Savršeni homo sapiens | ja.stoik | Stoicizam filozofija danas\nOd samog formiranja čoveka kao mislećeg bića, ljudi su prepoznavali one individue koje su posedovale izvanredne sposobnosti a time i veću mogućnost da prežive, odnosno da stvore bolji život za sebe i svoje bližnje. Zbog toga u svakoj civilizaciji postoje predanja o posebno snažnim, hrabrim ili mudrim ljudima koji su generacijama služili drugima kao primer i inspiracija.\nStoički ideal ličnosti\nIdeja o savršeno mudroj osobi prisutna je u grčkoj filozofskoj misli od njenog samog početka. Aristotel ističe: ,Koju bolju meru za dobrotu imamo negoli ličnost Mudraca?’ Stoici su se divili ljudskim vrlinama pa je za njih Mudrac bila ona osoba koja ima ,lep karakter,’ prema njihovim kriterijumima. To je osoba koja poseduje mudrost, dobrotu, i dovoljno jak integritet da svaki trenutak u životu živi u skladu sa jasno definisanim moralnim vrlinama.\nIdeja antičkog Mudraca (sa velikim ,m,’ zato što govorimo o konceptu a ne o stvarnoj osobi) je slična ideji o Hristu, Muhamedu, Budi i ostalim uzorima u drugim religijama i kulturama. Ipak, stoički Mudrac je eksplicitno fiktivan – stoici su sumnjali da tako savršena osoba zaista postoji – čak i ako bi postojala, bila bi retka, poput etiopske ptice Feniks.’\nUloga Mudraca u životu stoika bila je da posluži kao primer i merilo za upoređivanje njihovog ličnog napredovanja u vrlinama.\nKo je Mudrac?\nStoički Mudrac, savršeno mudra osoba, ili homo sapiens na latinskom (malim slovima jer je u pitanju karakterna osobina a ne biloška kategorija vrste), poseduje savršene moralne i ljudske osobine, to je neko ko je najsličniji vrhunskom bogu Zevsu.\nMudrac je osoba besprekorne dobrote koja živi život u savršenom kontaktu i harmoiji sa samim sobom, ljudima oko sebe i prirodom. Takva osoba poseduje osećaj ispunjenosti života koji joj daje dodatni mir. Mudrac poseduje izvanrednu praktičnu mudrost, osećaj dobrote i pravde, hrabrost i samodisciplinu. Lepota njegovog karaktera doprinosi tome da celokupno njegovo fizičko biće zrači lepotom.\nMudrac dostojanstveno nosi svoju sudbinu jer razume šta je u njegovoj moći a šta van domašaja njegove kontrole. Njega ne muče iracionalne želje i emocije – on do kraja uživa u životu koji mu je sudbina dodelila. Kada mu se približi kraj, on se bez straha i žaljenja oprašta od života.\nStoički mudrac je bio specifičan po tome što je bio neko koga bismo mogli smatrati bogatim, čak i ako ne poseduje apsolutno ništa; za njega možemo reći da je istinski slobodan, čak i onda kada ga tiranin zatvori u tamnicu; on se ponaša prijateljski, čak i kada mu preti gomila neprijatelja. Stoički Mudrac je zadovoljan životom, čak i onda kada je suočen sa gomilom neprilika koje muče običnog čoveka.\nVeć sam napomenuo da su stoici bili svesni da takva osoba ne postoji u stvarnom životu. Ipak, postojali su ljudi koji su uspevali da se približe idealu Mudraca, to su na prvom mestu bili Sokrat i Diogen, a zatim Zenon i Katon.\nSokrat se u svemu što je radio rukovodio razumom a ti, iako još uvek nisi Sokrat, bi trebao da živiš kao neko ko u svemu želi da bude kao Sokrat.\nEpiktet, Priručnik, 51.\nZašto je dobro poznavati Mudraca?\nEvo konkretnog saveta kako Mudrac može da nam pomogne u ličnom napredovanju.\n,,Potrebno je usmeriti pažnju prema nekom dobrom čoveku i stalno ga držati pred očima, i živeti tako kao da nas on posmatra, kao da vidi sve što radimo.“ Ovo je, dragi moj Lucilije, Epikurov savet. Njime nam je on dodelio zaštitnika i moralnog vaspitača, i to sa dobrim razlogom, jer zlodela su uveliko umanjena ako svedok stoji u blizini počinitelja. Čoveku treba obezbediti nekoga koga će poštovati, nekoga ko će negov lični život učiniti plemenitijim. Srećan je onaj koji svojim postojanjem poboljšava živote drugih, ne samo onda kada je kraj njih, već čak i onda kada je u njihovim mislima. A srećan je i onaj ko je sposoban da toliko poštuje drugoga da je spreman da koriguje i oblikuje svoj karakter čak i na osnovu sećanja na tog drugog.\nSeneka, Pisma, 11.\nKada se suoči sa izazovnom situacijom, stoik se zapita ,Šta bi Mudrac uradio u ovoj situaciji?’\nMudrac ne mora da bude apstraktna ličnost, to može da bude i osoba iz tvoje okoline koju izuzetno ceniš zbog nekih njenih vrlina ili posebnih sposobnosti. Razne osobe mogu da nam posluže kao reper za ispravno postupanje u zavisnosti od situacije u kojoj smo se našli. Zato Marko Aurelije podseća sebe: ,Zagledaj se u um mudrih ljudi, čemu teže, šta izbegavaju!’\nNije neophodno da lično poznaješ svog Mudraca, ili svoje Mudrace – umni ljudi čija su dela ostavila trag u istoriji mogu da budu tvoji uzori, poput antičkih stoika čije misli mnogima danas služe kao putokaz u životu.


Sestre Šopar vode vas na “Girls City Break”\nPredivna ljetna kolekcija s potpisom sestara Šopar\nCity break kolekcija za proljeće/ljeto 2022 by sestre Šopar\nKoliko puta ste maštale o tome da s frendicama ili sestrom pobjegnete nekamo za vikend? Da zaboravite na posao i probleme i dva dana samo uživate, otkrivate neki novi grad, fino jedete, listate omiljene modne časopise i smijete se uspomenama iz prošlosti? Sestre Šopar vas svojom kampanjom za kolekciju proljeće/ljeto 2022., pod nazivom “GIRLS CITY BREAK” vode baš na jedno takvo putovanje!\nHotel Esplanade u centru Zagreba bio je savršen izbor za jedan takav 'bijeg'. Veseli i razigrani tonovi nove kolekcije te lagani i prozračni materijali, prožeti već prepoznatljivom SOPAR ručno rađenom čipkom, u objektivu renomiranog fotografa Johna Pavlisha poslužit će vam kao najbolja inspiracija. Kolekcija se sastoji pretežito od haljina, a pokriva prigode od dnevnih odlazaka na plažu, gradskih druženja dnevnih i večernjih druženja sve do svečanijih prigoda.\nUz Helenu Šopar Zadro i Tamaru Rebić, u ženskom je vikendu uživala i Midikenova nova modna nada, Vida Horvat. Make-up potpisuje Ines Krajnovic, frizure Iva Kada iz salona GLAMOUR , dok se za nokte pobrinula Maja Marušić iz salona Nokteraj.\nNova Sopar kolekcija od danas je dostupna na www.soparcollection.com


Preuranjena ejakulacija | Muški magazin – M@N!\nPočetna » Sport i zdravlje » Muško zdravlje » Preuranjena ejakulacija\nRumun zaboravio ženu u Italiji, a u Sloveniji prijavio da je oteta\nAuto-mehaničar smislio spravu za lakši porođaj (VIDEO)\nZa preuranjenu ejakulaciju, kriv je prema tvrdnjama naučnika defekt u genu koji oslobađa dopamin, neurotransmiter koji je ključan u svakom segmentu procesa ejakulacije – od pažnje, pokreta do užitka i koristi.\nUpravo zbog ovog defekta mnogi muškarci ejakulaciju dostižu prerano, a lek koji bi bio idealan za rešenje ovog problema bi morao uticati na podizanje nivoa dopamina i serotonina u mozgu. Lekovi na ovom osnovu razvijeni su još tokom 70-ih dvadesetog veka, ali kako se dugo smatralo da je uzrok preuranjene ejakulacije psihološke prirode, lekovi su se primenjivali kod obolelih od Parkinsonove bolesti i depresije.\nNovost je da na našem tržištu postoje i prirodne tablete koje mogu značajno umanjiti problem preuranjene ejakulacije preko pozitivnog uticaja na nivoe dopamina i serotonina. Radi se o Prolong tabletama koje distribuira preduzeće Pronature. Više pročitajte na sajtu www.prolong-tablete.com\nDo sada poznata nemedikativna terapija uklučivala je tretmane relaksacije, jer se preuranjena ejakulacija mahom povezivala sa nemogućnošću opuštanja tokom seksa, a kao medikamenti ovom tretmanu dodavali su se i antidepresivi kako bi se kontrolisala napetost i uticalo na nivo serotonina. Međutim, istraživanja koja su pokazala da je problem u nekim slučajevima u stvari genetski uslovljen, dovela su do preispitivanja dosadašnjih metoda lečenja, i zaključka da bi lekovi na bazi afrodizijaka koji povečavaju nivo dopamina i serotonina u mozgu mogli biti veoma efikasni u lečenju preuranjene ejakulacije.\nSve što treba da znaš o veličini penisa


EU žali: ”Pozivamo Rusiju da preispita svoju odluku" - BIGportal.ba\n15 Maja, 2021 16 Maja, 2021 011261\nEU žali zbog objavljivanja mera Rusije u “odgovoru na neprijateljske akcije stranih država”.\nNavode Moskve o ”neprijateljskim postupcima” trećih zemlja smatra neutemeljenim, izjavio je danas šef diplomatije EU Žozep Borelj.\n”Pozivamo Rusiju da preispita svoju odluku kako bi izbegla dalje pogoršanje naših odnosa koji su već pod naponom. EU će nastaviti da koordinira svoj stav sa svojim partnerima”, navodi se u saopštenju šefa diplomatije EU.\nBorelj ocenjuje da je ovakva odluka Moskve nespojiva sa Bečkom konvencijom o diplomatskim odnosima iz 1961. godine u pogledu dužnosti države domaćina da obezbedi funkcionisanje diplomatskih misija.\n”Izražavamo punu solidarnost sa Češkom Republikom, državom članicom EU i Sjedinjenim Američkim Državama, i pozivamo Rusiju da u potpunosti poštuje Bečku konvenciju”, zaključuje Borelj.\nRuska vlada zvanično je u petak označila Češku Republiku i SAD kao “neprijateljske zemlje”.\nKako je objavljeno na zvaničnom portalu za pravne informacije, te dve zemlje su se našle na spisku onih koje su “počinile neprijateljske akcije ptotiv Rusije”, prenela re ranije agencija RIA novosti.\nProtiv tih zemalja biće preduzete mere prema kojima ambasada SAD u Moskvi više neće moći da zapošljava lokalno stanovništvo, dok će broj zaposlenih lokalnih radnika u češkoj ambasadi biti ograničen na 19.\nRuski predsednik Vladimir Putin potpisao je prošlog meseca zakon kojim se ograničava broj lokalnih stanovnika koji rade u stranim diplomatskim misijama i drugim službama i naredio vladi da sačini listu “neprijateljskih” zemalja na koje će se te mere odnositi.


Od sledeće godine povećanje plata u prosveti - Ozon Media\nOd sledeće godine povećanje plata u prosveti\nZaposleni u prosveti, koji zbog korone već dve godine imaju skoro pa udvostručen posao, od sledeće godine dobijaju povećanje plate i ono će biti veće od ovogodišnjeg koje je iznosilo pet odsto.\nTo je saopšteno na sastanku u Ministarstvu prosvete koji je jutros održan sa predstavnicima prosvetnih sindikata i Ministarstva finansija.\n– Povećanja zarada će biti, a koliko tačno, biće poznato do kraja ove nedelje. Rečeno nam je da će to povećanje biti veće od ovogodišnjeg koje je iznosilo pet odsto. Mi i dalje insistiramo na odnosu 1:2:3 (tetkice: administrativni radnici sa četvrtim stepenom: nastavnici). Sa brojevima se još kalkuliše, ali do kraja nedelje znaćemo koliko će to povećanje tačno iznositi – kaže Jasna Janković, predsednica USPRS.\nTakođe, kako navodi, posebna komisija Vlade odobrila je otvaranje konkursa za 2.500 ljudi koji će biti primljeni za stalno. Platni razredi ponovo su odloženi i to za januar 2023. godine, dodaje Janković.\n– To je bilo i očekivano jer pregovora o platnim razredima nema još od oktobra 2018., kad nije bilo kovida – zaključuje naša sagovornica.\nŠto se tiče prelaska na onlajn nastavu, Janković kaže da je ministar rekao da će pokušati da se što duže ide u školu tradicionalno. Svakako, konačna odluka o tome biće doneta do kraja dana.\n– Mislimo da je prelazak na onlajn nastavu besmislen ako sve drugo radi, ako se održavaju koncerti i druge javne manifestacije, rade restorani i kafići. Zašto zatvarati škole, ako sve drugo puštate da radi regularno – ističe Janković.


