Naslovna Fudbal Pipita na San Siru: Iguain je stigao, hoće li i golovi?\nPipita na San Siru: Iguain je stigao, hoće li i golovi?\nSaga je završena! Gonzalo Iguain je posle dve sezone napustio Juventus i od naredne sezone će nositi dres Milana. U komplikovanoj trampi torinskog i milanskog kluba, Argentinac je u sklopu ‚‚paketa” sa Matijom Kaldarom otišao put San Sira, dok je u suprotnom pravcu otišao Leonardo Bonući.\nIskusni štoper se tako posle samo godinu dana ‚‚povijenog repa” vraća u Torino. I on i Kaldara su u ovoj trampi procenjeni na 40 miliona evra, dok će Milan za Iguaina izdvojiti 18 miliona evra za godinu dana pozajmice, a kasnije ga i otkupiti za 36 miliona.\nPosle tri golgeterski vrlo uspešne sezone u dresu Napolija, Iguain se preselio u tim Juventusa. Za Partenopei je postigao 92 gola, u dve sezone u Torinu je mreže tresao još 55 puta, a sada su na redu Rosoneri.\nNOVI EVROGOL PODKAST JE STIGAO – PRIČALI SMO SA DEJANOM DRAŽIĆEM!\nGolovi su ono što će se od Gonzala Iguaina očekivati. Kratko, jasno i krajnje očekivano. Milan je odlučio da se založi za napadača na pragu 31. godine. Njihova želja je ista – da Iguain donese golove.\nČinjenica je da Argentinac ulazi u zrele igračke godine i da se blagi pad u njegovim partijama očekuje. Uostalom, slično pokazuju i njegovi učinci u prethodnim godinama. U Napoliju je tokom tri sezone prosečno postizao 0.75 golova na 90 minuta. U prevodu – tri gola na četiri cele utakmice.\nOFFICIAL: Gonzalo Higuaín has arrived in Milan for his medical ahead of an initial loan move from Juventus.\n(via @acmilan) pic.twitter.com/iECOzggiz7\n— Squawka News (@SquawkaNews) August 2, 2018\nNjegova razgoropađenost podno Vezuva je bila i donekle očekivana. Napoli se daleko više oslanjao na njegove napadačke sposobnosti i mnogo više su njihovi rezultati zavisili o njegovom učinku.\nU Juventusu je taj prosek pao na i dalje krajnje impresivnih 0.59 golova na 90 minuta. Ipak, činjenica da je njegov golgeterski učinak protekle sezone bio slabiji nego ranije. Postigao je samo 16 golova u Seriji A i bila je to njegova najslabija sezona od dolaska u Italiju.\nDaleko od toga da se može reći da je Iguain u nekakvom velikom padu. Postizao je 17 i 18 u prve dve sezone u Seriji A za Napoli, ali Argentinac u svim takmičenjima tokom sezone gotovo uvek postiže 20 i više golova.\nDOKLE MOŽE MILAN U SERIJI A?\nTakav ‚‚minimum” bio bi nešto čemu se u Milanu nadaju. Najbolji strelac Rosonera protekle sezone bio je mlađani Patrik Kutrone. Ovaj 20-godišnji napadač je na 46 mečeva postigao 18 golova, što je za prvu pravu sezonu u profesionalnom fudbalu odličan učinak. Problem je što on nije trebalo da bude Milanov prvi izbor.\nDolaskom Iguaina na San Siro to bi trebalo da se promeni. Kutrone će dobiti vrhunskog napadača sa velikim iskustvom pored sebe, uz kojeg će moći da uči i napreduje. Iguain će biti taj koji će sada nositi najveći teret golova, a pritisak na Kutroneu stoga neće biti tako velik.\nSome of the biggest transfers between Juventus & AC Milan:\n…add Higuain, Bonucci (again) & Caldara to that list ✔ pic.twitter.com/R3lHkNK2ts\nIguain je onda dobrano plaćen za igrača koji je već ušao u četvrtu deceniju života i koji neće postajati mlađi. Odluka Milana da se usredsredi baš na njega ima smisla iz nekoliko razloga.\nGlavni razlog jesu ti pominjani golovi. Napad u kojem su glavni izbor Kutrone, Nikola Kalinić, Fabio Borini i Andre Silva nije nešto što krasi timove željne Lige šampiona. Uz to, veliko je pitanje da li je Milan mogao da dovede boljeg igrača, sa boljim napadačkim pedigreom, a da uz sve to budu koliko-toliko sigurni u njegov napadački učinak.\nZato je iz ove perspektive transfer Iguaina mudar. Da je Milan uistinu doveo Alvara Moratu – kao što se pominjalo u nekim italijanskim medijima – ne bi baš mogli da kažu ‚‚on će nam doneti zagarantovane golove”.\nNAJVEĆA NAJAVA JEDNE LIGE DO SADA – POČINJE ČEMPIONŠIP!\nSa Iguainom je upravo to slučaj. Popularni Pipita ima sjajnu karijeru iza sebe, odavno se dokazao kao pravi strelac i sada bi to trebalo da prenese u Milan. Protekle sezone je Iguain otprilike završio na zasluženom broju golova. Postizao je neke važne pogotke, ali se ne može reći da je imao golgeterske nizove u kojima bi bio nezaustavljiv.\nIpak, u Milanu će verovatno njegova uloga biti sličnija onoj u Napoliju – u smislu da će se Milan daleko više oslanjati na njega, nego što je to Juventus. Stara dama ima luksuz mnogih izvanrednih fudbalera i oni nisu morali da budu previše ovisni o Iguainu.\nBiće interesantno videti kakvu će postavku oko Iguaina postaviti Đenaro Gatuzo, ali je činjenica da su navijači Milana uzbuđeni. Očekivati preslikan učinak kao u Torinu i Napulju nije realno – i Milan je lošiji tim sveukupno nego ova dva u trenucima kada je nekadašnji igrač Reala nastupao za njih – ali golovi se od njega moraju tražiti.\nMožda njegova ukupna brojka bude i presudna za konačni plasman Milana. Možda i za konačni povratak u Ligu šampiona.\nPrethodni tekstEvrogol podkast: Superliga, Dejan Dražić i vrelo leto u Kalču\nSledeći tekstKako ovako na Skandinavce? Partizan loš, Suma još gori i mlitavi vezni red


Dućan člana makica1403 (1433)\nMašine i alati23\nSve za decu27\nViseca Lezaljka - Ljuljaska, Plava ili Crvena NOVO\nViseca lezaljka - ljuljaska za ruke idealna za dvorište. Zakačite je bilo gde i uživajte u lepom vremenu napolju Karakteristike: -Dimenzije platna za ležanje 200x80cm -Dužina cele lezaljke je veća zbog kanapa. . . -Na krajevima se nalaze omče za lakše kačenje i montiranje -Nosivost 100kg -Materijal : 65 % pamuk , 35 % poliester (nije...\nOdstupanje 3-4% merenju za licnu upotrebu nije Za profesionalnu Oksimetar Pulsni oximetar nivo kiseonika Zasićenje kiseonikom ukazuje na procenat hemoglobina u arterijskoj krvi koja je napunjena kiseonikom. Stoga je važan parametar za procenu respiratorne funkcije Karakteristike: 1. Pulsni oksimetar prstima pristupačan je i precizan način...\nKeramička četka za ispravljanje kose NOVO\nStraight artifact keramička četka za ispravljanje kose keramička četka za ispravljanje kose nežnog oblikovanja. četka je pogodna za sve tipove i dužine kose. Deluje ravnomerno na celu dužinu kose, bez oštećivanja vlasi. Ova neverovatna straight keramička četka za ispravljanje kose kombinuje snagu četke za ravnanje kose s nežnim oblikovanjem, pruž...\nElektricna džezva kuvalo za kafu\nNAPOMENA- Boje se menjaju, ukoliko je bitna OBAVEZNO pitati pre kupovine! Elektricna Dzezva Kuvalo Za Kafu\nKarakteristike : -Snaga 600 W\n-Dimenzije 13x10cm -Kapacitet 500g. -Napajanje 220-240V\n-Materijal: nerđajući čelik i kvalitetna plastika otporna na toplotu\n-Prekidač za uključivanje/isključuvanje\nSmart fitnes apatat za stimulaciju trbusbih misica\nSmart Fitness Aparat za oblikovanje misica i mrsavljenje Oblikujte svoje telo i zategnite svoje misice za samo dva meseca upotrebe ovog inovativnog aparata! Aparat strujnom stimulacijom salje signale direktno misicima podsticuci njihove pokrete. Koristite 1-2 puta dnevno sto je jednako 60 minuta rada trbusnjaka ili 60 minuta plivanja! Su...\nSmart fitnes elektro stimulator za gluteus\nSmart Fitnes Elektro Stimulator pomaze za uklanjanje celulita kod zena ! Smart fitnes je jedinstveni elektro stimulator za trening zadnjice i kukova. Prikladno, jednostavno, efikasno Pomaze za tonus misica EMS NAPREDNA TEHNOLOGIJA: Stimulacija električnih mišića za promovisanje pokreta mišića, naučno dokazano da će stisnuti mišiće...\nPametni pojas za kičmu i ledja sa senzorom UNISEX\nPametni pojas kom jednostavno nećete moći da kažete „ ne“ i koji vas vibriranjem opominje da držite leđa u pravilnom položaju . Ovo je potpuno drugačiji pojas za leđa koji, osim traka koje vuku ramena unazad, ima i senzor. Senzor se nalazi na sredini gornjeg dela leđa i vrlo je diskretan. On vodi računa o položaju leđa na sledeći nac...\nPredivan i atraktivan komplet za devojcice-Majica sa macom i tutu suknja. Odlicno za predstojece toplije dane. 100% Pamuk Ukoliko zelite da Vasa princezica bude primecena i obucena po poslednjoj modi, onda je komplet pravi izbor. Odlican je za rodjendane, i druge proslave, a i za svaki dan. Velicine-1,2,3\nMop sprej čistac podova\nMop sprej čistac podova, Džoger sa Raspršivačem – za uvek čiste podove bez prašine, bez bakterija i to bez bespotrebnog savijanja kičme i kvašenja ruku! Specijalno dizajniran za brisanje svih vrsta podova štedi Vaše vreme i novac. Uz pomoć ovog revolucionarnog mopa, mnogo brže ćete očistiti i obrisati podove u kući bez saginjanj...\nVreca za spavanje,duzina-87cm,Jagodica,NOVO\nVreca za spavanje na bretele Jagodica za decu do 4 god,Veoma lagana i mekana za toplo vreme.Kopca se celom duzinom,olaksava oblacenje i skidanje.Ne morate razmisljati da li se beba otkrila u toku noci. 100% PAMUK Velicina-2 Duzina vrecice-87cm Boja:Sarena sa jagodicama\nDrzac za Ubruse i Folije 4u1-sa policom za zacine, NOVO\nDrzac Za Ubruse i Folije 4u1 NOV MODEL SA POLICOM ZA ZACINE - Raspolaže sa tri mesta za: alu foliju, prijanjajuću (plastičnu) foliju i kuhinjski ubrus. - Može se držati i papir za pečenje. - Proverena tehnologija sečenja. - Folije ne zapinju. - Ivice precizno isečene. - Jednostavno postavljanje folije i ubrusa u držač. - Spremište podes...\nAparat za čišćenje i masazu lica, NOVO\nAparat za čišćenje lica i masažer! Relaksirajte i regenerišite svoje lice! Karakteristike: Dubinsko čišćenje: uklonite prljavštinu, nečistoće i tvrdoglavu šminku Svestrana 3-zona četkica za čišćenje Podesiva sonicna pulsacija Vibracioni motor do 6000 o / min Ugrađena USB punjiva baterija siguran za upotrebu u kupatilu Ergonomski dizajn, ele...\nPaint Roller clevere paintbrush valjak za krecenje mega set od 5 delova Od sada i dodatni mali valjak za neprisupacne povrsine kao i trouglasti manji dodatak za farbanje uglova u kompletu Sa ovim mega setom uštedeće vreme koje provodite krečeći. Okrečićete zidove i plafone brzo i lako, bez kapanja, nereda i razlivanja boje. Karakteristike:...\nSet alata za podizanje i premestanje namestaja\nPremeštanje nameštaja i preuređenje stana, ume da bude jako teško i naporno. Teški komadi nameštaja, koje ne možete sami da pomerite. . . . Zato olakšajte sebi ovaj posao i obezbedite adekvatnu opremu kao što su ovi fantastični podizači, sa kojim ne morate da pomerate i podižete teške stvari. To je spravica koja lako priđe teškom predmetu, uz po...\nSnake Bit produžetak za odvijače Uz pomoć našeg Snake Bit-a, sve Vaše kućne popravke biće neuporedivo lakše i jednostavnije. I ne samo to, ovaj dodatak sa odvijačima oduševiće i sve profesionalne majstore jer mogućnost savijanja Snake Bit-a do 90 stepeni prilikom odvijanja ili zavrtanja šrafova, olakšaće posao i više neće gubiti živce na teško...\nMagicno Rastegljivo Crevo Sa Prskalicom-30m NOVO\nNAPOMENA- Boja se salje koja je dostupna u trenutku kupovine. plavo ili zeleno. Magicno rastegljivo crevo, koje pod pritiskom postize tri puta vecu duzinu, do 30 metara Uz svako kupljeno crevo dobijate: * Prikljucak za slavinu sa navojem od 3/4 cola * Adapter za slavinu sa navojem od 3/4 na 1/...\nVašoj bebi je pun nos i ne može da diše ? Očistite njihove male nosiće i sprečite infekcije s našim nazalnim aspiratorom za bebe. Električni nazalni aspirator je dovoljno nežan čak i za novorođenčad.Ovaj uređaj je potpuno siguran Jednostavan za upotrebu: nosni aspirator je lagan i kompaktan dizajn uklapa se u vaš dlan.Kontrola s jednim dugm...


