Vida Ognjenović: Neće valjda pobediti poljupci kroz masku?\nKultura Autor:Matija Jovandić03. apr. 202023:13 > 04. apr. 2020 01:04\nStrah me stvarno da za stalno ne poverujemo da je čovek čoveku virus, pa da rukovanje i zagrljaje izbegavamo kao neke zastarele navike i kompjuterski neproverene recidive, kaže Vida Ognjenović u razgovoru za potral Nova.rs.\n„Ništa mi ne treba, imam previše svega“, kaže Vida Ognjenović, književnica, rediteljka i univerzitetska profesorka. U glasu joj se mogu čuti, reklo bi se, i osmeh i briga. Zovu je, priča nam, ovih dana i mnogi njeni studenti sa istim pitanjem.\nAutorka je brojnih knjiga priča, romana, eseja, a pozorišna publika će pre svega pomisliti na naslove njenih drama i replike iz njih, bilo da ih je pisala (drame su joj sabrane u tri toma i neke se već sad smatraju klasicima), bilo da ih je režirala ili, što za nju nije retko, i jedno i drugo. Samo pobrajanje nagrada koje je dobila za svoj rad oduzelo bi bar dva pasusa. Pozorište i knjige su tu i u ovim danima izolacije, a pandemija u velikoj meri diktira i pitanja i odgovore ovaj put. Razgovaramo malo telefonom, ali više mejlom. I prvo je pitamo za pozorišta.\nPozorišta su radila i u najtežim danima u istoriji, i tokom bombardovanja, čuven je i vaš gest otključavanja Narodnog pozorišta 9. marta… Sada su zatvorena. Da li vas to posebno pogađa?\nDa, strah me da ne pristanemo na to da je snimak predstave sasvim dobra zamena za nju, jer je možemo gledati iz kreveta, ili u papučama iz kućne fotelje, pa ako publika pređe na tu varijantu, naći će se grupa ekonomista koja će predložiti državi da za to obezbedi većinu glasova i smanji broj pozorišta i, naravno, tako uštedi ozbiljne pare za opremu vojne sile.\nI strah me da se mi na ovaj način forsirano ne odviknemo od sastajanja, od susreta, od dodira, pa čak i pozdravljanja mahanjem rukom ili namigivanjem. Sve to može biti virusoidno ako izmakne policijskoj kontroli. Strah me stvarno da za stalno ne poverujemo da je čovek čoveku virus, pa da rukovanje i zagrljaje izbegavamo kao neke zastarele navike i kompjuterski neproverene recidive. Neće valjda pobediti poljupci kroz masku i rukovanje u celuloidnim rukavicama. Bljak!\nGledate li predstave na internetu i koliko to može da zameni doživljaj pozorišta uživo?\nNe, ne gledam predstave na Jutjubu, previše mi je to sitna slika. Na kompjuteru samo radim, čitam novine i časopise na koje sam pretplaćena i dopisujem se. Snimljene predstave ponekad gledam samo kao dokumentarne emisije na TV. Pre neki dan sam gledala arhivski snimak predstave “Tri sestre” od Čehova, koju je u Jugoslovenskom dramskom, pre 50 godina, režirao slavni ruski reditelj, majstor svoga posla, Jurij Aleksandrovič Tavstonogov. Igrali su velikani kao Branko Pleša, Ljuba Tadić, Maja Dimitrijević, Nikola Simić, a troje glumaca, tada najmlađih pripravnika u ansamblu, Ceca Bojković, Gojko Šantić i Tasa Uzunović, sada su živi klasici našeg glumišta. Bilo mi je drago što mogu da ih gledam u njihovim prvim velikim ulogama. Ti snimci su zaista vredni kao istorijski materijal, ali su previše hladni da bi se u njima uživalo kao u pozorišnom dožuvljaju.\nKako provodite vreme u izolaciji?\nŠta da vam kažem, osećam da ludim intenzivnije nego što bih smela sebi da dozvolim, a verujem da bi malo ko ovde kod nas mogao drugačije da vam odgovori na ovo pitanje.\nPada li vam teško policijski čas?\nSve mi ovo pada teško, kao i svima. Teško se navići na ovo prisilno slobodno vreme koje samo proširuje našu bespomoćnost i surovo zjapi puno smrtnih pretnji i mračnih izveštaja. Sve nam to razbija koncentraciju i prisebnost. A najgore je što sve što čujemo zvuči zloslutno, a i jeste takvo, što kaže u svojoj kolumni pisac Klaudio Magris: svi sve znaju, a i kad su u pravu, nemaju rešenje…\nMislite li da su te mere neophodne?\nNjih diktira situacija, toliko je nepoznanica o tom majušnom, a tako jakom stvorenju od virusa, da nema ni mesta ni vremena za neko proveravanje šta je možda u našem ponašanju preterano. Ne bih zato htela da ovde plasiram neka svoja laička zapažanja, jedino što mislim da u nekim zabranama nema mnogo logike, pa bi mogle da budu bar malo prirodnije. Evo, na primer ova potpuna zabrana kretanja starijim ljudima. Zašto nije mi do kraja jasno.\nFilip David: I zatvorenicima su dozvoljene šetnje\nJagoš Marković: Mi ni za svoje dobro ne možemo da se složimo\nNajpre su nam stručnjaci lepo objasnili da se virus ne zadržava u vazduhu, a prenosi se iskuljučivo dodirom nekih čvrstih predmeta i površina na kojima ga ima. Ako potom tim rukama dodirujemo nos ili usta, zarazićemo se. Pa posle, ako opet tim rukama dodirujemo nekoga, zarazićemo njega. Dobro, ako je tako, zašto čovek, ma kako star bio, ako može da se kreće, ne bi smeo da se prošeta pola sata, sam, s maskom na licu i rukavicama na rukama, pažljivo se držeći dalje od drugih prolaznika i putem ne dodirujući ništa? Koju bi to gužvu ti šetači pravili?\nOni ne traže, što kaže jedan moj prijatelj, dozvolu da idu u disko, već samo da mogu da izađu pola sata na vazduh. Kaže predsednik: zamislite milion i sedamsto hiljada penzionera na ulici, kakav bi to haos bio! To je, nadam se, metafora, jer što da zamišljamo da su svi penzioneri ove zemlje u jednom gradu i da su svi stariji od 65 godina, i da svi izlaze iz kuća u isto vreme, kad ništa od toga nije ni tačno ni moguće, čak ni u najboljoj organizaciji. Možda je mislio na Kinu, gde penzionera, verovatno, ima više od pola milijarde, ali to bi u toj zemlji bila grupica slučajnih penzionisanih prolaznika, kojima je lako objasniti kako da se ponašaju na ulici…\nU „Putovanju u putopis“ pisali ste o Norveškoj. Ta zemlja je donirala Srbiji pet miliona evra za borbu protiv koronavirusa i pokreće fond za pomoć siromašnima. Pratite li kako se Norveška bori sa pandemijom i možemo li šta od Norvežana da naučimo?\nHvala im za taj dar, Norveška je zemlja koja čuva prijateljstva s drugim narodima i državama. Moj prijatelj, prof. dr. Srđan Đurović, genolog, šef jednog istraživačkog odeljena za genologiju, pri centralnoj bolnici Uleval, s kojim sam se čula pre neki dan, kaže da ima dosta zaraženih, ali se na vreme reaguje, zbrinjavaju se. Ozbiljna je mobilizacija medicinskog osoblja, specijalnih bolničkih kapaciteta i laboratorija. Vlada je na nogama. I njegova genološka laboratorija sada radi na testiranju na koronavirus. Zatvorena su mesta za javne priredbe i okupljanja, ograničeno je i kretanje, ali u zavisnosti od razvoja situacije.\nNorvežani su poznati kao disciplinovani građani, u tom smislu su dobar uzor i doseljenicima sa drugačijom kulturom i navikama, pa mere ne moraju da budu prestroge. Po njegovom mišljenju u Norveškoj trenutno ima puno razloga za puni angažman svih, za opreznost i ozbiljnu primenu zaštitnih mera, ali ne i za paniku ili vojnu gotovost.\nOcenili ste nedavno u jednom intervjuu da je „naše društvo uspešne amaterizacije na svim nivoima“…\nDa, mi smo zaista amaterizovali pristup činjenicama. Nama je informacija dovoljna, znanje nas skoro opterećuje. Znanje je prestalo da bude najvažnije polazište za raspravu o pojedinoj temi. Odnosno, rasprave više gotovo da nema, i pitanja i odgovori su pohranjeni u kompjuteru i telefonu i mi ih samo preuzimamo. Oni su pametni, a mi smo korisnici koji tačno znaju samo pin-kod. I mi već uveliko živimo bez pravog, dobro dokumentovanog uvida u svet, bez obzira na brzinu razmene podataka i lakoću s kojom, kao ovaj zli virus, stižemo s kraja na kraj sveta.\nMi znamo samo ono što i kompjuter. Nevolja je što mašina ništa ne oseća, pa je i kod nas počelo da atrofira humano osećanje za sve što nas okružuje. Kako su nam instinkti urođeni, na njih se nužno oslanjamo, pa postajemo sve nesigurniji u oceni razlike između dobra i zla. Recimo, instinkt za održanje i za odbranu otvara niz impulsa koji biraju sredstva samo po nužnosti odbrane, ne po moralnom, ljubavnom, humanom, ili kakvom drugom kriterijumu… I u takvim prilikama sve je moguće, jedino je uračunjivost smanjena… I zato nam je sve više kompjuter najbolji prijatelj.\nMislite li da se, nadovežemo se na prethodno pitanje, Srbija adekvatno suočava sa pandemijom?\nEvo, vidite sad, u ovoj korona ofanzivi, časovi se održavaju onlajn, mašina nam prenosi šta učiteljica ili predavač kažu… Ko od mašine uči, kao mašina se i ponaša, bar ja tako mislim… No, vi ste me pitali o epidemiji…\nOvaj virus jeste prirodna nepogoda, a evo i najboljim stručnjacima je sasvim malo poznat, da bi znali šta je adekvatna odbrana od njega. Sa sigurnošću se zna samo da je smrtonosna pošast. I poučeni stravičnim ishodima u Italiji i Španiji, nadam se da se ovde kod nas sledi neki provereni model odbrane, na primer onaj kojim su se u Kini uspešno izborili sa epidemijom. Nadajmo se da će to i ovde tako biti.\nPlaše li i vas slike sa Sajma?\nPa, slušajte, specijalizovane bolnice i karantini nisu mesta za odmor i razonodu, pa da u njih jurimo s osmehom i leptirićima u stomaku, nego su to ustanove osposobljene za borbu protiv smrti. Hoću da kažem da se najvećma plašim zaraze, a bolnicu na Sajmu smatram poslednjom kotom odbrane i hoću da verujem da ću, ako dođe stani-pani, tamo biti na pravom mestu…\nVraćamo se, u ovo vreme izolacije, i bazičnim vrednostima. Imate li utisak da se više čita?\nPročitala sam negde te tvrdnje, ali ne znam kako se došlo do te procene. Verujem da više čitaju oni koji su i bez i sa virusom okrenuti knjizi. Ne znam da li će koronavirus sad široko otvoriti glavna vrata da se dobra knjiga vrati na čelno mesto koje joj pripada. Ni inače ne spadam u katastrofičare koji stalno jadikuju nad knjigom, tvrdeći da joj je sudbina nemila…\nJedni su posegnuli za žanrom katastrofe, drugi su „pobegli“ u knjige koje nude sasvim drugačiji (lepši) svet od ovog čime smo okruženi. Šta biste nam vi preporučili za čitanje?\nŠta da kažem… Bogat je svet literature, izbor je obiman, raznovrstan, nesavladiv. Knjiga je tu, ona ne može da nestane, jer se hrani bezmernom znatiželjom čoveka da bolje upozna, oseti i shvati svet. A sad, to što je manje čitaju oni koji se razočaraju već na trećoj stranici dobre knjige kad vide da nije dovoljno laka, pitka, neobavezna i površna, kako njima odgovara, to je sasvim prirodna stvar.\nPiše Klaudio Magris: Ranjivi smo zato što ne pamtimo\nJergović: Zamislite da Petar Kralj govori poeziju na Fejsbuku\nLengold: Pandemija će biti izgovor za sve ono loše što sledi\nMožda vredi očekivati da oni čitaoci koji od knjige očekuju da deluje kao lek zvani tingl-tangl vodica koja ne leči, ali ni ne razboleva, sad u ovim okolnostima pređu i na neku malo složeniju lektiru. Nadam se da se u ovako ozbiljnim prilikama čitaju one prave knjige koje ne potcenjuju svoga čitaoca, nego mu se obraćaju kao važnom sagovorniku… Preporučujem dobre knjige dobrih pisaca, kao Davida Grosmana, Klaudija Magrisa, Danila Kiša, Ljudmile Ulicke, da nabrojim samo neke, nema dovoljno mesta za sva imena.\nPisali ste svojevremeno pisma iz Norveške. Pišete li sada pisma iz Srbije? Kome su upućena, ko su Vaši čitaoci?\nNe pišem zasad nikome baš neka opširna pisma iz Srbije. Više su to razmene poruka. Međutim, sad upravo s velikim interesovanjem čitam jednu knjigu prepiske. Dvojica odličnih pisaca, Nobelovac Džon Kuci i Pol Oster su se tri godine (2008-2011) redovno dopisivali. Knjiga tih pisma pod naslovom „Ovde i sada“ objavljena je i kod nas u izdanju u „Samizdata“, u prevodu Tanje Milosavljević. Dobra i veoma zanimljiva litratura. Prvo, to nisu elektronska pisma-poruke, već pravo dopisivanje, na način starinski, što bi rekao Kiš, opširne rasprave, sa dobrom elaboracijom, međusobna prijateljska propitivanja stavova i pogleda na najrazličitije teme. Ipak među njima dominiraju one iz umetnosti. Eto i ta dva pisca preporučujem za čitanje, ne mislim samo na ovu knjigu prepiske, nego na njihovu vrhunsku prozu.\nSrpski PEN centar, čija ste predsednica, zatražio je od Ministarstva kulture, pokrajine i grada da nastavi sa konkursima iz oblasti kulture, jer bi njihovo obustavljanje nanelo „nesagledivu štetu“. Šta bi ta „nesaglediva šteta“ značila, kako bi se obustavljanje konkursa odrazilo na našu kulturu?\nSrpski PEN centar bi morao da prestane sa radom i da obavesti o tome našu javnost i upravu u Londonu da posle 95 godina mora da obustavi rad zbog nedostatka finansijske podrške od nadležnih institucija vlasti u našoj zemlji. Mi ove godine imamo Regionalnu književnu konferenciju i redovni skup na evropske kulturne teme, kao i našu Skupštinu. To su skupovi iz naše redovne godišnje i bijenalne delatnosti. Uz to, u planu je obavezno učešće u radu Kongresa PEN-a koji se ove godine održava u Švedskoj, kao i u radu nekoliko regonalnih književnih skupova (Skoplje, Bled, Bukurešt) kojih je naš Centar, u okviru Balkanske PEN mreže, suorganizator. Uostalom, i pre svega, sam opstanak Srpskog PEN centra je doveden u pitanje, kao, verujem, i svih drugih umetničkih udruženja od posebnog značaja. Eto, zato smo morali da skrenemo pažnju javnosti na tu nemilu situaciju u kulturi koja će biti direktna posledica ove odluke da se svi konkursi zamrznu. Takva nebriga kulturnih formacija kao što su Ministarstvo kulture i gradski Sekretarijat za kulturu je bez presedana i veoma začuđuje.\nDa li ste i u najcrnjim snovima mogli da zamislite ovakvu budućnost pre neku deceniju, recimo sedamdesetih i osamdesetih?\nNe, zaista nisam. Naravno, novca za kulturu nije ni tada bilo koliko bi trebalo, ali je bilo mnogo više odgovornosti i volje da se koliko god može podržava i pomaže kulturni razvoj i život. Znalo se da je kultura skupa, al i koliko je važna i skupocena, pa je napor bio da se čuva i neguje kulturni profil zemlje. I taj napor se video u nekoliko međunarodnih festivala (BITEF, FEST, BEMUS, Sterijino pozorje, Oktobarski susreti pisaca) koje smo nasledili, ali ih s mukom održavamo u zamahu.\nSlažete li se da Evropa i svet posle ove pandemije neće biti isti?\nNeće i ne može da bude isti, slažem se. Ovo je opak instrument smrti, u tom pogledu drugačiji od strašnih cunamija i uragana, koji isto za sobom ostavljaju pustoš, to je tačno, ali ne traju dugo. Ovaj je kao neko razorno zrno smrti za koje ne znate ni kako nastaje, ni kako nestaje. Kao neki mistični globalni otrov, koji deluje samostalno i bezobzirno.\nZanimljive su mi neke teze evropskog politikologa Ivana Krasteva iznete u kolumni koju je objavio u E- Magazinu izdavačke kuće „Arhipelag“ pod naslovom „Sedam ranih lekcija koronavirusa”.\nOd tih „sedam lekcija“ neke su već vidljive u jasnim naznakama. Među njima najpre lekcija broj tri o povratku „jake vlade“ koja se pokazuje kao spasilačka ekipa, nudeći pomoć, što znači i nadzor i preporuku kako da se ona utroši. Zatim ona o međugeneracijskom jazu, koji je ovim različitim zabranama kod nas već naglašen. A najviše ona sedma lekcija o rastućem antiglobalizmu, koji se već oseća u zatvaranju granica, ne samo za migrante, već i u isticanju opasnosti koju predstavljaju pojedine zemlje s velikim brojem žrtava, što sve zajedno smanjuje globalni saobraćaj i razmene.


