obnovljeni BMW serije 5 (Sedan, Touring, Gran Turismo i M5...07:42: Sezonci će raditi na crno07:41: Skupština Vojvodine danas o Deklaraciji07:41: Deklaracija protiv korišćenja GMO07:40: Skupština Vojvodine danas o Deklaraciji07:40: Bjelovar: Zapalio sebe, sina, oca i policajce07:39: MAJ JE RAJ: Mesec za supernamirnice na tanjiru07:38: Konditori zaustavili pad proizvodnje07:37: Ekonomske posljedice ulaska Hrvatske u EU07:37: Bez socijalnog osiguranja ostalo 90.000 radnika!07:37: Evro danas 110,62 dinara07:37: Novo partnerstvo Beograda i Berlina07:35: Samsung razvija 5G mrežu07:34: Apple ima 50 milijardi preuzetih aplikacija07:34: E-mail prenos novca za Google Wallet07:34: Dropbox 2.0.1207:33: "Dipeš mod" priredili spektakl na Ušču07:32: Vojvodina danas o Deklaraciji07:32: Osetite čari Kalelje07:32: Sanja Doležal: Tužno mi je što neću ostariti sa suprugom07:32: Španija rekorder po broju nezaposlenih07:31: Danas o zakonima o zdravstvu07:30: Ako mogu oni zašto ne biste mogli i vi: Sedite u fotelji i zara...07:30: Prvi podaci o dugovanjima budžetskih korisnika u Srbiji07:30: Najčešće falsifikuju kovanice od jedne KM07:29: Na aukciji prvo izdanje "Harija Potera" sa beleškama autorke07:28: Britanija: Nezavisnu Škotsku čeka kiparski sindrom07:28: Vestervele sa Nikolićem i Dačićem07:28: Vestervele danas sa Nikolićem, Dačićem i Mrkićem07:28: UŽIVAJU U BRAKU: Milena Vučić se ljubila s mužem nasred ulice07:26: Danas o deklaraciji o zaštiti prava Vojvodine 07:26: Majska izložba grafike beogradskog kruga od 20. maja07:26: Rukometaši Partizana osvojili Kup Srbije07:26: Gido Vestervele s Nikolićem, Dačićem i Mrkićem\n15.Apr.201115.Apr.2011: Muzika15.Apr.2011: TimeMachineMusic.orgDan pre: 14.Apr.2011Dan pre: MuzikaDan pre: TimeMachineMusic.orgDan posle: 16.Apr.2011Dan posle: MuzikaDan posle: TimeMachineMusic.org


“Direktorica Centra za socijalni rad nije spriječila nesavjesno postupanje prema djeci” – Borba\n“Inspekcijskim nadzorom je utvrđeno da rukovoditeljka službe za djecu nije organizovala rad stručnih radnika u okviru službe, koordinirala radom službe sa drugim službama unutar Centra i sa institucijama u jedinici lokalne samouprave u vezi sa konkretnim slučajem, i nije pratila rad pripravnika koji je raspoređeni na rad u službi”.\n“Inspekcijskim nadzorom je utvrđeno da je korisnicima povrijeđeno pravo na zaštitu ličnih podataka, propisano Zakonom o socijalnoj i dječjoj zaštiti, kojim je precizirano da korisnik ima pravo na zaštitu ličnih podataka iz dokumentacije koja se obrađuje za potrebe izvještaja, odnosno za evidencije, uključujući i one koje se tiču njegove ličnosti, ponašanja i porodičnih okolnosti i načina korišćenja prava iz socijalne i dječje zaštite. Inspekcijskim nadzorom je utvrđeno, da od marta mjeseca tekuće godine do dana vršenja nadzora, nije vođena evidencija o kontaktima sa korisnikom i drugim značajnim licima za korisnika, kao i kontakti sa voditeljem slučaja, internim i eksternim saradnicima u fazama rada na slučaju, aktivnostima, dešavanjima i zapažanjima tokom rada sa korisnikom i drugim značajnim licima, što je suprotno Pravilniku o organizaciji, normativima, standardima i načinu rada centra za socijalni rad”, navodi se u saopštenju Uprave za inspekcije poslove.