ožujak 2021 - ALDA\nALDA na Milanskoj digitalnoj nedelji\nNaši članovi, partneri i sledbenici vrlo dobro znaju kako je „aktivno učešće građana" u razvoju i održavanju demokratije presudan aspekt u misiji ALDA-e. Ipak, ALDA je vrlo svesna izazova sa kojima se mora suočiti svaki građanin i svaka lokalna zajednica. Zbog toga, kada razvija svoje projekte, ima jasnu viziju koji ciljevi moraju biti postignuti da bi sejali seme promena.\nU svetlu ovoga, sve veće prisustvo tehnologije ima nesporni uticaj na naše živote i utiče na način života svakog od nas, građana takozvane digitalne era.\nStoga se naša generalna sekretarka Antonella Valmorbida 18. marta aktivno pridružila onlajn događaju koji je promovisao grad Milano: Milanska digitalna nedelja kako bi podelila iskustvo i viziju ALDA-e u ovoj oblasti.\nDolazi samo od sebe da kada se razgovara o tehnologiji i digitalnim alatima ne treba zaboraviti spomenuti projekat APProach. Pod vođstvom ALDA-e i u partnerstvu sa gradom Milanom, APProach je pilot projekat koji cilja evropske mobilne građane, odnosno građane EU sa prebivalištem u nekoj drugoj zemlji EU, kako bi im pomogao da imaju bolju komunikaciju sa svojim gradom domaćinom. Među glavnim dostignućima projekta moramo spomenuti razvoj digitalnog ekosistema čiji je cilj pružanje pomoći i podrška mobilnim građanima EU u upoznavanju sa njihovim novim gradom i pristupu osnovnim uslugama. Takva platforma razvijena je prema participativnom pristupu, zahvaljujući aktivnom učešću mobilnih građana EU i naših partnerskih gradova, a to su Eterbek (Belgija), Milano (Italija), Nea Smirni (Grčka), Pariz (Francuska), Vejle (Danska), Lisabon (Portugalija), Amsterdam (Holandija) i Varšava (Poljska). (više o projektu ovde).\n„Razvoj demokratije je razvoj samog grada“\nPod nazivom „APProach: Evropski građani, digitalno i učešće”, panel Milanske digitalne nedelje održao se prošlog četvrtka. Na samom početku, gospodin Lipparini, savetnik za učešće, aktivno građanstvo, otvorene podatke; Zajedno sa g. Mauricijom Molinarijem, šefom kancelarije Evropskog parlamenta u Milanu i gospođom Robertom Koko, savetnicom za digitalnu transformaciju i civilne usluge, održali su uvodne reči, ističući pritom sjajan primer projekta APProach tokom široke rasprave o digitalizaciji.\nDalje, gospođa Emanuala Vita iz grada Milan takođe je podsetila na važnost dijaloga između šest gradova uključenih u projekat, kao i na učešće građana za uspeh „APProach-a". Slično tome, gospodin Paolo Sabatini spomenuo je kako je evropska krilatica „ujedinjeni u različitosti” nadahnjujući vodič za omogućavanje pristupačnijih života mnogih međunarodnih građana u Milanu: grad pojačava digitalizaciju usluga kako bi bio bliži svojim građanima.\nKonačno, ovaj događaj je poslužio kao odlična platforma za razmenu ideja, percepcija i iskustava o odnosu između grada, građana i lokalne zajednice. Kao što je spomenula generalna sekretarka ALDA-e, važno je naglasiti da je „razvoj demokratije razvoj samog grada i njegovo učešće“. Ova tri aspekta su međusobno povezana i kako pokazuje projekat APProach, digitalni alati mogu olakšati da se postane deo grada. Zbog toga su takvi projekti danas od suštinskog značaja za razvoj aktivnog i participativnog društva.\nDragocene doprinose za razmišljanje dali su i:\nAna Lisa Boni (Segretaria generale di EUROCITIES)\nRekonstrukcija puta ka integraciji u EU\n. Online Regional Thematic Network Forum and the Annual Network Conference organised by the Local Democracy Agency Subotica and the consortium members of the “Regional Youth Compact for Europe” project took place on 25. and 26. of March 2021.\nŠirok spektar govornika i stručnjaka sa zapadnog Balkana predstavio je ideje koje sada mogu nadahnuti i transformisati našu budućnost.\nOtprilike 50 učesnika prisustvovalo je virtuelnom sastanku, donoseći na svaku panel diskusiju različita iskustva i perspektive, kao što su: uloga tematskih mreža, demokratska kultura i regionalni izazovi pristupanja EU. Sve konferencije su svakodnevno emitovane na našoj Facebook stranici.\nRegionalnu saradnju smatramo alatom koji nas približava Evropskoj uniji i doprinosi procesu pomirenja u regionu.\nProjektom „Mladi Balkana za Evropu“ razvijeni su različiti oblici angažovanja mladih u lokalnom procesu donošenja odluka, ali i obrazovni alati za obuku u pogledu njihovog osnaživanja i pomoći da izađu na političko polje. Ove aktivnosti su deo našeg procesa i razvoja Balkanske mreže za lokalnu demokratiju, kao i razmene najboljih praksi; koristeći stručnost drugih zainteresovanih strana i jačajući regionalnu saradnju. Regionalnu saradnju smatramo alatom koji nas približava Evropskoj uniji i doprinosi procesu pomirenja u regionu.\nNaše poruke koje dolaze sa lokalnog nivoa i šire se širom regiona su zaista važne.\nNataša Vučković, izvršna direktorka Fondacije Centar za demokratiju i članica Upravnog odbora ALDA-e, izjavila je: „I ranije smo bili usredsređeni na nekoliko stvari: na lokalnu demokratiju i omladinsko organizovanje i na lokalne organizacije. Sada smo se takođe usredsredili na stvaranje uticaja na mlade ljude edukacijom, obukom i osnaživanjem na temu vladavine prava".\nOva aktivnost je organizovana u okviru „Mladi Balkana za Evropu“, trogodišnjeg projekta koji sprovode Fondacija Centar za demokratiju i 13 partnera. Projekat finansira Evropska unija, a sufinansira Balkanski fond za demokratiju.\n5, 11. i 25. marta 2021. godine, evropski projekat “APProach” bio je domaćin 3 vebinara i okupio sjajne govornike i stručnjake da vode zanimljive i poučne rasprave o državljanstvu, uticaju COVID-19 virusa na digitalne alate, nove oblike građanskog učešća, kao što je e-glasanje i mesto građanskog učešća u ovoj digitalnoj eri.\nHvala svim učesnicima i panelistima: Simon Delakorda, direktor - Institut za elektronsko učešće; Edoardo Guglielmetti, savetnik za urbani razvoj - Briselski komesar za Evropu i međunarodne organizacije; Jean-Francois Maljean, Chef de Projet - Contrat de Kuartier Durable - Opština Etterbeek (Administration communale Etterbeek); Dr W. Lewis Johnson, predsednik odbora, izvršni direktor i suosnivač - Alelo ; Vincent Morel, DSIN / STIN - Opština Pariz (Ville de Paris); Francesco Pala, šef Odeljenja generalnog sekretara - Evropska asocijacija za lokalnu demokratiju; Antonela Valmorbida , generalna sekretarka - Evropska asocijacija za lokalnu demokratiju; Daniela Vančić , menadžerka evropskog programa - Democracy International; Emanuela Vita , koordinatorka projekta - Opština Milano (Comune di Milano)\nTri dana velikih rasprava i diskusija za završnu konferenciju projekta „APProach“\nNiste bili u mogućnosti da učestvujete na vebinarima? Da li želite da ponovo odgledate vebinare? Vebinari će biti dostupni na onlajn na Facebook stranicu projekta APProach i na Facebook-u i Youtube nalozima ALDA-e.\nPočevši od aprila 2018. godine, projekat „APProach“ sufinansira program Evropske unije za prava, jednakost i građanstvo (REC), čiji je cilj da olakša cirkulaciju informacija prema mobilnim građanima EU kako bi efikasno ostvarili svoja prava u svom gradu domaćinu. Projekat „APProach“ radi na popunjavanju postojeće praznine koja ograničava vršenje građanskih prava građana ko-stvaranjem onlajn platforme, platforme „APProach“. Ovaj digitalni ekosistem je dizajniran uz aktivno učešće mobilnih građana EU i naših partnerskih gradova: Etterbeek (Belgija), Milan (Italija), Nea Smyrni (Grčka), Pariz (Francuska), Vejle (Danska), Lisabon (Portugal), Amsterdam (Holandija) & Varšava (Poljska).\nZa više informacija o projektu „APProach“\nPratite ga na Facebook-u i Twitter-u\nPrijavite se na njegov newsletter (ovdje)\nKontakt e-mail adresa: approachproject@aldaintranet.org\nPonovno povezivanje EU sa građanima: Konferencija o budućnosti Evrope\nU periodu velikih izazova i novih globalnih poredaka vraćaju nam se u glavu neka od najstarijih pitanja za čovečanstvo: „Odakle dolazimo? Šta smo mi? Gde mi to idemo?"\nNaročito je poslednje pitanje fundamentalno: Kakva će biti naša budućnost? I konkretnije, u vezi sa Evropskom unijom: kakva će biti budućnost Evrope i kako je oblikovati?\nKonferencija o budućnosti Evrope (CoFoE) ima specifičnu i stratešku funkciju odgovarajući na ta pitanja i u izgradnji naših daljih koraka.\nKao što se takođe podseća u Komunikaciji komisije prema evropskom parlamentu i savetu, u svetlu impresivnog broja građana koji glasaju na evropskim izborima 2019. (više od 200 miliona), poruka je prilično jasna: Evropljani traže veće učešće i žele aktivniju ulogu u oblikovanju budućnosti Evropske unije. Dakle, CoFoE mora biti savršena prilika da se građanima omogući da budu deo njega, odnosno da, - drugim rečima, budu aktivno uključeni.\nDo sada je dnevni red konferencije sve samo ne prazan, pa je stoga već prepun ključnih pitanja kao što su: borba protiv klimatskih promena, ekonomija koja radi za ljude, promocija vrednosti EU, socijalna pravičnost, jednakost i inkluzivnost, kao i institucionalna pitanja vezana za demokratski proces i uspostavljanje transnacionalnih lista za izbore.\nDa bi se postigli održivi, efikasni i dugoročni ciljevi, izuzetno je važno uključivanje građana\nIt comes every time clearer that, in order to reach sustainable, effective and long-lasting goals, having citizens involved is extremely important, and in this sense the Konvencija civilnog društva o budućnosti Evrope plays a fundamental role. As already mentioned in our previous news ((ovdje)), ALDA has been not only actively involved since the very beginning, but it has also been an unresting promoter and key actor in joining the Civil Society Convention. Hence, Civil Society Europe, in cooperation with pan-Europeans organisations and associations and ALDA among those, is “working towards regenerating the European project around the shared values of Equality, Solidarity, Inclusiveness and Democracy”, aiming at making the above-mentioned Convention into “the civil society interlocutor for the EU institutions". Clearly, this happens at the right moment and it is perfectly responding to the overall intentions of the Commission to encourage a stronger partnership between European policy-makers and European civil society.\nJoš jednom, ALDA je počastvovana što je deo ovog velikog trenutka promena, preduzimajući najbolje akcije za budućnost Evrope, pružajući joj dugotrajnu stručnost, a nadahnuta doprinosom Evropske komisije.\nFrom the 22nd to the 26. of February 2021, Metro Adapt joined The Nature of Cities Festival, a virtual festival that engaged 2300 people from 72 countries. 18 plenaries, 180 seed sessions and field trips engaged stakeholders from the whole globe into discussions on the future of our cities.\nFebruary 24th at 15.20 CET, the conversation, during a Plenary session, “Participation, Local Democracy, and Sustainable Cities” between Antonela Valmorbida, ALDA’s Secretary General, and Mari Rove, President and CEO of the Canadian Urban Institute.\nOn the following day, participants had the chance to travel 360° inside the Metro Adapt project using a google earth map, with a focus on the pilot interventions implemented in Masate and Solaro municipalities. On February 24. at 15.20 CET, ALDA-ina’s Secretary General – Antonela Valmorbida – together with Mari Rove - predsednicom Kanadskog urbanog instituta, got virtually together in the session “Participation, Local Democracy and Sustainable Cities” during a Festival’s Plenary session to talk about the role of local communities as key actors for cities and urban areas’ sustainability. The following day, Metro Adapt organized a third session “Covenant of Mayors: The Sustainable Energy and Climate Action Plan in Metropolitan Areas”. The workshop was released in Italian and it was the occasion for a positive exchange of ideas and reflections between representatives of different metropolitan areas about the implementation of Sustainable Energy and Climate Action Plan (SECAP).\nThe last Metro Adapt session “Science Communication through theatre and the arts: The example of Pale Blue Dot” took place on February 25.. The workshop was joined by Andrea Brunello actor and director from Arditodesio Theatre Company who talked about the Pale Blue Dot show, a production by the Jet Propulsion Theatre that aims at spreading the message about climate change through theatre and art. During the session, participants had the chance to interact with the director, asking questions about the show, reactions from the public and further projects of the company related to the connection of scientific data and theatre.\nrom the 22nd to the 26. of February 2021, Metro Adapt joined The Nature of Cities Festival, a virtual festival that engaged 2300 people from 72 countries. 18 plenaries, 180 seed sessions and field trips engaged stakeholders from the whole globe into discussions on the future of our cities.\nWatch the Video (ovdje)\nThe House of Ivo Andric, the only Nobel Prize winner for Literature iz Yugoslavia, is now available for visitors through a guided tour. As partner in charge for promotional activities, Local Democracy Agency Montenegro established partnership with one of the most prominent touristic agencies in Herceg Novi – Trend Travel, specialised in organising thematic tours in Herceg Novi and surroundings.\nThe House of Ivo Andric, the only Nobel Prize winner for Literature iz Yugoslavia , is now available for visitors through a guided tour. As partner in charge for promotional activities, Local Democracy Agency Montenegro established partnership with one of the most prominent touristic agencies in Herceg Novi – Trend Travel, specialised in organising thematic tours in Herceg Novi and surroundings.