Grčka mora da uštedi još četiri mlrd. evra\nGrčka još uvek treba da uštedi do četiri milijarde evra da bi zadovoljila zahteve svojih međunarodnih kreditora, kaže grčki ministar finansija Janis Sturnaras.\nPrezadužena Grčka je obećala da će uštedeti 11,5 milijardi evra u okviru budžeta za 2013-2014, da bi nastavila da prima sredstva iz kredita kog su joj odobrile zemlje evrozone i Međunarodni monetarni fond (MMF).\nGrčka je obećala da će do kraja 2015. smanjiti broj zaposlenih u javnoj administraciji i javnom sektoru za 150.000 sa sadašnjih 750.000.\nEvropska komisija ne namerava da od Grčke traži da do 2020. godine snizi odnos duga prema bruto domaćem proizvodu (BDP) na ispod 120 odsto, što je ključni cilj u sklopu sporazuma o drugom paketu evropske pomoći za tu zemlju, izjavio je portparol Komisije za ekonomiju Olivije Bejli.\nVlada u Atini, međutim, ne beleži očekivani napredak u primeni reformi i mera štednje, kao posledica recesije već petu godinu zaredom i političke neizvesnosti oko izbora u maju i junu.


Statističke metode za poslovno upravljanje u programskom jeziku R – Element – d.o.o. za nakladništvo\n1 item 250,00kn\nKategorije: Ekonomski fakultet\nVidi košaricu “Poslovna statistika” je dodano u vašu košaricu.\nStatističke metode za poslovno upravljanje u programskom jeziku R\nCijena: 196,00kn Cijena bez PDV-a: 186,67kn Iznos PDV-a: 9,33kn\nStatističke metode za poslovno upravljanje u programskom jeziku R količina\nOznake: ekonomija ekonomski fakultet statističke metode statistika visoko školstvo\nOvaj sveučilišni udžbenik rezultat je višegodišnjeg rada autora u nastavi na kolegiju Statističke metode za poslovno upravljanje.\nTri su dimenzije motivacije autora obilježile nastajanje ove knjige. Jedna je proizašla iz praktične potrebe sveučilišnih nastavnika za osiguranjem odgovarajuće literature, kako studentu tako i profesoru. Drugi izvor motivacije je sve dominantnija uloga kvantitativnih metoda u poslovnom odlučivanju i upravljanju i porast svijesti mladih o tome, a treća je proizašla iz potrebe korištenja kvalitetnih računalnih programa slobodnog dohvata uslijed sve skromnijih financijskih sredstava za nabavu licenciranog softvera.\nStoga je knjiga primarno namijenjena studentima ekonomskih fakulteta, prvenstveno onima koji slušaju kolegij Statističke metode za poslovno upravljanje. Jednako tako, knjiga će biti od pomoći i menadžerima i donositeljima odluke u uvjetima rizika i neizvjesnosti, stručnjacima u prognoziranju, upravljanju financijskim portfeljima, upravljanju zalihama, kontrolom kvalitete ili nekom drugom srodnom području poslovne ekonomije. Naposljetku, iako se R često naziva statističkim programom, on je univerzalni program sa širokim područjem primjene u prirodnim, tehničkim ili društvenim znanostima koja zahtijeva određeni oblik matematičke ili statističke analize pa je ova knjiga namijenjena širokom krugu potencijalnih korisnika, puno širem od akademske zajednice u području ekonomije.\nU svakom poglavlju su detaljno riješeni primjeri, dane upute za rješavanje u R-u i interpretacija dobivenih rezultata. Pored riješenih primjera, svako poglavlje ima određen broj zadataka za samostalnu vježbu s kratkim rješenjima prezentiranim na završetku knjige.\nPrimjere i zadatke iz udžbenika u elektronskom obliku možete preuzeti ovdje.\nPregled formula iz Statističkih metoda za poslovno upravljanje\n26,00kn Dodaj u košaricu Saznaj više\nUvod u gospodarsku statistiku\n131,00kn Dodaj u košaricu Saznaj više\nUvod u ekonometrijsku analizu\n220,00kn Dodaj u košaricu Saznaj više\n99,00kn Dodaj u košaricu Saznaj više\nČovjek i okoliš – modul C, radna bilježnica\nSažeeta čakavska harvatska sloovnica


Njen nastup dobio je 47,20 bodova i tako je Dubinina postala prva klizačica pod zastavom Srbije, koja je na Evropskom prvenstvu uspela da se plasira među 24 najbolje. Ona će na svom trećem Evropskom prvenstvu „slobodan” sastav prezentovati u petak (25. januar) od 16 sati i nastupiće u prvoj grupi takmičarki plasiranih od 19. do 24. mesta.\nInače, posle „kratkog” programa vode Ruskinje Alina Zagitova (75 bodova) i Sofija Samodurova (72,88), a na trećem mestu je Švajcarkinja Aleksija Paganini sa 65,64 bodova.\nNajveći uspeh u istoriji srpskog klizanja na Evropskim prvenstvima ostvario je Trifun Živanović, učesnik Olimpijskih igara u Torinu 2006, koji je na EP 2004. godine u Budimpešti osvojio 21. mesto.


/ Izaberi grad / Bihać / ʽPala maglaʼ na tri bihaćka aerodroma\n07.02.2016. u 14:31\nBihać je među rijetkim gradovima u Evropi koji ima tri aerodroma, a to područje, zbog specifičnih zračnih strujanja, iznimno je pogodno za jedriličarstvo.\nPoložaji aerodroma Golubić u dolini Une, okruženog visokim planinama, zatim bivšeg vojnog aerodroma Željava, kao i aerodroma Čoralići omogućava tokom cijele godine dugotrajno letenje jedrilicama i paraglajderima, a izuzetno jaki zavjetreni valovi pogodni su za visinske letove.\nIako je trenutno u upotrebi samo aerodrom Golubić, za sve tri zračne luke se u Bosanskoj krajini vezuju razvojne perspektive. Posebno za turizam i upotpunjavanje ponude na Uni i Nacionalnim parkovima Una te Plitvičkim jezerima, koja su na dvadesetak kilometara uadaljenosti u susjednoj Hrvatskoj.\nProjekti obnove i osposobljavanja za osnovnu funkciju, najavljivani u više navrata u proteklom dvadesetogodišnjem periodu, ostali su, ipak, samo na papiru, odnosno “poput magle nad aerodromom”.\nDa opet ne bude predizborna…\nU Bihaću su konačno riješili obnoviti aerodrom Golubić, odnosno staviti ga u funkciju, kako ne bi više bio samo “sportski aerodrom”. Gradsko vijeće Bihaća usvojilo je krajem prošle godine odluku o osnivanju javnog preduzeća aerodrom Bihać, a u ovogodišnjem budžetu osiguran je milion eura za početak realizacije programa obnove i gradnje.\n“Postoji veliki interes privatnih kompanija koje se bave upravljanjem i izgradnjom aerodroma. Već smo otvorili razgovore s predstavnicima jedne turske kompanije”, kaže bihaćki gradonačelnik Emdžad Galijašević.\n“Bihać ima velike razvojne mogućnosti u turizmu, a aerodrom u tome ima posebnu ulogu. Organiziranje državnih i međunarodnih takmičenja, ali i sve veći interes iz inozemstva za dolazak na Golubić potvrda su kako prodati i ovaj turistički proizvod”, dodao je on.\nStoga bi, prema najavljenim planovima, Golubić trebalo prvo urediti i prilagoditi namjeni manjeg civilnog aerodroma. Prva bi faza bila asfaltiranje piste i njeno uređivanje za prihvat aviona.\nMeđutim, sve su glasnija pitanja tipa da li će i ovi projekti završiti poput ranijih, koji su uglavnom bili u funkciji predizbornih priča i obećanja.\nŽeljava razorena, kao Jugoslavija\nGradnja aerodroma Golubić je nesumnjivo pozitivan i vrlo važan projekat za Bihać i Bosansku krajinu, ali je jasno da se završetak njegove gradnje ne može očekivati uskoro, poručili su vijećnici opozicionog bloka u Gradskom vijeću Bihaća, opravdavajući uskraćivanje podrške najavljenom projektu gradnje Golubića.\nNema još jasne vizije, plana i strategije njegove izgradnje, a ni razgovori s potencijalnim investitorima nisu baš čvrsti. Zato se plašimo da sve ne prođe kao i s bivšim vojnim aerodromom Željava, kada je bila najavljena gradnja najvećeg kargo aerodoroma u Evropi, poručili su iz opozicije.\nAerodrom Željava, najveća podzemna vojna baza i aerodrom u bivšoj državi, Jugoslaviji, u koji je uloženo više od pet milijardi eura, građen je 15, a još je 30 godina korišten. Doživio je sudbinu države za koju je i građen. Rano ujutro (5:30 sati) 16. maja 1992. godine, s više od 80 tona eksploziva, trajno je onesposobljen.\nU proteklih dvadesetak godina u više navrata pokretana je aktivnost na oživljavanju i stavljanju u funkciju civilnog aerodroma Željava za potrebe dvije države – Bosne i Hercegovine i Hrvatske, jer je smješten tačno na graničnoj liniji.\nČak su vlade dvije države 2002. godine bile spremne prodati ga stranim investitorima. Međutim, nemoć lokalnih vlasti u Bihaću i Unsko-sanskom kantonu, ali i državnih struktura obje države, da iznađu adekvatno rješenje za civilno korištenje aerodroma Željava te hronični nedostatak investitora iz inozemstva ostavili su ovaj kompleks pod Plješevicom propadanju i zaboravu.\nCazinjani tužili sve redom\n“Unutrašnjost, unutrašnji – podzemni tuneli, u Plješevici je zarušena i teško bi se tu nešto moglo učiniti, ali vanjski dio, piste, prvenstveno s malim ulaganjima, itekako bi moglo”, kažu Jusuf Midžić, dugogodišnji rukovodilac meteo-službe na aerodoromu Željava, i Hasan Imamović, bivši pilot.\nPosebno je ostala najavljivana gradnja kargo aerodroma kao predizborna priča poput “magle nad (tim) aerodromom”, iako su četiri puta o tome tokom 2011. godine razgovarali na nivou vlada Bosne i Hercegovine i Hrvatske tadašnji hrvatski predsjednik Ivo Josipović i član Predsjedništva Bosne i Hercegovine Bakir Izetbegović.\nI sudbina trećeg ovdašnjeg aerodroma Ćoralići mogla bi konačno biti riješena. Nakon 23 godine od kako je izgrađen za potrebe odbrane Bosne i Hercegovine, kada je bio jedini most sa svijetom tadašnjeg Bihaćkog okruga, osiguravajući stotine helikopterskih i avio-letova, prevoz više od 3.000 ranjenih i bolesnih i dopremu stotina tona lijekova i hrane, aerodrom Ćoralići, koji se nalazi na teritoriju cazinske općine, gotovo je zaboravljen.\nZaboravljene su i obaveze prema stotinjak vlasnika zemljišta na kojem je izgrađen. U izgradnju tokom 1992. godine uloženo je više od milion eura, ali rušenje i nadoknada štete koštala bi znatno više. Vlasnici zemljišta, njih 11, pristali su da im se nadoknadi šteta zamjenom zemljišta. Ostalih osamdesetak tužili su općinu Cazin, Unsko-sanski kanton, entitet Federaciju Bosne i Hercegovine i državu Bosnu i Hercegovinu.\nAerodrom bi trebao postati poslovna zona, za čiju će gradnju sredstva biti osigurana emisijom obveznica za izmirenje ratnog duga koje prema ovoj općini ima Federacija Bosne i Hercegovine.\nDva desetljeća čekaju avione\nU Cazinu su se odlučili za emisiju općinskih obveznica u iznosu od pola miliona eura, s ciljem da se ta sredstva usmjere za otkup zemljišta, uređenje i gradnju infratsrukture.\n“Ovim je Cazin prva općina u Federaciji koja je izmirenje obaveza po osnovu općinskih obveznica vezala za ratni dug koji prema njoj ima Federacija. Inače, u drugim okolnostima na ta bi sredstva čekali do 2023. godine”, kaže načelnik te općine Nermin Ogrešević.\nNa ovaj način u Cazinu rješavaju nadoknadu za zamljište na kojem je izgrađen aerodrom Ćoralići, a državi Bosni i Hercegovini ostaje nadoknada za ne-korištenje tog zemljišta u proteklih 20 godina.\nDok su dva desetljeća čekali avione, ovi aerodromi sada počinju dobijati novu ulogu. U Ćoralićima će se graditi proizvodni kapaciteti, Željava će i dalje biti prepuštena propadanju i zaboravu. Ostaje pitanje da li će konačno najavljeni program obnove Golubića rastjerati maglu iznad bihaćkih aerodroma?