\n“Opis ovih nepravilnosti sadrži lične podatke korisnika, pa o njima nije dozvoljeno izvještavati javnost. Kada je riječ o počinjenim nepravilnostima, koje se ne mogu otkloniti ukazivanjem, inspektor socijalne i dječje zaštite će u daljem postupku, shodno ovlašćenjima propisanim Zakonom o socijalnoj i dječjoj zaštiti, inicirati postupak za utvrđivanje odgovornosti. Ističemo da inspektor socijalne i dječje zaštite nema ovlašćenje da vrši nadzor nad stručnim radom, odnosno, da ocjenjuje da li su ispunjeni uslovi u odnosu na primjenu propisanih stručnih procedura i u odnosu na korišćenje stručnih znanja i vještina tokom prijema, procjene, planiranja, pregleda efekata realizovanih aktivnosti i završetka rada sa korisnikom, na osnovu uvida u dokumentaciju i uvida u proces pružanja i efekata usluga, već je to u nadležnosti ministarstva u skladu sa čl.163 Zakona o socijalnoj i dječjoj zaštiti”, zaključuje se u saopštenju.\nTrogodišnja djevojčica u novembru nastupa u Karnegi Holu u Njujorku, za šest mjeseci napravila čudo


Kapetan Dragan u splitskom zatvoru (foto) - Sputnjik Srbija\n16:45 09.07.2015 (osveženo 16:19 05.10.2015) Preuzmite kraći link\nOptuženi za ratne zločine u Hrvatskoj Dragan Vasiljković, poznatiji kao Kapetan Dragan, prebačen je danas nakon izručenja Hrvatskoj u splitski zatvor na Bilicama, gde će biti smešten u posebnom krilu, daleko od ostalih zatvorenika.\nUlaz u zatvor u Splitu, gde je doveden kapetan Dragan\nU roku od 16 sati trebalo bi da bude ispitan na Odeljenju za ratne zločine Županijskog državnog tužilaštva.\nDo zatvora su ga u organizaciji Ministarstva pravosuđa i pod posebnim merama opreza doveli policajci u kombiju i sada ga čeka standardni zatvorski protokol koji prolaze svi zatvorenici.\nZbog osetljivosti situacije Vasiljkoviće će, kako saznaje Hina, biti smešten u posebno zatvorsko krilo i u ćeliji će biti sam, daleko od ostalih zatvorenika koje neće ni susretati.\nU petak ujutro trebao bi da bude prebačen u splitsko Županijsko državno tužilaštvo, gde će biti ispitan u prisustvu njegovog branioca po službenoj dužnosti — splitskog advokata Darka Stanića.\nKapetan Dragan prilikom dolaska u splitski zatvor\nTada Vasiljković može da izjavi da ne želi da ga brani odabrani advokat, pa sudu u tom slučaju preostaje da u vrlo kratkom vremenu nađe zamenu.\nAustralijske vlasti izručile su ranije danas Vasiljkovića Zagrebu, koji ga tereti za ratne zločine počinjene tokom poslednjeg rata.\nMinistar pravde Hrvatske Orsat Miljenić je neposredno nakon izručenja rekao da se to dogodilo nakon devet dugih godina „teške pravne borbe“ i da će on dalje biti procesuiran kao svaki drugi okrivljeni.\nVasiljković, koji je u Australiji živeo pod imenom Danijel Sneden, uhapšen je u Pertu 2006. godine i od tada se nalazio u ekstradicionom zatvoru, osim perioda koje je proveo na slobodi 2009. i početkom 2010. godine, nakon kojeg je na osnovu odluke Vrhovnog suda ponovo uhapšen.\nKapetana Dragana Hrvatska traži u vezi sa optužbama za ratne zločine počinjene u vreme kada je bio komandant u Krajini 1991. i 1992. godine.\nPrema optužnici koju je objavilo Tužilaštvo Šibensko-kninske županije, Vasiljković je mučio ratne zarobljenike, naredio da budu ubijeni i komandovao napadom na Glinu u kojem je bilo civilnih žrtava.\nSrpski ministar pravde Nikola Selaković izjavio je prethodno da je pitanje da li će kapetan Dragan u Hrvatskoj imati pravično suđenje i dodao da će mu Srbija pomoći, u skladu sa zakonom.\nizručenje, zatvor, optužnica, ratni zločini, Kapetan Dragan, Nikola Selaković, Split, Australija, Hrvatska