Novi rok za dostavu rješenja instalacije modela 20. travnja! – KAoperativa\nNovi rok za dostavu rješenja instalacije modela 20. travnja!\nZbog izvanredne situacije i prateće okolnosti vezane za pandemiju COVID – 19, dodatno se produžuje rok za dostavu prijedloga rješenja instalacije modela sudioničkog upravljanja u kulturi. Novi rok za dostavu prijedloga je 20. travnja 2020. godine. Instalacija će se postaviti u prostoru Urbanog parka u Karlovcu.\nOdluku o odabranom vizualnom rješenju donijeti će Projektna komisija Urbanog parka HD, u roku od 15 dana, a objava rezultata biti će na web stranici kaoperativa.org.


Ovo je priča Petrove mame Maje Duletić, koja budi svijest, ali i nadu da je inkluzija djece s invaliditetom moguća, ukoliko se svi potrudimo. Priča i apel da treba učiniti mnogo više za djecu s autizmom od onog što je do sada učinjeno.\nToplog junskog dana 2013. godine, nakon uspješno završenog carskog reza u kotorskom porodilištu, prostorijom u kojoj je izveden porođaj najednom se provio zvonki dječji plač i na svijet je došao zdravi dječak, moj sin Petar. Kao većina prvorotki, previše sam strijepila i razmišljala o ishodu trudnoće, te mi je lavina izmiješanih emoicija tjerala suze na oči. Doktorica anesteziolog mi se obratila strogim tonom: ,,Što je, što plačeš? Vidiš li kako si lijepo dijete rodila?!", htjevši tako da me trgne i smiri… I, zaista, bješe Petar jedna prelijepa beba. Ostavih iza sebe jedan skoro bezbrižan život i postadoh majka. Opiše me mirisi majčinstva, gledam svog sina, te savršene bebeće konture, divim se svakom njegovom pokretu, svakom osmijehu, svakom pogledu, prepustih se potpunoj razoružanosti pred takvom divnoćom. Izgradili smo Petar i ja uzvišeni odnos gdje svako drugo biće postade suvišno.\nJavljale su se prve riječi, radovao se svakom novom otkriću koje je spoznavao, bijaše Petar jedna vesela i dobra beba, toliko voljena od svojih najbližih. Međutim, u periodu između prve i druge godine, Petar je počeo da se mijenja. Toliko je bio fasciniran reklamnim sadržajima na TV-u da smo postali najbolji poznavaoci prodajne ponude TV Shop-a (TV Šop-a). Volio je da gleda jedan te isti crtani satima, bješe to ,,Pčelica Maja". Toliko je savladao sadržaj svake epizode da je unaprijed bježao u drugu prostoriju zbog nailazeće scene iz crtanog filma koje se plašio.\nMogao je Petar da trči u parku oko istog drveta i po pola sata, mogao je Petar tako mali da pješaci i do Kamenova, jer nije htio da se vrati nazad istim putem. I sve je to počelo da nas zbunjuje kao roditelje. Gubio je vremenom naučene riječi, senzorni podražaji poput ulične rasvjete su ga dovodili do histerije, više nije bio zainteresovan za zajedničku igru sa djecom kao ranije, te je napravio neki svoj svijet u kojem se najudobnije osjećao. Znala sam da nešto nije u redu, ali nijesam znala što bi to moglo da bude i koliko je situacija ozbiljna.\nS Petrovih dvije i po godine počinje naša roditeljska aktivnost na razotkrivanju problema. Tražili smo upućivanje u Beograd, jer u tom periodu u Crnoj Gori nije bilo dječjeg psihijatra, niti dijagnostike za utvrđivanje autizma. Nakon tri mjeseca posmatranja stručnog kadra u Dječjoj dnevnoj bolnici ,,Svetomir Bojanin", Petru je identifikovana dijagnoza autizma. Prognoze su nam se učinile krajnje sumornim, u smislu da postoji mogućnost da nikada ne razvije govor, ili da taj govor bude oskudan, da je svaki pomak kod ove djece mali, odnosno ,,kap po kap", da se pripremimo na mnoge faze koje autizam donosi - od hiperaktivnosti, teškog usnivanja, nesanice, problema senzorne obrade do moguće autoagresije, agresije, paničnih napada i slično.\nSuprug i ja smo bili slomljeni ovim saznanjem. Stvari su se odvijale tako da sam kao roditelj, u početku, poricala Petrovu dijagnozu. Od konstatacije da su to samo slova na papiru, do teških momenata anksioznosti i depresije gdje se nametalo glavno pitanje - što će biti sa mojim sinom u budućnosti? Sa čime se ja to suočavam i borim i imam li dovoljno snage da izdržim buduće periode konstantne borbe sa ovakvom situacijom? Svaka majka vremenom prestane da se pita i kreće u borbu za svoje dijete.\nNaša stvarnost su postali odlasci kod oligofrenologa, logopeda, dječjih psihijatara i psihologa. Probali smo i druge varijante, bioenergičare, vidovnjake, gatare, vrače... Ovi drugi su nas nemilosrdno trošili duhovno i finansijski, jer suludo je to što bi sve čovjek učinio za svoje dijete. Svaki dan je imao raspored i satnice kod stručnjaka. Sebe, kao majku djeteta s invaliditetom, stavila sam u drugi plan, trošila sam se fizički i psihički do granica iznemoglosti. U ovom začaranom krugu maničnog traženja pomoći na sve strane, upoznala sam puno djece s autizmom i njihovih roditelja. Pitala sam se kako do sada nijesam primjećivala da nas toliko ima. Često mi se tada vraćala u misli rečenica cijenjenog dječjeg psihijatra dr Rudića: ,,Autizam nije bolest, to je stanje u razvoju." I zaista, jeste stanje potpune duševne ljepote, gdje upoznajete djecu koja pružaju i traže čistu ljubav, djecu koja ne lažu, djecu koja ne znaju što je korist, djecu koja ne mjere koliko će vam pružiti i ne vagaju koliko će im biti vraćeno.\nDjeca s autizmom su avanturisti. Ono što nama izgleda besmisleno oni istraže do finesa, tako da je njihova spoznaja potpuna i zaokružena. Moj Petar nevjerovatno pamti detalje, pređene ulice, puteve, kuće, natpise, pruge, livade… I svako dijete s autizmom može biti besprekorno u domenu svojih interesovanja, a na nama je da to otkrijemo. Djeca s autizmom nas uče da govor nije jedino sredstvo komunikacije, te zahvaljujući njima, otkrivate ljepotu gestovnog sporazumijevanja.\nPo povratku u Budvu, sa Petrovih navršenih pet godina, imali smo sreću da je odlično prihvaćen u vrtiću od strane djece, vaspitača i asistenata. Uči Petar svakim danom nove vještine, ali je i dalje neverbalan.\nU našem gradu i dalje postoji manjak edukovanog kadra za rad sa djecom s autizmom, naročito oligofrenologa, fali nam senzornih soba koje su jako važne za senzornu integraciju djece s autizmom. Mom sinu je odložen polazak u osnovnu školu. Stava sam da bi najbolji model obrazovanja djece s autizmom bio formiranje "specijalnih odjeljenja" u okviru redovnih škola. Tim edukovanih ljudi za rad sa djecom s invaliditetom bi omogućio njihov najbolji napredak, djeca ne bi morala da mijenjaju stalno prebivalište. Po otkrivanju interesovanja djece s autizmom, ona bi na pojedinim časovima npr. likovnom, engleskom ili muzičkom mogla da se spajaju sa drugom djecom koja imaju autizam (djecom "tipičnog razvoja"). I tako ne bi bila etiketirana kao drugačija.\nZnam da smo daleko od ovog modela školovanja ali, ipak, smatram da nadležni treba da se što prije uključe u traženju i omogućavanju najboljeg modela obrazovanja djece s invaliditetom.\nČitava Budva je bila uključena u traženje i pronalaženje mog vilenjaka 10. septembra 2019. godine. Taj dan, iako sa srećnim epilogom, bih da sam u mogućnosti voljela da zaboravim i izbrišem iz sjećanja. Tako traumatično iskustvo napravilo je koprenu straha oko mog čitavog bića i bitisanja, da je od tada svaki tren koji dišem usredsređen na brigu o fizičkom opstanaku mog sina. Od ovog događaja pomislite da je najvažnije da vam dijete samo živi, zaboravite da je išta drugo važno - i govor, i socijalizacija, i njegov napredak, i uspjeh. Neka mene Petar samo drži za ruku i ja sam srećna. I zato hvala svim dobrim i plemenitim ljudima što su tog dana bili uz nas, tražili Petra i plakali od tuge što se izgubio i sreće što smo ga živog pronašli. Jer ko zna mog vilenjaka, zna i da ga je nemoguće ne voljeti. Peco razoružava svojom toplinom i neposrednošću, kao i iskrenom dobrotom i ljubavlju koju pruža. I jos nešto: toga dana sam stalno mislila na još jednog dječaka, malog i bespovratno izgubljenog Ognjena Rakočevića.\nZato, Državo, ne dozvoli da te pokreću samo ovakvi nemili događaji! Djeca s autizmom su djeca svih nas, djeca Države Crne Gore. Iz tog razloga, ne smijemo da zaboravimo koliko nam daju naši mali, čisti, bezazleni vilenjaci.\nčetvrtak, 07 maj 2020 10:45\nGutereš: Osobe s invaliditetom teško pogođene pandemijom\nGeneralni sekretar Ujedinjenih nacija (UN-a) Antonio Gutereš (Antonio Guterres) upozorio je da je milijardu ljudi s invaliditetom širom svijeta među najteže pogođenima pandemijom koronavirusa u smislu smrtnosti.\n"Udio smrti povezane s Covidom-19 u domovima za stare i nemoćne - u kojima preovladavaju stariji ljudi s invaliditetom - kreće se od 19 posto do zapanjujućih 72 posto", rekao je Gutereš u videosnimku.\nGutereš je naglasio da se osobe s invaliditetom suočavaju s nedostatkom dostupnih zdravstvenih informacija, preprekama da primijene osnovne higijenske mjere i nepristupačnim zdravstvenim ustanovama.\n"Ako se zaraze bolešću uzrokovanom novim koronavirusom, mnogi će vjerovatno razviti teške zdravstvene simptome, koji mogu rezultirati smrću", rekao je.\nGutereš je u izvještaju preporučio odgovor koji bi uključio osobe s invaliditetom i njihov oporavak u krizi.\n"Čak i u normalnim okolnostima osobe s invaliditetom vjerovatno imaju manje mogućnosti u pristupu obrazovanju, zdravstvenoj zaštiti i ostvarivanju prihoda ili učešća u zajednici", rekao je.\n"Pandemija je pojačala te nejednakosti i stvorila nove prijetnje", istakao je Gutereš.\nSekretar UN-a je takođe, nedavno upozorio na uticaj krize na starije ljude i djecu, kojima zbog pandemije prijeti veća opasnost od smrti, zlostavljanja i gladi.\nutorak, 05 maj 2020 09:02\nOsobama s Daun sindrom važno je pružiti odgovarajuću podršku\nIzuzetno je mali broj osoba s Daun sindromom koje žive samostalno, pohađaju redovnu školu ili imaju stalan posao. O tome da li je moguće naći model podrške za djecu i odrasle s Daun sindromom kako bi ravnopravno ostvarivali građanska prava, govori Uroš Milošević, koji učestvuje u programu za samozastupnike Inicijative za prava osoba sa mentalnim invaliditetom (MDRIS).\nUroš je jedan od rijetkih osoba s Daun sindromom kome nije oduzeta poslovna sposobnost i koji je nastavio obrazovanje posle srednje škole. Voli da sprema hranu, pa je krenuo putem gastronomije i upisao Visoku hotelijersku školu, a cilj mu je da jednog dana otvori restoran. Ali put kroz obrazovanje nije bio nimalo lak.\n"Mojoj majki je bilo mnogo teško da me upiše u prvi razred osnovne škole jer su tada svi bili protiv toga. Htjeli su da pohađam "specijalnu školu". Nisam bio baš prihvaćen i nije mi bilo lako, nekako je sve bilo protiv mene", priča Uroš o teškoćama u osnovnoj školi, posle koje se upisao u srednju u Inđiji, smjer za kuvare. Iako je srednja škola išla mnogo lakše, imao je problem da odradi obaveznu praksu jer, kako kaže, „niko me nije htio“.\nNakon toga je Uroš upisao Visoku hotelijersku školu u Beogradu. Iako je polagao prijemni ispit koji mu nije bio prilagođen bio je 139. na listi od 150 primljenih studenata, a preko afirmativnih mjera ostvario je pravo na budžet i stidentski dom.\n"Nije lako, ali me uvažavaju profesori i kolege, zbog čega sam srećan. Imam mnogo prijatelja iz srednje škole koji su nastavili dalje pa smo zajedno na predavanjima i vježbama. Upoznao sam i nove kolege koji mi pomažu da nešto bolje razumijem, šalju mi informacije i materijale. Na konsultacijama sa profesorima se dogovorim šta i kako da radim", kaže Uroš. Ipak, u svemu što radi najveću podršku mu pruža majka, a pomoć mu je potrebna, kako kaže, u učenju, u organizaciji obaveza, kako i gdje da se informiše\n"Ima još mnogo stvari u kojima mi treba podrška kako bih ostvario želju da živim sam. Učim i kao samozastupnik. Samostalno se krećem po gradu, a više puta sam prevozom išao iz Inđije na Novi Beograd kod sestre, što je za osobe s Daun sindromom nezamislivo".\nUrošev cilj je da otvori restoran, jer želi da spoji ljubav prema hrani i ljudima, a volio bi da upozna još osoba s Daun sindromom.\n"Imam dobrog druga Dekija iz Novog Sada i upoznao sam jednog drugara s Daun sindromom iz Subotice, koji se zove isto kao i ja. Prepoznam osobe s Daun sindromom, a nekad kada vidim neke momke na slici mislim da sam to ja. Ličimo. Žana je moja kuma i sa njom igram šah i pišemo recepte. Oni su išli u "specijalne škole" i sada ne rade. Znam da ima mladih koji rade u kafićima, ali ne dobijaju pravu platu. Volio bih da upoznam mlade ljude s Daun sindromom koji su završili i redovne škole, koji rade i primaju plate. Mlade koji žive samostalno, kao što ja želim. Ja hoću da budem samostalan i odgovoran čovjek, da živim sam, da imam djevojku i da to naglas kažem", kaže Uroš.