Globalni Liderski Samit – 16. mart 2019\nNaša konsultantska agencija H.art, učestvovaće na ovogodišnjem Globalnom Liderskom Samitu. Posetite naš štand na Samitu kao i panel diskusiju na kojoj će učestvovati naša direktorka i konsultantkinja Marija Pavić.\nOvaj događaj održaće se 16.03.2019. u Beogradu.\nTema Samita je „Svako ima uticaj“. Samit će se održati većinski u formi video predavanja koja će voditi svetski poznati lideri na engleskom jeziku uz srpski titl.


Svet: Umro kralj Tajlanda, svi plaču! - BalkaniYUm.TV '); } //]]>\nUmro kralj Tajlanda, svi plaču!\nKralj Tajlanda Bumibol Aduljadej, najstariji vladajući monarh, umro je danas, saopštila je kraljevska palata.\nKralj Bubimol Aduljadej je imao 88 godina, a 70 godina je bio na prestolu.\n"Umro je mirno u bolnici Siriradž", u Bankoku, navodi se u saopštenju.\nGrađani obučeni u roze i žuto, boje monarhije, od sinoć su počeli da se okupljaju ispred bolnice i da se mole za kralja koji je imao polubožanski status oca nacije.\nKralj Bumibol, monarh sa najdužom vladavinom na svetu, veoma je poštovan na Tajlandu.\nTokom sedam decenija na tronu važio je za ličnost koja ujedinjuje zemlju, a intervenisao je u situacijama koje su pretile da izazovu krizu.\nKraljevska palata saopštila je sinoć na nacionalnoj televiziji da je zdravstveno stanje 88-godišnjeg kralja Bumibola Aduljadeja ozbiljno pogoršano, i između ostalog, održava se veštačkim disanjem.\nStotine Tajlanđana molilo se se danas ispred bolnice u Bangkoku u kojoj je bio teško oboleli kralj. Smatra se da bi njegova smrt uvela zemlju u eru neizvesnosti.\nIspred bolnice je sredinom dana po lokalnom vremenu bilo više od 500 ljudi, neki su nosili velike portrete suverena, koje su držali u rukama dok pognute glave izgovaraju molitve.\nKralj Bumibol Aduljadej, najstariji vladajući monarh koji je na tronu 70 godina, u zemlji ima status poluboga. Na društvenim mrežama brojni Tajlanđani zamenili su sliku na svom profilu slikom u žutoj i roze boji uz reči ; "nek dugo živi kralj".\nPreko interneta takođe je jako korišćen haštag #longlivetheking (dadugoživikralj) preko koga korisnici šalju kralju svoje virtuelne želje ozdravljenja.\nKraljeva starija ćerka princeza Ubolratana, je na Instagramu postavila žuto srce na roze podlozi izražavajući ljubav za svog oca.\nKralj Butana Džigme Kesar Namgel Vangčuk, objavio je na Facebooku da će biti organizovane molitve u svim hramovima Butana za kralja Bumibola.\nNa naslovnoj strani lista na engleskom Bangkok Post danas piše: "Nacija je ujedinjena za njegovo veličanstvo kralja". Pitanje kraljevskog naslednika je tabu tema u Tajlandu, zbog polubožanskog statusa kralja Bumibola i neizvesnosti oko ličnosti njegovog sina.\nKralj je poslednje dve godine bio skoro stalno u bolnici i patio je od insuficijencije bubrega, ali je nedavno takođe lečen od plućne infekcije, imao je srčane probleme i hidrocefalus (skupljanje tečnosti u mozgu).\nTajlandski monarh nema političku moć ali se često smatra jedinim kohezionim faktorom u politički podeljenoj naciji, gde je pitanje njegovog nasleđa jako osetljivo.\nIako Tajlanđani znaju da je njihov kralj već godinama bolestan, zadržao je status zaštitnika, što je vrlo važno u tom budističkom društvu.


Pripadnici MUP-a RS večeras snimljeni na granici BiH sa Srbijom!\nPrema pisanju Žurnala, pripadnici Žandarmerije MUP-a RS uglavnom djeluju na području Zvornika, gdje učestvuju u takozvanim mješovitim timovima sa Graničnom policijom BiH.\nNakon što je portal Žurnal danas objavio da pripadnici MUP-a RS patroliraju na granici između BiH i Srbije, večeras i s terena stižu potvrde navedene informacije.\nNaime, prilikom smjene u 18.30 sati, na Graničnom prijelazu Karakaj – Zvornik snimljena su vozila MUP-a RS na bh. granici sa Srbijom, objavio je portal Radiosarajevo.ba.\nSvevlad Hoffmann, savjetnik direktora Granične policije Bosne i Hercegovine kazao je ranije danas za Radiosarajevo.ba da pripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova RS (MUP RS) patroliraju sa državnom Graničnom policijom BiH na granici prema Srbiji umjesto pripadnika Državne agencije za istrage i zaštitu (SIPA).\nPodsjetimo, prema pisanju Žurnala, pripadnici Žandarmerije MUP-a RS uglavnom djeluju na području Zvornika, gdje učestvuju u takozvanim mješovitim timovima sa Graničnom policijom BiH.\nRazlog zbog kojeg je Žandarmerija izašla na granicu BiH je to što je Državna agencija za istrage i zaštitu SIPA povukla svoje pripadnike koji su godinama djelovali zajedno sa bh. graničarima.\n„Žandarmerija MUP-a RS je tek odnedavno uspostavljena, koliko je meni poznato… Ne želim ulaziti u to. Radi se o pripadnicima Ministarstva unutarnjih poslova Republike Srpske, i to o simboličnom broju ljudi. Riječ je o oko 20-tak policijskih službenika SIPA-e koji više nisu, i to za prošli i tekući mjesec, u mogućnosti da nam pruže asistenciju“, rekao je Hofman za Radiosarajevo.ba.\nInteresantno, piše Žurnal, odluka direktora SIPA-e Perice Stanića da povuče svoje specijalce sa granice donesena je svega pet dana prije nego je Milorad Dodik u Banjoj Luci postrojio pripadnike Žandarmerije MUP-a RS. Tako je Dodik posredno uspio da ostvari svoju prijetnju da će na granice izvesti MUP RS.\n“Dok su pripadnici SIPA-e pružali asistenciju, oni su patrolirali u vozilima Granične policije BiH. Na rasporedima za smjene bila su navedena imena pripadnika SIPA – e koji su angažovani. Međutim, otkako se SIPA povukla, mješovite patrole koriste isključivo vozila MUP-a RS, a identitet pripadnika Žandarmerije se ne navodi u dokumentima”, kazao je za Žurnal izvor iz Granične policije BiH.\nŽurnal podsjeća da je Vlada RS prošle je godine donijela odluku da se svim policijskim snagama iz Federacije BiH zabrani pružanje asistencije Graničnoj policiji BiH na međudržavnoj granici između BiH i Srbije.\nTada su angažirani specijalci SIPA-e koji su djelovali zajedno sa službenicima Granične policije BiH. No, u septembru ove godine pripadnici SIPA se povukli, a njihova mjesta zauzeli su pripadnici Žandarmerije MUP-a RS. Upravo na području Zvornika i Bijeljine zabilježen je najveći prelazak migranata na teritoriju BiH.


Dani italijanske kulture u Beogradu - Dan u Beogradu\nNaslovna » Izlasci » Dani italijanske kulture u Beogradu\nDani italijanske kulture: Sudoku Killer\nNeko drugi 4. april 2018. Izlasci Postavite komentar\nPrvi dan biće posvećen savremenoj italjanskoj alternativnoj muzici, dok će 11. april biti posvećen recepciji italijanske popularne kulture u inostranstvu u drugoj polovini XX veka.\nTim povodom, Kulturni centar „Grad“ predstavlja dva događaja u okviru kojih će publika imati priliku da se upozna sa savremenom italijanskom džez scenom, ali i da sazna nešto o uspehu italijanske popularne muzike u Istočnoj Evropi u posleratnim decenijama.\nU utorak, 10. aprila od 21.00, biće održan koncert grupe Sudoku Killer, eksperimentalnog jazz / noise / psychedelic sastava iz Italije koji će prvi put nastupiti u Beogradu.\nTim povodom, posle šest godina, ponovo će biti na okupu i Belgrade Noise Trio.\nDani italijanske kulture: film i knjiga\nU sredu, 11. aprila od 20.00, biće prikazan dokumentarni film „Italiani veri“ koji svedoči o popularnosti italijanske muzike u nekadašnjim zemljama Sovjetskog Saveza.\nFilm je zasnovan na razgovorima sa najvažnijim protagonistima ovog velikog uspeha, sa italijanskim pevačima i ruskim pevačima koji su sarađivali sa njima, kao i sa predstavnicima sanktpeterburške underground scene. Posle projekcije filma sledi i razgovor sa rediteljem Markom Rafainijem i Frančeskom Rolandi.\nDana 11. aprila od 17.30 u Italijanskom institutu za kulturu u Beogradu biće predstavljena knjiga Frančeske Rolandi „Con ventiquattromila baci. L’influenza della cultura di massa italiana in Jugoslavia (1955-1965)“.\nKnjiga se bavi uticajem italijanske popularne kulture na socijalističku Jugoslaviju kroz muziku, film, modu i potrošačko društvo. U deceniji otvaranja jugoslovenskog društva, italijanska popularna kultura delovala je kao filter, posredujući između domaćih vrednosti i novih trendova modernizacije.\nPored autorke, učestvuju i prof. Snežana Milinković, kao i Davide Skalmani, direktor Instituta. Prezentacija će se održati na italijanskom jeziku uz obezbeđen simultani prevod na srpski. (danubeogradu.rs)\nTagovidani italijanske kulture film italijanski institut izlasci kc grad književno veče koncert muzika\nPrethodni BEG 5K Runway trka na pisti Aerodroma „Nikola Tesla“ Beograd\nSledeći Pančevo: Veče posvećeno Nebojši Glogovcu