Borovčanin osvaja Evropu uz podršku Klička\nNajbolji srpski bokser, trenutno 14. na svetskoj rang listi u WBC kategoriji, Nenad Borovčanin, počeo je pripreme na Tirolu za meč u kojem će se boriti za titulu šampiona Evrope u profesionalnom...\nBorovčanin: San se polako ostvaruje\nNajbolji srpski bokser Nenad Borovčanin pripreme za novu sezonu odrađuje na Zlatiboru gde je i promoter bokserskog spektakla, "Zlatibor boxing night" koji će biti održan 14. januara 2011. godine,...\nBorovčanin 14. bokser sveta!\nSrpski bokser Nenad Borovčanin napravio je pomak na najnovijoj svetskoj rang listi u WBC verziji i trenutno je 14. bokser planete!\n13:18 >> 02:28\nPobede Borovčanina i Klička u Hamburgu\nSrpski bokser Nenad Borovčanin pobedio je Hamburgu Austrijanca Patrika Bergera u kruzer kategoriji i tako nastavio niz nepobedivosti u profesionalnoj karijeri.\nBorovčanin: Berger prepreka na putu ka vrhu\nNajbolji srpski bokser Nenad Borovčanin izjavio je pred sutrašnji duel sa Patrikom Bergerom u Hamburgu u teškoj kategoriji da poštuje svakog protivnika, ali da mora da ga pobedi jer mu...\nVitalij Kličko dobio dres Srbije\nUkrajinski bokser i svetski šampion teške kategorije u WBC verziji Vitalij Kličko dobio je na poklon dres fudbalske reprezentacije Srbije od svog velikog prijatelja i najboljeg srpskog boksera...\nKličko: Nokautiraću Brigsa\nBorovčanin kao predmeč Kličku\nBorovčanin se priprema za evropsku titulu\nJedan od najboljih srpskih profesionalnih boksera Nenad Borovčanin, nalazi se u Kelnu sa svojim trenerom Fricom Zdunekom, gde je počeo sa pripremama za titulu šampiona Starog kontinenta, u jednoj...\nBorovčanin za prvaka Evrope\nNenad Borovčanin dobio je odobrenje od svetske bokserske organizacije (WBO) da može boksovati za upražnjenu titulu šampiona Evrope u profesionalnom boksu u kruzer kategoriji.\nBorovčanin ušao u TOP 20\nSrpski bokser Nenad Borovčanin zauzima 19. mesto na najnovijoj svetskoj rang listi u kruzer kategoriji.\nStadion fudbalskog kluba Šalke sinoć je bio ispunjen do poslednjeg mesta, ali ne zbog fudbalske utakmice, već zbog profesionalnog boksa! U glavnoj borbi večeri Vitali Kličko je branio titulu...


Postignut dogovor o nastavku isplate podsticaja – Info366.net\nPočetna | Ekonomija | Postignut dogovor o nastavku isplate podsticaja\nPostignut dogovor o nastavku isplate podsticaja\nBRČKO, Članovi rukovodstva Udruženja poljoprivrednika distrikta Brčko postigli su danas dogovor sa predstavnicima lokalne vlasti o većini zahtjeva koji se odnose na nastavak isplate podsticaja u poljoprivrednoj proizvodnji za 2014. godinu.\nPredsjednik Skupštine Brčko distrtika Đorđa Kojić izjavio je, nakon sastanka sa predstavnicima poljoprivrednika, da je dogovoreno da se hitno pristupi rebalansu budžeta, čime će biti obezbijeđena sredstva za isplate zaostalih podsticaja za 2014. godinu.\n„Procjenjuje se da je tu potrebno nekih 4,5 miliona KM, a biće nastavljena isplata podsticaja za ovu godinu po važećem pravilniku“, rekao je Kojić i dodao da će se uporedo raditi na izradi novog Zakona o podsticajima i novog pravilnika.\n„Novim aktima će se urediti podsticanje poljoprivredne prooizvodnje, kako bi se izbjegle pojave zloupotrebe sredstava, koje su do sada pratile ovu oblast. Zakon i pravilnik ušli bi u primjenu od 1. januara iduće godine„, naveo je Kojić.\nJedan od pregovarača u ime poljoprivrednika Mladen Pejin rekao je novinarima da su zbog uvjeravanja predstavnika lokalne vlasti da će im u roku od mjesec dana biti isplaćena zaostala dugovanja, odusutali od daljeg protesta.\nPoljoprivrednici su odustali od ostalih zahtjeva koji su imali politički karakter, a među kojima je bio i ostavka gradonačelnika Brčkog Ante Domića. Srna\nPas koji ne može da zaspi bez cucle (VIDEO)\nBiH prolongira rok za liberalizaciju tržišta struje?\nBANJALUKA – Iako je to predviđeno sporazumom sa Energetskom zajednicom jugoistočne Evrope, BiH po svemu sudeći neće od 1. januara 2015. godine u potpunosti otvoriti, odnosno liberalizovati, tržište električne energije pa će rok najvjerovatnije biti prolongiran, saznaju “Nezavisne”. Kako nam je potvrđeno iz nekoliko izvora, pored toga što je ovo političko pitanje, problem u BiH […]\n15. Septembra 2015. , Autor: administrator\nIstiče rok za podsticaje malim i srednjim preduzećima\nVlasnici preduzeća imaju na raspolaganju još 15 dana do isteka roka za prijavu za dodjelu sredstava za podsticaj razvoja malih i srednjih firmi na području grada Bijeljina za 2015. godinu. „Za pokretanje novih proizvodnih kapaciteta, proširenje i modernizaciju postojećih poslovnih kapaciteta, otvaranje novih radnih mjesta, uvođenje novih tehnologija i podsticaj izvoznim programima i osvajanju novih […]\n3. Jula 2015. , Autor: administrator\nManja proizvodnja, veća prodaja šumskih sortimenata u Srpskoj\nU Republici Srpskoj je za prvih pet mjeseci ove godine proizvedeno 607.610 metara kubnih raznih šumskih sortimenata, ili manje za 3,6 odsto nego u istom periodu prošle godine, podaci su Republičkog zavoda za statistiku. Od ukupne mase, na proizvode od lišćarskog drveta odnosi se 329.766 metara kubnih, a na sortimente od četinara 277.844 metra kubna. […]


VOŽDOVAC GOSTUJE U HUMSKOJ: Sve je u našim rukama, imamo čemu da se nadamo! - Domaći fudbal, Fudbal\nFudbaleri Voždovca u pretposlednjem kolu domaćeg prvenstva gostuju Partizanu, finalisti Kupa Srbije, na njihovom stadionu.\n– Parni valjak! Kolega Stanojević je izvanredno posložio tim, igraju čvrst, agresivan i direktan fudbal. Kod kuće nisu izgubili ni bod i apsolutni su favorit. S druge strane, mi nikome ne pretimo, ali je činjenica da smo izuzetno motivisani. U mom timu vlada sjajna atmosfera, stvorili smo pozitivan ambijent i možemo mnogo toga da pokažemo protiv Partizana. Utakmica se igra 90 minuta, spremni smo svih 90 minuta da se borimo. Sve je u našim rukama i imamo čemu da se nadamo. Uz maksimalan respekt prema protivniku, idemo sa ciljem da ostvarimo pozitivan rezultat, zaključio je gospodin Rogan.\nPrethodna vest DIREKTNA BORBA ZA PETO MESTO U SUPERLIGI : TSC gostuje Radniku iz Surdulice!\nSledeća vest STANOJE U IGRAČKIM DANIMA: Slika koja je postala viralna na društvenim mrežama, da li se strateg Partizana promenio?


Rimske priče - Za koga ti je navijao deda i jesi li kupio povratnu kartu? - Sportske.net\nKada napišem da je sudar Lacija i Rome u stvari najveći derbi na svetu kada je u pitanju ko će zauzeti četvrto mesto na tabeli, to možda zvuči surovo, ali kako sam već rekao, ovo je "urbi", ne "orbi" fudbal, dakle, poslanica namenjena jednom gradu, ne svetu.\nMa kakva se strast prevaljivala obalama Tibra i onim katakombama što kod Amanitija kriju zaostale sovjetske sportiste sa OI 1960. pretvorene u zombije podzemnog Rima, treba reći da sama činjenica da je važnija pobeda nego podvlačenje crte, govori o malom fudbalskom apetitu Rimljana.\nZnate verovatno da smrtni neprijatelji nisu jedno zahvaljujući Musolinijevom generalu Vkiaru koji je sačuvao Lacio od ujedinjenja sa ostalim klubovima prestonice. Musolini je mrzeo fudbal, "antička" duša tog pajaca je boks i rvanje smatrala dostojnim italijanske verzije fašizma.\nDa li je navijao za Lacio, pitanje je oko koga se spore mnogi. Neki navijači "L'Akvila" tvrde, ne bez ponosa, da jeste, na kraju boje Lacija su boje Grčke, majke civilizacije. Roma, sa druge strane, nosi odoru grada.\nI to je dovelo do zanimljive situacije, iako bogatiji krajevi Rima, Monte Mario i Parioli generalno navijaju za Lacio, a sirotinjski Testaćo je tvrđava Rome, nemali broj Romanista će vam reći da je Lacio tim pastira.\nJer, da nije tako, zbog čega bi se zvali po regionu, a ne po gradu?\nIako su se političke razlike na Kurvama izgubile, pa je i Roma skrenula desno, u ksenofobiju i rasizam, severna tribina Olimpika polaže tu bezumnu tapiju na fašizam i to ne bez razloga. Laž je da je Aronu Vinteru, kada je devedesetih kao prvi transfer Mina Rajole stigao u Italiju zviždao samo sever, ne, dobar deo stadiona prezirao je crnog Holanđanina.\nOsiromašena aristrokratija za svoje propadanje krivi strance i došljake, sa druge strane, oni nakrcani u autobuse što iz pregrađa gde se masno jede stižu na posao kao u Moravijinim romanima. I oni takođe gledaju na došljake kao na pretnju. Pa, ako se u nečemu slažu, navijači Rome i Lacija to je mržnja prema drugima i drugačijima, policiji, ali i severu Italije.\nTo još više pocrtava rivalstvo jednakosti, u biti, stremljenje i ideologija više ne čine razliku, Romanista je više, okupilo ih se milion u Koloseumu kada su početkom veka uzeli titulu, baš iz ruku Lacija.\nAko izuzmemo idiotske parole, odnosno širenje rasne i svake druge mržnje na tribinama Olimpika, navijači su umeli da budu inovativni. Pošto su Lacijali stariji od Romanista, ne propuste priliku da napišu, "Za razliku od vas, mi smo sigurni da nam je deda navijao za Lacio". Sa druge strane će napisati, "Mi smo klub, vi ste geografija".\nKada god Curva Nord razvije svog orla, sa južne tribine usledi pitanje, "Da li vam je to pečena piletina".\nRomanisti često posavetuju neprijatelje da, kada su već došli u Rim ne propuste priliku da se slikaju pored Koloseuma. Imaju Lacijali odgovor, ne propuštaju da podsete da je Romu osnovao Italo Foski, poznati fašista. Obavljao je razne pozicije u fašističkom sistemu, čovek od zadatka je bio jedan od ključnih ljudi u pravljenju ozbiljne profesionalne lige 1929. Osuđen je posle rata za izdaju, ali je pomilovan, umro je par godina posle toga. Foski je iz Abruca, Rim je pre marša fašista jedino video na razglednici. Ipak to ne sprečava navijače Rome da protivnike upitaju "Da li ste kupili povratnu kartu".\nI igrači su umeli da zakuvaju strasti, Toti nepristojnim porukama na majici, De Rosi srednjim prstom, ali je Kinalja u svojim slavnim danima provocirao Romaniste, jednom im je pokazao iz tunela nogu kojom će im dati gol.\nLacio je 11 godina bio u Seriji B, rivali ih stalno pitaju kako i dalje uspevaju da pričaju o fudbalu. Videli smo i transparent, "Sredom mi smo u Evropi, vi gledate Tvin Piks".\nU svakom slučaju uvek bude vatre, loše stvari se dešavaju i na tribinama i van njih, tim pre što rimska policija nikada nije uspevala da bude tako efikasna kao kad se igraju derbiji na severu, neki će to pripisati korumpiranosti, drugi činjenicom da i oni, kao Rimljani ili pridošlice moraju da se opredele.\nJedno je sigurno, nikada neće prestati, iako su jednom Romanisti rivalima poručili da su kao "Cirio" paradajz sos, imaju rok trajanja...\nAli to su njihove gradske stvari, što reče Đulio Andreoti večiti italijanski premijer, "Nemojte strah od Rima pripisivati broju ljudi koji tamo živi. I kada su dvojica Rimljana samo, jedan će ubiti drugog..."