\nKao Pablo Pineda\nUroš bi volio da upozna kuvara i nekog glumca koji ima Daun sindrom. „Mnogo volim glumce. Volio bih da uspijem kao Pablo Pinjeda, koji isto ima Daun Sindrom. On je Španac. Prvi u Evropi koji je završio fakultet po prilagođenom programu. Pablo je samozastupnik. On zastupa sve osobe s Daun sindrom. Glumac je, snimio je film. Vodi sa prijateljem jednu emisiju. On je savjetnik za različitost. Želja mi je da ga upoznam.“\n"Ja moram da se čuvam zbog srca i ne izlazim iz kuće. Tužan sam jer mi svi nedostaju. Spremam ručak. Imam puno da učim, ali me je ovo poremetilo u svemu. Teško je, ali moramo da čuvamo sebe i druge. Ostanimo Kod Kuće!"\nutorak, 05 maj 2020 09:40\nGrađanski biro Bara prilagođen za osobe s invaliditetom\nPredsjednik Opštine Bar Dušan Raičević kazao je da je period od zatvaranja Građanskog biora, od 18. marta do danas, iskorišćen na pravi način, i da su prostorije Građanskog biroa adaptirane s ciljem da taj prostor bude funkcionalniji za boravak i rad službenika, i da služi neposredno građanima za ostvarivanje njihovih prava.\n“Poseban akcenat našeg djelovanja u prethodnih mjesec i po dana bilo je prilagođavanje prostorija Građanskog biroa licima s invaliditetom, tako da smo napravili posebnu, pristupnu rampu sa rukohvatima i taktilne staze za osobe s oštećenjem vida. Instalirali smo i poseban šalter za osobe s invaliditetom, a u prostoru oko Građanskog biroa adaptirali smo i poseban parking prostor sa silaznom i uzlaznom rampom rampa”, kazao je Raičević.\nRadove na adaptaciji Građanskog biroa izvela je kompanija “Cerovo” iz Bara, sa kojom je Opština Bar zaključila ugovor o izvođenju ovih radova nakon sprovedenog odgovarajućeg postupka javne nabavke.\nRaičevič je kazao i da je otvaranju Građanskog biroa prethodio period u kojem su svi službenici u Opštini Bar funkcionisali po posebnom režimu rotirajućih dežurstava, i da je rad sa strankama bio omogućen uz poseban režim.\n“Ovom prilikom moram da istaknem da smo uspostavili jedan novim režim u tom periodu, gdje su stranke elektronskim putem slali svoje zahtjeve, i gdje je poseban akcenat stavljen na dio koji se odnosi na ostvarivanje prava socijalne zaštite. Tako su se zahtjevi za socijalna davanja nesmetano prilagali elektronskim putem, i oni su bili rješavani u skraćenoj proceduri”, istakao je Raičević.\nOn je pozvao građane da i dalje u maksimalnoj mjeri svoje potrebe pred organima lokalne uprave obavljaju elektronskim putem.\n“Ovo jeste još jedna prilika da pozovem građane da koriste službene prostorije Opštine Bar, ali da se ipak još uvijek pridržavamo svih mjera i preporuka, i da se suzdržimo, ukoliko nema prijeke potrebe, da dolazimo ovdje. Službenici će biti maksimalno na raspolaganju, prije svega, na poštovanju svih preporuka NKT”, kazao je on.\nPredsjednik Opštine Bar zahvalio je sugrađanima na odgovornom odnosu i poštovanju mjera prevencije u ovoj situaciji i kazao da je važno da se svi adaptiraju na život u izmijenjenim okolnostima izazvanim koronavirusom.\n“Ovo je još jedna prilika da se zahvalim našim sugrađanima koji su vrlo odgovorno u prethodnom periodu postupali sa već pomenutim mjerama. Od juče sa zadovoljstvom možemo da konstatujemo da je naša barska bolnica - Korona free (fri) bolnica, nemamo više smještenih pacijenata sa koronavirusom. U danima koji su pred nama pokazaćemo još jedan visok stepen odgovornosti prema sebi i prema zajednici, i dalje ići u postepeno uklanjanje svih ovih mjera i preporuka koje dolaze od strane NKT. Polako se vraćati u normalu, uz obavezu da naučimo da živimo sa ovom opasnošću u narednom periodu, zaključio je Raičević.\nSekretarka za lokalnu samoupravu Svetlana Gažević kazala je da će režim rada Građanskog biroa podrazumijevati nošenje zaštitne opreme za sve zaposlene i korisnike usluga biroa.\nOpština Bar obezbijediće besplatne maske svim građanima kojima to bude potrebno, kada budu dolazili u prostorije lokalne uprave.\n“Za građane koje ne posjeduju zaštitne maske, obezbijedili smo besplatne maske na ulasku u Građanski biro i na ulazu u zgradi Opštine. Takođe, jedna od obaveza koju moramo svi da poštujemo je i dezinfekcija ruku, koja je organizovana takođe na ulazu u Građanski biro, službenom ulazu Opštine i na ulazu gdje su smještene kancelarije Komunalne policije i drugih organa, tako da bih zamolila građane i stranke da tu mjeru ispoštuju”, kazala je Gažević.\nOna je pojasnila da će Građanski biro raditi po uobičajenom radnom vremenu, od 8:30 do 14 časova svakog radnog dana i zamolila građane da se pridržavaju mjera prilikom korišćenja usluga biroa.\nsreda, 06 maj 2020 07:17\nUsvojiti Strategiju deinstitucionalizacije u cilju samostalnijeg života OSI\nPodgorica, PR pres servis – U Crnoj Gori je neophodno usvajanje Strategije deinstitucionalizacije kojom bi bilo omogućeno da osobe s invaliditetom (OSI) žive samostalnije, a transformacija velikih institucija u male ili premještanje osoba iz institucije u instituciju ne može se smatrati deinstitucionalizacijom.\nTo je ocijenjeno na drugom panelu Deinstitucionalizacija kao preduslov samostalnog života, u okviru online konferencije, koju je organizovalo Udruženje mladih sa hendikepom Crne Gore (UMHCG) povodom obilježavanja Evropskog dana samostalnog života 5. maja i Dana Evrope 9. maja.\nProgramska menadžerka UMHCG, Anđela Radovanović, kazala je da u posljednjih desetak godina „možda smo počeli drugačije da posmatramo neke stvari“.\n„Možda smo osobe s invaliditetom počeli doživljavati kao svoje članove porodica, školske drugove, prijatelje, kolege… Možda smo počeli shvatati da su prava bolja varijanta od milostinje… Da invaliditet nije tragedija i sramota koju treba kriti… Ali, sve to nije dovoljno, još uvijek“, kazala je Radovanović.\nPrema njenim riječima, usluge koje postoje u sistemu su limitirane, finansijski teško održive, navodeći da ih nerijetko pružaju nevladine organizacije, odnosno organizacija osoba s invaliditetom, „umjesto nadležne institucije“.\n„Mnoge druge, koje osobe s invaliditetom ocjenjuju kao potrebne, poput usluge pasa vodiča i pomagača, pristupačnog i dostupnog prevoza, sistem i ne prepoznaje. Osobama s invaliditetom se umjesto pluralizma usluga nudi jedna ili par njih, a otvaranje novih institucija najavljuje se svečano, s fanfarama i presjecanjem crvenih vrpci“, navela je Radovanović.\nOna je ocijenila da se transformacija velikih institucija u male ili premještanje osoba iz institucije u instituciju ne može smatrati deinstitucionalizacijom.\n„Socijalizacija u dnevnim boravcima za one do 27, pa onda odlazak u dnevne centre 27+, i tako dalje do dnevnih boravaka za stare ili staračkih domova, nije način na koji će se osobama s invaliditetom omogućiti život u zajednici. Život u kome će sami birati šta, gdje, kada, s kim i kako će uraditi. Život u kome će sami praviti izbore, kontrolisati ih, biti odgovorni za njih, ali i praviti greške.“, rekla je Radovanović.\nAli, ni, kako je istakla, zatvaranje institucija bez plana kuda i kako dalje, nije rješenje.\n„Nekada, bez servisa podrške za samostalni život: personalne asistencije, ličnih pratilaca, pomoći u kući, psihološke podrške, prevoza, pravnog informisanja i podrške, osnaživanja porodica za život s invaliditetom, lako se u instituciju pretvori i sopstveni dom. Instituciju u kojoj među četiri zida ostaju, možda i zauvijek izgubljeni, nemjerljivi potencijali našeg društva“, navela je Radovanović.\nOna smatra da je Strategija deinstitucionalizacije rješenje koje je potrebno, da bi, kako je navela, bilo obezbijeđeno da svaka osoba s invaliditetom dobije šansu „da joj život ne počinje rečenicom u koju je ustanovu najbolje smjestiti, već kakvu joj podršku treba pružiti“.\n„Da bismo o samostalnosti govorili jasno, glasno, uzdignute glave, ne pitajući se kada će ona doći“, dodala je Radovanović.\nSamostalna savjetnica u Direktoratu za socijalno staranje i dječju zaštitu u Ministarstvu rada i socijalnog staranja, Amela Jarović Orahovac, kazala je da se dosadašnji rezultati u procesu deinstitucionalizacije djece i mladih ogledaju u smanjenju broja djece na smještaju u ustanovama i razvoju porodičnog smještaja – hraniteljstva.\n„Ukupan broj djece u institucionanlnoj zaštiti (sve ustanove) smanjio se za 50 odsto u periodu od 2010. do 2019. godine., dok je isti bio 58 odsto za period od 2010. do 2018. godine. Djeci bez roditeljskog staranja i djeci čiji je razvoj ometen porodičnim prilikama, obezbjeđuje se smještaj u Dječjem domu „Mladost“ u Bijeloj ili usluga porodičnog smještaja-hraniteljstva“, navela je Jarović Orahovac.\nOna je rekla da je krajem decembra 2019. godine, u Dječjem domu „Mladost“ u Bijeloj, boravilo 81 dijete, a na porodičnom smještaju - hraniteljstvu smješteno je 367 djece, broj djece na hraniteljstvu uz intenzivnu ili dodatnu podršku je bio četvoro.\n„Proces reforme dostigao je svoju najsložniju fazu, kada je neophodno održati postignuti napredak i nastojati tražiti održiva rješenja kako bi se osiguralo sprečavanje smještaja u ustanovu“, kazala je Jarović Orahovac.\nPrema njenim riječima, prelazak sa institucionalnog smještaja korisnika na vaninstitucionalne oblike zaštite je dug proces koji, kako je istakla, prije svega podrazumijeva razvoj i održivost usluga u sistemu socijalne i dječje zaštite.\n„Usluge socijalne i dječje zaštite treba da u najvećem stepenu odgovore na potrebe korisnika uz poštovanje ljudskih prava i dostojanstva, budu jednako dostupne svim korisnicima u sredinama u kojima žive, omoguće korisniku izbor usluga i pružalaca usluga, bilo da se radi o javnom, nevladinom ili privatnom sektoru, budu pružene u kontinuitetu i potrebnom trajanju“, rekla je Jarović Orahovac.\nOna je ocijenila da za sam proces deinstitucionalizacije nisu dovoljni napori samo jednog resora, već se, kako smatra, na tom polju mora djelovati intersektorski.\n„Osobama s invaliditetom se mora obezbijediti pristupačnost objektima ali i saobraćaja, dostupnost obrazovnih institucija, zdravstvenih usluga, povećanja zapošljivosti ovih lica kao jednih od primarnih faktora koji bi doprinijeli povećanju samostalnosti osoba s invaliditetom“, navela je Jarović Orahovac.\nOna je istakla da je izmještanje iz ustanova i omogućivanje osobama s invaliditetom da samostalno i uz podršku žive u zajednici proces na kom se mora raditi temeljno i koji iziskuje vrijeme, „s tim što je preduslov za uspješnost realizacije ovog cilja povećanje svijesti svih građana da svaka osoba, a tako i osoba s invaliditetom ima sposobnost i mogućnost da se bavi nekim poslom ili zanimanjem, ništa više ili manje od osoba koje nemaju invaliditet“.\n„Tek kada dosegnemo tu svijest moći ćemo da govorimo o ravnopravnosti i učestvovanju svih ljudi u zajednici“, rekla je Jarović Orahovac.\nPredstavnica Evropske mreže za samostalni život (European Network on Independent Living – ENIL), Kapka Panajotova, kazala je a deinstitucionalizacija zahtjeva novo i drugačije zakonodavstvo koje će, kako je istakla, biti zasnovano na principima koji su uvršteni u UN konvenciju.\n„Što znači da bi sva pravila trebalo da budu zasnovana na procjenama OSI, na procjenama za personalnu asistenciju, na pristup svemu u okruženju, na pristupačnost i dostupnost svih servisa u društvu“, rekla je Panajotova.\nPrema njenim riječima, ukoliko se sve to ispuni i može da se obezbijedi, „onda bi OSI imale izbor da biraju između smještaja u instituciju ili da se same otisnu u samostalan život“.\n„Na osnovu mog iskustva koje imam u Bugarskoj, mogu da kažem da je deinstitucionalizacija rađena sa glavnom svrhom da se zatvore velike institucije. To je bilo neophodno da se odradi. Sve su to bile velike, ružne, stare institucije i bile su užasne, ali samo zatvaranje tih institucija ne znači da je to deinstitucionalizacija“, ukazala je Panajotova.\nOna je kazala da je, na osnovu njenog iskustva, deset do 15 puta više malih institucija nego što je bilo u prošlosti velikih institucija.\nPanajotova je ocijenila da male institucije iziskuju novac i da im nije namjera da omoguće samostalan život OSI. S druge strane, za samostalan život je potrebna najčešće personalna asistencija, ali prava personalna asistencija, kao mehanizam osnaživanja, a ne lažna, s kojom se često susrećemo. Dodala je da je za osobe s invaliditetom mnogo važnija podrška i osnaživanje od zaštite, koja nas često može udaljiti od zajednice jer nas „nedostatak podrške čini ranjivima, a ne invaliditet sam po sebi“.