Oreol — Википедија\nOreol (takođe poznat kao nimbus) je krug ili disk svetlosti koji okružuje glavu svete osobe. Simbolika svetlosti odnosi se na duhovni karakter osobe. Koristi se u ikonografiji različitih religija kako bi ukazao na svetost određene ličnosti. Tokom različitih istorijskih perioda koristio se i prilikom prikaza vladara ili heroja. U sakralnoj umetnosti antičke Grčke, antičkog Rima, hinduizma, budizma, islama i hrišćanstva i ostalih religija svete osobe mogu biti prikazane sa oreolom u obliku kruga svetlosti ili plamenom, može okruživati glavu ili čitavo telo – mandorla. Oreol može biti prikazan bilo kojom bojom ili kombinacijom boja što zavisi od kulture ili pak religije u kojoj je prisutan. Najčešće se prikazuje uz pomoć zlatne, žute ili bele boje kada predstavlja svetlo ili crvene boje kada predstavlja plamen.\nPrikaz Kolosa sa Rodosa iz 1880. godine\n1 Oreol u periodu antičke Grčke\n2 Oreol u rimskoj umetnosti\n3 Oreol u azijskoj umetnosti\n4 Oreol u hrišćanskoj umetnosti\n5 Promena prikaza oreola\nOreol u periodu antičke GrčkeУреди\nU skladu sa istorijom drevne Grčke oreol je korišćen ne samo prilikom prikaza božansata, već i junaka. Homer u okviru svog dela „Ilijada“ opisuje svetlost koja okružuje glave junaka tokom bitke. Umetnička dela sa prikazom Perseja sa zracima svetlosti oko njegove glave prilikom čina ubijanja Meduze mogu se pronaći u muzeju Luvr u Parizu ili pak u muzeju umetnosti Metropoliten u Njujorku. Na oslikanim predmetima iz južne Italije, zrakovi ili jednostavni oreoli okružuju niz mitskih figura, poput Tetide, koja je bila Ahilova majka. Kolos sa Rodosa je statua boga Sunca Heliosa sa krunom u obliku sunčevih zrakova.\nRimski podni mozaik sa prikazom Apolona, kasni 2. vek, Tunis\nOreol u rimskoj umetnostiУреди\nNajranija upotreba oreola vezuje se za grčku i rimsku umetnost, smatra se da konvencionalni prikaz svetlosti oko glave potiče iz zaratustrizma koji je ukazivao na „božanski sjaj“ persijskih kraljeva i kao takav je prenet posredstvom mitraizma. Iako su slike iz perioda Rimskog carstva nestale, dokaz da je oreol imao svoje mesto u okviru ove umetnosti su mozaici, poput mozaika iz Tunisa koji datira iz 2. veka.\nPrikaz Bude sa oreolom, 1-2. vek\nOreol u azijskoj umetnostiУреди\nPrikaz vladara Mogulskog carstva, 1620. godina\nUpotreba oreola je široko rasprostranjena u indijskoj umetnosti, naročito u okviru budizma gde se pojavljuje najkasnije u 1. veku nove ere. Iako se u nekim budistitičkim tekstovima spominje da Buda nikada nije imao oreol oko glave, ali se ukazuje da je emitovao zrake svetlosti tokom nirvane i parinirvane. U Indiji se pod nazivima „Prabhamandala“ ili „Siras-cakra“ podrazumeva oreol koji okružuje glavu određene ličnosti, dok se termin „Prabhavali“ odnosi na oreol koji okružuje čitavo telo. Vladari Kušanskog carstva su se među prvima na sopstvenim kovanicama prikazivali sa oreolom. U kineskoj i japanskoj budističkoj umetnosti, oreol se takođe koristi od najranijih