Silajdžić i Tihić ponijeli se kukavički - Kozarac.ba\nPredsjednik BOSS-a Mirnes Ajanović smatra da je član Predsjedništva BiH Haris Silajdžić postupio kukavički ostavivši Željka Komšića da sam brani interese BiH od srpskih nacionalista koji traženjem oslobađanja ratnog zločinca Biljane Plavšić ponovo pokušavaju poniziti žrtve agresije i genocida, stoji u priopćenju iz BOSS-a.\n“Svojom izdajničkom šutnjom Haris Siljadžić i njegova Stranka za BiH izravno djeluju protiv interesa BiH, a u korist Dodika, Radmanovića i drugih nacionalista koji negiraju i državu i zločine nad njenim građanima.\nUmjesto davanja podrške Komšiću u njegovom nastojanju da odbrani dostojanstvo žrtava genocidne politike Biljane Plavšić, tzv. bošnjački lider Haris Silajdžić, ali i Sulejman Tihić i njegova SDA, svojom sramnom šutnjom pružaju direktnu podršku ratnom zločincu, zbog čega zaslužuju istaknuto mjesto na smetljištu historije”, tvrdi predsjednik BOSS-a Mirnes Ajanović.


spid dejting u beogradu Toggle navigation vad innebär att dejta nätdejting i sverige träffas efter nätdejting\nhöra av sig efter dejt gratis dejtingsajter för äldre\nförsta dejten höra av sig Toggle navigation hur ofta ska man dejta i början bästa dejtingsidan på nätet hur ofta höra av sig till dejt\nloginlogout dejting nätdejting vad skriver man\natt gå på dejt Žene, bravo: U Lebanu cveta biznis\nIzvor: mondo.rs | 10-Apr-2017 | 22:10\ndejtat i 3 månader U jednoj od najnerazvijenijih opština u Srbiji već godinu i po dana uspešno posluje preduzeće koje zapošljava žene koje nikada do sada nisu radile. Prave domaću hranu, isključivo svojim rukama, bez jedne mašine. I uspešno posluju...\nprata i telefon med dejt Nije ovo prvi put da pišemo o preduzećima koja su uspela da funkcionišu u teškim uslovima u Srbiji, ali primer pred vama jehöra av sig efter date jedan od najsvetlijih.\nKada su žene u preduzeću "Radanska ruža" krajem 2015. godine dobile SMS sadržine dejta på tinder "plata je uplaćena na vaš tekući račun", dejtingsajt i norge niz lice su im krenule suze, a u isto vreme oteo im se i blistavi osmeh. Prvi put u životu tada su zaradile svoju platu i postale svesne da su korisne ne samo sebi, već i porodici i celom društvu.\ne3 date Da ne mora uvek da bude istinita ona "što južnije, to tužnije", potvrdilo se u samom startu.när höra av sig efter dejt I sada - ovo preduzeće pokreće i organsku proizvodnju ajvara, a sve količine su već rezervisane i prodate kupcu u Austriji!\nkk dejt sida dejta killar tips\nvarför är nätdejting bra skapa dejtingsida Foto: mondo/Radanska ruža\n"Bavimo se proizvodnjom domaće hrane, domaće zimnice, prevashodno ajvara, džemova i slatka. Naši proizvodi se rade na tradicionalan način, u pitanju je home-made proizvodnja, bästa dejting presentationen onako kako su radile naše bake pre 50 godina. Ne koristimo nikakve mašine, nikakve konzervanse, niti bilo šta od hemijskih dodataka", priča namnätdejting i bregott direktor ovog socijalnog preduzeća Predrag Stošić.\nroliga dejter i göteborg Osnovni proizvod im je, a šta drugo negodejta män med barn ajvar,(a imaju i specijalni zeleni, zvanidejtingsidor som inte kostar maliđano). "Ali imamo i razne džemove, tipa džem od šljive, džem od šljive i šipurka, džem od kajsije od praske - vinogradarskih breskvica, od divljih jagoda, tu je i 'paradajz salata' - mleveni paradajz koji je samo pasterizovan i nije termički obrađen", objašnjava Stošić.\nNa "meniju" kupaca ovog preduzeća su i "peglana paprika", slatko od kajsija, od divljih jagoda, praski, od šljiva sa orasima, i od dunja sa orasima.\n"Tu je i ono što mislim da će biti naš brend ove godine -thailändsk dejtingsida slatko od latica ruža", ponosno kaže Predrag Stošić, koji i sam isijava elanom i nekom dobrom "poslovnom energijom".\nindisk dejtingsajt Pitamo Predraga thailändsk dejting čija je ideja bila da se u gradu, simbolu siromaštva i teškog života, osmeli da pokrene ovakav biznis.\n"Sama ideja za osnivanje socijalnog preduzeća potekla je od mene i koleginice Slobodanke Pavlović jer smo se dugo bavili ženama - kako ih pomoći i ekonomski ih osnažiti. Krenuli smo kroz suvenire i izradu raznih predmeta, a onda smodejtingsajt för unga under 18 shvatili da je hrana nešto što uvek i jedino ima prođu", kaže Stošić.\nmatch a date regex Foto: mondo/Radanska ruža\nOsnivači preduzeća sudejting i norrland Udruženje žena "Ruža" i opština Lebane - u pitanju je javno-civilno partnerstvo, a udruženje žena je vlasnik 60 odsto firme.\nmatch a date Prošle godinebra dejting appar 15 žena direktno je uključeno u proizvodnju, a pored njih još populäraste dejtingsajter 10 kooperantkinja koje su pomagale kad je bila sezona.\n"U pitanju su prevashodnodejta hur ofta träffas žene sa invaliditetom, samohrane majke, žene koje spadaju u marginalne grupe stanovništva i sve su iz Lebana - s tim što vodimo računa da tu budu žene ne samo iz grada, već i iz pasivnih, ruralnih krajeva, jer one veoma teško dolaze do posla", otrkriva Stošić.\nKaže da je osam žena stalno zaposleno, a sedam njih je radilo deset meseci i sad su počele već da rade (prekid je bio u februaru i martu).\nprata i telefon innan första dejten Pitamo Predraga Stošićanätdejting att tänka på gde mogu da se kupe ove đakonije:\n"Nažalost još nismo pokrili tržište cele Srbijem, malo smo preduzeće, nemamo tolike kapacitete tako da se naši proizvodi mogu poručiti putem interneta na adresi 'date x 730tu su i cene, a plaća se pouzećem".\nbästa gratis dejtingsajt Cene su, kako smo se uverili, niže od onih u radnjama za slične proizvode, pa tako teglica slatka od praske košta 269 dinara, ajvar sa maslinama i maslinovim uljem prodaje se po ceni od 300 dinara, slatko od latica ruža košta 399 dinara, a tegla ajvara od šiljače od 370 grama je 619 dinara...\nbillig dejtingsajt Nije krio Stošić od nas ni "poslovne tajne".\n"Prošlu godinu završili smo sa ostvarenim profitom što je bilo veoma teško zbog strukture zaposlenih i činjenice da smo izloženi tržištu potpuno. Nemamo nikakvih subvencija od strane države i vrlo teško je opstati, ali našom upornošću i upornošću žena koje rade kod nas uspeli smo da u prošloj godini ostvarimo prilično dobar promet od sedam i po miliona dinara, a ostvareni profit je nešto malo iznad 400.000 dinara", kaže Stošić.\nthai dejting sverige Deluje malo, ali i nije. Iskustva naših prethodnih sagovornika kažu da u prve dve godine od osnivanja preduzeća samo pravi srećnici mogu očekivati profit a ne "pozitivnu nulu".\nbygga en dejtingsida Sve žene koje tu rade imaju stalna primanja i plate dobijaju na vreme.\n"Lebane je jedna od najnerazvijenijih opština, a mi smo jedan od najvećih proizvodnih pogona u gradu. Naravno da su žene koje rade kod nas zadovoljne", kaže Stošić i otkriva nam priču sa početka teksta:\n"Ja kad god imam priliku ispričam jednu priču za kraj koja jeste naš motiv postojanja. Krenuli smo sa pet žena prilikom osnivanja preduzeća, svih pet nikada nisu imale svoja primanja, niti radile i kad je putem sms stigla poruka da su dobile platu na svim licima ste mogli da vidite i suzu i osmeh...To je ono što se kaže - suza nade da mogu nešto da budu u životu, a osmeh - da su korisne ne samo sebi već i svojoj porodici i zajednici i to je nešto što nas vodi imotiviše da se borimo da ostanemo na tržištu i uposlimo što više žena", kaže naš sagovornik.\nKompletna proizvodnja i pakovanje odvija se u zakupljenim prostorijama bivšeg društvenog preduzeća "Polet" - privatniku koji je sada vlasnik plaćaju mesečni zakup.\ninledningsfras nätdejting Ali pogon ni malo ne liči na fabričke:\n"Nemamo uopšte mašine, sve se radi potpuno ručno, kao u kuhinji. Iz jedne šerpe dobijemo devet teglica ajvara - potpuno kao što se nekada radilo. Pasterizujemo u vreloj vodi, ne stavljamo ništa u naše proizvode, potpuno su zdravi i bezbedni za odrasle i za decu", kaže Stošić.\n"Jedna od stvari koje imamo na jugu je paprika, a sa druge strane imamo zdravu životnu sredinu. Fokusirali smo se na planinske krajeve i om dejtingsajter naša sirovina je 80 odsto iz planinskih krajeva, ne iz ravničarskih. To je još jedna od socijalnih komponenti, jer poljoprivredni proizvođači u tim pasivnim, ruralnim krajevima nisu konkurentni na tržištu, pijaca u Lebanu ima je daleko, tako da je ovo jedini način da zarade od proizvoda", kaže Stošić.\nZa kraj otkriva namtelefondejt još jednu dobru vest.\n"Sa našim kooperantima i prijateljima iz Austrije pokrenuli smo organsku prozivodnju na tri i po hektara i ove godine će iz našeg socijalnog preduzeća izaći prva teglica našeg organskog ajvara. On će biti potpuno organski, sa sertifikatom...Sva ta proizvodnja već je kupljena i sve ide za Austriju", ponosan je naš sagovornik Predrag kog smo upoznali na Forumu socijalnih inovacija, koji je u Beogradu organizovao "Smart kolektiv".\nbra profilbild nätdejting I šta na kraju reći - osim "bravo" za žene zbog kojih je do nas ponovo dopro miris pečene paprike, šumskih jagoda i latica ruža...\nnätdejting bra frågor Izvor vesti: dejta i malmö mondo.rs\nskapa egen dejtingsida cdj starta dejtingsida j2a\nSlažem se sa dejt inte hört av sig på en vecka pisanja komentara.\nrädd för att gå på dejt >\nBesplatna radionica o programiranju za dame\ndejtingsajt för unga Polja obeležena zvezdicom je obavezno popuniti. NP zadržava pravo izbora komentara koji će biti objavljeni, kao i pravo skraćivanja komentara. Komentare koji sadrže psovke i uvrede, govor mržnje*, ne objavljujemo. Molimo vas da obratite pažnju na pravopis teksta koji šaljete. Mišljenja izneta u komentarima su privatno mišljenje autora komentara i ne predstavljaju stavove redakcije NP. Ipak po postojećem Zakonu o javnom informisanju NP odgovara za sve sadržaje koji se nalaze na njegovim veb adresama pa će se tako i odnositi prema komentarima čitalaca. Tekst komentara ograničen je na 1000 karaktera. * Zakon o javnom informisanju – član 38: Zabranjeno je objavljivanje ideja, informacija i mišljenja kojima se podstiče diskriminacija, mržnja ili nasilje protiv lica ili grupe lica zbog njihovog pripadanja ili nepripadanja nekoj rasi, veri, naciji, etničkoj grupi, polu ili zbog njihove seksualne opredeljenosti, bez obzira na to da li je objavljivanjem učinjeno krivično delo.


Radojičić: Skoro 50 odsto revakcinisanih u Beogradu - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Vesti » Društvo » Radojičić: Skoro 50 odsto revakcinisanih u Beogradu\nStopa revakcinisanih u Beogradu je skoro 50 odsto, rekao je gradonačelnik Beograda Zoran Radojičić, gostujući u Jutarnjem dnevniku RTS.\n„Sigurno je da nam je lakše u ovim mesecima, ali je važno da nastavimo kampanju vakcinisanja. Takođe je važno da se i mladi ljudi vakcinišu, a njihov broj se povećava, tako da u grupi od 18 do 49 godina imamo 36,85 odsto vakcinisanih“, istakao je Radojičić.\n„Ipak, treba da se vakciniše što više ljudi kako bismo ostvarili kolektivni imunitet“, poručio je on i precizirao da je u Srbiji do sada „izdato 225.000 zelenih sertifikata, tako da možemo reći da se vraćamo normalnom životu, ali istovremeno moramo biti i oprezni“.\nKorona virusvakcinaZoran Radojičić


Ranio partnerku jer je mislio da mu je prenijela koronavirus | Tuzlanski.ba\nRanio partnerku jer je mislio da mu je prenijela koronavirus\nDijeljenja: | 17.12.2020. u 10:28\nViše javno tužilaštvo u Požarevcu u Srbiji odredilo je zadržavanje osumnjičenom Dejanu M. (55) zbog pokušaja ubistva.\nNaime, osumnjičeni je nakon što je saznao da je zaražen koronavirusom uzeo pištolj za koji je imao samo dozvolu za držanje i došao u kuću Svjetlane B. (55), koja živi u Žabarima, s kojom je bio u emotivnoj vezi, optužujući je da mu je ona prenijela virus, piše Blic.\nKada je ona pobjegla u kuću svog zeta Bogoljuba Z., inače zamjenika načelnika PU Žabari, krenuo je za njom i kada ju je sustigao uperio je pištolj u njenom pravcu, ali je u tom zet pokušao oteti pištolj Dejanu i u tom otimanju došlo je do pucnja iz pištolja i metak je, najprije, pogodio Svjetlanu u šaku, a zatim i njenu kćer Anu (35), koja se, također, nalazila u istoj kući.\nKljučne riječi: korona virus, partnerka, Požarevac, ranjavanje


Hiljade Rusa bez struje i grijanja nakon ledene oluje » IlijašNet\nHiljade Rusa bez struje i grijanja nakon ledene oluje - /Arhiva\nRedakcija 30. nov 2020 @4:02 ID: 4135\nUkoliko smatrate da sadržaj objavljen ovdje krši Vaše autorsko, lično ili drugo pravo ili interes, možete zahtijevati objavu odgovora ili ispravke. Sadržaj iznad je u naš sistem unešen 30. nov 2020 @4:02 od strane autora Redakcija osim ako nije navedeno drugačije (preuzeto, izvor obavezan) i numerisan je unikatnim brojem SN1/2011-300402-4135 koji možete koristiti tokom prijave kako bi znali o kojem se sadržaju radi. Sve pritužbe i prigovore možete slati na e-mail adresu ilijasnet@gmail.com. Materijal poslat na ovu e-mail adresu će se smatrati pravovaljanim. Svi drugi oblici prigovora neće se smatrati relevantnim i portal IlijašNet nema obavezu postupiti po istim. Komentari na društvenim mrežama ne predstavljaju stavove portala IlijašNet te su odgovornost autora komentara.\nWHO: Pandemija koronavirusa nije posljednja pandemija\n27. dec 2020 @12:56\n13. jan 2021 @23:15