Organge is the new black: Izuzetnost kao takva – Optimist LGBT+ magazin\nZašto neću da branim Gorana Jeftića i njemu slične\nKatkad nije zgoreg početi od očiglednih istina – jedna od tih očitih istina koje u slučaju serije Orange is the New Black možda i najbrže upada u oči i ne toliko usresređenih i cepidlačenju sklonih gledalaca je da u njoj naprosto nema opšteg mesta iz filmova o ženama u zatvoru koji nije pokriven i upotrebljen. Osim što u (barem) trinaest epizoda prve sezone, koliko je dosad emitovano, nismo videli Brigitte Nielsen u ulozi zlokobne i sadističke zatvorske čuvarke.\nNaravno, gorepomenuto nikako ne sugeriše da je Orange is the New Black falična i lako kvarljiva roba iz novije telivizijske ponude. Naprotiv. Orange is the New Black bi se, sva je prilika, i u izboru najiskusnijih namćora i najzadrtijih zakerala neizostavno našla u samom vrhu liste kvalitetnih TV serija novog kova. A što postaje jasno već posle prve i/ili druge odgledane epizode, a kao utisak ostaje nepromenjeno i nakon skrckane čitave prve sezone. Orange is the New Black je televizijski rad koji lako demonstrira sve sastojke neophodno za jednu kvalitetnu TV seriju – tu je osoben izraz, fino baratanje od davnih dana poznatih stilemama, neusiljeno prebacivanje iz žanra u žanr, pregršt zanimljivih (i u velikoj većini) simpatičnih likova, uzbudljiva priča i lagani i diskretni iskorak i u širu društvenu hroniku, koja na sve to, govori podosta i o socio-ekonomsko-antropološkom trenutku Amerike danas. A povrh svega ima snage da ozari i nasmeje gledaoca koji ne mora nužno biti od najdobronamernije sorte.\nIz serije stoji Jenji Kohan, kreatorka i uspešne i voljene i dugoživeće serije Weeds. Ovaj podatak nije puko posezanje za faktografijom niti preporuka koja je sama sebi svrha, jer Jenji Kohan ovde zapravo odvažno i krajnje promišljeno i suptilno varira viđeno u seriji Weeds. I u Orange is the New Black imamo glavnu junakinju, krajnje dopadljivu heroinu u sitnijim i krupnijim neprilikama, a i u ovom novom radu Lady Kohan važnu ulogu igraju narkotici, odnosno posledice kraćeg ili dužeg flerta sa njima. Naime, smerna i vazda fina i prijatna Piper, negde na vrhuncu sreće i romanse sa svojim dobrohotnim verenikom, dospeva u zatvor na petnaest meseci, a sve to jer je jednom prilikom tokom svoje pređašnje lezbijske romanse prenela tovar droge za svoju tadašnju voljenu. Naravno, premda to zbilja predstavlja čist dramaturški zicer, Piper će u zatvoru nabasati na svoju bivšu dragu, za koju (osnovano) da ju je i odala i predala snagama reda i mira na pladnju.\nČITAJTE: Colton Haynes: Dva autovanja jednog glumca\nOvde, bez dalje potrebe da se prepričava zaplet, dolazimo do aspekta ove priče koji je i najzanimljiviji za deo ciljane čitalačke publike Optimista. Lezbijske romanse u zatvoru jesu možda i naj(zlo)upotrebljivanija stavka iz fundusa opštih dela kada je reč o delima srodne tematike, ali ovde je to izvedeno sa dovoljno ukusa i uz primetnu empatiju prema situaciji kojoj se queer ljubavi (možda i nenadano) rađaju i opstaju. U tom smislu, kreatorima serije Orange is the New Black se nema ama baš ništa zameriti, jer diskretnost i umeće kojim se o ovom važnom aspektu queer poetike (pa i mitologije) progovora sa krajnjim taktom i razumevanjem zavređuju samo poštovanje. Zato ni ne čudi da prikazano u Orange is the New Black, imajući u vidu ponajpre hvalospeve i nepodeljeno blagonaklonu recepciju u javnosti i zadivljujuće brojke o preuzimanju ove serije sa ponude sve probitačnijeg Netflixa, uspešno i bez štucanja, ali i bez podilaženja pretpostavljenom srednjačkom ukusu i širem svetonazoru komunicira i sa publikom koja preterano ne mari za pitanja lezbijskih ljubavi, muka transeksualaca i ostalih pitanja iz LGBT tematskog kruga.\nValja skrenuti i pažnju na zaista izvanredan glumački ansambl, u kom se našlo tek nešto mesto za iskusnije i viđenije glumce (poput Taryn Manning, Laure Preppon, Natashe Lyonne i Pabla Schreibera), a pre svega na dosad ne baš primićenu Taylor Schilling, koja je istinski maestralno iznela glavni lik, lišen instant-dopadljivosti i živopisnosti viđene za epizode u mikrokosmosu u kom se njena Piper obrela.\nTokom ove godine, još uvek neznano kada, tokom jedne večeri sreće i blagodeti (jer Netflix putem streama pretplatnicima nudi čitave svoje serije u toku jednog dana i u samom jednom „cugu“) očekuje nas trinaest novih epizoda ove serije koja je i u isti mah i istinska potreba za upućene i buduće televizijsko blago uza istoriju televizije. Onima koji bi da ovo naporno čekanje prekrate uz ponešto raspojasane eksploatacije na zatvorske teme preporučujemo pravu poslasticu zvanu U zatvoru/Žene u zatvoru, film naše Gordane Boškov. Može da posluži, a i da razgali.


Noviteti iz EVELINE kozmetike | RECENZIJA\nBaš uživam u pisanju recenzija i svaki put kada dobijem priliku da isprobam neke novitete kozmetičkih preparata zaista se iskreno obradujem. Ovog puta sam dobila paketić Eveline kozmetike putem darivanja na društvenim mrežama i posle nekoliko meseci isprobavanja (po fotografijama ćete i primetiti jesenje rekvizite jer su u tom periodu prošle godine uslikani proizvodi pre korišćenja) konačno sam stekla valjane utiske koje jedva čekam da podelim sa vama.\nU paketiću su se našli sledeći noviteti:\n• EVELINE FACE THERAPY SOS maska koja greje protiv mitisera i fleka na licu\n• EVELINE FACEMED enzimski piling za čišćenje suve i osetljive kože\n• EVELINE FACEMED gel za čišćenje lica sa aktivnim ugljem\n• EVELINE krema za lice sa Q10 enzimom i kozjim mlekom\n• EVELINE SLIM EXTREME Fitness Sliming + Firming gel za intenzivno mršavljenje i učvršćivanje\nOpis proizvoda: "Formula bogata koenzimom Q10+R u sinergiji sa glinom vraća koži mladalački sjaj i blistav izgled. Praktično odlepljuje mrtve ćelije epiderma, reguliše lučenje sebuma i smanjuje vidljivost pora. Aktivni sastojci: koenzim Q10+R, bela glina, ulje kamilice, ekstrat zelenog čaja."\n* Opis je sa OVOG sajta!\nMoje mišljenje: Ova maska je zaista idealna za moju problematičnu kožu sklonu stvaranju viška sebuma i mitisera sa kojim jedva izlazim na kraj. Nije preporučljiva za kožu koja je sklona pucanju kapilara jer ima efekat zagrevanja koji je zaista intenzivan. Maska se nanosi na vlažnu kožu lica i već dok je nanosite počinje da zagreva. Ima 7ml i ja sam uspela da je iskoristim čak 3 puta i svakog puta mi je efekat bio identičan odnosno zaista sam bila zadovoljna kako mi očisti lice, ukloni višak sebuma ali i kako zagladi kožu. Naravno da bi ovaj efekat trajao duže preporučuje se konstantna upotreba jednom nedeljno ali nažalost ja nigde nisam mogla da pronađem ovu maskicu u drogerijama, možda vi budete imali više sreće od mene. Ako imate probleme sa kožom kao ja i naletite na ovu masku toplo vam je preporučujem!\nOpis proizvoda: "Nežno čisti lice, Smanjuje crvenilo, uglađuje kožu i čini je elastičnom. Namenjen je potrebama suve i osetljive kože i koži koja je sklona pojavi crvenila i kapilara."\nMoje mišljenje: Ovaj enzimski piling za lice je baš namenjen suvoj i osetljivoj koži međutim ja imam kombinovani i osetljivi tip ali mi se jako dopao njegov efekat. Nije iste teksture na koju smo navikli kod drugih pilinga jer ne sadrži nikakve sitne čestice već je gelaste teksture ali zbog sastojaka koje sadrži čisti lice, zaglađuje kožu i smiruje crvenilo. Zaista sve navedeno mogu da potvrdim. Piling ima 50ml i trajao mi je skoro 3 meseca uz upotrebu jednom nedeljno i mislim da je jedan od boljih proizvoda koje sam isprobala ovog tipa. Još jedna preporuka.\nMožete ga OVDE poručiti ili kupiti u lilly/dm drogeriji.\nOpis proizvoda: "Gel za čišćenje lica sa aktivnim ugljem 3u1 je inovativan proizvod za negu lica, za sve tipove kože. Uklanja toksine, otvara pore, umiruje kožu. Aktivni sastojci: aktivni ugalj, aquaxyl-hydraconcept 3d technology, d-pantenol. "\nMoje mišljenje: Mogla bih da hvalim ovaj proizvod do beskraja koliko ga obožavam. Kao što ste već mogli da pročitate u pitanju je gel za čišćenje lica sa aktivnim ugljem i kao i svaki proizvod koji sadrži ovu supstancu i ovaj je odličan u borbi protiv nečistoća kože. Mislim da upravo završavam sa korišćenjem trećeg ili četvrtog pakovanja i to vam samo govori koliko volim ovaj proizvod, mogu da se kunem u njega. Potpuno je promenio izgled moje kože koja je sada u 10x boljem stanju nego pre nego što sam počela da ga koristim. Mislim da je ovo jedan od najboljih ako ne i najbolji gel za umivanje koji sam ikad koristila i svima vam preporučujem da ga isprobate jer je neverovatno koliko očisti i zagladi kožu a pritom je ne isušuje nego je dodatno hidrira. Oduševljena sam!\nOpis proizvoda: "Regenerativna, hranljiva krema sa kozijim mlekom za suvu i veoma suvu kožu. Izglađuje duboke bore, hidrira i dubinski hrani kožu, sprečava opuštanje kože i gubitak elastičnosti."\nMoje mišljenje: Kao što vidite u pitanju je uzorak kreme za lice sa Q10 enzimom i kozjim mlekom tako da nisam mogla da steknem neke utiske na duže staze ali evo kakvo je moje mišljenje posle jednog korišćenja. Dopada mi se miris kreme jer je dosta neutralan pa samim tim znači da ne sadrži parfeme što je jako poželjno kod proizvoda ovog tipa, lagane je teksture, nije teška na licu i koža je brzo upija. Baš mi se dopada osećaj mekoće i glatkoće nakon što je nanesem tako da razmišljam da je kupim u full size pakovanju.\nMožete je OVDE poručiti ili kupiti u lilly/dm drogeriji.\nOpis proizvoda: "Serum efikasno oblikuje telo i pomaže pri postizanju spektakularnih efekata mršavljenja - kao posle treninga u fitnes centru. Pogodan je za osetljivu kožu sklonu pojavi alergije. Formula aktivno podržava sagorevanje masnih naslaga i veoma efikasno smanjuje celulit, izglađuje postojeće strije i sprečava nastanak novih."\nMoje mišljenje: Pomenuti proizvod su svi oko mene hvalili i zaista sam se obradovala kada mi je pružena prilika da ga isprobam jer mi je stigao baš u periodu kada mogu da ga nanosim nekoliko meseci i da zaista pripremim telo pred leto i sezonu kupaćih kostima. Dolazi u ambalaži od 250 ml (200ml + 50ml gratis) što je sasvim dovoljno za nekih 20-ak dana konstantne upotrebe (ujutru i uveče). Ukoliko zaista redovno mažete ovaj proizvod pokazaće vam se već prvi rezultati posle 15 dana od početka korišćenja jer je tako bilo u mom slučaju. Serum jako lepo miriše, bele je boje i kremaste teksture. Lepo se razmazuje i za razliku od proizvoda ovakvog tipa ne zagreva već hladi kožu. Ja sam ga nanosila dva puta dnevno odnosno ujutru i uveče i najjači efekat hlađenja je imao kada tek izađem iz tuša i kada ga nanesem na kožu koja je potpuno čista i bez ikakvih losiona za telo. Nanosila sam ga kružnim pokretima na butine i na zadnjicu i prestala sam posle 5 dana da ga nanosim na zadnjicu jer sam primetila da je počela da se smanjuje iz dana u dan što mi nije odgovaralo ali je celulit bio znatno manji i čak su mi se i strije umanjile za nekih 20% (manje se vide ali su prisutne i dalje u istoj meri). Nastavila sam zatim da ga koristim na butinama i primetila sam da se obim smanjio za svega 15 dana korišćenja i da po prvi put nemam golim okom vidljivu takozvanu "narandžinu koru" već je ona bila prisutna samo kada naberem kožu što je za mene zaista bilo "wooow". Kada sam postigla željeni obim butina prestala sam da ga koristim i moram da priznam da mi se celulit malo vratio od kada sam prestala sa upotrebom ali to je normalno i očekivano tako da mislim da je najbolje da ovaj proizvod koristite u kombinaciji sa treningom jer ćete tako jedino postići trajni efekat. Svakako jedan od boljih proizvoda ovog tipa i jedan od retkih koji zaista radi!\n- Da li ste isprobali neki od navedenih proizvoda, ako jeste, kako vam se dopadaju?\nbeauty products bubuljice celulit cosmetics Eveline kozmetika mitiseri moje mišljenje nega kože preporuke recenzija review serbian blogger skin care\nPajaMala.blogspot.com 12 June, 2019 15:10\nOdlican post! Ovi proizvodi mi izgledaju bas interesantno,i definitivno cu morati da probam neke. 😃\nanastasjastyles.blogspot.ba 12 June, 2019 18:53\nOdlična recenzija! Ovi proizvodi mi izgledaju baš zanimljivo! :) Nadam se da ću nekad u budućnosti imati priliku da probam neke od njih!