perioda. Tibetanski budizam koristi različite vrste oreola. Različite boje oreola ukazuju na specifično značenje, narandžasta boja je za monahe, zelena za Budu. Figure obično imaju dva oreola, koji okružuju glavu i telo i koji se presecaju. U azijskoj umetnosti oreol se ne sastoji samo od svetlosti već i od plamena koji se prvi put pojavljuje u kineskoj umetnosti. U okviru prikaza plamenova može se razlikovati plamen koji se nalazi na prstenu oreola i veoma istaknut plamen, ponekad čak i sa dimom koji se javlja u pojedinim budističkim prikazima i persijskim minijaturama. Ovaj tip je retko prisutan u hrišćanskoj umetnosti. U okviru islamske umetnosti oreoli su se pojavljivali tokom različitih perioda i na različitim područjima, naročito su bili zastupljeni u slučaju persijskih minijatura i tokom Mogulskog i Otomanskog carstva. Plamteći oreoli koji potiču iz budističke umetnosti okružuju anđele, mogu se videti i u prikazima Muhameda ili drugih svetih ličnosti. Od ranog 17. veka oreoli se počinju koristiti prilikom portretisanja vladara Mogulskog carstva. Uprkos tituli koju je imao Osmanlije su izbegavale korišćenje oreola prilikom prikaza sultana.\nPrikaz Justinijana Flavija u bazilici Svetog Vitalija, 548. godina\nRođenje i preobraženje Hristovo, 1020-1050. godiine\nOreol u hrišćanskoj umetnostiУреди\nOreol postaje deo ranohrišćanske umetnosti u 4. veku sa najranijim ikonama Isusa Hrista. Isprva je oreol predstavljao simbol božanske prirode Isusa Hrista i njegovog učenja, stoga je prikaz pre krštenja bio bez oreola. Ovakvo prvobitno gledište je sa sobom povačilo pitanje o prirodi i učenju Hristovom koje je bilo dato rođenjem (iz perspektive pravoslavlja) ili je božansku prirodu stekao pri krštenju (iz perspektive nestorijanstva). Oreol sa krstom iznutra ili pak krstom koji se prostire izvan oreola koristio se naročito tokom srednjeg veka za prikazivanje ličnosti Svetog Trojstva, naročito Isusa. U mozaicima u bazilici Svete Marije u Rimu, Isus je prikazan sa krstom u okviru oreola ili izvan oreola, anđeli na istim tim mozaicima imaju uobičajene oreole, dok ih Josif i Marija uopšte nemaju. Oreol u obliku trougla korišćen je kao simbol Svete Trojice. Okrugli oreoli obično su korišćeni u slučaju svetaca, starozavetnih proroka, anđela i drugih svetih ličnosti. Vizantijski carevi i carice su takođe bili predstavljani sa oreolima, ali su se ti oreoli samo iscrtavali. U srednjovekovnoj italijanskoj umetnosti ličnosti koje još uvek nisu bile kanonizovane kao sveci slikani su sa linearnim zracima koji isijavaju oko glave, ali bez definisane kružne linije oreola. Iz perioda baroka karakterističan je Marijin oreol koji je sačinjen od 12 zvezda. Četvrtasti oreoli su isprva smatrani svešteničkim, ali su sa ovim oreolima prikazivani i žene i deca, ovaj oblik je usvojen kako bi se mogli razlikovati darivaoci i ostali značajni ljudi za crkvu od svetaca koji su imali okrugli oreol. Kvadrat je smatran zemaljskim geometrijskim oblikom i kao takav je bio inferiorniji u odnosu na krug.Na mozaicima u periodu između 5. i 6. veka plavu boju oreola zamenjuje zlatna. Zlatna boja preovladava zato što sasvim jasno ukazuje na predstavu svetosti kroz činjenicu da je u pitanju boja koja je blistava, nema razlike u nijansama i ne može se pomešati sa drugim bojama.