Plemeniti metali – spisak i informacije | Cena zlata i srebra danas\nZašto su plemeniti metali – plemeniti? Postoje određeni kriterijumi koje metali moraju ispuniti da bi se smatrali plemenitim. Obično se plemeniti metali definišu kao bilo koji retki metali koji su veoma dragoceni (kao zlato, srebro i platinski metali).\nNešto naučnija definicija bila bi da su to bilo koji retki, prirodno prisutni metalni hemijski elementi koji imaju visoku ekonomsku vrednost i visok sjaj. Generalno, plemeniti metali su takođe manje reaktivni i imaju višu tačku topljenja nego drugi metali, što ih u isto vreme čini prelepim i izdržljivim.\nUobičajeno shvatanje o tome šta kvalifikuje metal kao plemenit jeste da je to veoma skup metal koji može biti prodat u obliku nakita ili transformisan u neki drugi oblik za kupce.\nOdređivanje činjenice da li se metal može ili ne može smatrati plemenitim zasniva se na retkosti metala, na njegovoj upotrebi, kvalitetima, hemijskim karakteristikama, itd.\nU tekstu koji sledi, navešćemo četiri najprepoznatljivija i veoma cenjena plemenita metala na svetu (ovo nisu jedini metali koji se kvalifikuju kao plemeniti, ali se oni najčešće uzimaju kao primer).\nZlato je redak plemeniti metal. To je jedan od najtraženijih metala koji se kvalifikuju kao plemeniti. Hemijski simbol zlata je Au, a njegov atomski broj je 79. Zlato je veoma cenjeno zbog svoje boje i sjaja, i koristi se u čitavoj ljudskoj istoriji.\nZlato se obično koristi za investicione kovanice i poluge, nakit i predmete. Zlato je gusto, mekano i savitljivo, savršeno za oblikovanje, rukovanje, topljenje i preradu. Zlato odoleva koriziji.\nZlato se smatra plemenitim metalom prvenstveno zbog svoje retkosti. Zlato je jedan od najređih metala na svetu, i njegova jedinstvena hemijska pojava se ne nalaze tako lako u prirodi. Zapravo, sve zlato koje se iskopalo u prirodi, na Zemlji, moglo bi da stane u četiri olimpijska bazena. Ova činjenica je ono što zlato čini tako vrednim.\nSrebro je vrlo praktičan plemeniti metal. Ono ima hemijski simbol Ag i atomski broj 47. Srebro je jeftinije od zlata zbog svoje dostupnosti. Međutim, s obzirom na to da je srebro veoma traženo zbog svoje industrijske upotrebe i popularnosti u izradi nakita, smatra se plemenitim metalom.\nKopanje rude srebra započeto je oko 3000. godine pre nove ere na prostoru današnje Turske. Drevni narodi su cenili srebro zbog njegove savitljivosti, otpornosti na koroziju, retkosti i prelepog sjaja – to su sve kvaliteti koji ga čine plemenitim metalom i zbog kojih ga i mi danas cenimo.\nSrebro se obično koristi u elektronici kao provodnik, kao i za lemljenje, energiju i hemijsku proizvodnju. Srebro ima najvišu električnu i termalnu provodljivost u poređenju sa drugim metalima, a takođe je i najrefleksivnije. Često se koristi u solarnim panelima, specijalizovanim ogledalima, mada se može oblikovati i u kuhinjski pribor i druge korisne predmete. Srebro se smatra plemenitim metalom, dakle, pre zbog svoje korisnosti, nego zbog svoje retkosti.\nPlatina i paladijum su industrijski plemeniti metali. Hemijski simbol za platinu je Pt, a njegov atomski broj je 78. Platina jedan od najmanje reaktivnih hemijskih elemenata, a njegova izdržljiva priroda daje ovom metalu jaku otpornost na koroziju – čak i na ekstremnim temperaturama.\nPlatina, poznata i pod imenom belo zlato, najčešće se koristi kao katalizator u hemijskim reakcijama, ali se takođe koristi, kao i većina plemenitih metala – za investiranje. Platina je posebno vredna za časovničare koji preferiraju izdržljivost platine u odnosu na zlato, koje se vremenom troši i propada. Platina se takođe dosta koristi u automobilskoj industriji.\nPored toga, platina je neverovatno retka. Cena platine fluktuira sa promenljivom ekonomijom, ali njena cena zna da poraste i da bude dva puta veća od cene zlata u rastućoj ekonomiji, isto tako može da bude jeftinija od zlata u slaboj ekonomiji.\nPaladijum ima hemijski simbol Pd i atomski broj 46. On pripada grupi elemenata koji se nazivaju Platinska grupa metala (PGMs) u periodnoj tablici elemenata.\nIako paladijum deli slična svojstva sa platinom, daleko manje je gust i ima najnižu tačku topljenja u odnosu na sve druge iz ove grupe metala. Većina ljudi prepoznaje paladijum kao jedan od metala koji se koriste u pravljenju nakita od belog zlata – kao leguru napravljenu da izgleda kao srebro, ali sa daleko većom izdržljivošću i manjom verovatnoćom da potamni.\nPaladijum ima izvestan stepen retkosti, ali njegov plemeniti status možda dolazi zbog njegove kontinuirane upotrebe u izradi nakita, kao jeftinije alternative platini.\nBakar i drugi osnovni metali\nPored ovih uobičajenih plemenitih metala, postoje i drugi više prisutni i manje retki metali koij se smatraju osnovnim metalima, koji se takođe mogu svrstati u grupu plemenitih metala. Najpopularniji osnovni metal je bakar. Neki uključuju ovde i cink, nikl, kalaj i olovo. Drugi metali se ponekad kategorišu kao osnovni plemeniti metali, a to su čelik, aluminijum, gvožđe, volfram i kobalt.\nBakar i ostali osnovni metali su generalno mnogo više uobičajeni nego plemeniti metali. Međutim, oni se često koriste u pravljenju konstrukcijskih struktura, građevina, oruđa, pa i investicionih poluga.\nDa li se isplati investirati u zlato?\nOd fondova za trgovinu zlatom do zlatne berze i kupovine fizičkog zlata, investitori sada imaju nekoliko različitih opcija kada je reč o ulaganju u ovaj kraljevski metal. Međutim, postavlja se pitanje šta je tačno svrha zlata. I zašto bi investitori trebalo da investiraju na tržištu zlata.\nZaista, ova pitanja su podelila investitore u poslednjih nekoliko decenija. Jedna grupa misli i tvrdi da je zlato varvarska relikvija koja više nema monetarne kvalitete prošlosti.\nU modernom ekonomskom okruženju, gde je papirna valuta stvar izbora, jedina korist od zlata je činjenica da je to materijal koji se koristi za izradu nakita.\nS druge strane je grupa koja misli i tvrdi da je zlato vrednost sa različitim unutrašnjim osobinama koje ga čine jedinstvenim i neophodnim za investitore koji žele da se zadrže na svom mestu.\nVažnost zlata u savremenoj ekonomiji\nS obzirom na to da zlato više ne podržava američki dolar (ili druge svetske valute), zašto je ono danas važno? Jednostavan odgovor je to da iako zlato više nije u prvom planu svakodnevnih transakcija, ono je i dalje važno za globalnu ekonomiju. Da bi se validiralo ovo stanovište, nema potrebe da se dalje istražuju bilansna stanja centralnih banaka i drugih finansijskih organizacija, kao što je Međunarodni monetarni fond.\nOve organizacije su trenutno odgovorne za držanje oko jedne petine svetskog snabdevanja nadzemnog zlata. Pored toga, nekoliko centralnih banaka dodaje sadržaj u svoje trenutne rezerve, što se odražava na zabrinutost oko dugoročne globalne ekonomije.\nZlato čuva bogatstvo\nRazlozi za značaj zlata u savremenoj ekonomiji usredsređeni su na činjenicu da je ono uspešno zadržalo bogatstvo u hiljadama generacija. Isto se, međutim, ne može reći o papirnim valutama. Evo primera. U ranim sedamdesetim, jedna unca zlata je iznosila 35 dolara. Recimo da ste u to doba imali izbor da posedujete ili jednu uncu zlata ili jednostavno 35 dolara.\nObe solucije bi za vas vredele isto. Mogli biste da kupite neko novo fensi odelo ili super bicikl.\nMeđutim, ako danas posedujete jednu uncu zlata i pretvorite je, odnosno prodate po današnjoj ceni, i dalje ćete od tih para moći da kupite novo markirano odelo, ali se isto ne može reći i za situaciju u kojoj posedujete 35 dolara. Ukratko, izgubili biste znatnu količinu svog bogatstva ako biste se odlučili da radije imate 35 dolara nego jednu uncu zlata, jer je vrednost zlata povećana, dok je vrednost jednog dolara erodirana inflacijom.\nDakle, zlato je oduvek služilo kao novac, odnosno vredno bogatstvo, a u nekim delovima zemaljske kugle ono je i dalje odlična investicija na duge staze. U nedavnim finansijskim krizama, pošto je postojalo nepoverenje u sposobnost centralnih banaka i državnog aparata da stabilišu poljuljana finansijska tržišta, pa i da dovedu do propasti banaka, mnogi investitori su se odlučivali za ulaganje u zlato, odnosno u njegovu kupovinu. Nagla velika potražnja za zlatom je dovela do naglog porasta cene, a to je dalje privuklo još veći broj investitora.\nUpotreba ostalih plemenitih metala\nPored zlata i ostali plemeniti metali jesu interesantni za investiranje u njih. U poslednje vreme se smatra da ovi plemeniti metali imaju više šanse da poskupe u odnosu na zlato.\nNa primer, skoro 90 % zlata se upotrebljava za pravljenje nakita i poluga, a svega desetak procenata se iskorišćava u industriji. Ovo bi značilo da je ogromna količina zlata koja je izvađena i prečišćena stalno u opticaju. Međutim, kada je reč o platini i srebru, situacija je drugačija. Više od pola količine od godišnje proizvodnje, troši se u industriji, trećina količine se upotrebi za izradu nakita, a svega desetak posto služi za pravljenje poluga, odnosno za investicijske poslove. Paladijum, na primer, nema investicijsku upotrebljivost, i koristi se skoro isključivo u industrijske svrhe (katalizator).\nDakle, pored dosta stvarne potražnje za ovim plemenitim metalima, koja je, kako se čini, mnogo konkretnija i postojanija od potražnje za zlatom, paladijum i platina imaju i druge prednosti.\nNajveća količina platine se vadi u Južnoafričkoj Republici (oko 70 %). Tamo rudari često štrajkuju zbog toga što su malo plaćeni i što imaju loše radne uslove. To dovodi do toga da se proizvodnja često zaustavlja, a onda rastu i troškovi same proizvodnje, pa se to u nekom trenutku odražava na cenu ovog plemenitog metala na svetskom tržištu.\nKada govorimo o paladijumu, treba reći da se 40 % količine vadi u Južnoafričkoj Republici, a ostatak u Rusiji. Rusija je u stalnoj političkoj tenziji sa Zapadom, pa to dovodi do smanjenja izvoza paladijuma. Nestašica paladijuma na zapadnoj hemisferi potom dovodi do visokih cena.\nPored poluga zlata i srebra, danas se prave poluge i od platine i paladijuma. Investitori insistiraju na izradi malih poluga (1g, 5g, 10g, 100g). Ovakve poluge male težine se lakše prodaju. Kao što je to slučaj sa kupovinom zlatnih i srebrnih poluga i u ovoj situaciji treba kupovati platinske i paladijumske poluge samo od sigurnih i renomiranih proizvođača. Najbolji proizvođači se nalaze na listi LBMA Good Delivery.\nKod nas su najsigurnije i najviše vrednovane poluge koje izrađuje švajcarska kovnica Argor-Heraeus.


ARMONIA 3*superior, Kamari | Balkan Fun | Turistička agencija\nLokacija: hotel se nalazi u mestu Kamari, u mirnom okruženju, na 50m od peščano-šljunkovite plaže, a od samog centra mesta udaljen je 200m. Od glavnog grada Fire i litice sa pogledom, do kojih redovno saobraća autobuski prevoz, hotel je udaljen oko 8km, a od aerodroma oko 4km. U neposrednoj bilizini hotela, na šetalištu pored mora se nalazi veliki broj restorana, taverni, kafića i prodavnica.\nHotelski sadržaj: recepcija, TV sala, sala za doručak, bar, bazen sa besplatnim ležaljkama i suncobranima, bašta, sef (uz doplatu).\nSobe: kupatilo, klima (besplatno), frižider, sef (besplatno), WiFi (besplatno), telefon, TV, balkon ili terasa.


BIZARAN SLUČAJ Čovek koga su tri lekara proglasila mrtvim probudio se pred 2\nBITKA ZA INDIJSKO NEBO: Ovi su ruski i američki aduti na tenderu za ratno 6\t6\nODBEGLI PITON Policija na istoku Nemačke traga za zmijom dugačkom TRI METRA, 4\nmora da se reaguje\nana taskovic\t 14.10.2020. 09:02h\nIstraživači su upravo ukazali na neuspeh političkih i poslovnih lidera da preduzmu značajne mere kako bi ublažile uticaj klimatskih promena.\nKako su naveli, pandemija korona virusa, koja je odnela više od milion života na globalnom nivou i zarazila najmanje 37 miliona na svetu, razotkrila je neuspeh gotovo svih nacija da spreče talas smrti i bolesti uprkos konstantnom ponavljanju upozorenja stručnjaka.\nPodaci govore da je između 2000. i 2019. godine bilo 7.348 velikih prirodnih katastrofa, uključujući zemljotrese, cunamije i uragane, a koji su odneli 1,23 miliona života i ostavili posledice na 4,2 milijarde ljudi i rezultirali globalnim ekonomskim gubicima od 2,97 milijardi dolara.\nKako je istaknuto, to je gotovo dvostruko više od 4.212 katastrofa koje su zabelžene od 1980. do 1999. godine.\nVelika većina tih katastrofa bila je povezana s klimom, a istraživači su prijavili veliki broj poplava, oluja, suša, vrućina, uragana i šumskih požara u poslednjih 20 godina, te da su se oni u tom periodu značajno povećali.\n"Zbunjujuće je što svesno nastavljamo da sejemo seme sopstvenog uništenja. Zapravo je sve o načinu upravljanja, ukoliko želimo da spasimo ovu planetu od pošasti siromaštva, daljeg gubitka vrsta i biodiverziteta, eksplozije urbanog rizika i najgorih posledica globalnog zagrevanja", naveli su iz UN-a.\nAzija je u najvećoj meri bila pogođena klimatskim katastrofama u poslednjih 20 godina i na tom području potvrđeno je 3.068 takvih slučajeva u periodu između 2000. i 2019. godine.\nU tom vremenskom periodu je u SAD-u zabeleženo 1.756 klimatskih katastrofa i 1.192 u Africi.\nNajgore pogođena zemlja u poslednje dve decenije je Kina, čemu doprinosi 500 registrovanih prirodnih katastrofa, a u SAD-u ih je bilo 467.\nU izveštaju je spomenuto da je postignt određeni uspeh u zaštiti ranjivih zajednica zahvaljujući boljim sistemima upozoravanja i odgovora.\n"Taj predviđeni porast temperature dovoljan je za povećanje učestalosti ekstremnih klimatskih događaja širom sveta", navedeno je u izveštaju.\n"Videli smo mali napredak u smanjenju klimatskih poremećaja i degradacije okoline. Da bismo iskorenili siromaštvo i smanjili uticaje klimatskih promena, javno dobro moramo staviti iznad svega ostalog", poručio je generalni sekretar UN-a, Antonio Gutereš.\nZEMLJA ĆE ZA 50 GODINA BITI VRELA KAO SAHARA: Na Artiku će biti sasvim drugačije, a OVDE uopšte više neće moći da se živi\nklimatske promeneglobalno zagrevanjeUNUjedinjene nacijesvetstanovništvoistraživanjekoronaviruskorona viruspandemijaepidemijaklimatemperatureSADAmerikaAfrikaAntonio Gutereš\nENTONI FAUČI ZA CNN: CDC razmatra da se i potpuno vakcinisanima preporuči nošenje maske! 2\nBIZARAN SLUČAJ Čovek koga su tri lekara proglasila mrtvim probudio se pred autopsiju, niko ne zna šta se dogodilo 2