U Gračanici obeležena godišnjica ubistva Dimitrija Popovića - Izazov\nU Gračanici obeležena godišnjica ubistva Dimitrija Popovića\nRadio-televizija Srbije\t 5. juna 2022. 15:22\nDimitrije je ubijen vatrenim oružjem ispred kioska brze hrane u Gračanici 2004. godine. Za ubistvo su optuženi Albert Krasnići i Ljabinot Gaši iz Prištine. Tada maloletni Krasnići osuđen je na devet i po godina zatvora, a Gaši oslobođen krivice.\nMajka ubijenog mladića Jorgovanka Popović ni nakon skoro dve decenije ne može da se pomiri sa sudbinom, prenoseći da "vreme ne može da zaleči ranu koja je na srcu i duši, koja je prolila krv Gračanice".\n"To ih je neko iz Prištine naterao da dođu i pucaju na decu u Gračanici. Veoma je teško, ne može se zaboraviti i ubicama nikada im neću oprostiti. Ovde su svi njegovi drugovi, i Dimitrije bi sada bio sa njima i imao 35 godina. I on je imao pravo na život", rekla je Jorgovanka.\nDrugovi stradalog Dimitrija pripremili su knjigu pod nazivom "Dimitrije sa suncem u očima", a pesnik Ratko Popović, stric nastradalog Dimitrija, podseća da je pre 18 godina zločinac smogao snage da Dimitrija rastavi od života, porodice i budućnosti\n"Dimitrije jeste otišao sa suncem u očima i sa mnogim sunčevićima svedoči o tragediji i stradanju srpskog naroda ovde na našem Kosovu. Ovaj rat je odneo oko stotinu sunčevića koji su danas Hristova vojska koji brane Kosovo, kako bi ostalo srpsko dok je veka i sveta", kazao je Ratko Popović.\nDimitrije Popović, utvrdila je istraga, ubijen je bez ikakvog razloga, samo zato što je Srbin, jer je bio u grupi drugova. Meci ispaljeni rafalno iz automatske puške bili su fatalni za Dimitrija.\nUbica Aljbert Krasnići odslužio je polovinu kazne, a krajem januara prošle godine, ubio ga je otac, nakon porodične svađe u njihovoj kući u Prištini.\nKapela posvećena Dimitriju Popoviću u Gračanici, nedaleko od spomenika preminulim Srbima u prethodnim ratovima, uskoro će biti oslikana i predata Eparhiji raško-prizrenskoj.\nU Gračanici i okolnim srpskim sredinama Dimitrija od nezaborava čuvaju memorijalnim turnirom u malom fudbalu, koji se svake godine organizuje početkom juna.


RTV USK - DEMANTI NA NETAČAN NAVOD U INFORMACIJI | RTVUSK.ba\n-\tZastupnica u Skupštini USK-a Vildana Alibabić uputila je demanti na netačan navod u Informaciji sa jučer održane sjednice skupštinske Komisije za poljoprivredu, vodoprivredu i šumarstvo emitovanoj u sinoćnjem Dnevniku RTV USK-a.\nRTV USK, 09. novembra - Naime, u Informaciji sa pomenute Komisije navedeno je da je Izvještaj o poslovanju ŠPD Unsko - sanske šume za 2020. većinom glasova usvojen ali ga nije podržala predsjedavajuća Komisije Vildana Alibabić, što nije tačno ističe Alibabić u demantiju.\nNaglašava da 'Izvještaj ŠPD-a nije usvojen, kako je navedeno u emitovanoj informaciji, jer su četiri člana Komisije bila uzdržana prilikom glasanja, dok su mu dva dala podršku'.\nOvom prilikom zahvaljujemo zastupnici Alibabić na ukazanoj grešci do koje je, naglašavamo, došlo nenamjerno, uz uvjerenje da ćemo ovakve propuste u radu svesti na najmanju moguću mjeru.


20" ALUFELNE sa 10-krakova 'STYLE 1032' sa završnom obradom u sanet tamno-sivoj boji\nTočkovi od 20" dinamičnog dizajna sa 10-krakova sa logom Land Rovera u centralnom delu\nOva elektropodesiva sedišta sa 10 režima rada prekrivena su graniranom kožom zarad lepšeg izgleda i komfornijeg osećaja. Funkcija memorisanja pamti do 3 odabranih položaja sedenja.\nMeridian™ Signature audio sistem proizvodi 825W kroz 16 zvučnika i jedan dvokanalni sabvuferi - zvuk je besprekorno ujednačen uz pomoć Trifielf™ tehnologije. HD interaktivnii displej za vozača od 12.3 inča može da prima i prikazuje mnoštvo informacija, zabavnih sadržaja i podataka o bezbednosti vozila.


Ljubavnica Mime Karadžića spakovala kofere i otišla iz Srbije: Nakon što je zavela glumca, spakovala kofere i u Americi odmah našla posao iz snova (FOTO) – Kreacije Portal\nLjubavnica Mime Karadžića spakovala kofere i otišla iz Srbije: Nakon što je zavela glumca, spakovala kofere i u Americi odmah našla posao iz snova (FOTO)\nFebruary 26, 2020 09:54\nPopularna hrvatska glumica Leona Paraminski je poznata prije svega po svome glumačkom talentu, ali i zbog svoje neviđene ljepote, pa je svojevremeno zavela i velikoga Mimu Karadžića u seriji ”Budva na pjenu od mora”. I mada su joj svi predviđali da će napraviti veliku karijeru na ovim našim balkanskim prostorima, ona je ipak donijela odluku da spakuje kofere i da zajedno sa svojim suprugom odseli u Ameriku. Ona je u Srbiji postala poznata po svojoj veoma zapaženoj ulozi u seriji ”Budva na pjenu od mora” u kojoj je tumačila lik Mile Kovač, koja je u seriji bila ljubavnica lika kojeg je igrao Mima Karadžić. Međutim, zadnje tri godine ona živi u Americi, u Santa Barbari, i to sa čovjekom svoga života.\nLeona za Santa Barbaru kaže da je to mjesto u kojem ima zaista mnogo kulturnih dešavanja, pa tako ona i suprug stalno idu u kino, na koncerte u muzeje, a vikende dosta često provode na plaži, te se odmaraju, tako da im je svaki dan drugačiji i za ove tri godine nije imala dva ista dana, te joj je drago da nije upala u neku rutinu od života.\nOtkrila je i da je prošle godine počela da predaje glumu studentima u Santa Barbari i da ju je tada kontaktirao jedan profesor kojeg poznaje već neko vrijeme, a koji je na fakultetu predavao isti predmet za kojeg je bila otvorena još jedna pozicija. Ponuda ju je zaintrigirala, pa je odlučila da aplicira na poziciju mada se nije previše nadala. Stoga je skupila sve dokumente, predala ih na fakultet, a na odluku je čekala skoro tri mjeseca i sada je profesorica glume.


Empatija i kreativnost su osobine koje će pobediti robote - Nova ekonomija\nEmpatija i kreativnost su osobine koj...\nHoće li veštačka inteligencija pomoći da se stvori više novih radnih mesta ili će se čovečanstvo suočiti s masovnim gubitkom poslova zahvaljujući automatizaciji, goruće je pitanje današnjice.\nNajnoviji paniku izazvala je teza da bi veštačka inteligencija mogla posebno da pogodi radna mesta koja zauzimaju žene.\nKako piše Fajnanšl Tajms, mašinsko učenje bazira se na prikupljanju i analizi velikih količina podataka. Oslanjajući se na njih, može se usaglasiti u tome da se obrasci iz prošlosti nastave i u budućnosti.\nRecimo, Amazon je navodno otkrio da je njihov eksperimentalni sistem zapošljavanja, koji je baziran na prijavama za posao prikupljanim deset godina, naučio da odbacuje CVjeve, u kojima je bila reč "Žena".\nDrugim rečima, muškarci su tokom istorije zauzimali više visokih i rukovodećih pozicija na tržištu rada, posebno u tehnološkom sektoru. Veštačka inteligencija uči na osnovu tih podataka, pa prema dosadašnjim obrascima potencijalno može nastaviti da favorizuje odabir muškaraca na takve funkcije. Osim toga, podaci s LinkedIn mreže pokazuju da 78 posto ljudi koji rade na poslovima vezanim za veštačku inteligenciju čine muškarci. Dakle, trenutno zauzimaju ogromnu većinu takvih pozicija na tržištu.\nAlgoritmi ne smeju biti prepušteni sami sebi\nAlgoritmi stoga, piše Sara O Konor za FT, ne bi smeli biti prepušteni sami sebi:\n"Vrhunske pozicije koje rade s veštačkom inteligencijom bi trebalo da drže raznoliki skupovi pametnih ljudi".\nIpak, O Konor dodaje i da treba imati umu da će zapravo mali mali deo budućnosti biti kreiranje algoritama. Znatno više ljudi će se suočiti s činjenicom da su njihove pozicije i opis posla promenjeni zahvaljujući tim algoritmima i njihovim mogućnostima:\n"Upravo bi tu žene mogle imati prednost", smatra autorka.\nKolega robote, ne uzimaj mi radno mesto\nMašine će postajati sve bolje i bolje u različitim kognitivnim zadacima, a oni zahtevaju veštine koje je društvo istorijski pripisivalo muškarcima i njihovoj grupi sposobnosti. Stoga je za očekivati da će veštine u kojima su mašine nisu toliko vešte, kao što je kreativno rešavanje problema, empatija, veštine pregovaranja i uveravanja, u budućnosti dobijati na vrednosti.\nVisoko kvalifikovani i visoko plaćeni poslovi će zahtevati više emocionalne inteligencije, nego one konvencionalne kognitivne inteligencije, objašnjava Endi Haldane, glavni ekonomista u Bank of England.\nIako nema razloga da te veštine ne razvijaju i muškarci i žene podjednako, ova veština-postavlja se kroz istoriju smo negovali i podsticali prvenstveno kod žena.\nKucnuo je čas za promenu vrednovanja veština i sposobnosti\nStoga, s početkom ere veštačke inteligencije koje je u toku, kucnuo je čas i da promenimo način na koji vrednujemo veštine i sposobnosti, kao i načine na kojima ih pročuvamo. Ako se trenutno trudimo da podstaknemo devojke na karijeru u tradicionalnom "muškim" zanimanjima u STEM području, nema razloga, smatra O Konor, da mladiće ne podstičemo na razvoj tradicionalno "ženskih" zanimanja.\nKako je O Konor rekla, ako devojke učimo da programiranje nije samo za muškarce, zašto istovremeno ne pokušavamo da uverimo momke da empatija nije samo za devojke?\n"Za početak, mogli bi da menjamo jezik koji pritom koristimo. Predugo smo koristili izraz Meke veštine, koji je popraćen konotacijama kao što su smanjena odlučnosti i čvrstine. Umesto toga, poručuje O Konor, nazovimo ih veštinama otpornim na robote (engl: robot proof skills), veštinama bez kojih ni muškarci, ni žene ne mogu zamisliti život u 21. veku.