\nBogorodica Benoa, Leonardo da Vinči, 1478-1482. godine\nPromena prikaza oreolaУреди\nUsled većeg prisustva realizma u slikarstvu, oreol postaje problematičan za prikazivanje na slikama. Promena kompozicije zastupljene u slikarstvu smanjuje mogućnosti da oreol postane deo takve kompozicije. Ovakav odnos prema prikazivanju oreola u slikarstvu se prvo može uočiti u radu Đota di Bondonea, koji Isusa Hrista nastavlja prikazivati sa kružnim oreolom, dok njegovi sledbenici prestaju praktikovati ovakav način prikazivanja. Perspektiva u slikarstvu postaje sve značajnija što utiče na prikazivanje oreola, koji je nekada bio prikazivan tako da se vidi u potpunosti, sada zauzima lebdeći položaj iznad glave svetaca.\nPočetkom 15. veka Jan van Ajk i Rober Kampen napuštaju uppotrebu oreola, iako su ga određeni holandski slikari nastavili koristiti. Uglavnom je praksa slikanja oreola duže traja u Italiji, mada je prikaz bio sveden na tanku zlatnu traku kojom je predstavljen samo okvir oreola. Što je uošljivo u radovima Đovanija Belinija i Leonarda da Vinčija. Fra Anđeliko, koji je pored toga što je bio renesansni slikar bio i monah, se protivio promenama u načinu prikazivanja oreola i u njegovim delima se može videti da zbog kompozicije zlatni diskovi u istoj ravni kao i sama pozadina slike počinju ometati ostale figure.\nU visokoj renesansi donete su uredbe, kao reakcija na protestantsku reformaciju, kojima je upotreba oreola postala propisana, mada je opstala težnja za što diskretnijim i prirodnijim izgledom koji se stvarao efektom svetlosti koja je okruživala glavu svetaca i drugih ličnosti.\nDo 19. veka oreol postoje netipičan u zapadnoj umestnosti, iako je ostao zadržan na ikonama. Zbog ovoga je postala prilično iznenađujuća odluka Džona Milea da svom realističnom prikazu Svetog Stefana doda prstenast oreol.\n^ „Oreol | Veliki Rečnik” (на језику: енглески). Приступљено 13. 05. 2019.\n^ „halo | History, Art, & Facts”. Encyclopedia Britannica (на језику: енглески). Приступљено 13. 05. 2019.\n^ а б „The Halo | Religious Iconography Representing Gautama Buddha | Buddha heads”. www.burmese-art.com (на језику: енглески). Приступљено 13. 05. 2019. [мртва веза]\n^ Milne, Marjorie J. (1946). „Perseus and Medusa on an Attic Vase”. The Metropolitan Museum of Art Bulletin. 4 (5): 126. ISSN 0026-1521. doi:10.2307/3257993.\n^ Ludolf, Stephani (1859). Nimbus und Strahlenkranz in den Werken der Alten Kunst. St. Petersburg: Buchdruckerei der K. Akademie der Wissenschaften.\n^ „Colossus of Rhodes”. Ancient History Encyclopedia. Приступљено 13. 05. 2019.\n^ „The Burlington Magazine for Connoisseurs”. Notes and Queries. s10-III (54): 19—20. 7. 01. 1905. ISSN 1471-6941. doi:10.1093/nq/s10-iii.54.19e.\n^ Belis, Alexis (30. 03. 2016). „Roman Mosaics in the J. Paul Getty Museum”. www.getty.edu (на језику: енглески). Приступљено 13. 05. 2019.\n^ Gopinatha Rao, T. A., 1872-1919. (1993). Elements of Hindu iconography (2. изд.). Delhi: M. Banarsidass. ISBN 9788120808782. OCLC 29945232. CS1 одржавање: Вишеструка имена: списак аутора (веза)\n^ а б Kossak, Steven (1994). „The Arts of South and Southeast Asia”. The Metropolitan Museum of Art Bulletin. 51 (4): 1. ISSN 0026-1521. doi:10.2307/3269200.