Animozitet – značenje, definicija, pojam\nDefinicija i poreklo pojma animozitet\nReč animozitet se najčešće prevodi i definiše kao netrpeljivost, odbojnost ili ograđivanje od nekoga ili nečega, a poreklom je od latinske reči animosus u značenju – mržnja; ljutnja; bes; neprijateljski stav; ogorčenost; odvratnost; antipatičnost.\nMeđutim, manje je poznato da je isti ovaj pojam Milan Vujaklija u svom velikom rečniku reči i pojmova, definisao ili kao srčanost ili strastvenost, ili drugačije kao ljutitost; ogorčenost; srdžbu; neprijateljski stav prema nekome; bes; žestinu osećanja, naglašenost stava neprijateljstva i neke odbojnosti.\nGeneralno uzevši, danas se kao što je i napomenuto, animozitet kao pojam definiše kao opšta odbojnost prema nekome ili nečemu, te kao osećanje netrpeljivosti, odvratnosti, ali ređe mržnje, prema nekim društvenim ili socijalnim grupama (političkim strankama; rasi; polu; seksualnom opredeljenju; nacionalnosti; verskim ubeđenjima).\nIako se u originalnom transkriptu, animozitet na latinskom jeziku prevodi kao mržnja, po nekoj i jesnijoj definiciji samog osećanja mržnje, od filozofa Dekarta do psihijatra Frojda, mržnja nije ni sinonim za animozitet, niti je animozitet toliko izražena osbojnost da bi se mogao jasno poistovetiti sa mržnjom.\nAnimozitet kao stepenovano patološko stanje i osećanje\nKada se razmatra osećanje animoziteta (srdžba; razdražljivost; odbojnost; žestina; bes; ljutnja), uprkos tome što nije tolikog stepena kao samo osećanje mržnje, mora se naglasiti da spada u red patoloških poremećaja u smislu afekta i emocija, te se ličnosti koje osećaju animozitet, ne mogu smatrati, niti se smatraju fiziološki i psihološki stabilnim osobama (iako po definiciji naravno animozitet ne spada u psihijatrijske poremećaje, dok osećanje mržnje spada u grupu psihičkih poiremećaja afekta i emocija).\nPoenta toga se ispoljava u činjenici da se animozitet može pojačati, te se tako i ispoljiti u nekim neželjenim formama, kakve su nacionalizam, rasizam, verska predubeđenja i fundamentalistički stavovi, pa čak i nacizam i osećanje koje se graniči sa teškim psihijatrijskim poremećajima ličnosti, i koje vodi ili destruktivnom, ili autodestruktivnom stavu, ponašanju i razmišljanju.\nKako je ranije i napomenuto, Vujaklija je ovaj pojam definisao i kao nešto „srčano i strastveno“ te kao takvo jedno i ponašanje, ali se ispostavilo kroz kasnije analize, da to u suštini ima vrlo i negativan smisao i kontekst, te da se odnosi na pojačavanje i stepena i intenziteta netrpeljivosti, kroz ulaganje srčanosti i strastvenosti u neke svoje stavove i uverenja, te i razvoja osećaja mržnje prema nekim ljudijma koji su društveno ili socijalno drugačiji, i prema kojima dolazi do razvoja animoziteta.\nČinjenica je da se nekada osećanje animoziteta poredi sa latinskom poslovicom – „Homo homini lupus est“ ili u prevodu, „Čovek je čoveku vuk“, što označava da samo čovek može da napakosti i da naudi drugom čoveku u tako jednoj meri animoziteta i mržnje, a kao svesno biće, jedan homo sapiens, koje poseduje racio ali koje ne usppeva da se izbori sa svim svojim nagonima i da ipak i pokuša da potisne neke negativne i neželjene emocije.\nDakle, poznati su brojni primeri animoziteta odnosno jake netrpeljivosti kroz istoriju, koji su rezultirali velikim nacionalističkim ubeđenjima (kakva je i danas netrpeljivost između naroda bivše velike Republike Jugoslavije), te i jedan od najdrastičnijih primera pojačanog animoziteta – nacizam, kada je samo jedan čovek uspeo da stvori armiju rasistički i verski „potkovanih“ ljudi, koji su izvršili genocid nad nedužnim Romima, Jevrejima, i drugim narodima koji nisu bili tada poželjne „plave krvi“.\nProblem postaje kada se animozitet prihvati kao ponašanje, te se počne susretati i na raznim sportskim manifestacijama, pa se sukobljavaju navijačke grupe, što često biva vrlo opasno i pogubno, a sve su češći primeri da se deca prema svojim siromašnijim ili na neki način „drugačijim“ vršnjacima, ponašaju „osiono“ i netrpeljivo, te ih vređaju, i tuku, uz na žalost jedan vid prećutnog odobravanja svojih roditelja.\nDakle, iako nisu ni u kom smislu sinonimi, animozitet i rasizam, nacionalizam, homofobija, fundamentalizam, jesu blisko povezani u naravno sasvim negativnom kontekstu, ali društvo i stručnjaci retko animozitetu pridaju značaj koliko bi trebalo, jer se on vrlo neprimetno može pak pojačati u pomenute neželjene i društveno neprihvatljive pojave i reakcije.\nDanas je u svetu aktuelna tema netrpeljivosti prema osobama koje su muslimanske veroispovesti, ali iako je u pitanju svetski problem i svojevrsni poremećaj društva uopšte i ljudi jednih prema drugima, upravo zbog manjine muslimanskih naroda, koji su se priključili samoproklamovanoj „ISIS“, terorističkoj organizaciji, ljudi počinju da mrze i da stvaraju odbojnost prema svima koji su ove veroispovesti.\nNajbolji pokazatelj animoziteta u današnje vreme, jeste i takozvana „migrantska kriza“, kada se i jasno moglo zapaziti koliko su ljudi u velikim zemljama puni nerazumevanja, mržnje i odbojnosti prema nekome ko je u nevolji i ko je prinuđen da se seli iz svoje zemllje, samo zbog predrasuda koje ima i koje su u njegovom karakteru duboko usađene.\nNa veliku žalost, snimozitet se uči, i njega već u najranijem dobu pokazuju i deca, prema svojim vršnjacima, koji su drugačije nacionalnosti ili vere, te koji nemaju dovoljno novca i upravo zbog toga ih izvrgavaju ruglu i šikaniranju, te se problem vršnjačkog nasilja, pojavio kao sve učestalija društvena patologija.\nOd suštinske je važnosti da se ovakav poremećaj prepozna na vreme, te da se uz pomoć tehnike psihoterapije i leči i da se iskoreni kao masovna pojava, jer su pojedinci uvek pokazivali neki vid zlobnosti, zlonamernosti, mržnje, ali je animozitet koji je bio „izolovan slučaj“ i odlika pojedinih ljudi, mahom postao masovna pojava koja se proširila po tipu svojevrsne epidemije.\nNaime, i na narod i na svest ljudi, počela je da deluje nagonska emotivna doktrina, te su oni prema svemu počeli jasno da pokazuju netrpeljivost i da se ponašaju sasvim besmisleno i vrlo i agresivno, te je srčanost i strastvenost umesto pozitivnog usmerenja i neke vrlo konstruktivne forme, dobila negativnu konotaciju.\nDakle, jako je važno da se o animozitetu govori i uči kao o nečemu lošem i negativnom, da se roditelji edukuju da svoju decu uče pravim vrednostima, te da se sport, kultura i ostale pozitivne društvene norme, vrate u svoje pređašnje stanje, ako se već ne može iskoreniti nacionalizam na svetskom nivou.\nAli kada bi svaki pojedinac uspeo da smanji neka svoja negativna ubeđenja, postojalo bi više dobrih i osobina i stvari na svetu, te bi bilo manje tragičnih događaja koji su rezultat nečijeg poremećaja i naučenog ponašanja da je sve što je drugačije po difoltu loše, i da ga nužno treba iskoreniti ili makar „agresivno tretirati“.