Neke od najpoznatijih arhitektonskih firmi na svetu, među kojima su BIG, Foster + Partners, Zaha Hadid Architects, širom sveta upravo grade zadivljujuće građevine čija će visina prelaziti 300 metara.\nOd 1930. godine kada je izgrađena prva zgrada koja je premašila visinu od 300 metara – Krajslerova zgrada u Njujorku, izgrađeno je ukupno 170 super visokih nebodera. Iz godine u godinu taj broj ubrzano raste, pa je samo tokom 2018. godine izgrađeno 18 super visokih zgrada, a naredne 2019. godine postavljen novi rekord sa čak 26 nebodera.\nOtkrivamo vam 5 najlepših super visokih zgrada koje će u narednih godina postati novi simboli država širom sveta.\n1. Kula Torch / Sou Fujimoto Architects, Tokio, Japan\nOva impresivna kula biće visoka 390 metara, a kada bude izgrađena 2028. godine, postaće najviša zgrada u Japanu. Dizajn njenog gornjeg segmenta izradila je japanska arhitektonska firma "Sou Fujimoto Architects", a na projektu zgrade radila je firma "Mitsubishi Jisho Sekkei Inc".\n2. Kula C / Zaha Hadid Architects, Šenžen, Kina\nNavikli smo da ova arhitektonska firma projektuje neverovatne građevine fluidne futurističke forme koje oduzimaju dah. Iako firmu poslednjih godina predvodi arhitekta Patrik Schumacher, dizajn "Kule C" verno prati prepoznatljiv stil firme koju je osnovala Zaha Hadid.\nZgrada se sastoji iz dve kule kružnog oblika, povezane ozelenjenim stepenastim terasama i nebeskim mostovima. Viša kula dosegnuće visinu od gotovo 400 metara.\nPREPORUKA: Spektakularan uvijeni hotel sa egzoskeletom\n3. Spiral / BIG, Njujork, SAD\nTokom sledeće godine u Njujorku biće izgrađena 314 metara visoka kula koju je projektovala danska arhitektonska firma "Bjarke Ingels Group" (BIG). Nazvana "Spiral", kula će biti prepoznatljiva po stepenastim terasama prekrivenom biljkama, koje će se spiralno obavijati po staklenoj fasada – sve do vrha nebodera.\n4. Zgrada Vista / Studio Gang, Čikago, SAD\nToranj "Vista" dizajnirala je čikaška firma "Studio Gang" koju je ’97. godine osnovala renomirana arhitektica Jeanne Gang. Neboder će se sastojati se iz tri spojena tornja poređana po visini koja će se uzdizati 46, 70 i 95 spratova. Sa 348 metara visine, zgrada "Vista" će postati treći po visini neboder u Čikagu i najviša zgrada na svetu koju je projektovala žena.\n5. The Towers / Foster + Partners, Majami, SAD\nKule bliznakinje u Majamiju jedan su od tri super visoka projekta čuvenog arhitekte Normana Fostera koji se očekuju u narednim godinama. Zgrada će sadržati 660 stambenih jedinica i biće visoka 320 metara.\nArhitektura, Neboder, Super visoki neboder, Super visoka zgrada, Visoke zgrade, Sou Fujimoto Architects, Mitsubishi Jisho Sekkei Inc, Torch Tower, Tokio, Japan, Najviša zgrada u Japanu, Njujork, Spiral, Bjarke Ingels Group, BIG, Tower C, Zaha Hadid Architects, Šenžen, Kina, Vista, Studio Gang, Čikago, Jeanne Gang, The Towers, Foster + Partners, Majami


Stefan Luterman: Horsko pevanje uz pokret kao nova dimenzija umetnosti - Visit Novi Sad\nStefan Luterman: Horsko pevanje uz pokret kao nova dimenzija umetnosti\nNovosadska publika će prvi put u Evropskoj prestonici kulture imati priliku da vidi i oseti kako na sceni deluje simbioza klasične horske muzike i koreografskih pokreta. U okviru završnog programa Škole budućnosti, u kome mladi umetnici drže čas, očekuje nas iskorak u polje nepoznatog kroz projekat Od hora u pokretu do horskog teatra, koji će se održati u novosadskoj Gradskoj koncertnoj dvorani, od 26. do 30. aprila. U Novi Sad nam stiže renomirani nemački dirigent Stefan Luterman, koji će zajedno sa koreografom Larskom Šrajbnerom raditi sa Nacionalnim omladinskim horom Srbije i predstaviti jedinstvenu metodologiju tetralizacije horskog programa. Očekuje nas nastup ovog nacionalnog hora (29. aprila), koji je osnovan zahvaljujući Evropskoj prestonici kulture, a finalno veče 30. aprila upotpuniće i koncert internacionalnog ansambla CHOREOS, koji je 2016. godine osnovao upravo Stefan Luterman.\nOvog talentovanog i svestranog umetnika kroz muzički život vodi radoznali duh i konstantna želja da uči i usavršava se. Temelj njegovog stvaralaštva su studije dirigovanja, orgulja i crkvene muzike u Austriji i Nemačkoj, a kao veoma tražen solista, izvodio je resitale širom Evrope, Amerike i Afrike. Osim dirigovanja, koje čak i predaje na Univerzitetu u Osnabriku, Luterman radi i kao crkveni muzičar u crkvi Sv.Mateja u Melu, a uskoro će izaći i njegova prva knjiga Singen in 3D – die CHOREOS Methode.\nKako ovo sve postiže, otkrio nam je tokom razgovora koji smo vodili uoči njegovog dolaska u Novi Sad, a govorio je i o značaju projekta Od hora u pokretu do horskog teatra, kako za mlade umetnike tako i za ovogodišnju Evropsku prestonicu kulture u koju po drugi put sada dolazi.\nU okviru programa Od hora u pokretu do horskog teatra, bićete gostujući predavač u Novom Sadu i predstavićete nam svoje metode rada, a radićete i sa Nacionalnim omladinskim horom Srbije. Koja su nova saznanja koja ćete doneti u Novi Sad i šta očekujete od saradnje sa ovim ansamblom?\nZaista se radujem radu sa Nacionalnim omladinskim horom Srbije, jer je to divna prilika da radim sa ovim entuzijastičnim mladim pevačima. Tokom festivala u Novom Sadu istražićemo kako se pokretima može proširiti obim klasične horske muzike. U radu sa svojim internacionalnim ansamblom CHOREOS naučio sam da su pevanje i pokret apsolutno plodonosna kombinacija koja otvara vidike publici. Nastup je uvek način da stupite u kontakt sa publikom, da im ispričate priču i da ih naterate da zaborave svoju svakodnevicu. Predstaviću alate i načine kako da postignete ovaj cilj.\nKoliko je izazovno dirigovati horom sa kojim sarađujete po prvi put? Kako uspevate da ostvarite tu “hemiju” sa izvođačima koji vas prate, a koja je prisutna na sceni?\nJa lično volim da upoznajem nove horove ili ansamble i da radim sa njima. Svaki hor je drugačiji i ima svoj zvuk, potencijal i vibraciju. Ali za sve horove je važno da izgrade grupni osećaj. Moraju da dišu zajedno, slušaju jedni druge i pronađu svoj pravi nivo energije. Prilikom postavljanja horskog dela, ansambl treba da razvije još više veština kako bi delo uspelo. Moja dužnost kao dirigenta je da hor učinim nezavisnijim od dirigenta, što na prvi pogled zvuči smešno. Ali samostalni hor ima veoma snažno prisustvo na sceni i zvuči mnogo homogenije.\nVaš ansambl Choreos, na čijem ste čelu i kojim dirigujete, nastupiće u Gradskoj koncertnoj dvorani, novom prostoru za kulturu u Novom Sadu. Šta će novosadska publika imati priliku da doživi?\nCHOREOS je svetski jedinstven ansambl koji sam osnovao da bih simbiozu klasične horske muzike i koreografskih pokreta doveo na novi nivo. Kada smo počeli 2016, krenuli smo na uzbudljivo putovanje istraživanja nepoznatog. Zajedno sa našim koreografom Larsom Šajbnerom i našim ansamblom od 16 mladih pevača iz 9 različitih zemalja, do sada smo ostvarili dve produkcije.\nU Novom Sadu ćemo prikazati novu produkciju CHOREOS pod nazivom Dream (e)scapes. Predstava osvetljava kroz sedam poglavlja snove, paralelne i iluzorne svetove, kao i bekstvo u njih. Asocijacije i paralele sa pojmovima kao što su dan/noć, snovi/noćne more, strahovi, užurbanost i smirenost su očigledne i tražene. Muzički spektar se proteže od romantičnih dela Gustava Malera i Riharda Štrausa, preko 20. veka sa delima Einojuhanija Rautavare i Knuta Ništeda, do današnjih dana, sa novonaručenim kompozicijama Jana Sandstrema i Georgija Štojanova.\nVratimo se sada na projeat Od hora u pokretu do horskog teatra. Kakvo je vaše iskustvo u mentorskom radu na sličnim projektima i koliko je rad s mentorima značajan za umetnike koji i na ovaj način unapređuju svoje veštine?\nBiti umetnik je neprekidan proces učenja. Uvek je dobro kada učimo jedni od drugih i pronalazimo nove pristupe svom poslu. Slušanje istih stvari iz usta druge osobe može biti veoma osvežavajuće i od pomoći. Naravno da se hor nikada ne može promeniti u jednoj radionici, ali je moguće promeniti sitnice. Važnije je podstaći hor da isprobava nove stvari i da se ne oslanja na ono što je do sada radio.\nKako biste predstavili značaj teatralizacije horskog programa i koliko se razlikuje od tradicionalnog horskog pevanja?\nU starogrčkom pevanju, poezija i ples su uvek bili povezani i bili su poznati kao „musiké“. Mesto na kome su izvodili te ritualne predstave bio je ‘choros’. Kasnije su ove umetnosti bile sve više podeljene. Danas imamo visoko specijalizovane oblasti u umetnosti. Govoreći o horovima, mnogi horovi su dostigli nivoe koji su bili nezamislivi pre 100 godina. Svi smo bili obučeni da stojimo mirno dok pevamo. Deca koja pevaju kod kuće su uvek u pokretu. Prirodno je da se krećemo dok pevamo. Reč emocija potiče od latinskog e-movere. Opisuje nešto što se kreće iznutra ka spolja. Mi fizički pokazujemo svoja osećanja kroz govor tela i naučno je dokazano da deluje i obrnuto. Pored toga, naš glas je u stanju da prenosi osećanja i emocije. Da skratim priču, deluje veštački i čudno ne dozvoliti da se neko pomera dok peva. Postoji mnogo toga što možete dobiti učenjem o pozorišnim horskim programima.\nKoliko je ovaj pristup izazovan i kako se u razvoju sopstvenih ideja dopunjujete sa koreografom Larsom Šajbnerom?\nCHOREOS je osnovan da pomeri granice i da istraži šta je sve moguće u oblasti hora. To je za nas uvek izazov. Radimo na način na koji još niko nije radio. Tokom našeg kreativnog procesa pripremanja nove produkcije, ponekad se nađemo u ćorsokaku, ali najčešće smo u mogućnosti da otvorimo nova vrata i pronađemo nove fascinantne stvari. Lars je divan koreograf koji razume potrebe pevača i ume da pronađe izvodljive pokrete za neprofesionalne igrače. Najveći izazov u našem radu nisu muzika ili pokreti, već pronalaženje alata da sve dovedemo na isti nivo. Stvaranje odgovarajućeg intenziteta grupe i jaka volja da se osećamo kao jedan organizam su ključni elementi našeg rada.\nVaše impresivna biografija je dokaz vaše svestranosti – ne samo da vodite Choreos i dirigujete, već i da radite kao crkveni muzičar svirajući orgulje, te predajete dirigovanje i uskoro objavljujete i svoju prvu knjigu. Kako sve to usklađujete i u čemu pronalazite inspiraciju?\nKoordinacija mojih dnevnih obaveza je uvek veliki izazov za mene. Nekako to funkcioniše, ali ponekad može biti zaista teško. Naravno, ovo je nešto sa čime se mnoge kolege moraju suočiti, posebno kada imaju porodicu sa decom kod kuće kao ja. Moja inspiracija potiče iz mnogih stvari. Na primer, volim da čitam knjige i ne zanima me samo muzika, već i druga polja umetnosti, filozofija, sport, nauka i politika. Mislim da je važno za umetnika da bude otvorenog uma i da pronađe svoj jezik. Moja posebna tajna je tuširanje ujutru. Najbolje ideje su mi pale na pamet upravo tada.\nVaš angažovan rad u svetu muzike sigurno iza sebe krije brojna odricanja, ali priznanja i pohvale koje dobijate nesumnjivo su vam podstrek da nastavite dalje… Kako vi to posmatrate?\nMnogo vam hvala na ovom pitanju. Nemački novinar Johanes Gros je jednom rekao „Der Applaus ist das Brot des Kunstlers” – „Aplauz je umetnikov hleb i puter”. Naravno, nema sumnje da je svakom umetniku potrebna pažnja i aplauz publike, ali siguran sam da je umetnosti uvek potrebna možda čak i kriza da bi se izmislile nove stvari ili stvorilo remek delo. Ja lično sam dobio mnogo energije za svoj rad od odbijanja i neuspeha koje sam doživeo. Ako je vaša lična situacija isuviše sigurna, možda nećete naći dovoljno energije da svoje ideje pokrenete protiv nadolazećih problema.\nMislim da je umetnost veoma bitna za svako društvo. Tokom pandemije kovida u Nemačkoj smo razgovarali o tome da li je umetnost od sistemskog značaja i da zbog toga mora da bude finansijski podržana od strane države. Mnogi slobodni umetnici odjednom nisu imali prihode tokom izolacije i hitno im je bila potrebna finansijska podrška. Neki političari su tvrdili da umetnost nije od sistemskog značaja kao na primer oblast medicine. Slažem se da je naša potreba za dobro funkcionalnim bolnicama i lekarima bila potrebnija tokom pandemije, ali nema sumnje da je društvo uvek zaduženo da ne umru naša kulturna dobra. Po mom mišljenju umetnost igra važnu ulogu u oblikovanju našeg društva, posebno u vremenima krize i rata:\n– umetnost zbližava ljude i ujedinjuje ljude. Ovo je prvi korak ka prihvatanju jedni drugih.\n– umetnost može razviti kulturni identitet\n– umetnost može da proširi vidike\n– umetnost nas može naterati da zaboravimo vreme. Zaboravljanje vremena znači prevazilaženje smrti na dug ili kratak trenutak (Navid Kermani)\nNa koji način vi posmatrate titulu Evropske prestonice kulture i koliko je ona značajna za umetničku scenu jednog grada?\nZaista mi se sviđa ideja da istaknemo različite gradove u Evropi tako što ćemo ih proglasiti za Evropsku prestonicu kulture. To je divna šansa da ti gradovi podele svoje kulturno nasleđe i da povećaju samopouzdanje svojih stanovnika. Nadam se da će to pomoći tim gradovima da razviju nove održive projekte, ojačaju postojeće strukture i pronađu nove partnere. Zaista se radujem što ću biti deo kulturnog programa Novog Sada 2022. Čestitam vam i želim sve najbolje u jubilarnoj godini!\nChoreos, Stefan Luterman


Prijateljska utakmica FK “Sloboda” Tuzla vs NK “Zvijezda” Gradačac – JU "Gradski stadion Tušanj"\nBakir Buljugija 27. Januara 2016.\nU okviru priprema za proljetni dio sezone 2015/2016 Premijer lige BiH fudbaleri, prvotimci FK „Sloboda“ Tuzla nakon odrađenih priprema na sportskim terenima u Bijeljini i povratka u Tuzlu, odigrat će prijateljsku pripremnu utakmicu na pomoćnom terenu stadiona „Tušanj“ sa Zvijezdom iz Gradačca, tačnije dana 04.02.2016. godine (četvrtak) u 13.00h.\nZa sve ljubitelje crveno-crnih koji će biti u prilici da gledaju trenutno prvoplasiranu ekipu na tabeli najelitnijeg fudbalskog takmičenja u Bosni i Hercegovini Premijer Liga BiH, tribine pomoćnih terena će biti otvorene.