Milovan Danojlić, „Pustolovina ili ispovest u dva glasa”, Filip Višnjić - Beograd 2002.\nMilovan Danojlić (Foto: Ljuba Rankovic)\nZa Zavičaj sam vezan pupčanom\nvrpcom jezika i sećanja.\nPišući, ja se hranim\nkroz tu vrpcu...\nTeško je žanrovski odrediti prozno štivo „Pustolovina” Milovana Danojlića. Moglo bi se reći da je to roman memoarskog karaktera, ispovedna i esejizirana fragmentarna proza u čijoj osnovi je dvoglasje; tu se „spore” i „razgovaraju” pripovedač (neko sasvim blizak Danojliću i to u trenutku dok nam priča onu svoju priču, negde na samom kraju 20. veka) i Pesnik - autorov (ili, pripovedačev) dvojnik od pre pedesetak i više godina. Neko, dakle, ko je pun nade i poverenja u svet; neko ko od tog sveta nešto očekuje, ali i ko veruje da je uvek negde drugde bolje; ko obožava štampanu reč; veruje knjizi, Parizu, Zapadu, demokratiji... Ispostavilo se da je rezultat tog dvoglasja „popis poniženja” onih ličnih ali i kolektivnih. Ovo „pretresanje davno proživljenog u svetlu novih iskustava i saznanja” čini se da nije donelo katarzu nikome (uprkos autorovog priznanja da lakše diše od kako je ovu knjigu „izbacio”). Pripovedač je pun teških iskustava i dubokih uvida u nepromenljivost stvari ovoga sveta. On pušta mladog, poletnog i prostodušno (da ne kažem - naivno) Pesnika da „putuje” kroz život. Pripovedač tako obnavlja sećanja i „vraća film”, pribavlja svež materijal za jedno dublje i nemilosrdnije samorazumevanje sopstvene situacije ali i razumevanje uloge i mesta Srba u svetu. Rezultat je gorke istine, kiseo osmeh, osećaj poraza... tu više ni stid - ta Danojliću tako draga i značajna „alatka” za pročišćenje - ne pomaže: dveri smisla se sklapaju nad našim glavama.\nIpak, danojlićevska je ovo knjiga u punom značenju te reči: u pozitivnom, ali i u negativnom. Ona ima svoje poetske uspone, živa i duhovita mesta (npr. švercovanje u vozu i nadmudrivanje sa kondukterom); duboke antropološke uvide, oštre i tačne opaske o raznim temama: (multikulturalizam, zavičaj, selo, put/ovanje/, stvaralački proces, vođa i Srbi, raspad Jugoslavije, Tito, rat...).\nOno negativno danojlićevsko je to skakanje s teme na temu: „o čemu god malo duže razmisliš, zapadneš u muku i bezizlaz”. Ovo menjanje tema nosi jednu vrstu neobaveznosti koja ima „izgovora”, nalazi pokriće u poetičkim zahtevima: fragmentarnost, asocijativnost, bunarenje po jeziku, čačkanje po zaraslim ranicama detinjstva... autor prati sebe tokom pisanja, neguje pripovedačku samosvest i drži do ironijskih i humornih otklona, ne dozvoljava patetici da se razmahne. Ali ona, u motou pomenuta, vezanost za zavičaj - jezikom i sećanjima - stvara izvesnu granicu pripovedaču. Jezik je, naime, ona placenta koja ga štiti od svih ponora i haosa ovog (i onoga) sveta - artikulišućom energijom: „otpuštenom iz istinskog života, ostaje ti da ga još jednom protreseš, kao staru krparu; da vidiš kako si ga proživeo”; „razumevanje ljudske bede je jedan oblik likovanja nad njom”; „ponećeš prizore u kojima si, i kad bi te upregli u posao, učestvovao pre svega kao posmatrač”; „Tebi su bliže stvari koje zamišljaš, nego stvari koje uistinu gledaš i dodiruješ“.\nIma ovde, u ovoj prozi, čudesnih fukoovskih opaski i komentara; „Štamparija, slovoslagačnica. Te dve reči, ko zna kako i otkuda, skliznu preko usana; nazivi pohitaju u susret neviđenom, sevne luk između predsveti i svesti: prepoznaješ ono što prvi put susrećeš. Kao da jedan deo predmetnog sveta lebdi u vazduhu, u stanju iščekivanja. A mi mu se, iz daljine približavamo, noseći zapečaćene koverte sa nazivima tih predmeta, i kad nam se pokaže ono što znamo samo po imenu, reči pojure prema stvarima, nazivi se otelove u onom što označavaju”. Ili: „Mogućno je da si model (slovoslagača) izgradio onog časa kad si ga pogledao, pa si ga, da bi delovao ubedljivije, odmah gurnuo u prošlost, odakle ti se, na brzu ruku patiniran, vraća kao nešto već viđeno”. Ili: „smisao se otkriva naknadno, kad sve prođe, a najčešće, smisao izostane: postojanje izgori u svom odvijanju, ode bez značenja i bez traga. U svakom slučaju smisao nije unapred poznat i uhvatljiv”. Ili: „Redakcijska prostorija kao da se, u protekle dve nedelje, smanjila; ili je narasla u tvom sećanju, a ovde ostala kakva je bila”.\nMnogo je ovde tema zahvaćeno, na puno toga skrenuta pažnja. Izuzetno dobro je obrađena tema bekstva a u kontekstu ove demitologizacije, oličene u potrebi autora da svemu skine masku, sve pokaže u ogoljenom obliku. „Tvoja pustolovina se sastoji od dugog niza pokušaja da se... pobegne iz rođenjem postavljenog okvira... Kretao si se bežeći od prvobitne datosti, a disao punim plućima jedino pri povracima u ono od čega si se otimao”.\n„Pustolovina” je, kako u jednom intervju reče autor „prilično nemilosrdna knjiga, obračun sa sobom i sa drugima. Pisao sam je dugo, teško. Lakše dišem otkako sam je izbacio iz sebe”. I pisac ovih redova, zajedno sa autorom, po čitanju ove proze, „lakše diše” uprkos svesti da je sve manje svežeg vazduha oko nas.


Ronaldo priznao, Sari je ipak "gazda"! - Sportske.net\nRonaldo priznao, Sari je ipak "gazda"!\nPortugalac konačno progovorio o svom gestu koji je naljutio "bjankonere".\nKristijano poručio Juventusu, za golove mu treba bivši saigrač iz Reala!Na ovo od Rome nismo navikli - Reprezentativac nakon 17 godina napušta Rim!Barsa odbila ponudu iz Premijer lige!Igrao jednom, vredi bogatstvo, prodaju ga zbog politike?Nije istina da se ne pitaju, Ronaldo i Mesi sugerisali glavna pojačanja za naredno leto!\nKristijano Ronaldo nastavlja da rešeta za reprezentaciju. Ranije večeras je overio pobedu svog Portugala nad Luksemburgom 2:0 tako ostaviši našu reprezentaciju na trećem mestu gde ćemo plasman na naredni EURO morati da tražimo kroz baraž.\nIpak za Portugalca stvari ne idu najbolje u klubu iako ima veoma dobar učinak od šest golova na četrnaest odigranih utakmica. Ono oko čega se povela priča jeste gest Portugalca po zameni na derbiju sa Milanom u Seriji A kada je Ronaldo dosta iznervirano napustio stadion i produžio u svlačionicu.\nDugo su trajale polemiko oko toga da će svetska zvezda biti kažnjena zbog svojih postupaka, Ronaldo je dao svoje obrazloženje za portugalski O Žogo.\n"Zadnje tri nedelje igram sa ograničenjem. Svi znaju da ne volim kada me zamene, ali nema problema u mojoj gestikulaciji po izmeni. Pokušao sam da pomognem Juventusu igrajući povređen. Niko ne voli da bude zamenjen, ali razumem zašto, nisam bio najbolji u te dve utakmice. Nisam bio na 100 posto", izjavio je Portugalac posle pobede nad Luksemburgom.\nRonaldo je prvo zamenjen protiv Lokomotive u Moskvi da bi Sari ponovio svoj postupak i par dana kasnije u Torinu.


Kako nam se deca igraju? #PitajtePsihoterapeuta | Organ Vlasti\nKako nam se deca igraju? #PitajtePsihoterapeuta\nKako nam se deca igraju i kako provode vreme? Masovno uz mobilne telefone, tablete, kompjutere. Kako komuniciraju? Putem društvenih mreža. Internet i društvene mreže su zamenile bakine i dekine livade, mamin i tatin asfalt.\nSvako od nas jedino želi da nađe cilj kome težimo u životu, a taj cilj nam zatim daje smisao našeg bivstvovanja, pojavljivanja, kontakata koji ostvarijumo sa sobom, kao i sa drugima. Vakuum koji roditelji osećaju u svojoj egzistenciji sigurno i nedvosmisleno se projektuje na decu. I kada roditelji dostignu vrhunac svoje profesionalne karijere i kada su materijalno obezbeđeni neretko slušam o praznini koju imaju i o svakodnevnom traganju, samo im nije još jasno o kakvom, za čime (kad realno sve imaju).\nS druge strane, oni roditelji koji imaju problema sa egzistencijom, koji se bore sa materijalnom nestabilnosti, obezbeđivanju sigurnih radnih mesta, bore se da svojoj deci obezbede sve što mogu. I tako i jedna i druga deca imaju sve što im roditelji pruže (a to nije malo, kada govorimo o materijalnom). Pa šta onda nedostaje?! Kako se deca i pored sve ljubavi odmaknu od porodičnog gnezda, od poverenja, razgovora sa roditeljima, poverenja i okrenu video igricama, kladionicama, narkoticima, neproverenim pokretima, i sl?\nKako nam se deca igraju i kako provode vreme? Masovno uz mobilne telefone, tablete, kompjutere. Kako komuniciraju? Putem društvenih mreža. Internet i društvene mreže su zamenile bakine i dekine livade, mamin i tatin asfalt. To je njihovo igralište! Obezbeđivanjem mira, u ranom detinjstvu, kako biste završili posao (bitan, vrlo bitan za vas i vašu egzistenciju) upućujući dete na crtane filmove ili igrice, posao ste sigurno i završili, ali kontakt, zdrav, kvalitetan kontakt ste potisnuli u stranu. Za početak u stranu, kako dete raste gubite ga potpuno. U početku se roditelji oduševljavaju kako dete broji na engleskom pre nego na srpskom, kako čita oba pisma (češće latinicu), a ne retko se može čuti kako je dete “samo to naučilo”. Roditelji su ponosni, preponosni. I treba, sticanje novih znanja i veština jeste bitno. Zaboravljaju samo kako je dete došlo do tih znanja i veština. Sa kime? Tačnije, sa čime, uz šta, a ne uz koga? Naravno, uz kompjuter ili TV. S vremenom dete sve više vremena provodi uz TV ili komp, tako ih čak i hrane (“Lakše jede”, kažu mi).\nS godinama, dete vas neće razočarati u školi, ne mora da postane “problem”, ali više neće ni imati potrebu da sa vama podeli značajne događaje, osobe, probleme. Svoje dileme, strahove, ljubavi, tuge, podeliće sa nekim virtuelnim drugom (koji će uvek biti tu za njega ili nju i u potpunosti razumeti potrebe deteta), uz neku igricu, koja tokom vremena može i da preraste u pretnju po bezbednost, pa čak i život vaše dece. Tada obično bude kasno da se pitate kako se desila neka tragedija ili kako se to desilo kada vam se dete nije žalilo na bilo kakav problem. Dete vam je pružalo ono što volite da čujete i što od njega očekujete. Sve drugo zadržava za sebe i …. Ko zna koga? Nemojte se pitati kako je dvanaestogodišnja devojčica, odličan đak, sa još par drugarica iz škole bukvalno druga (“koji je inače problematičan”, ovo je prvo što naglase roditelji, to je valjda opravdanje ili olakšavajuća okolnost) naterala u beg uz povike “nabodi ga”. I šta je problem roditelja? Zašto smanjiti ocenu iz vladanja!? Ne, dragi moji, problem vaših devojčica je od koga su naučile to “nabodi ga” ili da se sila još brutalnijom silom rešava. Kako ste saznali da postoji drug koji ima stvara problem tek pošto ste pozvani u školu? Ako ste znali da postoji takva osoba, kako ste reagovali?\nKo je tu zakazao? SVI! Društvo, škole, porodice, na prvom mestu. Nećete problem rešiti, ukoliko nakon neke tragedije u svim novinama počnete da čitate uputstva tipa – obratite pažnju na ponašanje deteta, koliko vremena provodi u svojoj sobi, uz komp ili telefon, da li je nervozno, agresivno, da li je popustilo u školi, i sl. To se ne radi samo kada se pojavi “Plavi kit”. Uvek će postojati neki kit, a boja je potpuno nebitna. Boje ne treba da se plašimo, ako smo od samih početaka roditeljstva naučili da komuniciramo, da delimo, da podržavamo, priznajemo, da budemo prisutni, da čujemo, da budemo autoriteti po stabilnosti i poverenju koje izgradimo, a ne po titulama, funkcijama i paramo koje zaradimo.\nA deca? Deca se igraju tačno onako kako smo ih i naučili i koliko smo vremena posvetili njima.\nTagoviIzdvajamo Pitajte psihoterapeuta\nZašto su filmovi poput Wonder Woman važni