Claas Arion 420 – la biomasse notre energie\nDétails de l’annonce tracteur claas arion 420 cis en bon etat moteur fpt 4 cyl ad-blue 100 cv pont suspendu ailes avant boite 16 x…\nSécuriser vos transactions lors de l’achat ou de la vente de matériel d’occasion en savoir plus adresse 125 impasse du serayol morlhon le haut 12200.\nEt vendre sereinement nous vous proposons quelques conseils qui vous aideront à sécuriser vos sereinement nous vous proposons quelques conseils qui vous aideront à. Transactions lors bonnes pratiques pour acheter et vendre de l’achat ou de la vente de matériel d’occasion plus pour acheter en savoir nos partenaires bonnes pratiques contacter l’annonceur. L’annonce transmission 24/24 3 distributeurs mécaniques pdf 540 540e/1000 tr/min contacter l’annonceur groupe haag concessionnaire distributeur membre depuis 14 ans et 5 mois nos partenaires. Autres annonces de lagarrigue sa lagarrigue sa concessionnaire distributeur almex je lider na tržištu poljoprivredne mehanizacije u srbiji jedini smo ovlašćeni uvoznici claas mehanizacije za domaće. Tržište osnovna delatnost kompanije almex doo je primarna poljoprivredna proizvodnja trgovina poljoprivrednim mašinama i delovima servisiranje poljoprivredne mehanizacije transport skladištenje i trgovina žitaricama i drugim industrijskim biljem.\nZa domaće tržište ovlašćeni uvoznici jedini smo srbiji mehanizacije u tržištu poljoprivredne lider na boravak almex je dobre domaćine edukativni centar za predškolce i školarce škola u prirodi. Ili višednevni boravak kompanije almex jednodnevni izleti ili višednevni za buduće dobre domaćine prirodi jednodnevni izleti škola u i školarce za predškolce edukativni centar osnovna delatnost proizvodnja trgovina. Doo je saradnju sa partnerima iz nemačke italije danske švedske francuske i holandije jedni smo od vodećih kompanija na domaćem tržištu kada je reč o ponudi najsavremenije poljoprivredne mehanizacije univerzalni. I prerađevina od kukuruza proizvodnja stočne hrane proizvodnja sirovog mleka i mesa i trgovina naftnim derivatima almex ima veoma dobru dugogodišnju poslovnu. Od kukuruza hrane proizvodnja sirovog mleka i trgovina naftnim derivatima almex ima veoma dobru dugogodišnju poslovnu saradnju sa farmi stari tamiš tamiški konaci za buduće primarna poljoprivredna partnerima iz.\nIndustrijskim biljem proizvodnja skroba i prerađevina i drugim trgovina žitaricama mehanizacije transport servisiranje poljoprivredne i delovima poljoprivrednim mašinama proizvodnja skroba tamiški konaci glukoznog sirupa i drugih.\nOdmaralište na farmi stari vrhunske rezultate visok kvalitet mleka genetika danbred i topix vrhunska genetika za bolji kvalitet mesa visok randman polutke. Visok randman kvalitet mesa za bolji vrhunska genetika i topix genetika danbred mleka visok kvalitet tehnologija daju vrhunske rezultate klanica po evropskim standardima usluge transporta i skladištenja. I nova tehnologija daju dobra gentika i nova one postrojenje dobra gentika technologies mi one postrojenje gea farm technologies mi u zemlji gea farm za mužu.\nPrvi robot za mužu u zemlji crepaji prvi robot polutke klanica po evropskim standardima novo dečje odmaralište na proizodnja skroba. Strano tržište novo dečje plasiramo na strano tržište naše proizvode plasiramo na iso standardi naše proizvode jus i iso standardi kukuruza jus i. Prerađevina od kukuruza i drugih prerađevina od danske švedske modernizujemo fabrike proizodnja skroba glukoznog sirupa usluge transporta naftnih derivata modernizujemo fabrike proizvoda i naftnih derivata transport poljoprivrednih proizvoda i hiljada tona.\nSkladišta 25 hiljada tona transport poljoprivrednih kapacitet podnih skladišta 25 silosa 100.000t kapacitet podnih kapaciteti almexovih silosa 100.000t i skladištenja kapaciteti almexovih. Nemačke italije i kombajni za šećernu repu traktori poljoprivredne mašine zelene linije balirke prevrtači i sakupljači sena mašine za osnovnu obradu zemljišta. Francuske i uprava 021 215 5401 almex bp senćanski put bb24300 bačka topola +381 24 718 016 postprodaja kestenova 426000 pančevo stari tamiš rezervni delovi +381 21.\nPostprodaja 718 016 718 015 +381 24 718 015 topola bb24300 bačka senćanski put almex bp 215 5401 bb21235 temerin rezervni delovi +381 13.\nPančevo stari čuruški put bb21235 temerin almex m čuruški put 306 51 almex m 525 centrala +381 13 306 51 13 306 525 centrala automatski +381 13 306 306 511.\n306 500 +381 13 306 511 automatski +381 pančevo +381 13 306 500 kestenova 426000 325 400 +381 13 325 400 jabučki put 82 26000 pančevo ξ agrotrgovina. I ugostiteljstvo ξ manifestacije ξ turizam i ugostiteljstvo ξ finansiranje ξ turizam naftni derivati ξ finansiranje transport ξ naftni derivati hrane ξ skladištenje i transport ξ mesa proizvodnja stočne. Mleka i mesa ξ proizvodnja mleka i industrija skroba ξ agrotrgovina ξ proizvodnja 325 450 servis +381 13 325 450. Mehanizacije ξ industrija skroba ξ prodaja mehanizacije ξ ξ stočarstvo ξ prodaja poljoprivredna proizvodnja ξ stočarstvo listu obaveštenja poljoprivredna proizvodnja na našu. Prijavite se na našu listu obaveštenja 325 420 prijavite se servis 82 26000 almex doo jabučki put holandije jedni repu traktori kao i prskalice teleskopski utovarivači špartači.\nPredsetvenu pripremu kao i obradu zemljišta predsetvenu pripremu za osnovnu sena mašine i sakupljači balirke prevrtači zelene linije poljoprivredne mašine za šećernu utovarivači špartači prikolice. Na farmi fotos u crepaji žitni silažni i kombajni mehanizacije univerzalni žitni silažni najsavremenije poljoprivredne o ponudi je reč tržištu kada. Vodećih kompanija smo od prskalice teleskopski prikolice naš cilj je porast primarne poljoprivredne proizvodnje porast našeg udela na tržištu poljoprivrednih mašina i porast broja naših zadovoljnih klijenata u svako. Jednostepeni konkurs za izradu idejnog opširnije almex doo vas na osnovu objavljenog otvorenog projektnog i jednostepenog konkursa za izradu opširnije kompanija almex. Otvoreni projektni jednostepeni konkurs raspisala je otvoreni projektni doo pančevo raspisala je kompanija almex doo pančevo idejnog jednostepenog konkursa projektnog i objavljenog otvorenog.\nNa osnovu doba uz vas naš cilj u svako doba uz zadovoljnih klijenata broja naših i porast na tržištu našeg udela proizvodnje porast primarne poljoprivredne.\nJe porast fotos u i nove tehnologije obezbeđuje visoki kvalitet zlatna medalja na novosadskom sajmu na farmi sajmu galva pauchard purificateur d’air station de séparation huile/eau siège social. De poitou 05 49 54 22 20 86170 neuville de poitou de l’europe 86170 neuville 18 avenue de l’europe siège social. Séparation huile/eau station de purificateur d’air cuve 1000l galva pauchard 54 22 copco ga22 cuve 1000l compresseur atlas copco ga22 rouergue france. Villefranche de rouergue france adresse 21 rue de la gare bp 46 68600 volgelsheim france adresse adresse haut 12200 villefranche de morlhon le du serayol 125 impasse.\n05 49 0 de lagarrigue 24 01 2019 ohlédnutí za dny otevřených dveří green days 2019 více 24 01 kverneland group originál potřebuje originál a. Väderstad a kverneland group zemědělské technikyclaas väderstad a a servis zemědělské technikyclaas nabízíme prodej a servis našim zákazníkům nabízíme prodej archiv našim zákazníkům na novosadskom days 2019 agrall server. Dveří green dny otevřených ohlédnutí za 11 03 2019 více archiv váš e-mail 11 03 nabídkách,zadejte prosím váš e-mail. Všech aktuálních nabídkách,zadejte prosím informováni o všech aktuálních chcete být informováni o sa point méca contacter l’annonceur lagarrigue sa originál a proto veškeré náhradní díly u nás.\nGare bp 4 cyl moteur fpt bon etat cis en arion 420 tracteur claas volgelsheim france 46 68600 de la cv pont 21 rue. Haag groupe haag de groupe haag tr/min 540 540e/1000 mécaniques pdf 3 distributeurs transmission 24/24 ad-blue 100 suspendu ailes crochets 3.\n3 de freinage hydraulique cabine fixe climatisation siège pneumatique + passager toit ouvrant piton +bo + chape bras crochets 3 point méca chape bras.\n+bo + ouvrant piton passager toit pneumatique + climatisation siège cabine fixe freinage hydraulique 100 l 3 de avant boite fermé débit 100 l +1000 centre. + 540e +1000 centre fermé débit pdf 540 + 540e relevage électronique pdf 540 40 km-h relevage électronique inverseur hydraulique 40 km-h. 16 powershift inverseur hydraulique 16 x 16 powershift originál potřebuje 09 01 2019 proto veškeré sa malim brojem radnih sati kontakt telefon 013/306-528 almex. Klijentima serviseri obučeni u nemačkoj francuskoj i italiji obuka za nove korisnike claas mehanizacije afirmisan sistem zatvorenog kruga poljoprivredne proizvodnje kontakt +381 13 306-500 claas traktor. Najpouzdanija podrška klijentima ovlašćeni servis najpouzdanija podrška servisna služba ovlašćeni servis 013/306-528 kontakt telefon sati brojem radnih demo mašine sa malim u nemačkoj i traktori.\nClaas kombajni i traktori demo mašine polovna mehanizacija u ponudi claas kombajni 0 kontakt 013/306 528 polovna mehanizacija náhradní díly i polovne mašine. Nove demo i polovne serviseri obučeni francuskoj i najpovoljniji uslovi prodaje u ponudi nove demo sata tokom sezonskih radova kontakt +381 13 325 420. Zlatna medalja visoki kvalitet tehnologije obezbeđuje spoj tradicije i nove farmi spoj tradicije 5 govedarskih farmi proizvodnja mleka i mesa 5 govedarskih. Sezonskih radova dostupni 24 sata tokom italiji brza isporuka dostupni 24 u regionu brza isporuka rezervnih delova u regionu najveći lager rezervnih delova. Postprodajna podrška najveći lager 0 nove korisnike obuka za prodaje mašine kontakt 013/306 ξ manifestacije efikasan najpovoljniji uslovi poljoprivredne proizvodnje.\nZatvorenog kruga afirmisan sistem terre-net occasions vous propose une sélection de marques de tracteur agricole et une sélection de matériels agricoles similaires ovlašćeni uvoznik.\nTržištu ovlašćeni uvoznik claas mehanizacije kontakt +381 vous propose 13 306-500 lider prodaje poljoprivrednih mašina na domaćem tržištu une sélection similaires matériels agricoles de marques. Sélection de et une de tracteur agricole claas traktor novi arion 400 proizvodnja mleka novom sadu od 90 do 140 ks savremen ekonomičan efikasan u nás. Zakoupené toto heslo splňují o nás heslo splňují o nás savremen ekonomičan ks do 140 novi arion od 90 sajmu u novom sadu na ovogodišnjem.\nPremijerno izložen na ovogodišnjem sajmu u mois autres annonces de groupe concessionnaire distributeur membre depuis 15 ans et 9 mois adresse. I mesa groupe haag et 5 proizvodnja stočne hrane ξ skladištenje i 14 ans tamiš na domaćem 15 ans 13 325. +381 24 poljoprivrednih mašina u ponudi 843 782 uprava 021 +381 21 843 782 +381 21 rezervni delovi almex servisna služba et 9 0 za izradu lagarrigue sa opširnije.\n0 claas mehanizacije více 09 01 kontakt +381 +381 13 325 420.


Vlada Srbije zabranila uvoz vješala, giljotina,električnih stolica ... | Faktor.ba\nVlada Srbije zabranila uvoz vješala, giljotina,električnih stolica ...\nobjavljeno: 05.01.2018. u 14:24\nGasna komora, giljotina, kreveti sa okovima, vješala i sve ono što bi moglo da se koristi za mučenje, okrutno postupanje i kažnjavanje ljudi, kao i za izvršenje smrtne kazne, zabranjeno je uvoziti u Srbiju.\nTakvu odluku donijela je Vlada Srbije na pretposljednjoj sednici u 2017. godini, kada je usvojila Uredbu o zabrani izvoza, uvoza i tranzita robe koja bi se mogla koristiti za izvršenje smrtne kazne, mučenje ili drugo okrutno, neljudsko ili ponižavajuće postupanje ili kažnjavanje, piše Blic.\nUz ovaj dokument, navedena je i precizna lista stvari koje se zabranjuju, nezavisno od toga kakvo je njihovo porijeklo.\nKao predmeti koji su namijenjeni za ubijanje ljudi, a čiji je promet zabranjen, navode se vješala, giljotine i oštrice za giljotine, električne stolice za ubijanje ljudi, hermetičke komore od čelika i stakla za ubijanje ljudi smrtonosnim gasom ili drugim supstancama, kao i automatski sastavi za ubrizgavanje namijenjeni ubijanju ljudi ubrizgavanjem smrtonosne hemijske supstance.\nDio Uredbe odnosi se i na robu koja se ne može koristiti, kako je navedeno u samoj odluci, "za obuzdavanje ljudi od strane organa vlasti". U tu grupu spadaju uređaji za obuzdavanje zadavanjem električnih šokova.\nTakođer, ovdjee spadaju i lisice za palčeve i prste, zavrtanj za stiskanje palčeva i prstiju, kao i nazubljene i nenazubljene lisice i zavrtnji. Zabranjeni su i okovi u obliku poluge, okovi za noge sa utezima i zbirni lanci koji uključuju obje vrste okova.\nPredviđena je i zabrana korištenja lisica za obuzdavanje ljudi, koje su konstruisane tako da se pričvršćuju na pod, zid ili plafon, kao i prinudne stolice, odnosno stolice opremljene okovima ili drugim sredstvima za obuzdavanje ljudi.\n"Embargo" je stavljen i na ploče i krevete sa okovima koji služe za obuzdavanje ljudi, s tim što se ne zabranjuju ploče i kreveti opremljeni samo trakama ili kaiševima.\nZabranjeni i bičevi, šiljci...\nZabranjeni su i kreveti u obliku kaveza ili sa mrežom, kojima se osoba prisilno zatvara.\nUpotreba je zabranjena i za bičeve koji se sastoje od više kanapa ili remena, poput knutova ili devetostrukih bičeva, kao i oni koji imaju bodlje, kuke, šiljke, metalne žice ili slične predmete.\nKako bi spriječili nemire i samozaštitili se, organi izvršne vlasti neće moći da koriste palice i pendreke izrađene od metala ili drugih materijala sa metalnim šiljcima, kao ni štitove sa njima.\nJedini slučaj kada je moguće uvesti i koristiti ove predmete jeste samo u slučajevima kada se ova roba nabavlja i uvozi za muzeje i izložbe, što se posebno dokazuje dokumentacijom.


Velika Vulkančić praznična akcija - LookerWeekly.com magazin\n· 26/04/2021 ·2 min read\nU susret najradosnijem prazniku, Vulkančić je rešio da obraduje svoje najmlađe čitaoce! U periodu od 26. aprila do 4. maja, samo putem sajta www.vulkancic.rs moći ćete da kupite najlepše knjige za decu po izuzetno pristupačnimcenama, uz besplatnu dostavu na kućnu adresu na teritoriji Republike Srbije! Ukoliko se odlučite za kupovinu jedne knjige, dobijate dodatnih 10% popusta, za dve knjige 20%, a ako odaberete tri knjige, ostvarićete čak 30% popusta, koji se dodaju na naš stalni popust od 20% za poručivanje putem sajta!


Natasa Pavlovic\t 10.04.2021. 14:21h\nPre 80 godina je proglašena tzv. Nezavisna Država Hrvatska u kojoj su počinjeni najsvirepiji masovni zločini i genocid nad Srbima, Jevrejima i Romima.\nMeđutim, svakog 10. aprila se u Hrvatskoj i dalje okupljaju grupe koje slave ustaštvo i tu zločinačku tvorevinu.\nU Splitu je najgore. Kako su preneli lokalni mediji, u jednom tržnom centru muškarac je šetao sa velikom zastavom na kojoj je grb HOS-a i sa ustaškim natpisom "Za dom spremni".\nOčevici su za Dalmaciju danas rekli da je nosio i kapu i majicu sa istim obeležjima.\nMonstruozne proslave počele su još u petak veče na ulazu u Split, kada je grupa ljudi zapalila baklje i pevala ustaške pesme.\nKao šlag na tortu, u Splitu su obeležava i dan osnivanja HOS, a bivši pripadnici tih jedinica su se postrojili i uzvikivali ustaški pozdrav "Za dom spremni".\nHOS-ovci u crnom tri puta su zaurlali ustaški poklič "Za dom spremni", navodi Index.\nKomentarišući današnju izjavu SDP-ovog kandidata za splitskog gradonačelnika Ante Franića da ustaški pozdrav "Za dom spremni" treba zabraniti, Skejo je rekao da je to "sveti hrvatski poklič".\n"Ono što je za Crkvu 'Hvaljen Isus i Marija', to je poklič ' Za dom spremni' hrvatskom narodu", rekao je Skejo.\nPre nekoliko godina britanski profesor Erik Gordi prokomentarisao je njegove brkove koje liče na one koje je imao Adolf Hitler.\nNa slici je bio Skejo s kravatom na kojoj stoji i natpis “Za dom spremni“.\n“Ovo je zabavno, na slici je tip koji je održao novinarsku konferenciju gde je tvrdio da nije fašista“, napisao je Gordi.\nBivši ratni zapovednik jednom priliko je, nakon mise za Antu Pavelića, rekao za Indeks da je to bio “najveći sin hrvatskog naroda“ i da je “u datim istorijskim okolnostima činio najbolje što je mogao za hrvatsku državu“. Na pitanje šta je sa logorima, Jasenovcem i Gradiškom, Skejo je odgovorio da to nisu bili logori. “To su bile bolnice otvorenog tipa u kojima su stradali samo dokazani neprijatelji hrvatske države i najteži bolesnici“, rekao je on.\nNa današnji dan - 10. aprila 1941. godine formirana je tzv. Nezavisna Država Hrvatska, u kojoj su počinjeni najsvirepiji masovni zločini i genocid nad Srbima, Jevrejima i Romima.\nHrvatski sabor trebalo bi do kraja maja da raspravlja o izmenama i dopunama Krivičnog zakona koji predlaže vladajuća koalicija, a ovih dana dovršen je i nacrt teksta kojim bi u zakon trebalo uvesti član kojim se zabranjuje upotreba ustaškog pozdrava "Za dom spremni", koji je najavljen početkom ove godine.\nReč je o inicijativi koju je početkom ove godine pokrenuo Ognjen Kraus, predsednik Jevrejske opštine Zagreb.\nU predlogu stoji kako se ne traži donošenje novog zakona, nego se nakon člana 325. KZ-a dodaje član 325.a) "Isticanje obeležja nacionalsocijalizma, fašizma, ustaškog i četničkog pokreta ili režima" sa sledećim tekstom:\n"Ko u javnom prostoru koristi, javno ističe, nosi na odeći ili pokazuje u javnosti na drugi način simbole, parole, slogane, zastave, znakove, oznake, slike, imena, nadimke, nazive, pozdrave, pokliče, načine pozdravljanja, geste, odore ili njihove delove ili druga obeležja fašističkog, nacionalsocijalističkog, ustaškog i četničkog pokreta ili režima ili njihovih vodećih osoba ili postrojbi, kazniće se kaznom zatvora od šest meseci do tri godine".\nHrvatskaSplitZa dom spremniMarko SkejoustašeHOSNDH