Muftija Dudić: U Novom Pazaru i Tutinu za 10 dana umrlo 114 osoba | Luftika\nPredsednik Mešihata Islamske zajednice u Srbiji muftija doktor Melvud efendija Dudić izjavio je za sajt “Sandžak press” da se u Novom Pazaru i Tutinu za samo 10 dana preselilo (umrlo) 114 osoba.\nGostujući na Sandžak televiziji, predsednik Mešihata Islamske zajednice u Srbiji muftija dr. Mevlud efendija Dudić, izjavio je da na osnovu evidencije medžlisa o obavljenim dženazama (sahranam) u periodu od 20. do. 30. juna ove godine u Novom Pazaru preselilo na Ahiret 65 osoba, dok je u Tutinu taj broj 49.\nPrema njegovim rečima to je poražavajući broj smrtnih slučajeva u odnosu na period pre pandemije koronavirusa.\nDirektor Doma zdravlja u Novom Pazaru Ervin Ćorović izjavio je juče da je u proteklih nekoliko dana broj pacijenata koji su se sa simptomima koronavirusa javljali u Dom zdravlja i Opštu bolnicu prevazišao sve kapacitete.\nOn je za Vijesti.ba rekao da ne raspolaže zvaničnim podacima o broju zaraženih u Novom Pazaru, ali da se taj broj trenutno kreće između 300 i 400, iako je on i znatno veći.\nU kovid ambulantu dnevno se javlja oko 200 pacijenata sa simptomima koronavirusa, a od tog broja pedesetak treba dnevno hospitalizovati, kaže Ćorović.\nPrema njegovim rečima, mnogi oboleli od koronavirusa preminuli su kod kuće, pa zato nema zvaničnih podataka o broju smrtnih slučajeva.\n– Ono što mi vidimo po broju sahrana i dženaza je da je otprilike između pet i 10 smrtnih ishoda dnevno – rekao je Ćorović.\nĆorović ističe da je Opšta bolnica na raspolaganju imala 200 slobodnih kreveta, a da se samo na dnevnom nivou isto toliko ljudi javljalo u kovid ambulantu.\noznakekoronavirus muftija dodić novi pazar tutin


Indjija.net | Vesti | AKADEMIJA SPORTA: Novi sportski kompleks u inđijskim „Lejama“\nAKADEMIJA SPORTA: Novi sportski kompleks u inđijskim „Lejama“\nNa prethodnoj Skupštini opštine Inđija usvojena je izmena plana detaljne regulacije na osnovu koje će se korigovati projektna dokumentacija za izgradnju Akademije sporta u popularnim inđijskim „Lejama“.\nNaime, u planu je da se izgradi objekat u kome će se naći 15 soba sa po dva ležaja a svaka soba imaće kupatilo. Takođe, u okviru Akademije nalaziće se ambulanta, kuhinja sa restoranom, svlačionice, teretana i ekonomat.\nObjekat će u osnovi zauzimati površinu od 480 kvadrata a ukupna površina iznosiće oko 1000 kvadrata.\nNovina u odnosu na plan iz prethodnog perioda je izgradnja sale za borilačke sportove koja će biti manjih dimenzija u odnosu na sale za kolektivne sportove, odnosno biće prilagođena za te vrste sportskih disciplina.\nIzgradnjom Akademije sporta Inđija će postati jedinstvena u regionu i centar razvoja sporta u Sremu.


Zdravljebubrega ne narušava se preko noći. Do njihovog oštećenja dovodi negativan proces koji traje nekoliko godina, kao rezultat loših životnih navika i nepravilnog ophođenja prema drugim oboljenjima, naročito dijabetesu.\nPročitajte još: Kako se radi VEŽBA DISANJA? Radite je dva puta dnevno i zaboravićete na stres\nTakvo shvatanje ima utemeljenje, jer kada bubrezi izgube funkciju ili je ona narušena, svi organi u telu polako gube ravnotežu.\nDa bi sačuvali zdravlje ovih vitalnih organa izbegavajte sledeće navike:\nGubitak težine pozitivno utiče na bubrege.\nVisok nivo natrijuma u ishrani, bilo u obliku soli ili češće preko skrivenih izvora, veoma je problematičan, pogotovo ako postoji sklonost ka hipertenziji. Grickalice, brze i konzervirana hrana i upakovane namirnice, sadrže velike količine natrijuma.\nLako dostupni lekovi protiv bolova su štetni.\nNe uzimajte tablete i druge medikamente "na svoju ruku". Određeni lekovi mogu da uzrokuju oštećenja bubrega ako se uzimaju na pogrešan način ili se ne prati njihovo dejstvo. Lako dostupni lekovi protiv bolova kao što je acetilsalicilna kiselina i ibuprofen su loši za bubrege ako se uzimaju redovno ili na dnevnoj bazi. Određeni antibiotici takođe mogu biti štetni.\nBubrezi pomažu telu da filtrira štetne stvari iz organizma, alkohol, bubrezi su pod ogromnim pritiskom. Na taj način može da dođe do njihovog oštećenja.\nPročitajte još: Kako da vežbanjem pobedite BOL U ZGLOBOVIMA: Imamo nekoliko saveta\nTradicionalno "loše" namirnice kao što su beli pirinač, beli hleb i testenina su dobri za bubrege tako da nemojte da ih eliminišete u potpunosti. Jedite mnogo svežeg povrća i voća. Proteine konzumirajte u umerenim količinama. Biljni i određeni životinjski izvori proteina poput piletine i ribe su lakši za bubrege.\nkoliko je štetna slana hrana\nšta je štetno za bubrege\nso i bubrezi\nslatkiši i bubrezi


Studijsko putovanje senior i junior eksperata prekograničnog projekta RPK Pančevo | SME Banat\nSenior i junior eksperti iz Južnog i Srednjeg Banata, zajedno sa članovima projektnog tima, boravili su u periodu od 21. do 23. avgusta 2013. godine u Rešici, u okviru realizacije projekta „Podrška MSP-pokretač razvoja regiona”.\nPoseta gradu u Rumuniji, u okrugu Karaš Severin, bila je prilika za srpske i rumunske konsultante koji rade sa malim i srednjim preduzećima, da razmene iskustva i znanja iz ove oblasti, uspostave neke od konkretnih oblika poslovne saradnje, i na taj način daju svoj doprinos podsticanju ekonomskog razvoja pograničnog regiona.\nU okviru studijskog putovanja, održan je sastanak eksperata-srpskih I rumunskih konsultanata, uz prisustvo partnera na projektu i zainteresovanih privrednika.\nKada je reč o iskustvima srpskih senior i junior eksperata u radu sa predstavnicima 60 malih i srednjih preduzeća, a koja su izneta na ovom sastanku, nesumnjivo je reč o pozitivnim reakcijama, kako pružaoca tako i korisnika konsultantskih usluga na projektu.\nTržište konsultantskih usluga u Rumuniji, kako se moglo čuti ovom prilikom, ne razlikuje se bitno od tržišta u Srbiji, kada je reč o potrebi i mogućnostima da se ovaj proces unapredi i podigne svest o značaju konsaltinga za unapređenje konkurentnosti privrede.\nDrugog dana, učesnici studijskog putovanja bili su gosti u preduzećima iz Rešice-iz oblasti prehrambene industrije i hidroinženjeringa, a obišli su i neke od turističkih lokacija ovog područja.\n⇐ Odrzana obuka srpskih junior eksperata\nPoziv na Početnu konferenciju ⇒


Vesti online / Vesti / Svet / "Trampu sada ne mogu ništa, samo da pišu izveštaj..."\n"Trampu sada ne mogu ništa, samo da pišu izveštaj..."\nAdvokat američkog predsednika Donalda Trampa, Rudolf Đulijani, rekao je da je dobio uverevanja da specijalni savetnik, koji vodi istragu o navodnoj umešanosti Rusije u predsedničke izbore u SAD 2016. godine, Robert Maler neće podići optužnicu protiv Trampa dok je na funkciji.\nNeće biti optužen dok je predsednik: Donald Tramp\nU memorandumu Ministarstva pravde iz 2000. godine navodi se da predsednik SAD ne može da bude optužen jer bi krivično gonjenje uticali na njegovu sposobnost da izvršava svoje ustavne dužnosti, podseća Rojters.\n* "Optužuju Rusiju kako bi opravdali svoj poraz na izborima"\n* Da li su ovo najuverljiviji dokazi protiv Rusije?\nĐulijani je za Fox News rekao da ne samo da Maler ne može da podigne optužnicu protiv Trampa, nego čak ne može da mu uputi sudski poziv da se pojavi pred velikom porotom.\nPrema Đulijaniju, ako predsednik ne može da bude krivično gonjenjen, onda ne može da bude ni pozvan da svedoči u istrazi o njegovom ponašanju.\n- Sve što mogu da urade je da napišu izveštaj, i bez obzira na to koliko loš bude, možemo da se izborimo sa tim. I mi možemo da pišemo - rekao je Đulijani.\nOn je dodao da bi tužioci mogli da predstave svoj izveštaj zameniku sekretara za pravosuđe Rodu Rozenstajnu, koji nadgleda istragu, a da bi on onda mogao da ga prosledi Predstavničkom domu, prenosi Glas Amerike.\nKako dodaje, ukoliko budu smatrali da je to potrebno, kongresmeni mogu da pokrenu proces opoziva predsednika Trampa.\nNekoliko Trampovih saradnika, među kojima su i bivši savetnik za nacionalnu bezbednost Majkl Flin i bivši spoljnopolitički savetnik Džordž Papadopulos, već su se izjasnili krivim da su lagali istražiteljima o svojim kontaktima sa Rusima.\nBivši šef Trampovog izbornog štaba Pol Manafort optužen je za krivično delo povezano sa njegovim lobiranjem u Ukrajini pre predizborne kampanje 2016. godine i čeka ga suđenje kasnije ove godine.\nU međuvremenu, Trampovi advokati i Malerov tim pregovaraju o eventualnom razgovoru sa predsednikom o mešanju Rusije i o tome da li je ometao pravdu kada je pre godinu dana otpustio direktora FBI-aja Džejmsa Komija, koji je u tom periodu bio na čelu istrage Rusije.\n- Predsednik želi da svedoči - rekao je Đulijani, ali i poručio da bi istragu trebalo završiti.\nMaler je zapretio da će Trampu uputiti sudski nalog za svedočenje, ako pravni timovi ne budu mogli da postignu dogovor o dobrovoljnom razgovoru.\nSVET Širi se istraga u SAD: Da li je Rusija pomagala Trampu?\nSVET Fejsbuk otkriva: Evo kako su Rusi pomogli Trampu da pobedi


Hafington post: Evropa postala talac američkih antiruskih sankcija - 08.10.2017, Sputnik Srbija\nHafington post: Evropa postala talac američkih antiruskih sankcija\nAmeričke antiruske sankcije su se kao Damoklov mač nadvile nad ekonomskim odnosima između Evrope i Rusije, piše za nemačku verziju sajta „Hafington post“ član... 08.10.2017, Sputnik Srbija\n11:44 08.10.2017 (Osveženo: 17:08 08.10.2017)\n© AFP 2022Američka zastava\nAmeričke antiruske sankcije su se kao Damoklov mač nadvile nad ekonomskim odnosima između Evrope i Rusije, piše za nemačku verziju sajta „Hafington post“ član Nemačko-ruskog foruma Aleksandar Rar. On smatra da je Evropska unija postala talac američke politike i da rizikuje da potpuno izgubi svoju nezavisnost.\n„Hvala Bogu što američka histerija zbog mešanja Rusije u zapadne izbore nije uticala na izbore za Bundestag“, piše Rar. Većina građana Nemačke podržava normalizaciju odnosa sa Rusijom i odbacuje sliku neprijatelja koju su im neki političari nametali tokom predizborne kampanje, napominje autor.\nMeđutim, i dalje moraju da se prevaziđu „visoke barijere“, naglašava autor. Tema sankcija još nije zatvorena. Naprotiv. Protiv volje sopstvenog predsednika, Kongres SAD usvojio je nove kaznene mere protiv ruskog sirovinskog sektora, čime je naneo štetu i zapadnim preduzećima koja sarađuju sa Moskvom. Predstavnici nemačke ekonomije strahuju da će zbog straha od sankcija SAD većina evropskih kompanija izaći iz energetskog saveza sa Rusijom koji postoji već deset godina.\n25 Septembar 2017, 13:23\n„O kakvom nastavku ekonomskih odnosa Nemačke i Rusije uopšte može da se govori u tako bezizlaznoj situaciji?“, pita se autor.\n„Evropa, a pre svega Nemačka postale su taoci novog ekonomskog rata koji SAD vodi protiv Rusije. Nažalost, u poslednje dve godine Nemačka i Francuska nisu uspele da postignu uspeh u minskom mirovnom procesu. Umesto da preuzmu ulogu pravih posrednika, Berlin i Pariz branili su isključivo proukrajinske interese. Sa moralne tačke gledišta, to se može razumeti, ali sa stanovišta stvarne politike to je greška“, smatra Rar.