\nDirektor Evropskog udruženja za inkluziju (Inclusion Europe), Milan Šverepa, ocijenio je da su tri elementa važna da bi deinstitucionalizacija bila uspješna.\n„Prvi je da se fokusiramo na socijalne elemente i odnose. Upravo ono što predstavlja segregaciju i zatvorenost u ustanovama. Na tome se zasniva rad na deinstitucionalizaciji - na investiranje u ljude, u njihove vještine, nezavisnost i samoupouzdanje“, istakao je Šverepa.\nOn je ukazao da, kada neko napusti instituciju, veoma je ranjiv jer nema nikakvih socijalnih odnosa.\n„Drugi element koji će pomoći uspjehu deinstitucionalizacije je sprječavanje novih institucija. Moramo da radimo na vještinama za društveni život, na samostalnoj inkluziji, da ljudi ne bi bili slani u institucije, a i da oni koji izlaze iz institucija mogu da budu samostalni“, smatra Šverepa.\nOn je kazao da je treći element koji bi pomogao da deinstitucionalizacija bude uspješna fokus „na ono što ide dalje od servisa“.\n„Svi servisi koji se pružaju u društvu treba da budu pristupačni svima. Tu podrazumijevamo obrazovanje, zdravstvene usluge i slično“, dodao je Šverepa.\nOn je ocijenio da je od presudnog značaja da se prestane sa uskraćivanjem prava osobama da odlučuju o sopstvenom životu, „što znači da moramo da imamo dobre zakone“.\nDogađaj je organizovan u okviru projekta "Communicating EU accession and EU assistance in Montenegro III", kojeg finansira EU, a sprovodi Generalni sekretarijat Vlade Crne Gore, i to kao mjera Akcionog plana za 2020. Strategije za informisanje javnosti o pristupanju Crne Gore EU.\nsreda, 06 maj 2020 06:45\nPodgorica, PR pres servis - Dužnosti države i njenih institucija su efikasnost, održivost i adekvatnost mjera koje licima s invaliditetom olakšavaju potpuno uživanje prava na samostalnost i uključivanje u zajednicu, zbog čega bi hitno trebalo izmijeniti brojne zakone, a neophodna je i ozbiljna promjena svijesti i pristupa.\n„Ovakve politike i propisi, ali i crnogorska praksa uslovljena je negativnim pravnim nasljeđem koje proističe iz starih, tradicionalnih modela pristupa invaliditetu, prije svega, medicinskog i funkcionalnog, koji problem vide u osobi - posmatrajući je kao bolesnu, nesposobnu za obavljanje i izvršavanje osnovnih životnih funkcija, pa naravno i za samostalan život i život u zajednici“, istakla je Vujačić.\nutorak, 05 maj 2020 10:12\nSMJERNICE ZA OSTVARIVANJE PRAVA NA PLAĆENO ODSUSTVO, SKRAĆENO RADNO VRIJEME I POLOVINU PUNOG RADNOG VREMENA ZA RODITELJE DJECE S INVALIDITETOM I ODREĐENE KATEGORIJE OSI\nNa linku ispod, nakon što preuzmete dokument, možete se upoznati s ostvarivanjem prava na plaćeno odsustvo, skraćeno radno vrijeme i polovinu radnog vremena za roditelje djece s invaliditetom i određene kategorije OSI.\nponedeljak, 04 maj 2020 11:19\nNAJAVA: ONLAJN KONFERENCIJA POVODOM EVROPSKOG DANA SAMOSTALNOG ŽIVOTA\nUdruženje mladih sa hendikepom Crne Gore u utorak, 5. maja 2020. s početkom u 13.00 časova organizuje onlajn konferenciju povodom obilježavanja Evropskog dana samostalnog života (5. maj) i Dana Evrope (9. maj).\nDogađaj se organizuje u okviru projekta EU4ME koji finasira Evropska unija, a sprovodi Generalni sekretarijat Vlade Crne Gore, i to kao mjera Akcionog plana za 2020. Strategije za informisanje javnosti o pristupanju Crne Gore EU.\nKonferencija će se sastojati iz dva panela, na kojima će govoriti po četvoro učesnika, i biće uživo prenošena na Facebook stranici UMHCG. U okviru prvog panela na temu Garancije prava na slobodu OSI, govoriće Marina Vujačić, izvršna direktorica UMHCG, Siniša Bjeković, zaštitnik ljudskih prava i sloboda, Vladimir Ćuk, izvršni direktor Međunarodne alijanse osoba s invaliditetom (International Disability Alliance – IDA), čije obraćanje će biti omogućeno putem već snimljenog izlaganja, i Anjet Lanting, savjetnica za ljudska prava UN.\nU drugom panelu, na temu Deinstitucionalizacija kao preduslov samostalnog života OSI govoriće Anđela Radovanović, programska menadžerka UMHCG, Amela Jarović Orahovac, samostalna savjetnica u Direktoratu za socijalno staranje i dječju zaštitu u Ministarstvu rada i socijalnog staranja, Kapka Panajotova (Kapka Panayotova) u ime Evropske mreže za samostalni život (European Network on Independent Living – ENIL) i Milan Šverepa (Milan Šveřepa), direktor Evropskog udruženja za inkluziju (Inclusion Europe). Svaki od panela će biti praćen diskusijom.\nNa ovaj način UMHCG se već sedmu godinu zaredom pridružuje kampanji koju pokreće Evropska mreža za samostalni život (European Network on Independent Living) – ENIL, s ciljem podizanja svijesti o pravu osoba s invaliditetom na samostalni život i o njegovim ključnim principima: samostalnom donošenju odluka, izboru, kontroli, odgovornosti i pravu na grešku. Ove godine ključna tema obilježavanja ovog datuma je Sloboda, pa su u vezi s tim od 24. aprila na stranicama UMHCG na društvenim mrežama objavljivane fotografije s heštagovima #ENILilDay #ILDay2020 #FreedomOfChoice, na kojima su korisnici usluga, volonteri, prijatelji i zaposleni UMHCG odgovarali na pitanje šta je za njih sloboda.\nPozivamo vas da ispratite ovaj događaj, šaljete pitanja i na taj način date dodatan doprinos ovoj temi.\nsreda, 29 april 2020 10:52\nBorislava Perić Ranković veoma organizovana i u izolaciji: Reket i lopticu zamijenila knjigom\nOd elektronske sjednice Upravnog odbora Paraolimpijskog komiteta Srbije do udaranja loptice reketom po prislonjenom stolu u meču u kojem je zid protivnik. Borislava Perić Ranković, najbolja stonoteniserka s invaliditetom na planeti, dane u izolaciji provodi u porodičnom okruženju, uz ćerku Draganu i supruga Milenka, upravo u svom stilu, ne gubeći ni časa, već obavlja "100 poslova" dnevno.\n"Može se, naravno, i apelujem na sve naše građane da se striktno pridržavaju baš svih mjera zaštite i socijalnog distanciranja u vrijeme vanrednog stanja", kaže Borislava.\n"Kao osoba s invaliditetom imala sam period prilagođavanja novom načinu života i tome kako da funkcionišem sa invalidskim kolicima, da se osamostalim. Sada je, takođe, potrebno ponovo se prilagoditi novim uslovima. Uključila sam se od starta u nekoliko akcija našeg ministarstva i sekretarijata sporta, u kontaktu sa Vanjom Udovičićem i Vladimirom Batezom, podržavam i pomažem kako bih doprinijela da sve u vezi s koronavirusom što bolje prebrodimo. Dakle, nije sve stalo, radi se od kuće, kod kuće, ali drugačije".\nBorislava je, kako ističe, organizovala način života u vanrednoj situaciji upravo da bi sa porodicom korisno provodila vrijeme.\n"Ćerka Dragana ide u treći razred osnovne i, kao i svi njeni drugari, u redovnom je kontaktu sa učiteljicom koja nam svakodnevno šalje zadatke. Naravno, tu sam da pomognem. Ovo neočekivano slobodno vrijeme, bez treninga, takođe, koristim da privedem studije kraju. Na završnoj godini sam Fakulteta za sport i turizam, ostali su mi neki ispiti iz treće godine, pa sam se prihvatila knjige. Fiziče aktivnosti ne zapostavljamo, bavimo se koliko je to u stanu moguće. Suprug Miša je "spoljni momak" za nabavku i redovno se priključi kada na red dođu društvene igre za stolom".\nOdluku da se najveća svjetska smotra sportista u Tokiju pomjeri za godinu dana, Borislava je prihvatila sa odobravanjem.\n"Olimpijske i Paraolimpijske igre su poseban izazov za svakog sportistu i isto tako je bitno da svaki od njih ima iste uslove da se pripremi. Smatram da je dobro da se Igre održe dogodine, i to prvi put u neparnoj godini. Najvažnije je da iz svega ovoga izađemo što bezbolnije. Borislavi, ne krije, mnogo nedostaju zajednički treninzi i druženja sa našim zlatnim paraolimpijcima.\n"Upućeni smo jedni na druge, ali kontaktiramo samo telefonom, radi našeg dobra. Naravno, svakodnevno sam u vezi sa mojom saigračicom u reprezentaciji i "Spinu", Nadom Matić, selektorom Zlatkom Keslerom... Svako od nas se bori sa samoizolacijom na svoj način, a uzajamno se podržavamo", kaže Borislava.


Otvoreni Parlament | Treća sednica Drugog redovnog zasedanja, 2016-11-01.\nTreća sednica Drugog redovnog zasedanja, 01.11.2016.\n01 Broj 06-2/232-6\nSednica je trajala od 10:05 do 19:45\nTraženje obaveštenja ili objašnjenja u skladu sa Poslovnikom (01.11.2016.)\nTreća sednica Drugog redovnog zasedanja (2016)\nZajednički jedinstveni pretres o tačkama 3 do 8 dnevnog reda Treće sednice Drugog redovnog zasedanja (2016)\nZakon o potvrđivanju Okvirnog sporazuma o zajmu LD 1768 (2012) između Banke za razvoj Saveta Evrope i Republike Srbije\nGordana Čomić, nije tu.\nPoštovane kolege narodni poslanici, poštovani ministre, poštovani saradnici Ministarstva vašeg i Ministarstva spoljnih poslova, u svojoj diskusiji ću se isključivo bazirati na potvrđivanje sporazuma, odnosno Zakon o potvrđivanju sporazuma o osnivanju Fonda za zapadni Balkan, sa statutom koji je u prilogu. Zbog čega? Zbog toga što u poslaničkoj grupi SPS je zauzet stav da je u dosadašnjem toku rasprave bilo previše politizovanja i suviše mnogo populizma kada je u pitanju ovaj Sporazum i kada je u pitanju Zakon kojim se ovaj Sporazum potvrđuje. Kako bi se, zbog građana, izbegle populističke priče i kako iz ovog parlamenta ne bi otišla poruka koja je pogrešna poruka prema građanima, onda trebamo da posmatranje ovog Zakona, kojim se potvrđuje jedan, ovako značajan Sporazum, svedemo na njegovu suštinu.\nSuštinski cilj osnivanja Fonda je, ne samo po stanovištu SPS i po stanovištu, nesumnjivo, Ministarstva spoljnih poslova kao predlagača, već iz sadržine tog sporazuma suštinski cilj jeste ograničena delovanja civilnog sektora. I sve dok kroz tu prizmu posmatramo ovaj zakon, onda imamo u vidu da će se na ovaj način afirmisati civilni sektor upravo kroz potvrđivanje Sporazuma o Fondu za zapadni Balkan.\nNa kraju krajeva, to potvrđuje sadržina Sporazuma koji se u svojoj biti svodi na nekoliko stavki, a to su kulturna saradnja, nauka i obrazovanje, razmena mladih i održivi razvoj. Sve one koji su do sada kritikovali ovaj zakon, mi u poslaničkoj grupi SPS, a siguran sam im kompletna koaliciona struktura vlasti, velika većina u ovoj skupštini, bi trebala da postavi jedno jednostavno pitanje, da li Srbija treba da pristupi ovakvom sporazumu? Nesumnjivo da da. Država Srbija ima obavezu da pristupi zaključenju ovog sporazuma iz jednostavnog razloga, što ukoliko mi ne pristupimo zaključenju ovog sporazuma, onda bi ovaj sporazum Kosovo zaključilo sa nekim drugim državama. Ako bi ga zaključilo sa nekim drugim državama, postoji opasnost da te druge države priznaju Kosovo, kao državu, što nama, ni u kom slučaju nije cilj.\nPrema tome, postoji jedna obaveza Republike Srbije, kao države da pristupi zaključenju ovog sporazuma iz dva razloga. Prvi razlog je zaštita teritorije Republike Srbije i njenog suvereniteta, a drugi je razlog očuvanje političkog procesa u kome će se kroz jedan sigurno dug vremenski period definisati konačan status Kosova. Sve do tada mi smo dužni da poštujemo ono što se nama nameće kao obaveza, a to je da poštujemo sporazume u kojima ćemo afirmisati sve ono što sa jedne strane podrazumeva zaštitu interesa Srbije, njenog teritorijalnog integriteta i suvereniteta, a sa druge strane nešto što podržava politički proces, konačnog definisanja statusa Kosova.\nJa moram, i zbog vas iz Ministarstva spoljnih poslova, da ukažem na nešto što do sada u ovom parlamentu kroz raznorazne diskusije nisu ukazane, a to je da ovaj sporazum mora da se sagledava kroz prizmu rezolucije 1244 Saveta bezbednosti. Zašto? Zbog toga, što uprava ova rezolucija daje određene vrste garancija. Tačno je da sa jedne strane sužava okvire primene Ustava Republike Srbije i ako postoji međunarodna uprava na teritorijom Kosova, ali sa druge strane i te kako pospešuje demokratski način i pristup rešavanju problema Kosova i njegovog političkog statusa.\nOpet zbog građana i zbog istine, a ne zbog populističkih priča iz ove skupštine, treba naglasiti još jednu činjenicu, koju niko neće dovesti u sumnju, niti je može dovesti u sumnju, a to je da je Savet bezbednosti hteo u ovoj rezoluciji 1244 da bi bilo već definisano pitanje Kosova, kao konačnog statusa. Mi upravo rezoluciju 1244 moramo da čuvamo, kao veliku tekovinu, jer gde je god Savet bezbednosti pronalazio i prepoznavao da se treba neka teritorija definisati sa njenim konačnim statusom, to je činio. U rezoluciji 1244 to nije učinjeno, što znači da je to jedna vrsta, sa jedne strane, uvažavanja Republike Srbije i njenih potreba za zaštitom suvereniteta i teritorijalnog integriteta, a sa druge strane ono što podrazumeva obavezu Republike Srbije, da se uključi u politički proces rešavanja Kosova i njegovog konačnog statusa.