14.05.2020 u 13:55\nDanas moleban u Hramu Svetog Save, podrška SPC i vernicima u Crnoj Gori\nU Hramu Svetog Save u Beogradu danas će biti održan moleban kao podrška SPC i vernicima u Crnoj Gori. – Po blagoslovu Njegove svetosti patrijarha srpskog gospodina Irineja obaveštavamo verni narod da će se 14. maja 2020. godine, u 17 časova, u kripti Spomen-Hrama Svetog Save na Vračaru, služiti moleban presvetoj Bogorodici za podršku našim episkopima, sveštenstvu i našem vernom narodu u Crnoj Gori – saopšteno je iz Informativne službe SPC.\n13.05.2020 u 12:40\nGrađani Berana i Andrijevice blokirali put zbog hapšenja vladike\nPODGORICA - Građani Berana i Andrijevice blokirali su magistralni put protestujući protiv hapšenja vladike Joanikija i sveštenstva Srpske pravoslavne crkve. Oni su poručili da se neće razići dok episkop i sveštenstvo ne budu pušteni iz zatvora. U Beranama je, kako prenosi podgorički portal IN4s, u toku akcija privođenja građana, pristalica SPC, koji su na dostojanstven način prethodne četiri večeri protestovali zbog policijsko-tužilačke akcije protiv sveštenstva Eparhije budimljansko-nikšićke. Zbog jučerašnjih litija u Nikšiću episkop Joanikije i još sedam sveštenika privedeni su noćas i određen im je pritvor od 72 sata, prenosi Tanjug.\n05.05.2020 u 15:27\nDan posta i molitve za spas sveta od korone 14. maja\nDan posta i molitve da se planeta oslobodi koronavirusa, zakazan je za 14 maj, a u molitvi će učestvovati verske vođe iz celoga sveta i pripadnici svih vera. Incijativu za molitvu pokrenuo je „Visoki Komitet za bratstvo među ljudima”, koji čine religiozne vođe inspirisane dokumentom koje su zajednički potpisali, prošle godine, Papa Franjo i Veliki imam Al-Azhara, Ahmed Al Taveb. Komitet je predložio da se vernici obrate Bogu jednoglasno da bi pomogao čovečanstvu da savlada pandemiju. U pozivu potvrđuju važnu ulogu lekara i naučnih istraživanja u rešavanju pandemije, ali pozivaju „da se ne zaboravi, u ovoj ozbiljnoj krizi obratiti i Bogu Stvoritelju”. Poziv je upućen svim ljudima iz celoga sveta da se kroz molitvu i post, a u skaldu sa svojim religioznim uverenjima i opredeljenjima\n09.04.2020 u 13:02\nEpiskopi SPC Maksim i Irinej na razgovoru Trampa s verskim liderima\nVašington - Američki predsednik Donald Tramp razgovarao je sa verskim liderima u Sjedinjenim Državama, među kojima su bili i episkopi SPC, zapadnoamerički Maksim i istoistočnoamerički Irinej. Tramp je obećao pomoć crkvama, posebno kad je reč o internetu, kako bi predstojece praznovanje Uskrsa moglo da se organizuje u skladu sa merama zaštite i socijalnog distanciranja, objavio je portal sabornik.net, koji je ovu informaciju podelio sa Tanjugom. U razgovoru je učestvovao i američki potpredsednik Majk Pens, koji je pohvalio verske lidere, jer su podržali socijalno distanciranje iako je to značilo manje okupljanja na verskim skupovima. „Dolazi nam značajna godina. Pobedićemo ovu kugu. Pobedićemo uskoro ovaj virus”, rekao je Tramp predstavnicima hrišćanske i jevrejske zajednice u\n12.03.2020 u 11:33\nSPC u Austriji ograničila broj vernika u hramovima\nBEČ – Eparhija austrijsko-švajcarska Srpske pravoslavne crkve otkazala je do kraja meseca sve manifestacije i časove veronauke i naložila da se ograniči broj vernika u hramovima, u skladu sa merama Austrije za smanjenje širenja koronavirusa. Eparhija je pozvala sve parohije da se pridržavaju naredbi vlasti i da postupaju u skladu sa lokalnim propisima, prenosi Tanjug. Preporučuje se da u hramovima nema više od 50 osoba u isto vreme, kao i da se vernici obaveste da postoji mogućnost učešća na bogosluženju i pričešćivanja i radnim danima, sredom i petkom, kao i subotom, kada je manji broj okupljenih u hramu. Dodaju da bi nedeljom trebalo smanjiti broj dolazaka u crkvu. Takođe, preporučuju sveštenstvu i građanima da se prilikom susreta ne pozdravljaju rukovanjem i celivanjem ruke\n08.02.2020 u 10:35\nProtesti u Crnoj Gori - neizvesno odlaganje primene zakona\nIonako napetu atmosferu, koja je u Crnoj Gori na sceni od usvajanja spornog Zakona o slobodi veroispovesti, juče je dodatno podgrejala vest o tome kako je vlada navodno spremna da odloži njegovu primenu, što su prve objavile podgoričke „Vijesti”. Kako je preneo Tanjug, za isti medij, samo nekoliko sati kasnije, premijer Duško Marković je izjavio: „Nema suspenzije zakona, već razgovor o svim pitanjima, pa i mogućnosti Mitropolije crnogorsko-primorske da pokrene ocenu ustavnosti zakona.” Podgorički dnevnik se pozvao na nezvanična saznanja da je evropski komesar za susedsku politiku i pregovore o proširenju Oliver Varhelji opoziciji navodno preneo da mu je Marković rekao da je vlada spremna da se primena Zakona o slobodi veroispovesti odloži\n08.01.2020 u 12:47\nDanas moleban u Beogradu za podršku Srbima u Crnoj Gori\nU Beogradu će danas će biti održani litija i moleban za spas naroda u Crnoj Gori, na Kosovu i Metohiji i u svim srpskim krajevima, saopšteno je iz SPC. Okupljanje je zakazano u 16 časova, na Terazijama, odakle će litija krenuti do Hrama svetog Save na Vračaru, gde će u 17 sati biti služen moleban Presvetoj Bogorodici. Moleban će služiti episkop remezijanski Stefan, vikar srpskog patrijarha, sa sveštenstvom. Posle višenedeljnih okupljanja vernika i građana širom Crbe Gore, ali i Srbije i Republike Srpske pa i gradova širom sveta u kojima živi srpska dijaspora, danas će biti održan takav skup i u glavnom gradu Srbije. Mirni protesti vernika inicirani su nakon što je u Crnoj Gori usvjen sporni Zakon o slobodi veroispovesti, kojim se, praktično, dovodi\n27.12.2019 u 12:50\nVeljović pohvalio policiju, jednom verniku polomljen kuk, drugom ključna kost\nPODGORICA - Direktor crnogorske Uprave policije, Veselin Veljović, smatra da je policija pokazala visok stepen tolerancije i brige za bezbednost svih građana, tokom događaja u parlamentu i na ulici tokom usvajanja Zakona o slobodi veroispovesti. „Iskazujem poštovanje i zahvalnost svim policijskim službenicima na odgovornom, profesionalnom i posvećenom obavljanju poslova i radnih zadataka”, napisao je Veljović na zvaničnom tviter nalogu. Iz Mitropolije crnogorsko-primorske, međutim, ranije danas je saopšteno da je policija pretukla vladiku Metodija, na mostu na Đurđevića Tari, tokom protesta protiv donošenja tog zakona. Navodi se da su tom prilikom povređena i dva vernika, koji su pokušali da zaštite episkopa Metodija. Jednom verniku je, kažu, polomljen kuk, a drugom ključna\n20.12.2019 u 17:34\nPravna služba crnogorske skupštine: Zakon o crkvama neustavan\nSkupština Crne Gore utvrdila je da predlog zakona o slobodi veroispovesti nije usklađen sa ustavom i pravnim sistemom države. To je mišljenje pravne službe Skupštine Crne Gore. Navodi se da pojedine odredbe predloga zakona nisu karakteristične za pravni sistem. „Način na koji je izrađen ovaj predlog zakona, odnosno način na koji su formulisane pojedine odredbe, odstupa od principa pozitivne zakonodavne prakse...” navodi se. Zakonodavni odbor crnogorske Skupštine doneće na sednici u utorak odluku o tome da li je Predlog zakona o slobodi veroispovesti u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Crne Gore, saopštila je predsednica tog skupštinskog tela Jovanka Laličić.Predlog zakona uvršten je na dnevni red sednice skupštine, a tim je povodom za subotu u Nikšiću zakazan crkveno-narodni sabor


35 zemalja pogodjeno suspenzijom amerièke vojne pomoæi - 2003-07-01\nFunkcioneri kažu da obim vojne pomoæi koja je suspendovana nije velik i da je ukupni iznos manji od 50 milijardi dolara. Medjutim, oni ukazuju da je suspenzija pomoæi znak ozbiljnosti sa kojom administracija predsednika Buša prilazi pitanju Medjunarodnog kriviènog suda i potrebe da se amerièko vojno osoblje izuzme od njegove jurisdikcije. Predsednik Buš je povukao potpis SAD na sporazum o osnivanju MKS, pre više od godinu dana, uz obrazloženje da bi taj sud, èiji je zadatak da sudi poèiniocima ratnih zloèina i zloèina protiv èoveènosti, mogao da postane sredstvo za politièki motivisane postupke protiv amerièkih mirovnih vojnika i drugih pripadnika amerièkih oružanih snaga stacioniranih u inostranstvu. 1. jul je bio krajnji rok koji je kongres odredio za potisivanje sporazuma o izuzeæu amerièkih državljana pred MKS-om, odnosno za gubljenje amerièke vojne pomoæi, u protivnom.\nAmerièka kampanja za izuzeæe je bila oštro kritikovana od strane amerièkih evropskih saveznika i drugih zemalja, koje su tvrdile da SAD svojom akcijom slabe položaj MKS-a. Medjutim portparol Stejt departmenta, Rièard Bauèer, je juèe izjavio da SAD jedino nastoje da zaštite svoja prava, a ne da potkopaju sporazum o uspostavljanju MKS-a: ”Ne pokušavamo da uskratimo pravo drugim zemljama da potpišu i sprovedu ovaj sporazum, ali isto tako zahtevamo da se naše pravo, naš suverenitet u donošenju odluke da ne pristupimo tom sporazumu, poštuju. Mislimo da je važno da imamo moguænost da odluèimo da ne budemo podložni juurisdkciji suda u èijem uspostavljanju nismo uèestvovali.“\n35 Zemalja koje pogadja suspenzija vojne pomoæi su države koje nisu potpisale bilateralne sporazume sa SAD o izuzeæu ili koje na drugi naèin nisu izuzete od suspenzije. Zakon o zaštiti pripadnika amerièkih oružanih snaga, na osnovu kojeg se ova mera donosi, predvidja da se ona ne odnosi na èlanove NATO-a ili druge važne amerièke saveznike, koji nisu u NATO-u. Pored toga, predsednik Buš je iskoristio moguænost, sadržanu u zakonu, da posebnom uredbom izuzme 16 zemalja od suspenzije vojne pomoæi iz razloga amerièke nacionalne bezbednosti. Funkcioneri su takodje ukazali da je amerièka vojna pomoæ šest zemalja kandidata za èlanstvo u NATO-u za ovu godinu, koje nisu izuzete od suspenzije, veæ dodeljena tako da neæe biti pogodjena ovom merom.