Gej ljubavna pisma kroz vekove (2)\nPraktično ništa ne znamo o grčkom retoričaru i sofisti Flaviju Filostratu (oko 170-250. godine pre nove ere), koji je učio u Atini pre nego što se preselio u Rim. Polovina njegovih ljubavnih poslanica posvećena je zgodnim, ali neimenovanim i verovatno idealizovanim, muškarcima. Mnoga od pisama pojavljivala su se u paru, na primer ono koje hvali mladićku čistotu upareno je sa onim koje hvali mušku prostituciju. Iako su pisma možda samo literarne vežbe okarakterisane kao „šaputanja iz muških sauna“, ipak su neverovatno šarmantna i sadrže više istinski poetičnih slika nego većina heteroseksualnih klišea o devicama ružičastih obraza. Čak se i anti-gej kritičari slažu da su pisma upućivana momcima manje veštačka od onih koja su bila namenjena devojkama, i više je verovatno da sadrže iskrena osećanja onoga koji ih piše. Filostratova pisma se ponajviše bave činjenicom da je homoseksualna ljubav, te žudnja, prirodno stanje u svakom civilizovanom društvu. Često su kopirana i umetana u savremena heteroseksualna ljubavna pisma, ne bi li ih obogatila i podarila im neophodnu teksturu života.\nMirjana Vulin osuđena zbog lečenja lezbejke\nKako su je lečili od homoseksualnosti\nAna je provela preko pet godina u Psihijatrijskoj ustanovi Lopača, u koju su je kao šesnaestogodišnjakinju smestili roditelji kako bi je "izlečili" od homoseksualnosti. Kad je navršila 18 godina nastavili su da je drže zatočenu, iako im Ana nije dala, kako to zakon propisuje, pisano odobrenje. Ono što se događalo u Lopači pod stručnom palicom upravnice dr Mirjane Vulin, te dr Radomira Rakuna nalik je scenariju horor filma. Anu su vezivali, drogirali lekovima, bacali u samicu, lažirali nalaze da je korisnica droga kako bi imali kakvo - takvo opravdanje da je zadrže. Ana je prvi put puštena na slobodu kada je doktorki Vulin rekla da je izlečena i da više ne voli devojke...\nJoš jedan napad na transrodnu* osobu u Beogradu\nNovi manifest mržnje\nU vreme kada vidljivost trans* osoba raste, pripadnici zajednice često doživljavaju diskriminaciju, psihičko, te fizičko zlostavljanje samo na osnovu toga što hrabro žive svoju prirodu.\nOgledalo putnika iz beogradskih tramvaja i buseva\nJebao vas Zapad i EU!\nNedavno je na fejsbuk stranici "Uživo iz beogradskih tramvaja i buseva", koja posluje pod sloganom “Ogledalo gradskog prevoza koji je ogledalo svih nas”, postavljena fotografija dve žene koje se ljube. Budući da ukupno 210.917 onlajn duša prati ovaj sadržaj, lajkoubilački rat je nešto što se moglo očekivati\nVolt Vitmen: Prolazio sam jednom kroz jedan mnogoljudan grad\nKvir književnost je pisana, čitana, kritikovana i promišljana u prilično neprijateljskom okruženju. Iako danas možemo da raspravljamo o stepenu tog neprijateljstva, ili o njegovoj prirodi u odnosu na različite vrste pritisaka i potiskivanja, njegova konstantna prisutnost je neosporna. Stvaranje, čitanje, pa i podučavanje o homoseksualnoj književnosti potčinjeno je političkom položaju gejeva i lezbejki u našem društvu. Razumevanje mašte u homoseksualnom kontekstu pre svega zahteva razumevanje one u homofobičnom kontekstu. Budući da su do sada kvir autori uglavnom pisali za čitaoce koji su bili neprijateljski nastrojeni, morali su da prilagode svoj rad očekivanjima te i takve publike.


Argument Finansija / Smer:\nOtkrij različite događaje organizovane u saradnji sa Univerzalnom izložbom 2015 iz različitih osiguravajućih društava prisutnih u ovoj regiji. Ako želite znati više...\nSvako osiguravajuće društvo ima nekoliko agencija koje pružu ne samo širok spektar proizvoda osiguranja, usluga i saveta, već i široku mrežu agenata koji stvaraju i održavaju direktan kontakt sa klijentima.\nProveri događaje smera OSIGURAVAJUĆA DRUŠTVA\nDatum događaja: od 01 jun do 10 jun (ponedeljak, utorak, sreda, četvrtak, petak)


IAA Nutzfahrzeuge 2010: TimoCom predstavlja aplikaciju transportni barometar\nHanover, 24.09.2010. TimoCom Soft- und Hardware GmbH na početku ovogodišnjeg IAA Nutzfahrzeuge u Hanoveru predstavlja pravu novinu. Na konferenciji za štampu za preduzeća koja se bave IT logistikom ekskluzivno je predsavljena aplikacija transportni barometar. Korisnici od sada mogu u svakom trenutku detaljno da pregledaju situaciju na tržištu drumskog transportnog sektora u Evropi.\nIdeja da razvijemo aplikaciju za transportni barometar bila je logičan nastavak svakodnevnog rada kompanije TimoCom. „Konkurencija na tržištu transporta i logistike je sve žešća. To podrazumeva brzo reagovanje na aktuelnu situaciju na tržištu i precizno obrazlaganje kako bi se obezbedila najbolja cena. "Danas je mobilni telefon stalni pratilac, a od sada je i transportni barometar kompanije TimoCom uvek pri ruci“, izjavljuje Marsel Frings, glavni predstavnik kompanije TimoCom.\nPraćenje situacije na tržištu\nKorisnici aplikacije transportni barometar profitiraju direktno od sveobuhvatnih podataka o tržištu, koje im svake sekunde na raspolaganje stavlja TimoCom kao vodeća kompanija na evropskom tržištu berzi tovara i tovarnog prostora. Svakodnevno se za transportni barometar procenjuje i do 230 000 ponuda tereta i teretnog prostora koje postavlja preko 75 000 korisnika, a ti se podaci zatim u realnom vremenu prenose na Smartphone mobilni telefon. Kod poslovnih pregovora sada u svakom trenutku imate pristup aktuelnoj situaciji na tržištu čitave Evrope. Tako jedna mala aplikacija postaje moćan instrument za procenu tržišnih cena i korisnici aplikacije mogu odmah da reaguju na ponudu i potražnju kapaciteta tereta i teretnog prostora.\nPogled na sledeću aplikaciju\nTek što je predstavljena prva aplikacija ransportni barometar, a TimoCom već radi na razvoju još jedne novine. Buduća verzija „Transportni barometar Pro“-koja će se uskoro pojaviti nudi dodatnu funkciju za statističke podatke, koja predstavlja razvoj odnosa ponude i potražnje kapaciteta tovara i tovarnog prostora u proteklim i u tekućoj godini u vidu vremenske linije.\nSa TimoCom transportnim barometrom kao aplikacijom svi učesnici u transportu dobijaju u svakom trenutku najbolje informacije o aktuelnim trendovima na evropskom tržištu drumskog saobraćaja. Rečenica „to nisam znao“ više se neće čuti sa ovom aplikacijom.\nViše informacija o programu TimoCom i aplikaciji Transportni barometar naći ćete na adresi www.timocom.com.


Novogradnja, Živković Kosa :: eMajstor.hr\nNOVOGRADNJA, ŽIVKOVIĆ KOSA\nTražim dobrog građevinara za novogradnju: Sakupili i provjerili smo građevinare za novogradnju, koje rade u kraju Živković Kosa i okolici. Pošaljite upit i zainteresirani građevinari za novogradnju će vas kontaktirati za pogled, predračun i ponude.\tDobar građevinar za novogradnju Živković Kosa , koji može izvesti:\tnovogradnja kuće, garaža, individualna kuća, dvojni stan, ured, povoljna klasična kuća od opeke, građevinski majstor, ili drugo sigurno če se nači i za vas. više\n15 NAJBOLJIH REZULTATA ZA GRAđEVINARI ZA NOVOGRADNJU ŽIVKOVIć KOSA


U cilju što efikasnijeg poboljšanja proizvodnje, YALIS je uveo novu tehnologiju kompjuterske numeričke kontrole (CNC).U poređenju sa običnim alatnim mašinama, CNC koristi digitalne informacije za kontrolu kretanja i obrade alatnih mašina, što može da završi obradu kompleksa sa većom kvalitetom i preciznošću.U 2020. godini, pored uvođenja CNC mašina, YALIS će dodati i automatsku mašinu za poliranje, automatsku mašinu za uvrtanje šrafova i drugu novu opremu.Sa ovom opremom, YALIS je u velikoj meri unapredio svoje proizvodne i proizvodne mogućnosti, a sistem proizvodnog procesa je dodatno unapređen.\n2020. je prva godina da je YALIS otvorio svoju fabriku inteligentne proizvodnje.Kontinuiranim uvođenjem automatskih mašina za livenje pod pritiskom, automatskih mašina za poliranje, automatskih vijčanih pakera i druge automatske opreme, kao i dodavanjem stručnog tehničkog osoblja, proizvodnom sistemu je ubrizgana vitalnost.Istovremeno, YALIS je ojačao selekciju i upravljanje lancem snabdevanja, uspostavio proces upravljanja lancem snabdevanja i ojačao sposobnost kontrole dobavljača.\nStroj za ispitivanje slanog spreja\nAutomatska mašina za livenje pod pritiskom\nStandardizacija fabričkog ISO sistema, kontinuirano unapređenje proizvodnih kapaciteta, stroža kontrola kvaliteta prilagođenih proizvoda i konvencionalnih proizvoda i stabilizacija isporuke omogućavaju YALIS-u da u budućnosti održi korak sa kupcima u oštroj konkurenciji i zadovolji različite prilagođene potrebe kupaca.\nAutomatska mašina za poliranje\nRačunarska numerička kontrolna mašina\nMašina za testiranje ciklusa


ENERGOPROJEKT > ENERGOPROJEKT INDUSTRIJA A.D. > Arhiva vesti\nLicence, sertifikati i preporuke\nOblasti pružanja usluga\nBolnice i klinički centri\nBazna i prerađivačka hemijska industrija\nTransport i skladištenje nafte i gasa\nIndustrija prerade drveta,\nproizvodnja celuloze i papira\nIndustrija prerade rude, metala\ni transportni sistemi\ni građevinskih materijala\ntoplane i kotlarnice\nPoslovno-stambeni, javni i drugi objekti\nZaštita životne sredine-Ekologija\nTRENUTNO STE OVDE: Energoprojekt Industrija a.d. - početna Vesti i događaji - Arhiva vesti\nMart 2020. - Septembar 2020.\nDecembar 2019. - Februar 2020.\nApril 2019. - Novembar 2019.\nFebruar 2019. - Mart 2019.\nFebruar 2017. - Januar 2019.\nJanuar 2016. - Januar 2017.\nSeptembar 2015. - Decembar 2015.\nSeptembar 2014. - Avgust 2015.\nDecembar 2012. - Avgust 2014.\nDecembar 2011. - Novembar 2012.\nSeptembar 2010. - Novembar 2011.\nNovembar 2007. - Avgust 2010.\nJuli - Oktobar 2007.\nJanuar - Jun 2007.\nEP Industrija otvara novo tržište u Africi\nNakon višegodišnjih pregovora (od aprila 2014.god) i svesrdnog kontinualnog upornog angažovanja, uz podršku EP Holdinga, EP Industrija je u junu ove godine potpisala veliki ugovor za izgradnju Fabrike lekova sa Liliam Pharmaceutical Industries Co.Ltd., iz Kartuma u Sudanu. Ugovor obuhvata izradu tehničke dokumentacije izvođačkog projekta, izvodjenje i opremanje, kvalifikacija GMP kritičnih instalacija i puštanje u rad fabrike lekova sa svim pratećim tehničkim sadržajima po sistemu „ključ u ruke“faza 1a. Proizvodni asortiman obuhvatiće čvrste forme, polučvrste forme, ampule i Cefalosporine. Konsultant na poslu je CoAcS – Velika Britanija.\nRealizacija objekata, instalacija, postrojenja i infrastrukture u kompleksu će se odvijati po sistemu inženjeringa. Izvođenje svih radova će biti pod direktnom kontrolom stručnog osoblja Energoprojekt Industrije\nRadove koji podležu kvalifikacionoj proceduri (IQ/OQ), zanatske i instalaterske radove, izvodiće Kompanije iz Srbije i iz Zapadne Evrope. Oprema i materijal će se uvoziti od specijalizovanih proizvođača iz Zapadne Evrope ili Srbije. Lokalnim, sudanskim kompanijama, biće dodeljeno da izvode radove koji ne podležu kvalifikacionoj proceduri (IQ/OQ) i za koje su sudanske kompanije osposobljene i opremljene da rade.\nGlavnu tehnološku opremu će isporučiti IMA – Industria Macchine Automatiche S.p.A iz Italije, a montiraće je Energoprojekt Industrija uz pomoć i nadzor isporučioca. Buduća fabrika lekova zadovoljiće važeće evropske GMP (Good Manufacturing Practice) kriterijume i biće prva fabrika lekova tog nivoa u Sudanu, a među prvim u Africi. Ova činjenica značiće mnogo za promociju Energoprojkekta Industrije u krug kompanija koje su sposobne da prodaju visokotehnološko znanje.\nRok realizacije posla je 30 meseci od stupanja ugovora na snagu. EP Industrija je potpisivanjem ovog ugovora otvorila novo tržište u Sudanu i time značajno poboljšala mogućnost za nastup i ostvarivanje poslovne saradnje ostalih preduzeća u okviru Energoprojekta sa privredom ove afričke države.\nIzvodjenje radova na unapredjenju obezbedjivanja pasoških prolaza na Terminalu 2\nNastavak saradnje EP Industrija sa Aerodromom „Nikola Tesla“ odvija se kroz Javnu nabavku otvorenog postupka za izvodjenje radova na unapredjenju obezbedjivanja pasoških prolaza na Terminalu 2, Ugovor je potpisan, uradjena Tehnička dokumentacija u formi Idejnog projekta i dobijeno Rešenje za izvođenje radova.\nNa osnovu Projekta za izvodjenje koji je obuhvatio:\nNabavku, isporuku i montažu kliznih vrata sa sistemom kontrole otvaranja i zatvaranja na graničnom prelazu odlazećih putnika u Terminalu 2 na 14 pasoških punktova. Kontrola otvaranja je putem senzora ili opciono pritiskom na taster. Za kontrolu otvaranja i zatvaranja predvidjene su neophodne instalacije slabe struje.\nIzmeštanje automatskog čitača putne isprave ulaznog graničnog prelaza na novu poziciju. Na ulaznom graničnom prelazu u Terminalu 2, organizovano je 10 linija pasoške kontrole koje opslužuju zaposleni u graničnoj policiji i jedan automatski čitač putne isprave koji se izmešta ispred pasoškog punkta br.10 na dovoljnu udaljenost, kako bi se povećala propusna moć pasoških prolaza. Prilikom izmeštanja na novu poziciju predvidjeno i izmeštanje i povezivanje neophodnih instalacija koje služe za njegovo napajanje. Paralelno sa izvođenjem radova pripremljen je i Projekat izvedenog objekta. Očekivani rok za završetak radova 30.5.2018. je u potpunosti ispoštovan.\nIzrada uprošćenog rudarskog projekta za ugradnju pumpnih stanica\nEP Industrija je ovu poslovnu godinu, pored ostalog, otpočela i saradnjom sa NIS a.d., potpisivanjem Ugovora za izradu uprošćenog rudarskog projekta za ugradnju pumpnih jedinica kontejnerskog tipa na sledećim lokacijama:\n•\tproizvodnom objektu Otpremna stanica Kikinda Polje (Izgradnja infrastrukture za potrebe povezivanja i montaže 4 pumpne jedinice kontejnerskog tipa);\n•\tSabirno otpremna stanica Mokrin jug (Izgradnja infrastrukture za potrebe povezivanja i montaže 4 pumpne jedinice kontejnerskog tipa);\n•\tproizvodnom objektu Otpremna stanica Jermenovci (zgradnja infrastrukture za potrebe povezivanja i montaže 1 pumpne jedinice kontejnerskog tipa),\nProjektnom dokumentacijom obuhvaćeni su tehnološko mašinski i elektroenergetski deo. .\nERNEST CHEMISTS LTD, GANA\nNastavak saradnje kroz Projekat rezidencijalne vile\nNakon uspešne saradnje sa Klijentom ERNEST CHEMISTS LTD, GANA na poslu izrade projektne dokumentacije za Fabriku farmaceutskih proizvoda u Temi, vlasnik kompanije, gdin Ernest Bediako Sampong, podstaknut profesionalnim odnosom prema poslu i efikasnošću naših projektanata, izrazio je želju da Energoprojekt Industrija a.d. pristupi izradi kompletne projektne dokumentacije za izgradnju njegovog ličnog rezidencijalnog objekta - vile.\nNakon odobrenog konceptualnog resenja aprila 2017, potpisan je ugovor za izradu projekata za izgradnju prethodno pomenutog objekta.\nVila je rađena po uzoru na moderne, holivudske rezidencijalne objekte sa primenom najsavremenijih materijala i tehnologije.\nSmeštena na parceli od 0,4ha i ukupne površine od 1.800 m2, sastoji se od glavnog rezidencijalnog objekta sa 5 spavaćih soba, servisnim delom sa prostorom za smeštaj posluge, bazena i pomoćne kućice (pool house), garaže i parking prostora kao i pratećih tehničkih objekata.\nProjektantski tim se pri iznalaženju estetskih i funkcionalnih rešenja prevashodno rukovodio zakonitostima jasnih i neprekinutih tokova komunikacija. Estetski akcenat proizašao je iz otvaranja vizura unutar objekta koje su ga, uprkos njegovoj veličini, učinile preglednim i čovekomernim, drugim rečima prijatnim za boravak i opuštanje, uz svesrdno poštovanje intimnih zona.\nSa posebnom pažnjom radjen je projekat enterijera, kako bi se prvenstveno odgovorilo visokim kvalitativnim zahtevima Investitora. Minimalistički precizne i prečišćene površine dominiraju u nekoliko korpusa. Istovremeno, ostvareno je oblikovno jedinstvo sa arhitekturom objekta kroz primenu savremenih ideja u dizajniranju i time na diskretan način potenciran kompaktan izgled jedne luksuzne vile.\nU oktobru mesecu u EP Industrija obavljena je resertifikaciona provera sistema menadžmenta kvalitetom, sistema menadžmenta životnom sredinom, sistema upravljanja zaštitom zdravlja i bezbednošću na radu i sistema menadžmenta energijom. Sertifikaciona komisija se saglasila da se EP Industriji izdaju sertifikati prema sledećim verzijama standarda:\n• SRPS ISO 9001:2015,\n• SRPS ISO 14001:2005,\n• SRPS OHSAS 18001:2008,\n• SRPS EN 50001:2012\ni to za Projektovanje, konsalting i inženjering industrijskih objekata i postrojenja i objekata visokogradnje.\nProteklu 2017.godinu u EP Industriji, značajno je obeležila uspešna poslovna saradnja sa Aerodromom "Nikola Tesla".\nNakon izvođenja adaptacije Premijum salona po principu "ključ u ruke" 2015.g, usledilo je i izvođenje građevinsko zanatskih i instalaterskih radova adaptacije prostora za registraciju putnika na Terminalu 1.\nParalelno sa izvođenjem, učestvovanjem na Tenderima, izborili smo se za poslove projektovanja tj izrade Tehničke dokumentacije: Izveštaj o zatečenom stanju za potrebe ozakonjenja 19 objekata, Projekat za izvođenje za potrebe ozakonjenja objekta veznog dela između Terminala 1 i Terminala 2, Projekat za potrebe ozakonjenja Terminala 2 (ukupne površine 27.000 m2).\nZnačajni potencijal EP Industrija pokazuje i kao podizvođač EP Hidroinženjeringu na poslu "Tretman i odlaganje komunalnog otpada - Deponija Vinča".\nObim angažovanja je izrada tehničke dokumentacije:\nZa biotrnove i mrežu za biogas do platoa spalionice, za potrebe rehabilitacije stare i izgradnje nove deponije;\nZa objekte, unutrašnje i spoljne instalacije na operativnom platou deponije;\nZa objekte, unutrašnje i spoljne instalacije na platou drobiličnog postrojenja za građevinski otpad.\nTel.: (+ 381 11) 310 14 01; 310 14 02\nFax.: (+ 381 11) 311 07 26\nweb sajt: www.ep-industry.com E-mail: office@ep-industry.com\nIf you don't speak Serbian, click here\nCopyright © 2012. - ENERGOPROJEKT INDUSTRIJA a.d. - Sva prava zadržana\nDesign & Construction by Axis M Design