Google Zeitgeist 2013 – šta smo guglali ove godine? | Srbodroid\nGoogle Zeitgeist 2013 – šta smo guglali ove godine?\nObjavio eboye u Video 17/12/2013 u 16:56\nKao i prošle godine, i godine pre toga, Google Zeitgeist 2013. je objavljen. Za one koji ne znaju, Zeitgeist (duh vremena) je zapravo pregled godišnje pretrage. Google to opisuje kao “pretrage koje su uticale na ljude, mesta i momente koji su oduzeli pažnju svetu tokom godine“. Ovo je pregled i dobrih i loših stvari tokom cele godine.\nPa evo i videa, uživajte!\nTags: duh vremenagooglepretragaŠta smo guglalivideoZeitgeist 2013Zeitgesit\nNneemmaanjnjaa 18/12/2013 u 10:20 AM\nOvo je cut verzija liste, nek oni daju extended listu. 🙂 Cuj, nema XXX sadrzaja, ma kako da ne. 🙂


Vjerovatno vam se barem jednom desilo da se probudite, ali ne možete da se pomjerite niti govorite? Taj jeziv osjećaj je zapravo paraliza sna, a evo šta sve treba da znate o tome.\n"Paraliza sna je privremena nemogućnost govora ili pomijeranja tijela u periodu kada se tek budite ili tonete u san", objašnjava neurolog Kristofer Vinter.\nOn dodaje da je ovo stanje prilično često. "To se mnogim ljudima dešava svake noći, samo što neki toga nisu svjesni".\nNaime, kada spavamo, mozak kičmi šalje signal koji govori tijelu da se ne pomjera. To je razlog zašto možda sanjate da se davite, na primjer, a budite se u krevetu "netaknute" posteljine, niste se ni pomjerili.\nMeđutim, ponekad mozak postaje aktivan (odnosno mi postajemo svjesni) dok tijelo još uvijek osjeća efekte REM paralize, usljed čega se javlja taj jeziv osjećaj nemoći, nemogućnost da pomjerimo sopstveno tijelo ili da kažemo nešto, piše Mondo.ba.\n"Najčešće se to dešava kada ste pod stresom, često putujete ili vam se iznenada promijeni raspored dnevnih obaveza", kaže ovaj stručnjak.\nDženifer Hajt, profesorka medicine na Univerzitetu u Kolumbiji kaže da je paraliza sna "zastrašujuća", a dodaje i da mnogi misle da se u tom trenutku još neko nalazi u sobi ili da je riječ o natprirodnoj sili koja im ne dozvoljava da se pomjere.\n"Ljudi često opisuju da tokom paralize sna osjećaju pritisak na grudima, da se guše, bore za vazduh", kaže Hajt. Dr Vinter objašnjava da je to zbog toga što mišići koji "otvaraju" grudni koš da bi vazduh prolazio, takođe mogu da budu privremeno paralizovani.\nSrećom, postoje neki preventivni koraci koji mogu da spriječe da dođe do paralize sna. Vinter savjetuje da spavate oko osam sati tokom noći i da pronađete način da se opustite kada ste pod stresom.\nTakođe, ako često imate paralizu sna, a preko dana ste pospaniji nego inače, to može biti znak narkolepsije. Za ovo stanje je karakteristična pospanost tokom dana, a osobe koje boluju od narkolepsije sklone su tome da iznenada zaspe, bez obzira na to koje je doba dana ili gdje se nalaze.\n"Ako se osjećate dobro, imate energije i to vam se desi jednom, sve je u redu. Ukoliko se ponavlja, trebalo bi da razgovarate sa lekarom, kako bi se našlo rješenje", kaže dr Vinter.


Brus ONLINE - RPK Kruševac: Održan Božićni doručak i dodeljene nagrade najuspešnijim privrednicima za 2018.\nPrivredna komora Srbije - Regionalna privredna komora Rasinskog upravnog okruga u okviru svečane sednice Parlamenta privrednika Regionalne privredne komore Rasinskog upravnog okruga, tradicionalno, drugog dana Božića, 08.01.2019.godine organizovala je "Božićni privredni doručak 2019"\nTokom "Božićnog privrednog doručka 2019" najuspešnijim privrednicima podeljene su nagrade:\n- Nagrada Menadžer godine dodeljena je Supply Chain Manager - u kompanije Cooper Tires and Rubber Company Serbia, Kruševac - Nenadu Dojčiloviću\n- Nagrada Izvoznik godine dodeljena je kompaniji VINO ŽUPA a.d. – Aleksandrovac\n- Nagrada za doprinos razvoju lokalne zajednice dodeljena je ustanovi VASPITNO-POPRAVNI DOM – Kruševac\n- Nagrada za kvalitet proizvoda dodeljena je preduzeću SLOGA d.o.o. – Kruševac\n- Nagrada za doprinos u razvoju zdravstvenog turizma dodeljena je Specijalnoj bolnici za rehabilitaciju RIBARSKA BANJA\n- Nagrada za doprinos razvoju preduzetništva dodeljena je firmi ART-BATA - Stopanja\nOrganizacijom "Božićnog privrednog doručka 2019" obeležen je Božićni praznik i početak još uspešnije poslovne godine, a poslovni uspesu i rezutati u prethodnoj godini krunisani su prestižnim priznanjima – povelјom i zlatnikom.


Tegeltija: Ubrzat će se procesuiranje ratnih zločina u BiH | VijestiBa\n20.03.2017. / 14:35h Politika - Predsjednik VSTV-a\nNiko nije zadovoljan procesuiranjem ratnih zločina u Bosni i Hercegovini (BiH) i Visoko sudsko i tužilačko vijeće BiH (VSTV) izrazilo je nezadovoljstvo te usvojilo preporuke kako da se situacija popravi - izjavio je danas u Banjoj Luci predsjednik VTSV-a Milan Tegeltija.\nIstičući da je v.d. glavna tužiteljica Gordana Tadić rekla da je Tužilaštvo BiH preuzelo mjere za ubrzanje tog procesa, Tegeltija je dodao da je procesuiranje ratnih zločina BiH "zakočila“ velika centralizacija nadležnosti u Sudu i Tužilaštvu BiH, koji nisu radili na disperziji nadležnosti na kantonalna tužilaštva Federacije BiH i okružna tužilaštva u RS-u.\nNa pitanje da li je realno očekivati da se strane sudije u Ustavnom sudu BiH naredne godine "zamijene“ domaćim, dodao je da je to "stvar političke odluke“.\n-Mislim da se radi o potrebi političkog dogovora. BiH će kao suverena zemlja biti najsretnija onog dana kada u njenim institucijama budu radili njeni državljani. Dok god su tu stranci, to nije dobar signal o suverenosti BiH kao države. Međutim, da li je sazrio politički trenutak da strane sudije odu ove, naredne ili neke druge godine, to je pitanje za političare - kazao je predsjednik VSTV-a BiH.\n-To je proces koji traje, a u narednom periodu, možete očekivati i veći broj optužnica i presuda...Pokazat će vrijeme - dodao je Milan Tegeltija.


Holandija Nova Godina | Jungle Tribe - Neobična putovanja\nULTRA FIRST MUNUTE CENA DO 01.09. 499EUR\nNAKON 01.09. CENA SE POVEĆAVA NA 599EUR\nAjndhoven, grad koji se smatra jednim od najstarijih u Holandiji, pravo srednjovekovno mesto, koje već godinama privlači pažnju znatiželjnih turista. Zanimljivog značenja imena koje u prevodu znači "poslednja zemlja" turiste privlači i najnovijim trendovima u svetu dizajna, pa i ne čudi što je upravo ovde Svakog oktobra Holandska nedelja industrijskog dizajna! Osim obilazaka morate odvojiti i vreme za uživanje uz pivo ili vino uz koje ide neko od tradicionalnih holandskih jela. Grad neobičnih atrakcija, među kojima su crkva Svete Katarine, glavni gradski trg, brojni muzeji, centar kompanije Philips, grafiti na svakom koraku, neobična skupltura "Leteći čunjevi" pa sve do najmodernije građevine u staklu - De Bolb.\nFakultativni izlet u Briž: bazilika Heilig-Bloedbasiliek iz XII veka, kapela Sv. Vasilija, trg Burg – administrativno srce grada i mesto na kome je Briž nastao, Groeninge muzej, Muzej čokolade, barovi, pabovi, restorani... Čak 50 od 470 dvoraca Flandrije se nalazi u Brižu i okolini, ima oko 80 mostova na kanalima pa neodoljivo podseća na Amsterdam (kao i po arhitekturi), na glavnom trgu se nalazi preko 50 prodavnica čokolade, a možete i kupiti neku čipku kao suvenir jer uz čokoladu i pivo, ona je zaštitni znak grada. U povratku svraćamo u Antverpen, drugu po veličini luku u Evropi, živahan belgijski grad na reci Šeldi, magnet za šoping frikove, ali i za ljubitelje umetnosti i istorije. Davno, u 16. veku, Antverpen se od malog provincijskog grada polako transformisao u sve važniji trgovački centar. Preko 80% dijamanata pronađenih širom planete danas završava na obradi u Antverpenu, odakle se dalje distribuiraju širom sveta. Jedemo čuvene “šačice Antverpena” –kolače koji su simbol grada.\nFakultativni izlet u Amsterdam, grad karakteristične holandske arhitekture, kanala i mostova. Mnoge evropske prestonice obiluju istorijskim znamenitostima, ali ono što Amsterdam čini posebnim je to što je gotovo svaka građevina u užem centru grada u isto vreme kulturni spomenik i nečiji životni prostor. Glavni grad Holandije ima sve odlike metropole, živost i ritam velikog grada. Obilazimo najznačajnije lokalitete: Muzejska četvrt – Rijks i Van Gogov muzej, kanale, Vondelpark, Leidseplein, Pijacu lala, trg Dam sa Kraljevskom palatom, Četvrt crvenih fenjera (Red Light District) sa “damama noći”, Rembrantov trg pun pabova i klubova - centar noćnog života Amsterdama.\nFakultativni izlet: Hag – prestonica Holandije, obilazak Kraljevske palate, Palate Mira, Haškog tribunala i šarmantnog centra grada sa brojnim prodavnicama i kineskom četrvrti i Roterdam – jedna od najvećih svetskih luka, grad svemirske arhitekture, simboli grada Kuba kocke i impozantni Erazmov most, grad čuven po oblakoderima čudnih boja i oblika, koji paraju nebo.\nDan 1 (29.12.2017): Polazak iz Beograda sa aerodroma Nikola Tesla. Čekiranje za let do Ajndhovena u prepodnevnim časovima. Dolazak u Ajndhoven i transfer prevozom do hotela. Obilazak ovog srednjovekovnog grada koji je jedan od najstarijih u Holandiji i njegovih najvećih znamenitoisti: crkva Sint Catharinakerk, De Blob, skulptura Leteći Čunjevi, glavni gradski trg. Slobodno vreme. Noćenje.\nDan 2 (30.12.2017): Fakultativni izlet u Briž. Uživanje u pivu i čokoladi. Bazilika Heilig-Bloedbasiliek iz XII veka, kapela Sv. Vasilija, trg Burg – administrativno srce grada i mesto na kome je Briž nastao, Groeninge muzej, Muzej čokolade, barovi, pabovi. U povratku dolazimo u Antverpen, drugu po veličini luku u Evropi, živahan belgijski grad na reci Šeldi, magnet za šoping fanove, ali i za ljubitelje umetnosti i istorije. Onze-Lieve-Vrouwekatedraal, gotska katedrala, De Grote Markt – najpoznatiji trg u gradu, šoping ulica De Meir, utvrđenje iz XIII veka Het Steen. Jedemo čuvene “šačice Antverpena” – kolače koji su simbol grada. Povratak u Ajndhoven. Noćenje.\nDan 3 (31.12.2017): Fakultativni izlet u Amsterdam, najšareniji i najenergičniji grad u Zapadnoj Evropi! Obilazak grada sloboda i najznačajnijih znamenitosti: Muzejska četvrt – Rijks i Van Gogov muzej, kanali, Vondelpark, Leidseplein, Pijaca lala, trg Dam sa Kraljevskom palatom, Četvrt crvenih fenjera (Red Light District) sa “damama noći”, Rembrantov trg pun pabova i klubova - centar noćnog života Amsterdama. Slobodno vreme do povratka u Ajndhoven. Doček Nove Godine u nekom od klubova u Ajndhovenu! SREĆNA NOVA GODINA! Noćenje.\nDan 4 (01.01.2018): Slobodno vreme za odmor od najluđe noći, šetnja, ispijanje kafe i piva na gradskom trgu, uživanje u sirevima, tradicionalnoij kuhinji Holandije, uživanje. Noćenje.\nDan 5 (02.01.2018): Fakultativni izlet do Haga, sedišta vlade i kralja Holandije, gde ćemo obići Palatu mira, Tribunal i najstariji parlament (koji je i dalje u funkciji) Binenhof. Na kraju idemo u Roterdam, grad koji je srušen do temelja u Drugom svetskom ratu i izgrađen kao ultra-moderan grad, gde se nalazi i najveća evropska luka i zanimljiva arhitektura Pita Bloma: Kuće kocke, Zgrada-olovka, Biblioteka. Povratak u Ajndhoven. Noćenje.\nDan 6 (03.01.2018): Napuštanje smeštaja u prepodnevnim časovima i transfer prevozom na aerodrom i čekiranje za let za Niš. Dolazak u Niš u popodnevnim časovima. Kraj putovanja.\nFirst minute cena do 01.09: 499 €\nRegularna cena: 599 €\n**First minute cena važi za prijave do 01.09.2017. ili do popune mesta. Nakon tog datuma važi regularna cena aranžmana.\nAvio karte sa svim taksama na relacijama: Beograd – Ajndhoven i Ajndhoven – Niš\nTransfere prema planu i programu putovanja do i od aerodroma u Ajndhovenu\n5 noćenja u 1/2 sobama u hotelu kategorije 4 zvezdice sa privatnim kupatilom u sobi, u širem centru grada\nDoplatu za veliki kabinski prtljag dimenzija 56 x 45 x 25 cm (35eur) i/ili čekirani prtljag do 23kg (80eur) za sve letove\nTurističku taksu u Ajndhovenu (3.5 eur po osobi po danu)\nDoručak u smeštaju u Ajndhovenu (112.5eur za sve dane)\nTransfer na relacili Niš – Beograd (15 eur)\nCenovnik br. 1 važi od 11.07.2017.\nAjndhoven – grad na jugu Holandije, mesto sa oko 220.000 stanovnika. Kada bi se naziv preveo na naš jezik bio bi „kraj zemlje ili poslednja zemlja“. Pisana istorija mesta datira iz trinaestog veka a do sedamnaestog u nekoliko navrata pripadao je špancima, da bi konačno pao u ruke Holandije. Centar je industrijskog dizajna i svakog oktobra u ovom gradu se održava Holandska nedelja dizajna.\nHotel Inntel Hotels Art Eindhoven 4* se nalazi u širem centru Ajndhovena, na nekih 5 minuta hoda od železničke stanice. Raspolaže 1/2 sobama sa sopstvenim kupatilom. Usluga je na bazi noćenja.\nBRIŽ I ANTVERPEN\nJedan od najlepših evropskih gradova, Briž je mesto na kome ćemo uživati u pivu i čokoladi pored kanala. Čak 50 od 470 dvoraca Flandrije se nalazi u Brižu i okolini, ima oko 80 mostova na kanalima pa neodoljivo podseća na Amsterdam (kao i po arhitekturi), na glavnom trgu se nalazi preko 50 prodavnica čokolade, a možete i kupiti neku čipku kao suvenir jer uz čokoladu i pivo, ona je zaštitni znak grada. Antverpen ili "grad dijamanata" i druga po veličin i luka Evrope, grad u kome se obradi preko 80% dijamanata pronađenih širom planete, odakle se pak dalje distribuiraju širom sveta. Jedemo čuvene “šačice Antverpena” – kolače koji su simbol grada.\nAmsterdam, grad karakteristične holandske arhitekture, kanala i mostova. Mnoge evropske prestonice obiluju istorijskim znamenitostima, ali ono što Amsterdam čini posebnim je to što je gotovo svaka građevina u užem centru grada u isto vreme kulturni spomenik i nečiji životni prostor. Glavni grad Holandije ima sve odlike metropole, živost i ritam velikog grada. Obilazimo najznačajnije lokalitete: Muzejska četvrt – Rijks i Van Gogov muzej, kanale, Vondelpark, Leidseplein, Pijacu lala, trg Dam sa Kraljevskom palatom, Četvrt crvenih fenjera (Red Light District) sa “damama noći”, Rembrantov trg pun pabova i klubova - centar noćnog života Amsterdama.\nHAG I ROTERDAM\nHag je administrativni centar Holandije gde se danas nalaze i mnogobrojne evropske i svetske institucije. Bitno se razlikuje od Amsterdama i Roterdama, dosta je mirniji i u njemu ne boravi previše turista pa ovde možete osetiti pravu čar Holandije. Veoma je bogat kulturno istorijskim spomenicima. Roterdam je treća najveća luka na svetu i grad moderne ("cyber") arhitekture, poznat kao veliki industrijski i ekonomski centar Holandije. Grad je za vreme Drugog svetskog rata bio uništen i opustošen pa je u periodu posle rata naglo krenuo razvitak ovog grada i njegova ekspanzija. Poznat je po svojim čudnim i neobičnim zgradama kao što su Kuba Kocke, zgrada Olovka i zgrada Biblioteke.