\nU tom smislu, treba imati u vidu i posebno i značajno napomenuti da u 10. tački preambule Rezolucije 1244 Saveta bezbednosti se ističe suverenitet i teritorijalni integritet tadašnje SRJ, a pravni sledbenik te tadašnje SRJ je država Srbija. Ako ništa drugo, onda barem to moramo imati u vidu.\nDalje, ovde je mnogo kritika bilo u pogledu fus note, zvezdice itd i opet kroz populizam, opet kroz politizaciju. Mi moramo da budemo svesni jedne činjenice, koja je opet nesporna, a ta činjenica je da upravo ta fus nota, da upravo ta zvezdica predstavljaju garanciju, da se država prilikom opredeljivanja da uđe u zaključenje ovog sporazuma opredelila sa jednim jedinim ciljem, a to je da Kosovo ne može biti priznato, kao država, da Kosovo ne izlazi iz teritorije Republike Srbije i da Kosovo kao takvo ostaje pod međunarodnom upravom gde se u jednom političkom procesu razvija i administrativni aparat i bezbednosne snage koje su prisutne na Kosovu.\nTo je sve garancija opet za zaštitu srpskog življa na Kosovu, s jedne strane, s druge strane onoga što država Srbija od samog početka insistira, a to je da je borba za Kosovo borba do kraja, a ta borba do kraja podrazumeva da Srbija nikada neće odustati od te teritorije i da država Srbija ima obavezu da tu teritoriju zaštiti kao svoju teritoriju.\nOno što je veoma važno istaći, kada govorimo o sporazumu kroz prizmu Rezolucije 1244, jeste još jedna činjenica, da je jedino Deklaracija o nezavisnosti Kosova od 17. februara 2008. godine na neki način Rezoluciju 1244 pogazila. Zašto? Zbog toga što, bez obzira na razno-razna tumačenja eksperata međunarodnog prava, mi moramo da imamo u vidu jednu činjenicu, a to je činjenica da je Rezolucija 1244 Saveta bezbednosti stvorila jednu vrstu pravnog okvira, jednu vrstu ustrojstva pravnog poretka, gde se s jedne strane pojavljuje prelazne institucije, institucije u prelaznom periodu, a rekli smo da taj period ni u kom slučaju neće biti kratak, a s druge strane da se priznaje pravo državi Srbiji da bivstvuje na teritoriji Kosova, što je nesumnjivo tačno i na šta ukazuju nesumnjive činjenice, ne samo na severu Kosova, nego generalno gledano.\nU tom svetlu, treba imati u vidu i činjenicu da i sporazum koji se potvrđuje, ne samo zato što je kompatibilan i što je proistekao iz sporazuma višegradske grupe, nego zbog toga što daje upravo sve one garancije koje su u duhu garancije iz Rezolucije 1244, treba da bude prihvaćen. Kosovo sa zvezdicom i fusnotom, kako je to i objasnio ministar Ivica Dačić, je nešto što podrazumeva samo ugovornu stranu, odnosno učesnika sporazuma, a ni u kom slučaju pravnog subjekta ili nekoga ko podrazumeva bilo šta što može da se podvede pod suverenitet, integritet, samostalnost ili državne atribute. Dakle, jednostavno moramo isključiti jednu takvu predrasudu da se ovakvim sporazumom Kosovu daje bilo kakav prerogativ države. To apsolutno nije tačno.\nNa kraju, ono što se za nas u SPS pojavljuje kao takođe jako značajno, treba istaći da i ovaj sporazum, sa svim onim ciljevima i mehanizmima sprovođenja tog sporazuma, sa prisutnim organima koji će biti ustrojeni, da se ovaj sporazum što lakše sprovede, opet treba posmatrati kroz prizmu Rezolucije 1244. Zašto? Iz jednostavnog razloga što i Kosovom sa svojim prelaznim institucijama apsolutno nije iskazalo svoj državni suverenitet. Nema atributa države. Kosovo ima skupštinu koja donosi zakone i podzakonska akta, ali ti zakoni i podzakonski akti ne mogu ni u kom slučaju da dožive svetlo dana dok ne budu potvrđeni od specijalnog izaslanika sekretara UN. Dakle, monitoring i nadzor, dok postoji međunarodna uprava, jesu garant za državu Srbiju da Kosovo nije država i ne može biti država. Na to se ukazuje i u jednoj uredbi UNMIK od 10. juna 1999. godine, po kojoj zakonodavna i izvršna vlast na Kosovu, uključujući i administraciju sudstva, se poverava UNMIK. Dakle 1999. godine je već pružena garancija. Pa zar mi sad treba te garancije da bacimo pod noge i da kažemo – pa ne, to za nas ne važi? Apsolutno ne.\nKao odgovorna vlast, i SNS i SPS imaju obavezu prema državi, prema građanima, prema Srbima sa Kosova da poštuju ono što su tekovine Rezolucije 1244 i da odgovorno pristupe zaključenju sporazuma o kome ja sada diskutujem.\nZbog svega navedenog, poslanička grupa SPS će u danu za glasanje bezrezervno podržati zakon i glasati za Zakon o potvrđivanju Sporazuma o Fondu za zapadni Balkan, a uveren sam da zbog interesa države i građana Srbije to treba da učine svi narodni poslanici ovog parlamenta. Zahvaljujem se.\nReč ima Aleksandar Stevanović.\nUvažena predsednice, dame i gospodo narodni poslanici i poslanice, u svom izlaganju bih se osvrnuo ukratko na dva zakona o kojima objedinjeno raspravljamo, što je isto jedna krajnje čudna pojava.\nNa prvi pogled oba zajma bi delovala jako dobro, npr, kao što je zajam sa Abu Dabijem, gde imate mogućnost da se zadužite po znatno nižim stopama nego što su trenutno stope po kojima plaćamo kamatu na emisije državnih evroobveznica. To je potpuno tačno. Međutim, problem koji se ovde javlja je što mislim da smo preskočili jednu bitnu stvar, a odnosi se na samu prirodu tog zajma. Da li mi taj zajam uzimamo da bi refinansirali prethodne zajmove koje smo uzeli u dolarima? U dolarima se sada dosta razumno zadužiti, pošto je dolar na relativno visokom nivou. Ili mi uzimamo ovaj zajam da bismo finansirali nove dugove Srbije? Jer matematika koju smo mi dobili je da će nakon devet meseci neviđeno dobre fiskalne konsolidacije u kojoj su svi problemi nestali, do kraja godine će nam se ispostaviti neki računi i imamo to jedno vrlo čudno poklapanje toga da je ovaj ukupan iznos zajma koji uzimamo od Arapskih Emirata gotovo jednak deficitu koji ćemo iskazati na kraju godine.\nDakle, ključno pitanje zbog koga mi imamo u ovoj poslaničkoj grupi skepsu na nešto što bi bila dobra stvar, da refinansirate postojeće dugove po nižim kamatama, pogotovo što imamo dovoljno dugova u dolarima po višim kamatnim stopama, je – da li je ovo novo zaduživanje ili je to refinansiranje starih zajmova? To je osnovni problem. Na stranu da stavimo te netransparentne aranžmane koje imamo sa Ujedinjenim Arapskim Emiratima, koji nam bude jednu dodatnu sumnju, ali to već nije sada predmet rasprave u pojedinostima.\nDruga stvar kod Apeks zajmova koji takođe izgledaju kao dar sa neba za mala i srednja preduzeća u Srbiji na prvi pogled, ono što je meni zapalo za oko je da nakon jako dugo godina uzimanja Apeks zajmova, to je već nekih 15 godina otprilike, mi smo sada već u petom zajmu, drugu tranšu ovde raspravljamo, mi imamo vrlo šture, takoreći nepostojeće istorijske podatke o efektima. Recimo, agent na svom sajtu, agent je NBS, samo šturo objavila da je predviđeno da će se od nekih 500 ili 600 miliona evra, nije ni bitna potpuno tačna cifra, brojku ja kao ministar Vujović ne pamtim baš svaku napamet, da ćemo imati, da se očekuje da se otvori 6.000 radnih mesta. Znate, ta radna mesta onda koštaju 80.000 evra, svako od njih. Pitanje je – kolika je efikasnost toga? Da li smo mi to mogli na neki bolji način uraditi? Bilo bi jako dobro da imamo analizu prethodnih efekata Apeks zajmova, da bismo mogli u budućnosti mnogo više da učinimo za naša mala i srednja preduzeća, na stranu što postoje bolji načini kako bi mogli podržati MSP-ove, a da država bude manje involvirana.\nO predlogu garantnog fonda, koji je vama dobro poznat, smo već raspravljali u javnosti i bio je čak i predlog Vlade svojevremeno, tj. bio je blizu toga da postane i da je to jedan mnogo efikasniji način. Jednostavno, ako imate garantni fond koji je finansiran od strane države, gde država garantuje, recimo, od 25 do 75% sistemskog rizika, efekti su mnogo veći nego ako imate ovakvu kreditnu šemu. Ja ne kažem da ne treba iskoristiti sve šanse koje postoje, ali i dalje mislim da ima mnogo boljih načina kako bismo mogli sniziti cenu finansiranja za mala i srednja preduzeća u Srbiji, a jedan garantni fond, po ugledu na one koji postoje npr. u Francuskoj ili npr. u Belgiji i još mnogim zemljama EU, bio bi najbolji način da mala i srednja preduzeća dobiju finansiranje po vrlo razumnim uslovima. Hvala na pažnji.\nReč ima Milija Miletić, a neka se pripremi Miovan Bojić.\nZahvaljujem se, uvažena predsednice.\nPoštovane kolege poslanici, uvaženi ministre, građani Srbije, ja sam Milija Miletić i dolazim iz najlepše opštine u Srbiji, to je opština Svrljig koja se nalazi pored najlepšeg grada u Srbiji, to je grad Niš, i predstavljam u Skupštini Srbije Ujedinjenu seljačku stranku i izabran sa liste SNS.\nPodržaću set svih ovih predloga zakona o pozajmicama, gde ćemo konsolidovati naš budžet Republike Srbije. Osvrnuću se najviše na pomoć malim i srednjim preduzećima, za kreditiranje malih i srednjih preduzeća, gde pozivam sve, i vas u Ministarstvu finansija i Ministarstvu privrede, da se poseban akcenat stavi za jugoistočnu Srbiju i da se tamo daju mnogo veće povoljnosti za kreditiranje malih i srednjih preduzeća. Mislim da ćemo na taj način dati veliku podršku razvoju jugoistoka Srbije jer smo unazad nekoliko dana imali našu Vladu koja je bila tamo i obilazila sve naše opštine na jugoistoku Srbije.\nSiguran sam da ćemo imati mogućnost ovim pozajmicama da rešimo ono što je zaostalo i da omogućimo da se budžet konsoliduje.\nUjedno bih iskoristio priliku da se zahvalim Vladi Republike Srbije, na čelu sa našim premijerom, gospodinom Vučićem, u ime velikog broja poljoprivrednih penzionera, i vama, gospodine ministre, sa vašim ljudima iz Ministarstva finansija, na uspešno završenim pregovorima sa MMF-om o povećanju penzija svih poljoprivrednih penzionera, a i ostalih penzionera i svim ljudima u javnom sektoru za 5, 6, ili 7%. Još jednom – hvala.\nSiguran sam da ćemo u narednom periodu nastaviti da idemo uzlaznom linijom, sa akcentom, ponovo kažem, na jugoistok Srbije, na razvoj jugoistočne Srbije. Siguran sam da će Razvojna agencija Srbije imati mogućnosti da zajedno sa povoljnim kreditiranjem i finansiranjem jugoistočne Srbije, sa posebnim akcentom na opštine Svrljig, Bela Palanka, Gadžin Han, Babušnica, tim opštinama treba pomoći i kroz mala i srednja preduzeća, kroz mikro preduzeća, kroz zadrugarstvo, jer ćemo na taj način imati mogućnost da rešimo problem i razvoj jugoistočne Srbije, a to nam je veliki problem u celoj Srbiji. Još jednom hvala.\nVeliku podršku dajem i glasaću za sve ove predloge zakona koje je predložila naša Vlada, na čelu sa gospodinom Vučićem.\nReč ima narodni poslanik Milovan Bojić.\nDame i gospodo narodni poslanici, Srpska radikalna stranka se čvrsto protivi prihvatanju Sporazuma o osnivanju Fonda za zapadni Balkan, a kao glavni razlog ističe učešće kvazi-države Kosovo kao članice tog Fonda za zapadni Balkan.\nKada bi gledali komparativne prednosti i nedostatke, nama je taj nedostatak znatno jači i znatno izraženiji u odnosu na sve prednosti koje takva regionalna saradnja i razmena donose. Tu, u predvorju EU, od strane inicijatora organizovanja ovakvog fonda, Srbiju koju su uvek smatrali lokomotivom koja treba da povuče zemlje zapadnog Balkana prema EU, sada se ima razigrati saradnja Srbije i kvazi-države Kosovo, pohvaliti ta saradnja da je uspešna, prirodna, da smo uslovljeni jedni na druge, pa ćemo i kao nagradu jednovremeno primiti u članstvo EU, kao što smo i primili zemlje iz Višegradske grupe.\nPozitivni efekti ovakvog fonda su takođe značajni i mi, pošto smo izričito protiv, želimo i ovom prilikom da ih apostrofiramo. Poznati su oni još iz iskustva razvoja i unapređenja i proširenja EU kroz zemlje Beneluksa, zemlje Nordijskog saveta, zemlje Višegradske grupe i mi to pozdravljamo.\nAli, ovaj negativan efekat nas čini i učvršćuje u uverenju da budemo protiv.