Faktor | Narodna Skupština RS-a: SNSD će tražiti ukidanje PDV-a na hranu, a povećanje na 22 posto za luksuznu robu\nNarodna Skupština RS-a: SNSD će tražiti ukidanje PDV-a na hranu, a povećanje na 22 posto za luksuznu robu\n17.03.2022. / 16:06\nNa sutrašnjoj posebnoj sjednici Narodne skupštine Republike Srpske Vlada RS-a će, a na prijedlog SNSD-a, predložiti da se do kraja godine ukine PDV na neke osnovne životne namirnice i dječiju hranu, a da se za luksuznu robu poveća na 22 posto.\nNajavio je to danas član Predsjedništva Bosne i Hercegovine i lider SNSD-a Milorad Dodik.\nObjasnio je da će, nakon što ovaj prijedlog usvoji NSRS, to biti obavezujuće i za njihove predstavnike u državnim institucijama.\nUvjeren je da niko na državnom nivou neće imati ništa protiv ovakvog prijedloga iz RS-a.\n- Tražimo i podršku svih aktera iz RS da ovo sutra podrže – rekao je Dodik.\nObjasnio je da se traži ukidanje PDV-a na dječiju hranu i opremu, mlijeko i mliječne proizvode, brašno, ulje, so, šećer, opremu za novorođenčad i sadni materijal, čime bi, dodao je, budžet u RS-a bio "uskraćen" za 111 miliona KM.\nTvrdi i da su iz UIO BiH obaviješteni da bi trebalo oko šest mjeseci za drugačije procedure.\n- U Službi za indirektne poreze su nas obavijestili da bi trebao novi softver, obuka ljudi za njegovu upotrebu… Kada smo se upoznali sa tehničkim mogućnostima, odlučili smo se da to bude do kraja godine na ovaj način kako sam objasnio – rekao je Dodik.\nKada je u pitanju nafta i naftni derivati, Dodik je kazao da su spremni da se ukinu akcize za sljedeći mjesec, odnosno za april, a da će se onda naknadno odlučivati za svaki naredni mjesec, ukoliko se cijene budu mijenjale.\n- Sredstva koja će izgubiti javni računi u RS-u je 17,6 miliona KM mjesečno, zbog ukidanja akciza. Ne može Parlamentarna Skupština BiH odlučivati o našim izvornim prihodima u budžet, zato nismo ni glasali u Domu naroda, jer prvo NSRS mora imati svoj stav. Ove mjere su za vlast u RS-u bolne, ali smo svjesni potrebe da se donesu – dodao je Dodik.\nPodvukao je da je bilo važno da se NSRS o ovome opredijeli, te da suvereno o prihodima odlučuje Narodna skupština RS-a i da je zato za sutra zakazana posebna sjednica.\n- Kada to bude verifikovano u NSRS bit će i obavezno za predstavnike iz RS-a na državnom nivou – kazao je Dodik.\nNestali 1992. i 1995.: Identifikovane četiri žrtve pronađene u Vlasenici i Zvorniku


MASAKR IZ OSVETE: Izrešetao kalašnjikovim trojicu jer su mu maltretirali brata, pa SEO U KAFIĆ i sačekao policiju! VIDEO\nBJELOPOLJCI U SUZAMA! TRENUTAK ZA ISTORIJU! Prešli 50 km peške da dođu 22\t133\nOSTAVILA DEČAKA OD MESEC DANA U HAUSTORU: Majka kaže da nisu imali šta 1\t5\nREKTOR CETINJSKE BOGOSLOVIJE POZVAO NA BRATSKO POMIRENJE: Nema nama molitve 7\t75\n11.01.2020. 20:39h 11.01.2020. 22:09h\nSplit je danas potresao stravičan ubilački pohod u kojemu su tri osobe likvidirane, a dvojica muškaraca su uhapšena.\nUhapšen je pomorac F. Z. koji je navodno i ubica, a trojicu muškaraca je ubio jer su maltretirali njega i brata. Kako se nezvanično saznaje, brat ubice imao je problema s drogom i zapao u dugove.\nF. Z. je zbog toga uzeo kalašnjikov i ubio one koji su ih maltretirali. Posle toga je navodno otišao u kafić i mirno sačekao policiju.\nPucnjava se dogodila oko 15.30 sati na Šperunu gde je ubijen prvi muškarac koji je bio na motoru. Nekoliko minuta kasnije je zapucao i na drugog mladića u Radmilovićevoj. Dvojica upucanih muškaraca su ostala na mestu mrtva, a treći je umro na operacijskom stolu u splitskoj bolnici.\nSvedoci pucnjave kažu kako se čula rafalna paljba, da je neslužbeno pucao splitski pomorac F.Z., a smrtno su na mestu nastradali J.M. i J.T. Kako se saznaje na terenu, F.Z. je u osvetnički pohod krenuo zato što su mu žrtve maltretirali brata zbog čega je reagovao pucnjima.\nPrva dvojica su poznata policiji u ranijim slučajevima.\nJ.T. imao je 38 godina. Kada je imao 22 godine, 2004. optužen je da je motociklom izazvao saobraćajnu nesreću u kojoj je smrtno stradala osmogodišnja devojčica. Devojčici je pružena prva pomoć, ali umrla je od posledica teških povreda. Bio je u zatvoru, a po izlasku 2008., sukobio se s drugim muškarcem koji mu je posekao vrat sekirom. J.M. je poznat policiji zbog povezanosti s drogom.\nŠpekulisalo se i da su bila dvojica ubica, ali kasnije se pokazalo da to nije tačno.\nZbog pucnjave policija je celo popodne i noć preko medija upozoravala građane da izbegavaju taj deo grada.\nBOJALA SAM SE DA NE UĐE U RADNJU I SVE NAS IZREŠETA! Jezive ispovesti SVEDOKA NEVIĐENOG MASAKRA u Splitu!\nCRNI BILANS PUCNJAVE U SPLITU: Troje ubijeno, dvoje uhapšeno! Da li je priveden ubica?! (VIDEO)\nMASAKR U SPLITU! GRAĐANI U PANICI: Da li se ovo TROSTRUKI UBICA mirno ŠETA GRADOM s automatskom puškom u rukama! (VIDEO)\nHOROR! PUCNJAVA U CENTRU SPLITA: Troje mrtvih, policija na terenu!\nBJELOPOLJCI U SUZAMA! TRENUTAK ZA ISTORIJU! Prešli 50 km peške da dođu na litiju, dočekani kao POBEDNICI (VIDEO) 22\t133\nOSTAVILA DEČAKA OD MESEC DANA U HAUSTORU: Majka kaže da nisu imali šta da jedu, pa ga je stavila u korpu i otišla 1\t5\nČUDOTVORNA CRKVA NA JUGU SRBIJE: Žene koje žele porod nalaze spas u hramu na vrhu Vražjeg kamena! 8\t768\nPREVARA NA SRPSKIM PUTEVIMA, BACE BODLJIKAVI LANAC, PA SE POJAVE! Novinar iz Prištine vozio porodicu pa doživeo HOROR 159\t654


"Neæe se desiti nova Srebrenica, jer ovo je drugaèija zemlja" - B92.net\nKijev -- Predsednik Ukrajine Vladimir Zelenski izjavio da se u Donbasu neæe desiti Srebrenica, jer je Ukrajina "drugaèija zemlja koja poštuje svoje graðane".\nIzvor: Tanjug petak, 13.12.2019. | 07:26\n"Mi smo drugaèiji ljudi, slobodni, demokratski. Shvatamo da tamo žive Ukrajinci. I mi poštujemo graðane Ukrajine... Neæe biti nikakvog masakra... Mi smo drugaèija vlada. Za nas je najbitniji ljudski život. Stoga, ne vidim takve zakljuèke", istakao je Zelenski u intervjuu za televiziju "1+1".\nRanije je predsednik Rusije Vladimir Putin izjavio da bi u Donbasu mogla da se dogodi druga Srebrenica ako Kijev uspostavi kontrolu nad granicom sa Rusijom, a da pre toga ne osigura zaštitu gradjana Donbasa, preneo je Sputnjik.\nPredsednik Ukrajine Vladimir Zelenski smatra takodje da se neke taèke Minskog sporazuma mogu promeniti, a posebno one koje se odnose na graniènu kontrolu.\n„Prošle su èetiri godine od Minska. Sve se menja u našem životu. I mi shvatamo da nismo mi, kao administracija, potpisali Minsk, ali smo mi, kao vlada, dužni da ispunimo uslove na koje je vlada tada pristala“, rekao je Zelenski.\n"Neke stvari æemo promeniti, jer upravo predaja ukrajinske državne granice pod našu kontrolu posle izbora – to definitivno nije naš stav“, istakao je ukrajinski predsednik.\nRanije je zvanièni predstavnik Kijeva Aleksej Reznjikov izjavio da æe Ukrajina do sledecg „normandijskog“ samita pripremiti amandmane na Minske sporazume o rešavanju situacije u Donbasu.\nPredstavnik Rusije u Minskoj kontakt-grupi Boris Grizlov nazvao je to provokacijom koja može da iskomplikuje situaciju.\nPutin je na samitu u Parizu naveo da Minsk ne može da se prepravlja: sve taèke su povezane i sve se može izgubiti.\nZelenski je na „normandijskom samitu“ u Parizu izjavio da insistira na tome da se ukrajinskoj vojci preda kontrola granice sa Rusijom pre održavanja izbora u Donbasu.\nPredsednik Rusije Vladimir Putin podsetio je da je sporazumima iz Minska prvo predvidjeno održavanje izbora, a zatim odluka o granici.\nZelenski je, takoðe, rekao da je na sastanku sa ruskim liderom u Parizu shvatio da je poèeo dijalog i da strane mogu da se dogovaraju o rešavanju situacije u Donbasu. "Jasno sam shvatio da smo zapoèeli dijalog, da možemo da se dogovaramo. To neæe biti brzo, ali æe biti“, rekao je Zelenski.