\n^ Rhie, Marylin M. (1992). Wisdom and compassion = Śes rab daṅ sñiṅ rjeʼi rol pa : the sacred art of Tibet. Thurman, Robert A. F., Taylor, John Bigelow., Asian Art Museum of San Francisco., Tibet House (Organization : New York, N.Y.), Royal Academy of Arts (Great Britain) (Special reprint изд.). London: Royal Academy of Arts. ISBN 9780810925267. OCLC 28174452.\n^ Davidson, J. LeRoy; Sickman, Laurence; Soper, Alexander; Paine, Robert Treat (1958). „The Art and Architecture of China”. College Art Journal. 17 (3): 322. ISSN 1543-6322. doi:10.2307/774007.\n^ а б Didron, Adolphe Napoléon, 1806-1867. Christian iconography; the history of Christian art in the Middle Ages. F. Ungar Pub. Co. OCLC 192994. CS1 одржавање: Вишеструка имена: списак аутора (веза)\n^ а б Schiller, Gertrud. Iconography of Christian art. London,: Lund Humphries. ISBN 9780853312703. OCLC 161457.\n^ „Early Christian symbols based on some of these terms”. www.catholicbiblical.ca. Архивирано из оригинала на датум 05. 02. 2019. Приступљено 13. 05. 2019. Невалидан унос |dead-url=dead (помоћ)\n^ „What is the origin of the halo that is shown above a saintly persons head? | Notes and Queries | guardian.co.uk”. www.theguardian.com. Приступљено 13. 05. 2019.\n^ Stefanovic, Milena. „Свет(л)ост ореола: настанак и развој у оквиру хришћанске иконографије” (на језику: енглески).\n^ British Museum. Catalogue of the Waddesdon Bequest in the British Museum. Tait, Hugh. London: The Museum. ISBN 9780714105239. OCLC 16716955.\n^ Hall, James, 1918-2007. (1983). A history of ideas and images in Italian art. London: J. Murray. ISBN 9780719539718. OCLC 9790198. CS1 одржавање: Вишеструка имена: списак аутора (веза)\n^ „Halos in Christianity”. www.termpaperwarehouse.com. Приступљено 13. 05. 2019.\n^ Tate, Sir Henry, Oxford University Press, 2003, Приступљено 13. 05. 2019\nAster, Shawn Zelig, The Unbeatable Light: Melammu and Its Biblical Parallels, Alter Orient und Altes Testament vol. 384 (Münster), 2012,. ISBN 978-3-86835-051-7\nCrill, Rosemary, and Jariwala, Kapil. The Indian Portrait, 1560–1860, National Portrait Gallery, London, 2010,. ISBN 978-1-85514-409-5\nDodwell, C. R., The Pictorial arts of the West, 800–1200, 1993, Yale UP,. ISBN 978-0-300-06493-3\nRhie, Marylin and Thurman, Robert (eds.): Wisdom And Compassion: The Sacred Art of Tibet, 1991,. ISBN 978-0-8109-2526-7\nSchiller, Gertrud, Iconography of Christian Art, Vol. I, 1971 (English trans from German), Lund Humphries, London,. ISBN 978-0-85331-270-3\nПреузето из „https://sr.wikipedia.org/w/index.php?title=Oreol&oldid=23644468”\nПоследњи пут уређено на датум 27. фебруар 2021. у 03:27\nДатум и време последње измене странице: 27. фебруар 2021. у 03:27


Holivudski glumac Leonardo Dikaprio, gostovao je u emisiji komičarke Elen Dedženeris, u kojoj je otkrio sve pojedinosti sa snimanja filma "Povratnik". Tako je Leonardo otkrio da mu je snimanje sa rediteljem Alesandrom Gonzalesom Injarituom bilo najteže u karijeri, jer je trajalo mesecima u surovim uslovima netaknute prirode.\nUSPEŠAN DEBI ZIDANA - REAL PREGAZIO DEPORTIVO\nNovi trener Real Madrida Zinedin Zidan pobedom je debitovao na klupi kraljevskog kluba, pošto je njegova ekipa sa 5:0 na stadionu Santjago Bernabeo savladala Deportivo. Apsolutni junak trijumfa kraljevskog kluba bio je Geret Bejl koji je postigao het-trik.