\nInače, Fond za zapadni Balkan je pravljen i koncipiran po modelu Višegradskog fonda. Koliko me sećanje služi, mislim da je Višegradski fond nastao 1991. godine i dao je značajan zamajac prosperitetu i razvoju zemalja višegradskog trougla, a kasnije i četvorougla. Tada je predominantna saradnja bila u oblasti ekonomije, energetike i bezbednosti, a kasnije i u drugim oblastima. Bilo je, sigurno, i pozitivnih efekata – zemlje višegradskog četvorougla su postale stabilne tržišne ekonomije, istovremeno primljene u Evropsku uniju.\nAli, ne zaboravimo, narodni poslanici, kada upoređujemo to, da imamo činjenicu da su se Češka i Slovačka mirno razdružile i da je to neuporedivo sa Srbijom i Kosovom, u bilo kom smislu.\nS druge strane, uvaženi narodni poslanici, želim da vas podsetim da kada je sredinom novembra meseca 2015. godine potpisan Sporazum o osnivanju Fonda za zapadni Balkan, u velelepnom zdanju Ministarstva inostranih dela Češke, u nekadašnjoj Napoleonovoj bolnici, na skupu gde je glavna vedeta bio upravo Hašim Tači, tada je Evropska unija funkcionisala u punom kapacitetu.\nDanas, godinu dana posle, taj milenijumski projekat, kako ga evrofanatici nazivaju, ne funkcioniše više u punom kapacitetu. Nije to više ona EU, to je bivša EU ili ostatak od EU i nema potrebe sa mnom polemisati na tu temu. Brutalnije i još oštrije o tome govore čelnici EU, u prvom redu predsednik Evropskog parlamenta, ministar spoljnih poslova najjače članice EU, ali i ostali evropski zvaničnici i funkcioneri.\nEvropska unija, kao cilj zemljama zapadnog Balkana, a ovaj Fond kao pospešenje da se taj cilj ostvari, je, između ostalog, bivša, zato što je iz njenog sastava istupila stalna članica Grupe G-7, industrijski najrazvijenijih zemalja sveta. Podsetiću vas – pored Amerike, Kanade, Japana, Nemačke, Francuske, Italije, Velika Britanija. Evropska unija, između ostalog, bivša, zato što je iz njenog sastava istupila jedna nuklearna sila. Evropska unija, između ostalog, bivša, zato što je iz njenog sastava istupila stalna članica Saveta bezbednosti OUN sa pravom veta. Evropska unija, između ostalog, bivša, zato što je iz njenog sastava istupila druga po snazi privreda na teritoriji EU, sa najrazuđenijim tržištem i najboljim mogućnostima za njegovo proširenje i unapređenje u evropskim i svetskim razmerama.\nAli, Evropska unija je, između ostalog, svakog dana sve više bivša po nemogućnosti da odgovori izazovima koji se ispred nje nalaze. Setimo se migrantske krize, krize evro-zone, neujednačenih kriterijuma prema trećim silama i drugim subjektima. Uostalom, 2017. godine biće značajni izbori u značajnim članicama EU, sa krajnje neizvesnim ishodom.\nUvaženi narodni poslanici, ni čovečanstvo više nije kao što je bilo pre. Nekada je čovečanstvo izgubilo globalnu protivtežu, sve je bilo u domašaju jedne sile i njenim ogromnim uticajem na druge. Danas više nema unipolarnog sveta. Postoje i druga tržišta i svakim danom saznajemo nesvakidašnje mogućnosti njihovog proširenja i unapređenja.\nUvaženi narodni poslanici, kamen spoticanja, kada je ova tačka u pitanju je Kosovo, odnosno Kosovo i Metohija, govorimo ovde u dnevno-političkom saobraćaju u Srbiji. I nepotrebno je da se mi ovde nadgornjavamo da li ćemo Kosovo priznati ili ne, kada ovim i sličnim potezima zaokružujemo i poslednje detalje njegove nezavisnosti.\nNe možemo, uvaženi narodni poslanici, više igrati sa sobom žmurke, bez svesnosti igre u kojoj se mora biti uhvaćen, jer se nema iza čega sakriti.\nPoštovani građani Srbije, niko nije toliko slep kao onaj koji ne želi da vidi, ili kao onaj kome je zabranjeno ili naređeno da žmuri. Ne može Ustavni sud Republike Srbije žmureti pred ovim činjenicama. Ne može ovakve sporazume proglašavati političkim, kada oni, par ekselans, proizvode pravne posledice i flagrantno krše Ustav Republike Srbije, narušavaju njenu teritorijalnu celovitost.\nPlašim se da ovakvim našim činjenjem ili nečinjenjem, ovakvim našim usvajanjem ovakvog sporazuma i sličnih sporazuma, i tamo gde se grčevito borimo, ja hoću da pohvalim našu delegaciju, predstavnike vladajuće većine u Parlamentarnoj skupštini SE koji gledaju kako da blokiraju učešće Kosova, da ćemo današnjim usvajanjem i takve šanse umanjiti.\nBojim se da ne idemo u poziciju da nam KiM sve više ne bude ličilo na pokojnika, govoreći to sudsko-medicinskim rečnikom, na pokojnika kojem niko ne želi da konstatuje smrt, pa se onda nađe ingeniozno rešenje da mu stavimo olovku u mrtvački skupljene ruke da sam potpiše da je umro.\nZato je vreme za novu inicijativu, predah državnom rukovodstvu Srbije u fazi ultimatuma i napete političke atmosfere, da Ustavni sud ponovo oceni ustavnost i zakonitost ovakvih sporazuma.\nAko već postoji volja, a nažalost postoji, da se ovaj sporazum prihvati, vladajuća većina je komotna, može danas da proglasi i da je početak leta, onda u okvirima saradnje kroz Fond za zapadni Balkan, preporučujem im, pošto je tamo i međugranična prosvetna, kulturna, naučna saradnja, razmena mladih talenata itd, da im kroz ovu stručnu i naučnu saradnju sugerišu da je na Kosovo bačeno makar 15 tona osiromašenog uranijuma i da prestanu da pričaju da je on lekovit. Ne, nije lekovit, kroz čestice i vitlanje kroz vazduh doseže nekoliko stotina kilometara, čak i do Avijana, odakle su potekle bombe na Srbiju i tadašnju SRJ. A jedan njihov zvaničnik iz medicine, pokazujući apsolutno neznanje kada je ova tema u pitanju, rekao je - baš me briga o tome ćemo pričati za četiri milijarde i 45 godina, računajući mučenik koliko je poluživot osiromašenog uranijuma, a već se naveliko umire od leukemije i limfoma i tek se očekuje eksplozija malignih tumora solidnih organa.\nVidite kako lepo SRS vodi računa o svim našim građanima, pa i onim u našoj južnoj srpskoj pokrajini. Hvala.\nPre nego što nastavimo rad, dozvolite mi da u vaše i svoje ime pozdravim studente Odeljenja za novinarstvo i komunikologiju FPN Univerziteta u Beogradu, koji prate današnji rad sednice. Hvala vam.\n(Vojislav Šešelj, s mesta: Naše vreme teče.)\nPoslanik mora da se isključi kad završi govor. Prvo, nemojte da me prekidate.\nHvala što ste pozdravili goste.\nDrugo, molim poslanike da vode računa kad završe govor da pritisnu ispred sebe taster i prekinu vreme. Znači, nije na meni da se bavim tehničkim pitanjima.\nSada reč ima Jahja Fehratović. Izvolite, poslaniče.\nUvaženi predsedavajući, dame i gospodo narodni poslanici, poštovani predlagači, većina predloženih zakona odnosi se na uzimanje zajmova i finansijskih potpora radi realizacije investicionih projekata, odnosno refinansiranje postojećih kredita. Realizacija razvojnih projekata u najvećem broju slučajeva sprovodi se u sadejstvu Vlade, njenih sektora i lokalnih samouprava. Tu nastaju pukotine, bar u gradovima Sandžaka, a njihov uzrok su u većini slučajeva nehat, aljkavost, neprofesionalizam ili zloupotreba postojećih lokalnih vlasti. Dozvolite mi da to ilustrujem sa nekoliko konkretnih primera.\nGodine 2005. tadašnji premijer Koštunica otvorio je radove na obilaznici oko Novog Pazara. Posle njega su skoro svi važniji funkcioneri bivšeg režima dolazili, bacali po par lopata betona, kao tadašnji predsednik države Tadić 2010. godine, i iznova otvarali radove koji ni danas, 12 godina posle, nisu odmakli od početnog stadijuma. Regionalni putevi Novi Pazar - Sjenica i Novi Pazar – Tutin u najgorem su stanju, a više puta su odobravana sredstva, nalaženi investitori, obećavana njihova sanacija. Međutim, od toga još uvek nema ništa.\nGodine 2015. Vlada Republike Srbije odobrila je sredstva za izgradnju mosta preko reke Raške u Novom Pazaru. Ministrica Mihajlović je prisustvovala otpočetim radovima, ali lokalna vlast nije obezbedila minimum uvjeta da se most završi. Dakle, volja je postojala, sredstva su odobrena. Nesposobnost lokalnih vlasti da obezbede nadzorne organe koji će pratiti kvalitet i dinamiku realizacije dovela je do propadanja tog projekta. Najsvežiji primer, deonice puta Duga Poljana – Sjenica, kod Brnjice, koji je 20 dana restauriran, iznova je krenula da se odranja i verovatno će za par meseci ta deonica doživeti novi odron.\nDakle, Vlada je opet izdvojila sredstva, radovi su urađeni nekvalitetno, a životi građana na ovom prometnom putu iznova su u opasnosti. Pitanje infrastrukture namerno potenciram, jer se vrlo često od strane lokalnih vlasti spočitava da investitori u ovaj kraj ne ulažu zbog loše infrastrukture. Uz to se obavezno kao glavni krivac navodi Vlada.\nIstina je da Vlada nedovoljno ulaže u razvoj ovog kraja i da bi morala mnogo više ulagati u infrastrukturu, razvoj privrede i zapošljavanje, ali je takođe istina i da lokalne vlasti zloupotrebljavaju i to što dolazi iz republičkih budžeta i fondova. Zato je važno za sve investicione projekte uvesti nadzorne organe i dodatno iz ovih drugih zajmova učiniti napore da se ovaj siromašni i devastirani kraj približi republičkom standardu i u pogledu broja zaposlenih i uvjeta za dolazak investitora.\nJoš jedan primer zloupotrebe investicija i manipulacija istim od strane lokalnih vlasti jeste u SO Tutin. Građani Tutina 2017. godine nemaju pijaću vodu. Tekućina koja stiže sa centralnog gradskog vodovoda neretko nije ni za tehničku upotrebu. Zvanične institucije za proveru kvaliteta vode dale su ocenu, citiram – voda nije za ljudsku upotrebu, usled čega je konstatovano da je većina oboljenja s područja Tutina izazvana konzumiranjem zagađene vode. Ljudi u ovom kraju sa preko 66% siromaštva često nisu u mogućnosti da kupuju pijaću vodu. Tri puta je Vlada Luksemburga izdvajala sredstva da se rekonstruira taj vodovod, a pozamašna stavka u budžetu SO Tutin godinama unazad takođe se tiče izgradnje novih filterskih postrojenja.\nNemam podatke da li je Vlada izdvajala sredstva za ovaj vodovod. Ako nije, onda je to sreća, jer su sve ove donacije nestale bez traga, a građani i dalje nemaju pijaću vodu. Zato je neophodno da za područje Sandžaka i sve ostale gradove pojačate projekte koji će građanima obezbediti minimum uvjeta za normalan život, ali i da za svaki projekat obezbedite nadzor realizacije.\nS druge strane, ta područja su konstantno u problemu usled postojanja velikog broja bujičnih potoka, rečica, reka, na odbrani od kojih se ne radi ništa. Dok istodobno imamo stalno opasnost od epidemija koje mogu biti katastrofalnih posledica. Deponija smeća Golo brdo u Novom Pazaru nije izgrađena po propisima i još se ne radi da se ista sanira, usled čega je flora i fauna na tom potezu već doživela mutacije. Ili, još stravičniji primer je nekultivirane deponije na samom magistralnom putu Sjenica – Nova Varoš u sedištu planine Zlatar i nedaleko od kanjona Uvca, prirodnog staništa endemske vrste Bjeloglavog supa. Umesto da se neguju biseri naše prirode, područja vazdušnih banja koriste se da ugrozimo vlastite i živote svoje dece. Zato bi bilo važno da iz ovog zajma, i drugih koji se tiču projekata iz zaštite prirodne sredine i od ekoloških katastrofa, predvide se sredstva za sanacije deponija u sandžačkim gradovima i očuvanje ekološke sredine. Hvala.


Tusk: Avet razlaza se nadvio nad Evropom @ Cafe.ba\nVi bi se seksali, a on neće? Za 10 sekundi nestalo je istovremeno 19 zgrada Nikad vrelija: Kaja se skinula i pokazala SEKSI Stvari o seksu koje smo željeli da smo Tusk: Avet razlaza se nadvio nad Evropom Svijet\nIzvor: agencije 31.05.2016 u 09:46 h\nPredsjednik Evropskog savjeta Donald Tusk izjavio je danas da oni koji vjeruju u brzu i potpunu integraciju Evropske unije ne shvataju šta većina ljudi zaista želi i istakao da je sadašnja generacija evropskih političara odgovorna za stvaranje utopije o Evropi bez nacionalnih granica.\nOpsednuti idejom brze i potpune integracije, propustili smo da primjetimo da obični ljudi, građani Evrope, ne dijele naš evroentuzijazam, rekao je Tusk.\nUmjesto toga, dodao je, novi pokreti i ideje suprotni su idealima Evrope koja bi bila ujedinjenija nego što je sada, a oni postaju sve popularniji.\nU vezi s tim, Tusk je naveo da će u Britaniji 23. juna biti održan referendum o ostanku u EU, kao i da u Francuskoj i Holandiji, pa čak i u Njemačkoj, jačaju partije i pokreti koji su izraziti protivnici Evropske unije.\nPrema njegovim riječima, potpuno evropsko jedinstvo možda ne bi bio najbolji odgovor na to.\nAvet razlaza se nadvio nad Evropom, a čini mi se da vizija federacije ne bio najbolji odgovor na to, rekao je Tusk, prenosi AP.\nOni koji su razočarani velikom vizijom budućnosti, dodao je, traže da se sa sadašnjom realnošću nosimo mnogo bolje nego što smo to do sada radili, jer su danas evroskepticizam, ili čak evropesimizam, postali alternativa tim iluzijama.