Evolucija Levi's ikona u sezoni jesen/zima 2014. — Wannabe Magazine\nEvolucija Levi’s ikona u sezoni jesen/zima 2014.\nStvoreni od strane Levi’s-a i omiljeni generacijama, legendarni Levi’s 501 Jeans, western košulja i kamiondžijska jakna —nastavljaju da oblikuju moderni dress code. Od predsednika do filmskih zvezda, od farmera do modnih ikona, od biznismena do običnih radnika, kulturološki značaj LEVI’S ikona definiasli su ljudi koji su ih nosili. Simbol individualnosti i univerzalnosti, Levi’s ikone su postale ultimativni izraz ličnog stila, nošene od strane pionira koji su oblikovali svet, generacija za generacijom. Svake sezoni ovi prepoznatljivi komadi pretrpe izmene u korak s vremenom, otvarajući um za inovacije.\nIconic modele američkog klasika možete kupiti u LEVI’S prodavnicama u Beogradu – Ušće shopping center i Delta city, Nišu – Forum shopping centru, kao i multibrand prodavnicama Fashion&friends u Beogradu, Novom Sadu, Kragujevcu i Nišu.\nKljučne reči Evolucija Levi's® ikona u sezoni jesen/zima 2014jaknakamiondžijska jaknakolekcijakolekcija Levi'skošuljaLevi'smodamodna kolekcijawestern košulja


Vreme 1043-1044 - Sta cemo i kako slusati – Muzika 2025.: Price o snimljenoj buducnosti\nSredinom oktobra našao sam se u Parizu, gde je prvi put održana jedna muzička konferencija internacionalnog značaja, pod imenom MaMA, "The international professional music event" (http://edition2010.mama-event.com/en). Osim što smo opet otkrili koliko se u Francuskoj ceni druženje, mogli smo da ustanovimo da je Pariz jedinstveno provokativan baš za ovakva suočavanja – pored baze u Elysée Montmartre, čuvenoj koncertnoj sali u kojoj se istorija pisala od 1807, cela konferencija se odvijala u onim ikoničnim predelima ispod crkve Sakr ker, dakle na Monmartru i Pigalu, gde među malim kafeima, orijentalnim pekarama, fancy restoranima i javnim kućama, bendovi uveče nastupaju u blještavo respektabilnim prostorima koji se vuku tuda još od XIX veka. Preko dana, zahvaljujući prijateljima iz Francuskog kulturnog centra, niz bitnih sastanaka ispunjava dnevnu satnicu, ali van toga ovde samo jedan panel zaista privlači pažnju – srećom, on je zaista izuzetan: zove se "Muzik 2025: scenarios for our future" i posvećen je mogućim viđenjima kako će izgledati muzički svet 2025. godine, sa osvrtom na stanje planete...\nVrsni organizatori su, naime, prevazišli maštu kad su upitali nekolicinu zanimljivih ljudi iz biznisa i srodnih disciplina šta misle na koji način će muzika biti prisutna u našim životima kroz petnaest godina. Sedam scenarija o budućem obliku muzičke industrije koje su oni poslali bili su ponuđeni na uvid svim učesnicima, funkcionišući kao uvod u diskusiju uživo, i još se mogu pročitati na sajtu konferencije.\nSituacija na terenu se menja toliko brzo da ceo napor više nalikuje na skok u bazen dok još nismo sigurni ima li u njemu vode, ali uloženi trud da se razmišlja o trendovima iza ćoška donose nam razne zabavne analize – od indijskog hit-intelektualca, neurologa Aniruda D. Patela (Aniruddh D Patel), preko jednog od prvih sociologa rocka, slavnog Sajmona Frita (Simon Frith, "Sound Effects") do Tima Renera (Tim Renner), menadžera jednog nemačkog radija, svi se slažu da nam budućnost već ispostavlja neke račune.\nAli, da li ima muzike u tom vremenu i na toj lokaciji?\nDIGITALNI TRAGOVI: Verovatno ste primetili kako izvestan umor od budućnosti počinje polako da zahvata sve načine na koje razmišljamo i ponašamo se. Budućnost nam izgleda kao nešto u čemu ćemo raditi svaki dan ono što već sada radimo, dakle kao nešto ne baš primamljivo. Nade nekako baš i nema; svi znamo da je vera relativna stvar, a milosrđe se slabo zadržava tamo gde je potrebno.\nStare strukture poslovne moći su se raspale na naše oči i danas je svet igralište za sve i svakoga, svi su sa svima u komunikaciji i svi sa svima mogu razmeniti muziku. Toliko smo zasićeni sadašnjošću da nam se čini verovatnim da je budućnost već potrošena.\nVreme je da počnemo da razgovaramo na drugi način. Mi, moderni ljudi, imamo pristup svim kulturnim sadržajima koje želimo u svakom trenutku. Pa čak i ako to u ovom trenutku nije slučaj, dovoljno je saznanje da potencijalno jeste tako.\nOvo je nešto se nikad ranije nije dešavalo. Prema tom procesu odostupnjavanja informacija svih vrsta, treba se odnositi sa novom odgovornošću. U središtu ovog procesa sve što je malo, kućne platforme za svakodnevno trošenje, tailor made tržišnih recepata za bolji život. Promena nije još dosegla sve oblasti, ali u sferi distribucije i prodaje muzike ima vidljive posledice, i to u tom smislu što naizgled sve što je veliko – nestaje.\nVelike izdavačke kuće postaju muzeji muzike, koji drže prava na onu staru, uvek popularnu muziku, dok novu muziku sve više kontrolišu tzv. male kuće, odnosno izdavači koji su sve više pod kontrolom samih autora i njihovih menadžera.\nVelike prodavnice albuma, u onom klasičnom smislu, polako postaju stvar prošlosti – u Londonu, HMV megastore je danas nešto gde možete popiti espresso dok slušate neku ploču, kupiti karte za koncerte, pa čak i čuti neki manji koncert, dakle kombinacija koncertne sale, audioteke i prodavnice.\nVeliki rok bendovi i velike turneje su kao koncept gotovo na izmaku. Pravi hit su mali, intimni festivali, na proplanku na brdu, kao što je čuveni nemački Haldern Pop – mesta na kojima zaista vidiš izbliza muzičare, a možda ih i sretneš.\nDa li se brzina kojom se raspada svet velikih sistema zaista može smatrati krajem muzike kakvu smo do sad znali?\nNe baš, kažu odrešito govornici na panelu.\nKRAJ ARTEFAKTA: Evo jednog podatka: kad bi ljudi sad prestali da prave bilo kakve nove kompozicije, i kad bi svi danas počeli da slušamo do sad snimljenu muziku, ne bi do kraja života uspeli sve da preslušamo. Ne da će to nekog sprečiti da je pravi – u ovom času se proizvodi više muzike nego ikad u poznatoj istoriji. Ovaj riplijevski podatak ne znači nam mnogo, jer više ne znamo ni ko je Ripli, niti smo u stanju da se mnogo čudimo. Zaboravili smo i kako to izgleda.\nIpak, jasno je da postoji jaka i neupitna potreba da se muzika pravi i deli sa drugima. Osim toga svi učesnici pomenute debate složili su se da je nova generacija, rođena u vreme početka digitalizacije, oko 1995, prva generacija suočena sa nesavladivom količinom dostupnih informacija. Dok su se naraštaji pre 1995. dovijali i borili da nekako dođu do informacije – bilo kakve – o bendu koga vole, danas je mnogo važnije izbeći suvišne i nepotrebne podatke kojima nas zasipaju. Naraštaj ovog veka mora da se bori da dođe do kvalitetne informacije u moru šumova, tako da razvija veštine usmerene na izbegavanje informacija, na odabir, a ne na izlaganje njima.\nOva borba za manjak informacija, odnosno za izbegavanje overloada, ogleda se u promeni karakterističnog ponašanja potrošača muzike, koji više ceni kad do nečeg dođe sam, nego da mu se to servira kao gotovo, više ceni bilo kakvu proaktivnu ulogu, u kojoj se oseća kao da on vodi igru, nego kad mu je nešto dato. Mada je u ovom trenutku višestruko zbunjen, jer ne zna gde da ide da kupi ploču ili CD, ne zna čak ni da li da kupuje ili downloaduje, ne zna ni gde da se obavesti šta je "in" i ne može da se reši da li je važniji "sadržaj" ili "fazon", savremeni kupac vrlo dobro zna da drži do sebe, traži što jeftinije i ako može džabe.\nDrugi važan podatak jeste da muzika gubi materijalna svojstva – nova, digitalizovana privreda nije više zasnovana na materijalnim primercima, nego na fajlovima, koji stoje u "oblaku" na netu i uvek su dostupni. Slatka priča koju je ispričao Tim Renner govori o tome: "Kupili smo nov kompjuter, a mojoj mlađoj ćerki iPod. U jednom trenutku je spazim kako odnosi sve svoje CD napolje van kuće i pitam je šta namerava da uradi s njima? Kaže: pa da ih bacim, sve sam snimila da slušam na iPodu. Stvarno – a šta ćemo da radimo u neverovatnom slučaju da se iPod pokvari? Ne brini, sve sam snimila na hard drive..." Nerazumevanje je kompletno. Nova generacija nema odnos prema materijalnim objektima, niti deli našu naklonost za buđave stranice knjiga, miris omota vinilnih ploča ili prašnjave i puknute kutije kompakt-diskova. Naše uobičajeno neracionalno ponašanje sa čuvanjem kupljenih artefakata pokazuje da smo ili veoma bogati prostorom i vremenom, ili da nismo ni najmanje odgovorni, ali da u svakom slučaju nismo više iz ovog mobilnog vremena.\nKonačno, Anirud D. Patel, neurolog je koji od 1998. istražuje, ali je pre tri godine prvi objavio knjigu u kojoj se pozabavio odnosom muzike, jezika i rada mozga – smatra da postoje ozbiljni razlozi zašto muzika uopšte postoji, te da je ona transformativna tehnologija uma. Smatra se dokazanim da ovaj ljudski proizvod ustvari ima efekte na ne-muzičke oblasti kao što su upotreba jezika i pažnja, mada je jasno da nas muzici privlače pre svega dve stvari – prenošenje emocija i strukturisanje rituala. Sasvim je jasno zašto, onda, nikad neće nestati potreba da se muzika pravi, jer će uvek biti emocija koje bismo hteli tim putem da izrazimo i prenesemo drugima, kao i važnih društvenih rituala u kojima želimo ili moramo da učestvujemo.\nDakle, na osnovu iznetog izvedeno je sedam zaključaka koji jasnije ocrtavaju moguću budućnost muzike:\n1. nemamo pojma o pametnim načinima na koje će se muzika prodavati 2025, ali znamo da će biti jeftinija nego ikad;\n2. već je polako počelo doba nematerijalne stvarnosti, muzika je stalno dostupna i zauzimanje fizičkog prostora kompakt-diskovima veoma je neekonomično i neekološki;\n3. muzika postaje deo oblasti usluga, a ne prodaje robe;\n4. muzičar postaje centralni deo te oblasti oko koga se vrte menadžeri raznih oblasti i tehničari koji ga povezuju sa publikom;\n5 snimljena muzika više nije glavni oblik u kome se ona prodaje, to je pre iskustvo uživo;\n6. to iskustvo uživo više neće biti deo monster turneja i koncerata, nego malih intimnih događaja koji su često i lako dostupni;\n7. muzika ima svoju neurološku ulogu, i potreba za njom neće nikad nestati.\nČUDNI DANI TRAJU: Stvari mogu postati još čudnije. Snimljen pre tačno petnaest godina sa radnjom smeštenom u poslednji dan 1999, kultni film Ketrin Bigelou Strange Days, možda je došao po svoje deset kalendarskih godina kasnije u odnosu na vreme radnje koju prikazuje – u jednom od ponuđenih scenarija na tribini "Muzik 2025", u formi muzičko-fantastične priče govori se o mogućnosti da se preko čipa na svoju odgovornost ugrađenog u mozak muzika doživljava punije i plastičnije nego ikad. Tehničko izvođenje ove cyberpunk realnosti nije tako daleko i neobično podseća na oživljenu virtuelnu realnost i prenošenje sećanja iz pomenutog filma. Lik futurističke rok zvezde koji Džulijet Luis predstavlja u svojim nezaboravnim momentima, zove se Faith (Vera) i predstavlja metaforu vere u ljubav i sve dobro glavnog junaka, smotanog detektiva Ralfa Fainsa – još jednom, filmska poezija je dala najbolju dijagnozu šta nam nedostaje na ovom putu u neumitnu buduću stvarnost zasnovanu na vulgarnoj komercijalizaciji svih naših potreba.\nAli, može biti i još čudnije: Nil Jang je u intervjuu za magazin "Q" pre desetak godina rekao nešto pomalo misteriozno. Upitan kako vidi digitalni način beleženja u odnosu na analogan, u svetlu njegovih ličnih priprema za objavljivanje CD box seta na kome je radio sa svojim vernim toncem, kopajući po starim arhivama svojih snimaka, on je izjavio da će vreme digitalnog beleženja zvuka biti zapamćeno kao "mračno doba". Sve što podrazumeva seckanje analogno zabeleženog zvuka i njegovo sastavljanje kao informacije u digitalnom svetu, po njemu nema veze sa tehničkim mogućnostima koje već sad postoje, i predstavlja svetogrđe koje se čini samo radi lakše distribucije i prodaje muzike. Po njemu, već postoje laboratorije u kojima se istražuje organsko beleženje zvuka kao jedini veran način memorisanja i reprodukovanja. Na šta je mislio nikad kasnije nije objasnio, ali napredak biotehnologije obećava da je Jang možda suštinski pogodio glavnu temu – vernost reprodukovog iskustva biće sve važnije pitanje.\nNa kraju uspešne i zabavne tribine, tu je i naš govornik, Vladimir Vodalov iz Exita – festival je dobio posebnu reč zbog inovativnog pristupa besplatnoj distribuciji muzike. Pozvan da zaključi celu priču jednom rečenicom o poziciji muzike u budućnosti, on je odlučno poentirao sa: music will be free, što je propraćeno iskrenim aplauzom. Međutim, da li će biti slobodna (free) ili besplatna (for free), to su dve stvari, i ova dilema se u nekim krugovima razvija u žustru raspravu po završetku debate...\nIzašli smo napolje iz starog bioskopa koji je bio domaćin ovom razgovoru, engleski delegati nisu imali mnogo lepog da kažu o francuskoj organizaciji, pošto se sve vreme čulo neko kuče kako laje iz obližnjeg dvorišta. Nama ta komšijska familijarnost nikako ne smeta, čak deluje umirujuće kao kontrast prizorima zapadnog sveta u stanju neobičnog previranja. I dok milion ljudi upravo protestuje na ulicama Pariza protiv Sarkozijevog plana da smanji penzije, dok su rafinerije blokirane i niko nije siguran koji avioni sutra poleću, postaje jasno da upravo jesmo u budućnosti.