\nODLAZAK LEGENDE - PREMINUO DEJVID BOUVI\nDejvid Bouvi umro je 10. januara u svom domu u 69. godini života okružen svojom porodicom nakon hrabrih 18 meseci borbe sa kancerom, objavljeno je jutros na zvaničnoj fejsbuk stranici poznatog rok muzičara. - Dok mnogi od vas žele da podele vest o smrti i gubitku Dejvida, molimo da poštujete želju porodice da u privatnosti odboluju svoju bol - navedeno je na zvaničnoj fejsbuk stranici ovog umetnika.\nMOURINHO PRED OTKAZOM?\nVlasnik Chelsea Roman Abramovich zakazao je hitan sastanak sa menadžerom Jose Mourinho-om, na kojem će razgovarati o aktuelnoj situaciji u klubu. Chelsea je, kao aktuelni šampion, izgubio devet od 16 utakmica ove sezone u Premijer ligi i trenutno se nalazi na razočaravajućoj 16. poziciji, samo jednu iznad zone ispadanja.\nLAWRENCE PONOVO “PALA”\nJennifer Lavrence (25) opet se spotakla i pala na crvenom tepihu: glumica je već imala nekoliko nezgoda na svečanim premijerama i dodelama pa je tako i ovaj njen pad popraćen blagonaklonim komentarima: 'Ne opet' i 'Njoj nema pomoći'.\nMlada oskarovka spotaknula se na stepenicama o dugu haljinu Ralfa Lorena koju je nosila na svečanoj premijeri filma The Hunger Games: Mockingjay - Part 2, i trebala joj je pomoć nekoliko ljudi kako bi ustala.\nŽREB ZA EURO 2016\nU Parizu je održan žreb za Evropsko prvenstvo u fudbalu, koje će se 2016. godine održati u Francuskoj, a doneo je jako zanimljive duele.\nNaime, na Prvenstvu naredne godine, po prvi put će učestvovati 24 reprezentacije, koje su smeštene u šest grupa. Žreb je bio jako zanimljiv, a doneo je interesantne duele, među kojima prednjače oni u grupi E, gde će se susresti trenutno prvoplasirana reprezentacija sveta, Belgija, zatim Italija, Švedska i Irska.\nMLADI, ALI VOLE ROK\nLuka, Jakša, Strahinja i Andrija osnovali su bend „Lift“ i krenuli hrabro muzičkim putem. Imaju po samo 16 godina, a već su snimili prvi singl: Bend "Lift".Luka Lisjak, koji je osnivač benda, kaže da se iz prijateljstva rodio i bend. “Mi smo generacija 1999. i 2000. Znamo se van muzike, odavno se družimo i idemo u istu školu. Počeli smo da sviramo eto tako, napravili smo bend, imali par probi i tako je počelo. Videli smo da možemo” - kaže mladi bubnjar benda „Lift“.\nKOMANDANT KFOR-A SASTAO SE SA AMBASADOROM AUSTRIJE NA KOSOVU\nKomandant KFOR-a, general major Guiljelmo Luiđi Miljeta, sastao se sa novopostavljenim ambasadorom Savezne Republike Austrije na Kosovu, nj.e. Gernotom Pfandlerom u kampu “Filmski Grad” u Prištini. Glavne teme o kojima se razgovaralo tokom sastanka bile su opšta bezbednosna situacija na Kosovu i protok migranata preko Balkana.\nSASTANAK KOMANDANTA KFOR-a I GRADONAČELNIKA LEPOSAVIĆA\nPriština, 30 Oktobar 2015. Komandant KFOR-a, general-major Giljelmo Luiđi Migljieta, sastao se danas sa gradonačelnikom Leposavića Draganom Jablanovićem.\nGeneral Migljieta i gospodin Jablanović su razgovarali o aktuelnoj situaciji na Kosovu, sa posebnim fokusom na sever Kosova.Gradonačelnik je komandantu KFOR-a izrazio svoju zahvalnost za nepristrasno i efikasno držanje KFOR-a u održavanju sigurnog i bezbednog okruženja i slobode kretanja za sve ljude. Gospodin Jablanović je istakao da je KFOR jedna od najpouzdanijih institucija na Kosovu.