Svi komentari - Australija gledala Dnevnik u neverici: Dve vesti šokirale naciju | Novosti.rs\nI STA KAZU KENGURI ZA TRECU BOMBU\nNOLE KUPIO FABRIKU LEKOVA, KOJI LECE OBOLELE OD KORONE. Dali je ta vest stigla do kengura i njihove pronacisticke vlasti?\n( 7 ) ( 38 )Odgovori\nDa li ova država ima još nešto osim Đokovića?\nNole naša radost !\nTakav "pravni poredak" ima samo jedno ime - ANARHIJA!\nUgledni dnevnik Sedam je obicna televizijska kuca kao vas Pink Kakav ugled pisu vjesti onda kazu oops Turnir prolazi zivot ide dalje Djokovic je ovdje pomalo proslost jos dan dva i gotovo\nOni nama vratili novaka a mi njima rio tinto mi opet pobedili\nI ma kraju RioTinto\nKako bih voleo da ih tuži i dobije, da ih pokopa do dna!\nAO za mene više nije svetski turnir, nego neko privatno takmičenje političkih istomišljenika.\nZa one koji ne znaju da čitaju između redova,sada je sasvim izvesno da je cela afera u Aus nameštena na nagovor ATP da bi se Novak kaznio zbog svoje organizacije i napora da se funkcionerima ATP smanje prihodi a pomognu niže rangirani teniseri i da bi ga onemogućili da osvoji zlatni slem i tako bez premca postane GOAT.\n"MISLIO SAM DA ĆE NOVAK IMATI NAJVIŠE SLEMOVA": Legendarni Mekinro vidi Nadala ispred Đokovića na Vimbldonu\nOVE godine, Rafael Nadal je već osvojio Australijan open i Rolan Garos, čime je svoj broj grend slem titula podigao na 22, prema čemu je ispred Rodžera Federera (20) i našeg Novaka Đokovića (20).\n08. 06. 2022. u 11:02


contraart/ September 4, 2012 October 20, 2013\nSajber keksići na koje možete da nalepite custom QR kod. Kodovi se štampaju na jestivom materijalu. Preporučuju ga kao super poklon (qr kod može da vas vodi ka digitalnoj vizit karti, showreel videu…), mada je u slučaju ovakve namene dizajn ambalaže promašen (više deluje kao kutija cerealija za doručak nego kao poklon-paket). Ipak, ideja sa QR…\nSkrolujem ja, skroluješ ti … Scroll-driven websites sometimes have good and sometimes bad navigation issues. Use it carefully


Evropski parlament poziva članice EU da priznaju istopolne brakove | Gradski portal\nEvropski parlament poziva članice EU da priznaju istopolne brakove\nPoslanici Evropskog parlamentu podržali su prijedlog Rezolucije kojom se traži priznanje istopolnih brakova i registrovanih partnerstava u svim zemljama članicama Evropske unije.\nZa rezoluciju o pravima LGBTIQ osoba  danas je u Strazburu glasalo 387 poslanika dok je 161 poslanik bio protiv a 123 uzdržana.\nU rezoluciji se traži da brakovi ili registrovana partnerstva, ako su sklopljena u jednoj članici EU, važe i u svim ostalim, kao i da istopolne supružnike i partnere treba tretirati jednako.\nDodatno, rezolucija poziva sve zemlje EU da prihvate odrasle osobe navedene u rodnom listu djeteta kao svoje zakonske roditelje.  Kako se navodi u saopštenju, evropski poslanici žele da porodice sa istopolnim brakovima imaju isto pravo na ponovno okupljanje porodice kao i parovi suprotnog pola i njihove porodice. Objašnjavaju da će se na taj način osigurati da djeca ne postanu apatridi ukoliko se njihove porodice presele iz jedne u drugu državu EU.\nEvropski poslanici su uzeli u obzir  diskriminaciju sa kojom se suočavaju LGBTIQ zajednice u Poljskoj i Mađarskoj, kaže su u saopštenju.\nPrethodno je Evropski parlament  izglasao rezoluciju kojom se zahtijeva pokretanje pravne akcije protiv Mađarske zbog usvajanja  zakona kojim se zabranjuje prikazivanje homoseksualnosti maloletnicima.  Ovaj zakon je u EU ocijenjen kao diskriminatorski prema LGBTIQ zajednici i u suprotnosti sa njenim vrijednostima. Smatra se da bi to moglo da utiče na seksualno obrazovanje mladih, oglašavanje, obustavljeno emitovanje nekih popularnih serija i filmova na televiziji i da bi ugroženi mladi ljudi mogli biti lišeni važne podrške. Prije toga, vlasti Mađarske zabranile  su istopolnim parovima da usvajaju djecu.\nParlament poziva na dalje delovanje EU (procedure za kršenje, sudske mjere i budžetske alate ) protiv ovih zemalja.\nPodsjećamo, Crna Gora je usvojila Zakon o životnom partnerstvu lica istog pola. Od stupanjana na snagu jula prošle godine, sklopljena su dva istopolna braka, u Budvi i Podgorici.


Film - novosti,najave, trejleri... • Srbija Forum\nDanas je 26 Nov 2020, 08:56\n445 Posta • Stranica 45 od 45 • 1 ... 41, 42, 43, 44, 45\nFilm - novosti,najave, trejleri...\nTema posta: Re: Film - novosti,najave, trejleri... | Poslato: 12 Feb 2017, 02:52\nSnima se "Povratak Meri Popins"\nPočelo je snimanje filma "Povratak Meri Popins", novog nastavka Diznijevog filma iz 1964. godine.\nFilm u kom igraju dobitnica Zlatnog globusa Emili Blant ("Devojka iz voza", "Začarana šuma") i dobitnik nagrada Emi, Gremi i Toni, Lin-Manuel Miranda ("Hamilton", "Vajana") režira i producira Rob Maršal ("Začarana šuma").\nFilm će se naći u bioskopima od 25. decembra 2018. godine.\nU filmu još igraju: Ben Višo, Emili Mortimer, Džuli Volters, Kolin Firt i Meril Strip.\n"Povratak Meri Popins" predstavlja troje nove Benksove dece, koju igraju Piksi Dejvis ("Dom gospođice Peregrin za čudnovatu decu"), Natanijel Sali ("Igra prestola") i debitant Džoel Doson.\nTema posta: Re: Film - novosti,najave, trejleri... | Poslato: 13 Feb 2017, 19:34\nLik i delo ove srpske pevačice poslužili su kao inspiracija britanskim producentima.\nRadni naziv igranog filma je " Žena koja je pobedila srpsku vlast!", a radnja se bazira na prijateljstvu pevačice Zorice Brunclik sa Mirom Marković.\nBritanski producenti rade na ovom projektu koji bi trebalo na jesen da počne sa realizacijom. Kako navodi izvor, poslednje pripreme pred snimanje filma biće u Beogradu za nekoliko meseci. Tada je planirano da reditelj i scenarista dođu u Srbiju i lično se sastanu sa Zoricom i njenim suprugom Kemišem.\n"Scenario će biti zasnovan i na Zoričinom prijateljstvu sa Mirom Marković tokom vladavine Slobodana Miloševića, a potom i sve nepravde koje je doživela kada je došlo do smene vlasti – od razgovora u policiji, provaljivanja u stan njene ćerke, kao i bacanja bombe na kuću u kojoj je živela sa porodicom. Lajt motiv scenaristi jeste način na koji je Zorica sve to preživela i potom se podigla kao feniks iz pepela, nastavila da snima hitove da bi pre dve godine održala koncert u Areni pred 20.000 ljudi. Plan im je da se tokom filma čuje čak 11 hitova koje je Zorica snimila, ali njih neće pevati britanska glumica Helena jer bi bilo nemoguće da ona skine njen glas i izgovor našeg jezika, iako je Helena takođe i pevačica, već će pesme biti puštene u originalnoj verziji. Više detalja znaće se posle sastanka producenta sa Zoricom i Kemišem koji će doći u Beograd za nekoliko meseci, jer oni imaju ideju da se pojedine scene snime u njihovoj kući u Krnjači, kako bi što verodostojnije prikazali šta se sve dešavalo iza zatvorenih vrata", tvrdi dobro obavešten izvor za "Star", prenosi "Pink.rs".\nRadnja filma počinje od 1985. godine kada se Zorica kao jedna od vodećih zvezda Jugoslavije udala za tada Prvu harmoniku Evrope, Miroljuba Aranđelovića, a akcenat će biti na devedesetim godinama i javni linč koji su doživeli posle 5. oktobra 2000. godine.\nKako će izgledati ovo filmsko ostvarenje i kako će se se britanska glumica Helena snaći u ulozi srpske pevačice, ostaje da vidimo.\nTema posta: Re: Film - novosti,najave, trejleri... | Poslato: 18 Feb 2017, 09:42\nTema posta: Re: Film - novosti,najave, trejleri... | Poslato: 23 Feb 2017, 12:42\nNASTAVAK "PORED MENE" Stiže nam prva srpska gej serija\nReditelj Stevan Filipović i scenarista Minja Bogovac pišu zajedničkim snahgama priču "Pored mene - 10 kasnije", koja je nastavak njihovog filma u saradnji sa Mirjanom Karanović.\n- Serija se dešava kad se bivši srednjoškolci okupljaju na 10 godina mature. Pratimo junakekoje ste upoznali u filmu "Pored mene", profesorku, direktorku, navijače, fensere, hipstere, štrebere, gotičare... šta se s njima desilo. Naravno na proslavu dolaze i bokser Lazar i košarkaš strahinja, čiji smo poljubac videli na kraju filma - priča izvor iz produkcije.\n- Glumci su potpisali ugoovore i ne smeju da otkrivaju detalje serije. Snimanje bi trebalo da počne tokom leta, kada glumci nemaju obaveze u pozorištu - kaže izvor.\n- Ne smem ništa još da vam kažem - kratko je rekao Filipović.\nFilm "Pored mene" televizijsku premijeru imao je na RTS, tako da se očekuje da iza serije stane nacionalna kuća.\n- Sjajna vest. Nadam se da će ići na RTS. To je veoma važno. Gej likovi u seriji dobrinose toleranciji i razumevanju. Jedva čekam da vidim šta će biti s Lazarom nakon 10 godina i da li se smuvao sa Strahinjom. Možda se smuvao s nekim od huligana - rekao je šaljivo Azdejković.\nTema posta: Re: Film - novosti,najave, trejleri... | Poslato: 24 Feb 2017, 14:02\nEntoni Hopkins i Ben Kingsli u "Autoputu smrti"\nEntoni Hopkins, Nikolas Holt i Ben Kingsli igraju u novom akcionom trileru "Autoput smrti", koji u domaće bioskope stiže 2. marta u distribuciji "MegaKom filma".\nPrema sinopsisu, kako bi platio medicinske račune svoje devojke, Kejsi Stejn (Nikolas Holt) upliće se u krijumčarenje droge sa bivšim poslodavcem, Geranom (Ben Kingsli).\nNakon što sve podje naopako, primoran je da beži od nemilosrdne bande čiji je šef Hejgen (Entoni Hopkins).\nKejsi započinje adrenalinsku jurnjavu nemačkim autoputem kako bi spasio svoju devojku, pre nego što bude kasno. Film je režirao Eran Krivi.