MicroMacro Crime City (SRP) - Gadget 4 Gift prodavnica poklona\nMicroMacro Crime City (SRP)\nPočetak 5 Proizvod 5 MicroMacro Crime City (SRP)\nMicroMacro Crime City (SRP) količina\nŠifra proizvoda: 0459 Kategorije: Društvene Igre, Pokloni za Rodjendan Oznake: dedukcija, detektiv, druženje, kooperacija\nMicroMacro Crime City (Grad zločina) je kooperativna detektivska društvena igra za jednog do četiri igrača, u kojoj ćete zajedno ili sami, morati da rešite 16 slučajeva zločina tako što ćete identifikovati motive, pronaći dokaze i osuditi počinioce. Oštro oko je podjednako važno koliko i deduktivno zaključivanje.\nU kutiji ćete pronaći ogromnu crno-belu mapu grada (110 x 75 cm), 120 kartica koje predstavljaju 16 slučajeva koje ćete morati da rešite, različitih nivoa težine (od jedne do pet zvezdica). Dobićete i 16 koverti za razvrstavanje slučajeva, koje služe da se sakriju rešenja slučajeva, kao i lupu koja će vam pomoći tokom istraga. Svaki slučaj sadrži niz kartica na kojima se traži da pronađete nešto na mapi ili otkrijete gde je neko otišao ili na drugi način otkrivate informacije relevantne za slučaj. Mapa grada služi kao karta kako u vremenu, tako i u prostoru, tako da ćete ljude obično naći na više lokacija po ulicama i zgradama, a potrebno je da složite šta se dogodilo, bilo da se kroz slučaj idete kartu po kartu ili samo čitajući početnu kartu u slučaju u pokušaju da sami shvatite sve što se dogodilo. Da li ćete moći da odgovorite na sva pitanja u vezi sa slučajem bez greške?\nMicroMacro: Crime City je fantastična društvena igra sa jedinostavnim, ali upečatljivim izgledom. Mapa je izuzetno detaljna, a nije natrpana ili zbunjujuća. Prvih nekoliko slučajeva služe da upoznaju igrače sa igrom i pomognu im u orijentaciji na mapi. Teži slučajevi su zaista pravi izazov koji daje veliki osećaj zadovoljstva kada se reše. Za svaki slučaj će vam trebati između 15 i 45 minuta. Nakon što završite sve slučajeve možete da posetite zvanični sajt (gde možete da odigrate demo slučaj) i prijavite se na mejling listu kako biste dobijali nove slučajeve koje ćete moći da štampate i nastavite zabavu rešavajući ih!\nDruštvena igra MicroMacro Crime City - Nagrade i priznanja:\n2021 As d'Or - Jeu de l'Année Nominee\n2020 Golden Geek Best Cooperative Game Nominee.\nPravila su na srpskom jeziku,\nTrajanje partije: 15-45 minuta,\nBroj igrača: od 1 do 4,\nKompleksnost: 1.07 od 5\nDizajner: Johannes Sich\nZemlja porekla: Srbija,\nBudite prvi koji će napisati recenziju za „MicroMacro Crime City (SRP)“ Odustani od odgovora\nColt Express (SRP)


"Vlada želi da svaki novinar ponaosob odgovorno nosi slobodu koja mu se jemči i čuva je neukaljanom profesionalnom čašću i etikom"\n13357 pregleda\t14 komentar(a)\nKrivokapić, Foto: Vijesti/Boris Pejović\nPremijer Crne Gore čestitao je Dan novinara Crne Gore.\nOn je naveo da u danu kada se obilježava 150 godina novinarstva u Crnoj Gori, da odaje posebno priznanje poslenicima javne riječi, "koji su bili i ostali, hrabri učesnici i hroničari svih istorijskih vrtloga i bura".\n"Mediji imaju neosporno važnu ulogu u društvu, kreirajuću moć i snažan uticaj na razvoj naše demokratije, liberalizma, emancipacije, inkluzivnosti, pluralizma, kao i na ukupan napredak države. Ozbiljnost društvenih iskušenja u kojima se nalazimo i naš odgovoran odnos prema tim zbivanjima, obavezuju nas da u našem medijskom okruženju prepoznamo medije i novinare koji savjesno obavljaju svoju misiju, ali i one koji zloupotrebljavaju zakonom zagarantovan slobodan medijski prostor. Vlada želi da svaki novinar ponaosob odgovorno nosi slobodu koja mu se jemči i čuva je neukaljanom profesionalnom čašću i etikom", naveo je Krivokapić u čestitki.\nDodao je da je obaveza i namjera Vlade da, sa ostalim društvenim subjektima, aktivno učestvuje u obezbjeđivanju uslova za nesmetano obavljanje novinarske profesije.\n"U tom smislu, uvijek ćemo imati na umu novinarke i novinare, a naše neponovljive sugrađane i sugrađanke, koji su podnijeli žrtve veće od samoga života i koji su se ugradili u ono što danas možemo nazvati, hrabro, nepotkupljivo, tačno i neprocjenjivo crnogorsko novinarstvo. Naravno da ćemo imati na umu i sve okolnosti pod kojima su se zločini nad novinarima i njihovom riječju dešavali i da ćemo uložiti sve napore da takav društveno - politički i životni kontekst nikada više ne uhvati svoje korijene i zagospodari našim sudbinama. Uvjeravam sve djelatnike javne riječi da je politika Vlade evropska agenda, te da ćemo predano raditi na unapređenju ambijenta za slobodan i nesmetan rad medija. Sloboda i depolitizacija svih profesija, od kojih danas posebno ističemo novinarsku, jedan je od naših ključnih ciljeva i preduslov zdravog društva", saopštio je Krivokapić.\nDan novinara Crne GoremedijiZdravko KrivokapićVlada Crne Goresloboda medija


Reč selektora - Zvezdarište\nZa ovogodišnju selekciju Festivala prijavljeno je 60 predstava iz zemlje, regiona i inostranstva. Podatak da su za selekciju prethodnog, dvanaestog Festivala bile prijavljene 34 pozorišne predstave, iz pet država regiona, jasno govori o sve većem značaju našeg Festivala. Ovi podaci govore i o tome da se ”Zvezdarište” trajno pozicioniralo na festivalskoj mapi kao prestižni Festival, sad već međunarodnog značaja. Ovakvi podaci obavezuju organizatore Festivala, selektora i žiri, da rade bez kompromisa, jer samo kvalitet obezbeđuje budućnost Festivala.\nOd 60 ponuđenih predstava, bilo je vrlo teško napraviti selekciju, jer skoro sve zavređuju da se nađu među odabranima. Ove godine je, kao i prethodne, među prijavljenim predstavama u velikoj meri prisutna bajka, ali za razliku od predhodne dve godine nije i dominantna. Prisustvo bajke je vrlo značajno u pozorištu za decu, jer je to način da se deca, bar u pozorištu zaštite od često surove svakodnevnice u kojoj živimo. Naravno, to je i način da se kod dece uspostavi ispravan sistem vrednosti. U bajkama se problemi otvaraju, ali i rešavaju, te tako deca nasmejana i zadovoljna, sa dubokom verom da dobro pobeđuje zlo, izlaze iz pozorišta. Ove godine je, za razliku od prethodnih, među prijavljenim predstavama bio veliki broj plesnih predstava za decu, što mi se kao selektoru čini vrlo zanimljivim, jer govori o traganju pozorišnih stvaralaca za decu za novim pozorišnim izrazom. Zanimljivo je da je ove godine među prijavljenim predstavama znatno više dramskih i plesnih formi nego lutkarskih, što ranijih godina nije bio slučaj. Kao i prethodne godine većina predstava i u ovogodišnjoj selekciji namenjena je deci predškolskog i mlađeg školskog uzrasta, dok smo pre nekoliko godina imali veliki broj predstava namenjenih tinejdžerima. Sjajni rediteljski koncepti i različiti rukopisi, kao i veliki broj kvalitetnih glumačkih kreacija ovu ponudu čine atraktivnom za sve ljubitelje pozorišta za decu.\nS obzirom na vrlo kvalitetnu ponudu, nije mi kao selektoru bilo lako da odaberem trinaest predstava koje će se predstaviti zvezdarskoj i beogradskoj publici na trinaestom Festivalu ”Pozorište Zvezdarište”. Odlučila sam se za izbor različitih formi i rukopisa (tri lutkarske, jedna plesna, devet dramskih):\n1. ”Džonatanov let” – Dečje kazalište Branka Mihaljevića, Osijek, Hrvatska\n2. ”Juri Muri u Africi pleše” – Plesni Teatar Ljubljana, Ljubljana, Slovenija\nautor : Tone Pavčeg\nreditelj: Ivana Đilas\n3. ”Aladin” – Kruševačko pozorište, Kruševac, Srbija\nadaptacija: Spasoje Ž. Milovanović\nreditelj: Zoran Lozančić\n4. ”Bajka o ribaru i ribici” – Pozorište lutaka „Pinokio“, Novi Beograd, Srbija\nadaptacija bajke u stihu A.S. Puškina: Marija Krstić\nrediteljka: Marija Krstić\n5. ”Carevo novo ruho” – Zagrebačko kazalište lutaka, Zagreb, Hrvatska\nadaptacija bajke H.K.Andersena: Mate Matišić\nreditelj: Vinko Brešan\n6. ”Čarobnjak iz Oza” – Pozorište „Boško Buha“, Beograd, Srbija\nautorka: Milena Depolo (po motivima romana\n7. ”Damojed” – Pozorište lutaka Niš, Srbija\nautorka: Nataša Ilić\nrediteljka: Biljana Radenković\n8. ”Par cipela” – Dečje pozorište Subotica, Subotica, Srbija\nautor: Pjer Gripari\n9. ”Duet”- Il teatro prova, Bergamo, Italija\nautori: Andrea Rodeger i Kjara Karara\nreditelji: Valerija Frabeti, Andrea Buceti\n10. ”Kameni cvet” – Malo pozorište „Duško Radović“, Beograd, Srbija\nautorka: Mila Mašović-Nikolić\n11. ”Zlatna torta za zlatnu princezu” – Pozorište Puž, Beograd, Srbija\nautorka, rediteljka i koreografikinja: Aleksandra Milavić Dejvis\n12. ”Mačor u čizmama” – JU „Gradsko pozorište“, Podgorica, Crna Gora\n13. ”Wake up! Twistland” – NINEDU Theatre Company, Šangaj, Kina\nautori: Duoduo Fu, Ko Sijong Kun