Podajna izložba cveća „CVETNA PIJACA“ - Visit Zrenjanin\nPrva prodajna izložba cveća, zrenjaninska „Cvetna pijaca“ održaće se na glavnom gradskom trgu, Trgu slobode, od 20. do 22. maja.\nPrva prodajna izložba cveća, zrenjaninska „Cvetna pijaca“ održaće se na glavnom gradskom trgu, Trgu slobode, od 20. do 22. maja. Posetioci će tokom ova tri dana, u periodu od 8 do 20 časova, moći da vide, kupe najraznovrsniju ponudu sadnica, rezanog cveća, opreme za za sadnju i baštu…\nOrganizator manifestacije, koju je podržao grad Zrenjanin, Turistička organizacija grada Zrenjanina naglašava da će sve mere bezbednosti, koje su još uvek na snazi, biti ispoštovane.\nDirektor Turističke organizacije grada Zrenjanina Zoran Ljubotina je na konferenciji za medije, koja je održana 19. maja u Gradskoj bašti, izrazio zadovoljstvo što može da najavi i neke lepe događaje koji će se dešavati tokom leta u našem lepom gradu.\nTrenutni epidemiološki uslovi nam dozvoljavaju da se ponovo bavimo turizmom, delatnošću koja je najviše pogođena tokom pandemije. U četvrtak, 20. maja otvaramo manifestaciju “Cvetna pijaca”, a sa njom i jedan lep period, leto puno dešavanja.\nInicijator manifestacije je naš veliki poznanik i saradnik iz Sombora Dušan Kontić, koji već godinama okuplja veliki broj izlagača i proizvođača ovog najlepšeg proizvoda. Očekujemo da će se predstaviti preko 50 proizvođača, trgovaca i izlagača iz Zrenjanina i drugih gradova.\nTakođe je pozvao i naše sugrađane da uzmu učešće (prijave na sledeći broj telefona: 064/1640180 -Dušan Kontić), posete i uživaju u prolećnom cveću, koje sigurno već sada krasi naše bašte, terase i balkone.


Radio Rožaje - BDZ: Nelegitimna vlast\nčetvrtak, 21 Septembar 2017 15:20\nBDZ: Nelegitimna vlast\nBošnjačka demokratska zajednica ukazuje već godinu dana da vlast u Rožajama egzistira nelegitimno.\nLider ove partije u Rožajama, i njen jedini odbornik, Hazbija Kalač smatra da je to neprihvatljivo i ukazuje na karakter lokalne vlasti. Nemanje legitimiteta proizvodi brojne probleme. Zbog čega naviše trpe građani.\nBDZ traži da se vlast uozbilji i konstituiše većinu u interesu svih u Rožajama, i misli da BS treba da se oslobodi nepovjerenja u odnosu na druge političke aktere i da svojim djelovanjem stvori uslove za legitimnost SO Rožaje.\n-Izjava Hazbije Kalača: (audio snimak)


Turska je uključena u svjetski proces kvaliteta zrakoplovstva | RayHaber | RaillyNews\nPOČETNATURSKARegion Centralne Anatolije06 AnkaraTurska je uključena u proces svjetskog kvaliteta vazduhoplovstva\n13 / 08 / 2020 06 Ankara, Region Centralne Anatolije, GENERAL, vrijeme, HEADLINE, DEFENSE, TURSKA\ntursko svjetsko zrakoplovstvo puretina uključeno je u proces kvaliteta\nFIELD Istanbul Turska, vođa u gigantima zrakoplovne industrije koja je formirala nacionalni odbor za vazduhoplovnu industriju, stvorena je uz učešće kompanija (touchstone) s Turskom, a evropska grupacija za vazduhoplovni kvalitet (EAQG) integracija je završena kao 13. zemlja. Turska tako da upravlja zrakoplovnom industrijom u svijetu i postala je dio institucije koja nadgleda proces kvaliteta. U isto vrijeme, ovim razvojem otvorit će se put našim nacionalnim kompanijama da izdaju AS 9100 certifikat.\nOdbranu, zrakoplovnu i svemirsku industriju u Turskoj uspješno vodi najveći tehnološki najveći pristaša Hamlesija iz Field Istanbula, postigao je više međunarodnog uspjeha za Tursku.\nNajveći i drugi u Europi industrijski klaster u Turskoj s vodstvom SAHA-e Istanbul, Turkish Aerospace Industries, Inc., TAI, ROKETSAN MKEK, BAYKAR THY Technical, ASELSAN, Kale Aviation, HAVELSAN i ALTINAY uz sudjelovanje zrakoplovstva Završena je integracija Nacionalnog odbora za vazduhoplovnu industriju (MİHENK), Evropske grupe za vazduhoplovnu kvalitetu (EAQG). Dakle, turske institucije vlasti u određivanju standarda kvaliteta u zrakoplovnom sektoru koji se nalazio između završetka integracije EAQG je bio 13. u zemlji.\nGeneralni sekretar SAHA Istanbula, Ilhami Keleş, istakao je da su ovi sektori ušli u trend brzog rasta sa studijama koje su rađene u oblasti odbrane i vazduhoplovstva poslednjih godina u našoj zemlji i da će nastaviti da rastu u narednom periodu i rekao: "Da bi sektor mogao pratiti ta dešavanja, moramo Pojavila se potreba za poboljšanjem njihove infrastrukture “.\nTurska je uključena u globalne procese kvaliteta vazduhoplovstva\nTurski İlhami kamen temeljac organizacije koji opisuje proces kojim je trinaesta zemlja koja je završila integraciju EAQG Keles izjavila:\nMeđunarodna grupacija za vazduhoplovni kvalitet (IAQG), Evropska grupacija za vazduhoplovni kvalitet (EAQG), među su autoritativnim institucijama za utvrđivanje standarda kvaliteta u svetskoj vazduhoplovnoj industriji. U okviru ovih institucija, Odbori za upravljanje certifikacionim tijelom (CBMC) i certifikacijske grupe (CG) formiraju lokalne organe ove strukture prije zemalja. Trenutno je bilo 12 zemalja integrirano u sistem u okviru Evropske grupe za vazduhoplovni kvalitet (EAQG). "\nTurska mora postati dio svjetskih procesa kakvoće zrakoplovstva, a unutar tijela (touchstone) stvoren je Evropski odbor za zrakoplovnu kvalitetu (EAQG) i Međunarodni odbor za zrakoplovnu industriju International IAQG National Committee.\nu koordinaciji s EAQG-om preko FIELD-a u Istanbulu, turska zrakoplovna industrija je stvorena uz učešće predstavnika velikih kompanija koji izražavaju İlhami Keles, "kao u drugim zemljama Odbor za upravljanje certifikacijskim tijelima za upravljanje certifikacijom (CBMC), Europska grupa za zrakoplovnu kvalitetu, integracija strukturnog i elektroničkog sustava Završeno. Tako je Turska postala 13. evropska grupa za vazduhoplovnu kvalitetu koja je završila integraciju zemlje ", rekao je.\nNacionalna rješenja u certificiranju kvaliteta zrakoplovstva\nTrenutno, odbrambeni i zračni sektor naše zemlje zadovoljava potrebe za certifikacijom prema Međunarodnom standardu sistema upravljanja kvalitetom za aviokompaniju, svemirsku i odbrambenu industriju od strane stranih kompanija.\nIstičući kako bi Turska agencija za akreditaciju (TÜRKAK) trebala dobiti ovlaštenja za akreditiranje domaćih kompanija iz Međunarodne grupe za sigurnost zrakoplovstva (IAQG) kako bi zadovoljila ovu potrebu odbrambene i zrakoplovne industrije s domaćim kompanijama i spriječila odliv sredstava u inozemstvo, İlhami Keleş zaključio:\n„S jedne strane, stvarajući potreban obrazac da TÜRKAK dobije ovo odobrenje, a s druge strane, kao dio struktura koje upravljaju vazduhoplovnom industrijom u inostranstvu i nadgledaju procese kvaliteta, ovaj odbor će dati veliki doprinos sektoru. U predstojećem procesu MİHENK će pokazati sposobnost širenja prema potrebi. "\nKomore odbora sa autoritetom za glasanje;\nTurska zrakoplovna i svemirska industrija Inc.\nKorporacija za mašine i hemijsku industriju\nČlanovi odbora nisu ovlašćeni za glasanje:\nMinistarstvo nacionalne odbrane (Ministarstvo nacionalne odbrane),\nSSB (Predsjedništvo odbrambene industrije),\nSHGM (Generalna direkcija za civilno vazduhoplovstvo),\nTSE (Turski institut za standarde),\nTÜRKAK (Turska agencija za akreditaciju)\nGM Turska Infrastruktura Investicija - Gruzija (Kars - Tbilisi) Željeznički projekta u ...\nEvropska grupacija za vazduhoplovni kvalitet\nTurska agencija za akreditaciju\nMeđunarodna grupacija za vazduhoplovni kvalitet\nMeđunarodni sistem upravljanja kvalitetom


srbijasport.net - Vesti - Rukomet - ŽORK Jagodina 8/8: Jelena Gojković vodila Jagodinke do vrlo važne pobede!\nSreda, 03.06.2020 02:07\n07.11.2018 Miloš Jovanović\nU sportskoj hali „JASSA” u Jagodini, odigrano je 9. vanredno kolo protiv novajlije u Superligi ekipe Zaječara gde je Jagodina zasluženo slavila rezultatom 28:24 (15:10). Izabranice Dragana Markova su utakmicu otvorile onako kako je on želeo. Već u 8. minutu preko pivota Andrijane Tatar Jagodinke dolaze do vođstva od 6:1 te je Živojin Maksić zatražio minut predaha za svoju ekipu. Minut odmora je urodio plodom pa su Zaječarke krenule jako i greškama protivnika stigle na 8:7 u 18. minutu preko Jelene Terzić koja je prošle sezone branila boje ŽORK Jagodine i osvojila titulu a na današnjem meču bila je najefikasnija sa 11 uspešnih pogodaka. Jagodinke su se probudile u 23. minutu i vraćaju razliku na +5 gde poluvreme završvavaju rezultatom 15:10.\nU drugom delu igre sve je teklo kako je želeo trener domaćih ali veliki pad kod domaćina osetio se u 56. minutu gde ekipa Zaječara 25:23 što je zabrinulo igračice Jagodine koje su smogle poslednji atom snage i ulaze u seriju golova pa utakmicu završavaju nešto povoljnijim rezultatom 28:24.\nRukometašice Jagodine će u 05:00 otputovati u Dansku gde će na severozapadu Danske odmeriti snage sa Viborgom koji se trenutno nalazi na 7. mestu domaćeg šampionata. Utakmica je zakazana za subotu u 16:00h a prenos možete pratiti preko EHF TV-a.\nŠto se tiče domaćeg šampionata, Jagodinke će po povratku iz Danske odigrati veoma težak meč protiv Bekamenta gde se može odlučiti šampion Srbije dok će ekipa Zaječara ove subote gostovati ekipi Juniora gde su apsolutni favoriti.\nSuperliga – 9. kolo\nŽORK Jagodina – RK Zaječar 1949 28:24 (15:10)\nSportska hala „JASSA”\nBogdanović, Adžić, Bogojević 2, Žižić, Mitrović, Nišavić, Tatar 5, Jevtić 1, Aleksić, Jovanović, Ašanin, Đurašinović, Glišović 5, Gojković 10, Stepanović 3, Vučković 2 (Igrač utakmice).\nVeljković 2, Knežević 2, Stanković, Milošević, Terzić 11, Nikolić 5, Milovanović, Šaronjić 4, Stevanović, Stanković, Balević, Stamenić, Ivanić, Milojević, Ilić, Redžeplar.\nSedmerci: ŽORK Jagodina (8-8), RK Zaječar 1949 (3-2)\nIsključenja: ŽORK Jagodina (2 minuta), RK Zaječar 1949 (4 minuta)\nRukomet Žene Superliga Jagodina Zaječar 1949 Srbija Pomoravski okrug Jagodina\nJagodina 28 : 24 Zaječar 1949\n4 Zaječar 1949 9 5 1 3 11


Mir božji, Hristos se rodi! Najradosniji hrišćanski praznik, slavimo rođenje Isusa Hrista! - Ozon Media\nMir božji, Hristos se rodi! Najradosniji hrišćanski praznik, slavimo rođenje Isusa Hrista!\nOd strane Ozon 07.01.2021.\nOd strane Ozon 07.01.2021. 0 komentar\nDanas slavimo najradosniji hrišćanski praznik, rođenje Isusa Hrista! Srećan Božić!\nPravoslavni vernici slave 7. januara Božić kao uspomenu na dan rođenja Isusa Hrista, Sina Božjeg, spasitelja sveta. To je praznik rađanja novog života, koji se kod Srba obeležava najlepšim verskim običajima i obredima.\nNijedan praznik ne sadrži više narodnih običaja koji su se održali do današnjih dana kao Božić. Najrasprostranjeniji su: polaganje badnjaka, mešenje česnice, pečenje pečenice, mirbožanje, položajništvo, zastiranje domova slamom, kvocanje i pijukanje… Na Božić ljudi se pozdravljaju sa „Hristos se rodi!“ i „Vaistinu se rodi!“.\nPrvog dana Božića ne odlazi se nikuda iz kuće, već porodica na okupu uživa u ručku i toploj porodičnoj atmosferi. Božićni ručak prvi je mrsni obed posle dugog posta i uvek je bogat i raznovrstan, ali obeležavaju ga dva neizostavna elementa: česnica i pečenica. Ručak je najsvečaniji trenutak Božića. Božićna trpeza, prema narodnom shvatanju, morala bi biti bogata. Pravilo je bilo da se o Božiću svi ukućani dobro najedu i napiju.\nMALA BOSNA: Raspored bogosluženja u hramu Svetih sirmijskih mučenika\nDanas oblačno i bez padavina\nGUŽVE ZBOG RADOVA NA GRANIČNOM PRELAZU Na Šidu...\nŽenska strana priče. Godinu dana na funkciji. Žena...\nBespovratna sredstva u obasti ruralnog turizma – Mera...\nUpotreba srpskog jezika u javnom životu i zaštiti...\nSrem. Koliki je broj osoba u samoizolaciji?\nSrem. testirano 649 lica, pozitivnih 212\nGASIFIKACIJOM DO ČIŠĆENjA, OZELENjAVANjEM DO OSVEŽAVANjA VAZDUHA\nGUŽVE ZBOG RADOVA NA GRANIČNOM PRELAZU Na Šidu i Horgošu teretna vozila čekaju tri sata\nŽenska strana priče. Godinu dana na funkciji. Žena koju je početak mandata zatekao sa pandemijom. Gradonačelnica