Evropski poslanici traže ograničenje brzine u stambenim područjima na 30 km/h | Novosadski informativni portal 021\nEvropski poslanici traže ograničenje brzine u stambenim područjima na 30 km/h\nRezolucijom usvojenom na plenarnom zasedanju, evropski poslanici zatražili su uvođenje ograničenja brzine od 30 km na sat u stambenim područjima i nultu toleranciju za vožnju pod dejstvom alkohola.\nU Rezoluciji o bezbednosti na putevima, napominje se da na putevima EU godišnje umire oko 22.700 ljudi, a oko 120.000 bude teško povređeno.\nKonstatuje se da je napredak u smanjenju stope smrtnosti na putevima stagnirao poslednjih godina, ali i da je EU propustila da ostvari zacrtani cilj od 50 procenata manje smrtnih slučajeva na putevima između 2010. i 2020. godine (broj smrtnih slučajeva pao je za 36 procenata).\nPrema najnovijim podacima, najsigurniji putevi u EU su u Švedskoj sa 18 smrtnih slučajeva na milion stanovnika, dok Rumunija sa 85 smrtnih slučajeva na milion stanovnika ima najveću stopu smrtnosti u 2020. godini. Prosek EU je 42 smrtna slučaja na milion stanovnika.\nU Evropskom parlamentu konstatuju da je prebrza vožnje ključni faktor u oko 30 odsto fatalnih saobraćajnih nesreća i preporučuju da se uvede ograničenje brzine od 30 km na sat u stambenim područjima i područjima gde postoji veliki broj biciklista i pešaka.\nPoslanici insistiraju i na ograničenju vožnje u alkoholisanom stanju sa nultom tolerancijom, ističući da je alkohol uključen u oko 25 odsto svih smrtnih slučajeva na putevima.\nOd Evropske komisije se traži da razmotri uključivanje tzv. "bezbednog režima vožnje" u mobilne i elektronske uređaje vozača kako bi se ograničilo ometanje tokom vožnje, a pozivaju i na poreske podsticaje za kupovinu automobula sa najvišim bezbednosnim standardima.\nPoslanici EP žele i veća ulaganja u infrastrukturu koja bi doprinela bezbednosti saobraćaja, fokusirajući se na zone sa najvećim brojem nesreća.\nOni pozivaju države članice da osnuju Nacionalne fondove za bezbednost na putevima, a Komisiju da se na nivou EU osnuje Agencija za drumski transport koja će podržati održiv, siguran i pametan drumski transport.\nGrupa članica EU traži fizičke prepreke na granicama\nReporteri bez granica zatražili veću podršku istraživačkom novinarstvu od EU\n13.10.2021\t• 22:24\nNedovoljno je to, treba svi da izađu iz kola i guraju vozila do izlaska iz naseljenog mesta. Dodatni benefiti su drastično manje zagađenje i uredno osvežavanje kardiovaskularnog sistema lenjih vozača.\nNa današnji dan: Slobodan Milošević proglašen za predsednika Predsedništva Srbije\nPregled najznačajnijih događaja na današnji dan, 6. decembar, u svetu i kod nas.\nNa današnji dan: Rođen Dizni, umro Mendela, žene u Turskoj dobile pravo glasa\nPregled najznačajnijih događaja na današnji dan, 5. decembar, u svetu i kod nas.\nNa današnji dan: Preminula Hana Arent, u Hrvatskoj pobedila Kukuriku koalicija\nPregled najznačajnijih događaja na današnji dan, 4. decembar, u svetu i kod nas.\nNa današnji dan: Rođena Marija Kalas, magla otrovala stanovnike Londona\nPregled najznačajnijih događaja na današnji dan, 3. decembar, u svetu i kod nas.\nNa današnji dan: Patentiran prvi brijač, ubijen Eskobar\nPregled najznačajnijih događaja na današnji dan, 2. decembar, u svetu i kod nas.\nPregled najznačajnijih događaja na današnji dan, 1. decembar, u svetu i kod nas.\nNa Kopaoniku napadalo 14 centimetara snega\nNa Kopaoniku je trenutno 14 centimetara snega.\nNa današnji dan: Rođen Vinston Čerčil, umrli Paja Jovanović, Miloš Crnjanski i Milorad Pavić\nPregled najznačajnijih događaja na današnji dan, 30. novembar, u svetu i kod nas.\nNajviše se veruje lekarima, najmanje političarima\nPrema rezultatima globalnog istraživanja agencije Ipsos, lekari i zdravstveni radnici na vrhu su liste profesija kojima se najviše veruje.\nNa današnji dan: Umrli Marija Terezija i Džordž Harison, ujedinile se Srbija i Crna Gora\nPregled najznačajnijih događaja na današnji dan, 29. novembar, u svetu i kod nas.\nVozila sa najčešće vraćenom kilometražom\nPrevara sa kilometražom je jedna od najčešćih prevara na tržištu polovnih automobila.\nKupujemo ono što nam trgovci vrlo vešto serviraju\nPetak su obeležili redovi - u tržnim centrima, ispred prodavnica, pa čak i u marketima. Kupovalo se sve - od bele tehnike, preko garderobe do hrane - jer Crni petak tako nalaže.\nNa današnji dan: Umro Ante Marković, rođen Engels, Norvežani odbili da se priključe EU\nPregled najznačajnijih događaja na današnji dan, 28. novembar, u svetu i kod nas.\nNa današnji dan: Rođeni Celzijus i Hendriks, poginuo Ivo Lola Ribar\nPregled najznačajnijih događaja na današnji dan, 27. novembar, u svetu i kod nas.\nNa današnji dan: Preminuo Fidel Kastro, Francuska lansirala prvi veštački satelit\nPregled najznačajnijih događaja na današnji dan, 26. novembar, u svetu i kod nas.\nVIDEO: Neobična božićna reklama u kojoj se Deda Mraz zaljubljuje u muškarca\nBožićna reklama norveške poštanske službe Posten izazvala je brojne reakcije na društvenim mrežama, a mnogi je već nazivaju reklamom godine.\nNa današnji dan: Počela Albanska golgota, odobren Bregzit, protest u Beogradu zbog krađe izbora\nPregled najznačajnijih događaja na današnji dan, 25. novembar, u svetu i kod nas.\nVlasti u mnogim državama razmišljuju kako da smanje broj smrtno stradalih u saobraćaju.\nNa današnji dan: Rođen J. J. Zmaj, počela ofanziva nacista na Užice\nPregled najznačajnijih događaja na današnji dan, 24. novembar, u svetu i kod nas.\nBelgijski lekar izdao 2.000 lažnih kovid potvrda\nBelgijsko pravosuđe istražuje lekara osumnjičenog da je registrovao 2.000 lažnih vakicinacija protiv kovida-19, što je do sada najteža prevara te vrste u borbi protiv pandemije u Belgiji.\nNa današnji dan: Rođen Stevan Sremac, pretučen Borko Stefanović\nPregled najznačajnijih događaja na današnji dan, 23. novembar, u svetu i kod nas.\nFOTO, VIDEO: Automobil uleteo u salon nameštaja na Podbari\nDelovi Veternika bez vode zbog havarije\nVIDEO: Robot sa zapanjujuće realističnim izrazima lica\nEko straža apeluje na Đokovića: Država mora da deluje, upotrebi svoj uticaj da rešimo problem\nSve veći broj penzionera zaključuje ugovor o doživotnom izdržavanju - na šta treba obratiti pažnju\nVikendica u Petrovaradinu za 327.000 evra - na Fruškoj gori teško do letnjikovca ispod 30.000 evra\nNovosađani, proverite da li ste pravilno upisani u birački spisak uoči referenduma\nBlokada Mosta slobode u subotu: "Novi Sad uStaje protiv nepravde"\nKisić Tepavčević: Skup SNS u Areni održan kad je epidemiološka situacija postala bolja\nVulin juče: Policija će primeniti nasilje; Vulin danas: Policija neće primeniti silu\nPokreće se eko inicijativa "ZA Novi Sad": Rio Tinto je problem koji treba da zabrine sve Novosađane\nVIDEO Pretučeni mladići u Novom Sadu: Napali nas i oteli nam transparente


Pašalić: Više sredstava za ulaganja u kapitalne investicije | Agroportal.ba\nNajvažnije promjene koji donosi ovaj dokument odnose se na područja koja imaju otežane uslove za razvoj poljoprivrede, nova mjera za veterinare i opremanje njihovih veterinarskih organizacija i laboratorija.\nPredsjedsnik Saveza udruženja poljiprivrednih proizvođača Republike Srpske Stojan Marinković rekao je novinarima da predviđena sredstva u agrarnom budžetu Srpske za 2020. godinu neće biti dovoljna, ukoliko se ne uvede sistemska zaštita domaće proizvodnje.\nMora se povećati nivo podsticaja za proizvodwu priplodnog materijala u svim sektorima proizvodnje jer se moramo bazirati na vlastitim genetskim resursima, na proizvodnji kvalitetnog priplodnog materijala odgojenom u našim agro-klimatskim uslovima koji će biti podložan manjim problemima nego uvozni materijal.\nKada je riječ o tovu junadi, mislim da su podsticaji ostali na prošlogodišnjem nivou, iako bismo željeli da su limiti veći. U ratarstvu je napravljeno dosta iskoraka u smislu kvaliteta i količine podsticaja.\nIstakao je Mitrović.\nOn je izrazio očekivanje da će izborom novog Savjeta ministara doći do takozvane “sezonske carine” i zaštite domaće proizvodnje, jer je po Ustavu dužnost Republike Srpske i BiH da domaće proizvođače stavi u istu status kao i strane koji prodaju poljoprivredne proizvode na tržištu BiH bez carine.


Ministarstvo kulture i Desk za Kreativnu Evropu organizuju Info dan posvećen EU programu Kreativna Evropa, koji će biti održan u Gradskoj kući u Nikšiću, u četvrtak 6. jula sa početkom u 11 časova.\nObjavljen poziv za konkurs Evropske platforme\nU okviru potprograma Kultura, objavljen je poziv za podnošenje aplikacija u odnosu na konkurs Evropske platforme. Prihvatljivi aplikanti su platforme koje čine koordinaciono tijelo i još najmanje 10 partnerskih organizacija, koje su aktivne u kreativnom i kulturnom sektoru.\nInfo dan i radionica o evropskim projektima saradnje održan u Baru\nMinistarstvo kulture organizovalo je 25. septembra 2015. godine Info dan i radionicu „Kreativna Evropa – Evropski projekti saradnje“ u Domu kulture u Baru, u saradnji sa Centrom za kulturu i Opštinom Bar.


Konkurs za posao: OŠ “Petar Petrović Njegoš” Busnovi prima radnika - PrijedorDanas.com - Prijedorski gradski portal\nadmin December 2, 2019 Konkurs za posao: OŠ “Petar Petrović Njegoš” Busnovi prima radnika2019-12-02T10:23:39+01:00 Posao\nJU Osnovna škola “Petar Petrović Njegoš” – Nastavnik razredne nastave\nOtvoreno do: 05.12.2019.\nJU Osnovna škola “Petar Petrović Njegoš”, Busnovi bb, Prijedor\nNa osnovu člana 113. Stav (1) i člana 139. Stav (3) tačka 15.. Zakona o osnovnom vaspitanju i obrazovanju („Službeni glasnik RS“, broj :44/17 i 31/18), Pravilnika o proceduri i kriterijumima prijema radnika u radni odnos u osnovnoj školi („Službeni glasnik RS“, broj 74/18 i 26/19), direktor škole r a s p i s u j\n1. Nastavnik razredne nastave, 1 izvršilac , na određeno vrijeme do povratka radnika sa bolovanja , pripravnik.\nTestiranje i intervju sa kandidatima koji su dostavili potpune i blagovremene prijave, odnosno koji ispunjavaju uslove konkursa obaviće se dana 13.12.2019.godine sa početkom u 10,00 sati u prostorijama škole.\nPrijave sa potrebnim dokumentima mogu se dostaviti lično u školu ili putem pošte na adresu: JU Osnovna škola “Petar Petrović Njegoš”, Busnovi bb, Prijedor, sa naznakom “za konkurs“.\n« Kino Kozara Prijedor: Od četvrtka film “Dnevnik Diane Budisavljević”\nSkupština grada Prijedora: Usvojen Nacrt budžeta za 2020.godinu u iznosu od 44,3 miliona KM »


klanjanje | CazinNET\nŠokantan video: Pogledajte kako izraelski vojnik udara Palestinca dok klanja\njerusalem, klanjanje, izrael\nTokom jučerašnjih fatalnih sukoba između demonstranata i izraelskih snaga sigurnosti, ispred kompleksa džamije Al-Aqsa u starom dijelu Jerusalema, desio se jedan čin koji je prenerazio vjernike.\nKamera je uhvatila detalj kada je jedan izraelski vojnik udario nogom čovjeka koji se molio Bogu.\nNesretnom vjerniku nije ništa drugo preostalo već da u brzini uzme prostirku za molitvu i traži zaklona sa hiljadama drugih Palestinaca.\nIstihara - Pogled u budućnost: Dragulj islamskih tajni i učenja\nistihara, klanjanje, želje, islam\nMeđu najčuvanijim vještinama islamskog svijeta u prošlosti pa i danas zasigurno je – istihara.\nNjeni se izvori napajaju iz kur’anskih sadržaja pa nije ni čudo što je stoljećima smatrana draguljem islamskih tajnih učenja.\nklanjanje, džamija, asmir kolašinac, beograd\nNekoliko stotina ljudi danas je u Beogradu klanjalo džumu ispred porušenog objekta Islamske zajednice Srbije u naselju Zemun Polje.\nNamaz je nadgledala policija, a najavljeno je i da će se večeras na istoj lokaciji klanjati i teravih-namaz.\nPodsjetimo, iz općine Zemun u Beogradu ranije su saopćili da je rano jutros srušen objekat Islamske zajednice Srbije u Zemun Polju, a navodi se je taj objekat bespravno podignut.\nklanjanje, namaz, muslimani\nUzvišeni Allah je punoljetnim muslimanima propisao pet dnevnih molitvi (namaza) putem kojih će se približavati svome Stvoritelju i putem kojih će iskazivati svoj najsavršeniji vid zahvalnosti na svim blagodatima koje su im date.