Arhitektura u kontekstu 5: ”Slučaj Padina / Legalna izgradnja u nelegalnom okruženju / Arhitektura van konteksta” - Studio 3A | Univerzitet u Beogradu - Arhitektonski fakultet\nUniverzitet u Beogradu - Arhitektonski fakultet > Najnovije > Vesti > Arhitektura u kontekstu 5: ”Slučaj Padina / Legalna izgradnja u nelegalnom okruženju / Arhitektura van konteksta” – Studio 3A\nNaselje Padina na Zvezdari, Beograd.\nKulturni centar Beograda,\nutorak, 26. februar 2019. u 18.00 časova\nARHITEKTURA U KONTEKSTU 5, ciklus predavanja\nSlučaj Padina / Legalna izgradnja u nelegalnom okruženju / Arhitektura van konteksta\nStudio 3A / Natalija Ristanović i Zoran Ivković\nModerator: Bojana Puzić\nPočetak 2019.godine i novu sezonu serijala razgovora Arhitektura u kontekstu u Kulturnom centru Beograda započinjemo temom uvek aktuelnom u Beogradu: legalna ili ilegalna gradnja – odlučite sami.\nPozivamo vas da saznate kako su se svojim profesionalnim i kreativnim snagama arhitekti Studija 3A, Natalija Ristanović i Zoran Ivković izborili da realizuju projekat koji u tipičnom beogradskom naselju van regulative, zadovoljava zakonsku regulativu, a istovremeno izlazi u susret željama i interesima investitora i potrebama stanara.\nLegalna izgradnja u bespravnom naselju praktično je delovanje van konteksta. Do koje je mere moguće delovati van konteksta? To je proces koji konstantno preispituje pozicije svih učesnika u lancu lokalne stanogradnje danas. Niz apsurdnih situacija uverio je autore da je arhitektura proizvod okruženja na koje mogu (i moraju) da utiču.\nSlučaj Padina, kao niz već izgrađenih, useljenih i živih, a od struke prepoznatih i nagrađenih stambenih objekat, govore u prilog da je “normalnost” moguća!\nIskustvo stambenih objekata iz naselja Padina svojvrsna su najava Beogradske internacionalne nedelje arhitekture / BINA 2019 čije je geslo POZITIVNO/AKTIVNO!\nNatalija Ristanović (1976) i Zoran Ivković (1980), diplomirali su na Arhitektonskom fakultetu u Beogradu. Pre 14 godina Natalija je započela samostalnu praksu (Studio 3A). U saradnji sa Zoranom Ivkovićem partnerski nastavlja rad na projektovanju i realizaciji brojnih objekata. Sa razvojem posla Studiju 3A priključuju se saradnici: Veljko Ćirić, Milan Španjević i Petar Smiljanić.\nOpširnije o projektu: http://www.superprostor.com/bela-oaza-padina-3astudio\nNiskobudžetno stanovanje Padina, 3A Studio | Fotografije: © Relja Ivanić\nNiskobudžetno stanovanje Padina, 3A Studio | Fasade\nArhitektura u kontekstu: Dokumentovanje arhitekture u kontekstu – Relja Ivanić\nCiklus predavanja: Arhitektura u kontekstu 4 – Mihailo Timotijević\nCiklus predavanja: Arhitektura u kontekstu 3 – Dejan Todorović\nCiklus predavanja: Arhitektura u kontekstu 3 – Neo arhitekti\nRazgovor: Arhitektura u kontekstu 3 – Aleksandar Spajić\nRazgovor: Arhitektura u kontekstu 3 – dr Igor Marić\nRazgovor: Arhitektura u kontekstu 3 – re:a.c.t studio – Grozdana Šišović i Dejan Milanović\nKljučne reči:Arhitektura u kontekstu, Galerija Artget, Zoran Ivković, ilegalna gradnja, kontekst, Kulturni centar Beograda, KCB, Natalija Ristanović, predstavljanje, promocija, Slučaj Padina, Studio 3A, ciklus predavanja\nArhitektonski fakultet u Beogradu najbolja institucija diplomskih projekata u okviru UnIATA ’20 godišnjeg konkursa


Modernizacijom i robotizacijom do povećanja efikasnosti skladišnog poslovanja | Croatian Digital Theses Repository\nModernizacijom i robotizacijom do povećanja efikasnosti skladišnog poslovanja\nZagreb: Libertas International University, 2019. urn:nbn:hr:223:984899\nMikulić, F. (2019). Modernizacijom i robotizacijom do povećanja efikasnosti skladišnog poslovanja (Master's thesis). Retrieved from https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:223:984899\nMikulić, Frane. "Modernizacijom i robotizacijom do povećanja efikasnosti skladišnog poslovanja." Master's thesis, Libertas International University, 2019. https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:223:984899\nMikulić, F. (2019). 'Modernizacijom i robotizacijom do povećanja efikasnosti skladišnog poslovanja', Master's thesis, Libertas International University, accessed 28 January 2021, https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:223:984899\nMikulić F. Modernizacijom i robotizacijom do povećanja efikasnosti skladišnog poslovanja [Master's thesis]. Zagreb: Libertas International University; 2019 [cited 2021 January 28] Available at: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:223:984899\nF. Mikulić, "Modernizacijom i robotizacijom do povećanja efikasnosti skladišnog poslovanja", Master's thesis, Libertas International University, Zagreb, 2019. Available at: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:223:984899\nCite this item: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:223:984899\nTitle Modernizacijom i robotizacijom do povećanja efikasnosti skladišnog poslovanja\nTitle (english) Modernization and robotization to increased efficiency of warehouse operations\nAuthor Frane Mikulić\nMentor Draženka Ćosić (mentor)\nStudy programme Title: Domestic and International Trade Management\nAcademic / professional title: stručni/a specijalist/specijalistica menadžmenta unutarnje i međunarodne trgovine (stručni/a specijalist/specijalistica menadžmenta unutarnje i međunarodne trgovine)\nCreated on 2019-07-16 12:56:43


ČUVALI SU TAJNU SREĆNIH LJUDI 20 GODINA I ONA JE SVE OTKRILA: Stan u Topolskoj 18 krila je VELIKU LJUBAV, a evo ko je živeo tu | Burina.NET :: Novosti iz zemlje i sveta\n"Ružna Nina" je danas LEPŠA NEGO IKAD, a ovo je njen verenik o kome glumica ĆUTI U JAVNOSTI, evo i zašto Blic :: Zabava (Juče) - Hrvatska glumica Lana Gojak, koja je veliku popularnost ostvarila u seriji "Ne daj se Nina" u kojoj je tumačila glavnu ulogu, posle duže pauze progovorila je za medije. Osim što...\nČEKA DRUGO DETE: Seka Aleksić otkrila detalje TRUDNOĆE, evo ko je bio sa njom kada je saznala SREĆNE VESTI! Ime je već smislila! Kurir :: Stars (Juče) -


Nije lako postati privatnik - Nova ekonomija\nU naredne tri godine državni sektor će napustiti 75.000 ljudi, što odlaskom u penziju, što otkazima. Da li će oni sada konkurisati već nezaposlenima, koliko su njihova znanja i iskustvo upotrebljivi, koliko njihove radne navike iz javnog sektora odgovaraju privatnim poslodavcima i kakve su im šanse da započnu sopstveni biznis...\nMilena Obradović je 2014. godine napustila posao u Domu zdravlja Užice i otvorila svoju privatnu stomatološku ordinaciju. Njenom napuštanju posla pomoglo je to što je radila po ugovoru o privremeno-povremenim poslovima sa čestim prekidanjima ugovora, pošto po zakonu takvo angažovanje ne može trajati duže od 120 dana. Osim toga, kasnila joj je i plata šest meseci. Rad u državnoj službi nije donosio ni posebnu profesionalnu satisfakciju, jer prema njenim rečima "država nema jasnu ideju kako da prestane da u zdravstvenom sistemu tretira stomatološke usluge kao kozmetičke, dok istovremeno krezubost postaje novi srpski brend”.\nTako je odlučila da okuša sreću u privatnoj praksi u sopstvenoj ordinaciji gde plata nikada nije zagarantovana, ali troškovi jesu i gde vam danas možda neće ući pacijent, ali ćete na kraju meseca svejedno morati da platite porez.\n"Na ideju o pokretanju privatne ordinacije došla sam iz krajnje nužde, kada sam iscrpela sve druge mogućnosti rada u struci. Najveći problem je bio sakupiti početni kapital, jer su stomatološka radna mesta veoma skupa. Kada sam sve troškove stavila na papir, došla sam do računice da je za adaptaciju prostora, kao i za kupovinu polovne stomatološke opreme, pošto nova nije ni dolazila u razmatranje, bilo potrebno oko 12.000 evra. U ovakvoj situaciji svaka pomoć od države bila je dobrodošla”.\nPrva ustanova kojoj se Milena obratila bila je Nacionalna služba za zapošljavanje koja dodeljuje bespovratnu pomoć za samozapošljavanje u vrednosti od 160.000 dinara.\n"Iako sam kao žena preduzetnik zdravstvene struke targetirana od strane Nacionalne službe za zapošljavanje kao prioritet za dobijanje subvencije, od te vrste pomoći, barem do jula te 2014. nije bilo ništa, niti se mogla dobiti konkretna informacija o okvirnom datumu izlaska konkursa. Budući da sam već dva meseca plaćala zakupninu za prostor u kome još nisam počela da privređujem, dalje čekanje nije imalo smisla”.\nSledeća ustanova kojoj se obratila bila je Nacionalna agencija za regionalni razvoj, u kojoj se takođe odobravaju izvesna bespovratna sredstva kao podrška privatnom preduzetništvu, ali uz jedan veoma bitan uslov: da vaša firma bude registrovana određeno vreme u trenutku apliciranja.\nNerešiva „kvaka 22"\nOva "kvaka 22” tako često viđana u državnim institucijama, znači da početnik mora da registruje firmu i pokrene posao kako bi dobio subvencionisana sredstva, koja mu za pokretanje posla zapravo i nedostaju. Dakle, već imamo dve vrste bespovratne pomoći koje je država ponudila na papiru, ali od kojih u praksi nije bilo ništa.\nAko je obećana pomoć i izostala, sasvim sigurno jedan drugi državni organ se pojavio da odmogne i to u vidu rešenja za plaćanje paušalnog poreza od 27.000 dinara već polovinom prvog meseca, kada posao nije faktički ni počeo.\n"Priznajem da sam se u tim trenucima pitala da li je pod takvim nametima moguće opstati. Sada, posle godinu dana privatne prakse, mogu reći da sam opstala i uspela. Biti privatni preduzetnik jeste lepo, ali i teško. Nema fiksne plate svakog prvog u mesecu ni fiksnog radnog vremena, kao ni odmora za vreme praznika. Morate uložiti mnogo vremena i gotovo svakodnevno usavršavati sebe kako biste bili kompetitivni u surovoj konkurenciji. Ali je lep osećaj kada sagledaš rezultate svog rada i shvatiš da si isključivo sam za to zaslužan”, kaže Milena Obradović.\nSličan put u naredne dve i po godine čeka nekoliko desetina hiljada ljudi koji će ostati bez posla u državnom sektoru u sklopu racionalizacije i fiskalne konsolidacije. Istina, onima koji su imali sve privilegije stalnog državnog posla sa redovnom platom i dugotrajnim godišnjim odmorima, regresima i slobodnim danima za brojne praznike, neće biti baš tako lako da napuste tu udobnost i oprobaju se na tržištu, ili kao preduzetnici ili kao radna snaga.\nIpak, prema Fiskalnoj strategiji 2015-2017. i sporazumu sa MMF-om, država se obavezala da do 2018. godine smanji broj zaposlenih za 15 odsto ili 75.000 ljudi, računajući i one koji će otići u penziju. Iz Ministarstva državne uprave i lokalne samouprave poručuju da se ne slažu sa tim brojkama: ”Smatramo da bi to znatno ugrozilo funkcionalnost državnog sektora. Pregovaraćemo”. Prema najavama ministarke Kori Udovički, do kraja ove godine državni sektor će morati da napusti 9.000 ljudi, mada se još uvek ne zna ni u kojoj oblasti ni ko će biti otpušten, a pregovori sa ministarstvima i sindikatima još traju. Ono što je sigurno jeste da će na udaru biti pre svega zdravstvo i prosveta, koji obuhvataju 60 odsto svih zaposlenih u državnom sektoru.\nUkupan broj zaposlenih na neodređeno i određeno vreme u opštoj državi u decembru 2014. godine iznosio je 500.538 ljudi. Najviše ljudi je radilo u obrazovanju, 177.171 i zdravstvu 128.429, što je tri petine zaposlenih u državnom sektoru. U pravosuđu i policiji bilo je zaposleno 102.660, u administraciji 41.928, dok je preostalih više od 40.000 ljudi radilo na ekonomskim poslovima, zaštiti životne sredine, u kulturi, religiji... Sve u svemu, 11 odsto BDP-a se godišnje troši na plate u državnom sektoru i to posle smanjenja plata. Istovremeno, prosek izdvajanja na plate u državnom sektoru u EU je 10,7 odsto, a u novim zemljama članicama EU (NČEU) 9,5 odsto, što je i cilj Srbije.