Više nego uspešna humanitarna akcija u Topoli. Dođite i sutra! 973 na 3030 -\nViše nego uspešna humanitarna akcija u Topoli. Dođite i sutra! 973 na 3030\nPovodom velikog hrišćanskog praznika – Uskrsa, Udruženje za pomoć deci i mladima sa smetnjama u razvoju “Zagrljaj” iz Topole organizovalo je u centru grada 7. humanitarnu izložbu uskršnjih jaja i dekorativnih predmeta. Na štandu su se mogla videti prelepo ukrašena jaja, oslikane šolje, ručno slikani keksići, korpice za čuvarkuće… Izložba je kod prolaznika izazvala neskrivene simpatije. Oni su sa pažnjom razgledali, raspitivali se kako se pojedini predmeti prave i kupovali. Prihod sa izložbe biće usmeren za lečenje malog Gavrila Đurđevića.\nOsim ovog štanda, prolaznici u centru grada mogu videti i izložena domaća posna jela, pite…, delo Udruženja žena “Oplenac” Topola, kao i oslikana i obojena kuvana jaja i dekorativne predmete koje izlažu folkloraši KUD-a Oplenac. Jela se mogu degustirati i kupovati.\nIzložbe su prodajnog i humanitarnog karaktera. Danas i sutra organizuje ih Kulturni centar Topola sa Turističkom organizacijom, JKSP, KUD-om i Udruženjem žena. Sav prihod od izložbe biće kao i kod Udruženja “Zagrljaj” usmeren ka skupljanju sredstava neophodnih za lečenje Gavrila Đurđevića iz Kragujevca. Kulturni centar će za najlepše oslikana uskršnja jaja dodeliti knjige i diplome.\ntekst i više fotografija na linku Topola Oplenac\nucentar.rs foto: prinskrin/FB, bojana radovanović


Paranormalni Magazin - No 12\nHodaju li svetom zombiji, neželjeni nevidljivi stanar, kako je ubijeni otkrio svoga ubicu, američke predsednike maltretiraju mrtvi prethodnici u Beloj Kući, snimljeni slučajevi poltergeista... Paranormalno označava nešto što odstupa od društvenih normi. Termin se često koristi kao sinonim za pojave koje se ne mogu objasniti poznatim psihološkim i fizičkim naučnim zakonima. Paranormalne pojave su često iracionalne ili kontroverzne. Među najzastupljenije paranormalne pojave spadaju duhovi, vanzemaljci, neidentifikovani leteći objekti i slično. U određenom broju slučajeva, fenomen nije moguće racionalno objasniti pa se navodi kao nepoznat, uz uveravanje šire javnosti kako se radi o prirodnom fenomenu koji nema naučno objašnjenje...\nHODAJU LI SVETOM ZOMBIJI?\nU filmovima o zombijima oživeli mrtvaci mahnito lutaju ulicama i poljima. Kanađanin Vejd Dejvis odlučio je da otkrije istinu i uputio se u centar tih zagonetnih zbivanja - na Haiti.\nTamo suga najpre upoznali sa čovekom koji je imao ožiljak na desnom obrazu. On je naučniku objasnio veoma kratko i pomalo zastrašujuće:\n- To je trag od eksera iz mog mrtvačkog sanduka, jer, ja sam, znate, zombi!\nDejvis je već znao za religiju vudu, čije se učenje temelji na verovanju u vradžbine, moć magije, fetiša i sličnih stvari. Vudu potiče iz Afrike, a u novije doba je najrasprostranjeniji na području Kariba. Zombi, po vudističkom verovanju, natprirodna moć kojom se mrtvi dovode u stanje slično transu. Oni tada slepo slušaju osobu koja nad njima ima tu moć.\nDejvis nije došao na Haiti da bi otkrivao zombije. Čoveka sa ožiljkom, Klajrivijusa Narcisea, već su pre njega otkrili drugi: psihijatri, novinari i njegova porodica kojoj bi bilo milije da ga nije ni pronašla. Što je najzanimljivije, on je bio proglašen mrtvim u bolnici 'Albert Švajcer', američkoj dobrotvornoj ustanovi prepunoj super stručnjaka. Tamo su ga bili primili jer se žalio na groznicu i bolove u telu. Umro je dva dana kasnije, 2.maja 1962. godine. Osamnaest godina kasnije sreo je jednu od svojih sestara i predstavio joj se nadimkom koji su znali samo članovi najuže porodice. Ispričao je sestri kako se seća članova familije koji su plakali pored njegovog odra i kako su ga neki glasovi po imenu pozivali u grob, uz pevanje i bubnjeve. Ispričao je još da su ga izvukli iz groba kako bi ga naterali da radi kao rob na jednoj plantaži šećera. Najzad je dospeo u jednu psihijatrijsku kliniku, gde ga mnogo više proučavaju nego što ga leče, jer i nema šta da se leči, sve je kao u redu.\nDejvis nije sebi postavio o cilj da juri bivše mrtvace. Njega je mnogo više zanimao tajni otrov zombi i, kako tvrdi, vratio se u Evropu sa njim. Pritom je dobio priliku da upozna religiju vudu. Prve večeri na Haitiju Dejvis je video žene opsednute duhovima kako u ustima drže užareno ugljevlje. Bio je to vudu obred za turiste koji se svake večeri održavao u kući Maksa Bovoara, haićanskog vuduističkog sveštenika. On i njegova ćerka Rajčel, postali su Dejvisovi vodiči u traganju za stručnjacima koji mućkaju zombi otrove. Najpre su otišli do Marsela Pjeroa, vuduističkog svesštenika sumnjive reputacije, koji je nešto ranije novinarima dao uzorak otrova zombi. Za taj otrov veruje se da izaziva stanje prividne smrti takozvanih zombija. Marsel Pjero je pristao i dopustio mu da ga gleda kako priprema pravi zombi otrov. Sastojci otrova kao da su bili uzeti iz kotla neke veštice: dva tek ubijena guštera, strvina velike krastave žabe i otrovna četverozuba riba gušavica. Sve to bilo je ispečeno, uz još neke biljke i uz ugljenisane ljudske kosti. Dejvis je potom tražio uzorke i od drugih vudu sveštenika i svima je bila zajednička riba gušavica koja sadrži veoma otrovnu materiju tetradoksin. Dejvis objašnjava: 'Velika veština vračeva sastoji se samo u tome da pronađu dozu koja će umrtviti, ali ne i ubiti. Oni smatraju da ljudske kosti imaju najveću moć opojnosti'.\nZombiji su kreirali i politički život na Haitiju. Jedan od njih, nepismeni momak Žan Tatun, smatra se simbolom antirežimskog pokreta koji je na kraju srušio i tridesetogodišnju diktaturu porodice Divalije. Tatun je prvi započeo podzemni rat protiv pripadnika tajne policije, zbog čega su za njim krenule bezbrojne potere. On je, međutim, po mišljenju sunarodnika, bio 'čarobnjak'. Jedan ugledni poslovni čovek tvrdio je Dejvisu: 'Tatun se u borbi protiv policije služio čarobnim praškom i zato mu nisu mogli ništa.\nDiktatura na Haitiju služila se magijom da bi držala u pokornosti nepismeni narod, ali to se najzad okrenulo protiv nje i - zombi su je srušili. O ovoj neprirodnoj pojavi izjašnjavali su se i mnogi drugi naučnici. Tako Robert Silverman iz Nacionalnog instituta za zdravlje kaže da bi svako u modernoj bolnici bio sposoban da odredi razliku između života i smrti. I neurofarmakolog Dejvid Peri sa univerziteta 'Džordž Vašington' smatra da nijedna osoba ne može zabunom biti proglašena mrtvom, ukoliko je obavljen ozbiljan medicinski pregled i kaže: 'Tetradoksin blokira autonomni nervni sistem koji utiče na osnovne telesne funkcije. To je užasan osećaj ako ste pri svesti, a ne možete ni da mrdnete'. Kad su ga novinari pitali smatra li on da postoje zombiji i zombifikacija, naučnik se poslužio rečnikom savremenih političara: 'To je stvar bujnog maštanja, ali nije izvan domena mogućeg'!\nPrema nekim izvorima sa drugih strana sveta, zombiranje, ono pravo, izgledaa da je zaista moguće, a njim pokušavaju da eksperimentišu i neki naučni krugovi. I to sigurno daleko uspešnije od onog što katkad procuri u javnost, kao što su, recimo, eksperimenti Rusa Longa. On je, naime, pokušao da na bioelektričnoj osnovi makar prividno oživi mrtvo telo, a do sada mu je uspelo da mrtvac pokrene ruke i noge!\nŠta se to hoće postići povampirenjem vudua i sličnih magijskih tehnika, čak i u naučnim laboratorijama. Nije li im isti cilj kao i genetskom inženjeringu i manipulacijama bioenergetskim poljima: da se čovek i svet, ovakvi kakvi su - sve bezdušniji i perverznije materijalistički - po svaku cenu održe da bi čovek zagospodario prirodom, životom, pa i smrću, ne birajući sredstva. A to će ga na kraju i uništiti.\nNEŽELJENI NEVIDLJIVI SUSTANAR\nNevidljivo biće koje pravi buku po stanu, premešta predmete, pušta vodu... Ne može nam biti simpatično ma odakle da dolazi. Ali, kako ga se rešiti? Poltergejst u prevodu znači 'bučni duh' ili 'duh bukač'. To je malo izučen proces energo informacione razmene u svetu. Ako ste mislili da je strašilo izmišljeni lik iz predanja i bajki, onda ste se prevarili. Itekako je stvarno...\nU jednoj kući u selu Kurumdukan u Sibiru pojavio se čudan duh. To je bilo najrealnije strašilo koje je, kako se ispostavilo, vrlo bučno i budalasto biće. Lokalni žitelji dolazili su da ga čuju, a kasnije su dolazili i stanovnici okolnih sela i naselja. A ono je uvek, na neki način umelo da prepozna ko je 'svoj' a ko 'tuđi'. Kad bi ga pitali, odgovaralo je kucanjem. Moglo je čak da otkuca i neku poznatu melodiju po želji prisutnih, ako je bilo raspoloženo. Kad se pak ljutilo, bacalo je na ljude razne predmete: obuću, klupka vune i ponekad zažareno ugljevlje.\nPre nekoliko godina u jednom moskovskom stanu su se, ne zna se odakle, počele pojavljivati mokre barice na podu, stolovima i stolicama, a kreveti i odeća bili su neprekidno mokri. Najviše je stradala dvogodišnja Nataša. Kada je dolazilo vreme za spavanje, roditelji su morali stalno, ali uzaludno, menjati posteljinu: tek promenjena, ona je odmah postajala mokra - naravno ne Natašinom krivnjom. U zanimljive situacije upadali su i odrasli članovi porodice. Stolice na kojima su sedeli odjednom su postajale mokre i odeća se morala menjati.\nSlučajevi poltergejstva registrovani su u mnogim krajevima Rusije. Te pojave su praćene bukom, glasnim kucanjem, samovoljnim otvaranjem vrata, odvrtanjem slavina, smetnjama u radu elektrouređaja, pojavom svakakvih natpisa na zidovima, premeštanjem predmeta - čak i teškog nameštaja. Poltergejst u obliku 'kućnog duha' u jednoj moskovskoj porodici toliko se zaigrao deleći šamare i sakrivajući predmete, da su stanari glavom bez obzira bežali od njega kod rodbine na selo. Ali je i nemirni duh odlučio da udahne malo svežeg vazduha, samo što su njegove smicalice postale mnogo dovitljivije. Jednom je izavadio iz dedinog džepa flašu sakrivene votke i postavio je na sto svima na videlo. Policajac koji je po pozivu došao da smiri 'kavgadžiju' prvo je probao da ga preplaši pištoljem, ali je smesta dobio nekoliko jačih šamara - niko ne zna odakle. Zbunio se i drugi policajac koji je bio pozvan da razjasni stvari sa glasnim duhom.\nMesto događaja je bio grad Kursk. U kući u koju se uselio mladi bračni par iz zidova je počeo izlaziti glas koji je naizmenično optuživao mladence za njihove predbračne grehove. Posle uzajamnih prebacivanja i svađa, oni su pozvali čuvara reda. Ali, i on je dobio svoje - 'glas' ga je optužio za takve prestupe u službi da se policajac hitno povukao. Tada se pojavio policijski načelnik u pratnji drugih saradnika da na svaki način okonča tu čudnu pojavu. Završilo se time da je 'glas' ispričao svima prisutnim o njihovim grehovima koje su, razume se krili jedni od drugih, sve do tada. Ali, evo šta je zanimljivo. Pri poltergejstu ponekad se čak i krhki predmeti koji se premeštaju leteći vazduhom, ne razbijaju, već pažljivo dospevaju na drugo mesto. Kadkada lako prolaze kroz tvrde pregrade i ni na koji način ih ne oštećuju, kao da nestaju i ponovo se materijalizuju sa druge strane zida. U jednom gradu predmeti su prolazili kroz dupla stakla i pritom nisu ostavljali nijednu pukotinu.\nNaučnici su prihvatili postojanje poltergejsta, ali nisu uspeli da objasne prirodu ove pojave. Ma kako to čudno zvučalo, često su potvrđivane pretpostavke da je izvor poltergejsta vrlo često obična vradžbina. Vradžbine počinju kucanje. To je provera. Ako domaćini ne vide onog ko to radi, u tom slučaju ovaj ih lako hinotiše i prelazi na smišljeni teror, pri tom kao da je nevidljiv u tuđem stanu. Tada se u sobama čuju nečiji koraci, nepoznat glas, počinju padati predmeti, sam od sebe pali se nameštaj, sa plafona teče voda... Samo mačke i psi, koje je nemoguće hipnotisati, mogu da vide onog ko to radi, i oni pokušavaju da napuste kuću.\nU kuhinji jedne petrogradske porodice odjednom je pao frižider, a malo kasnije započelo je pravo rušenje. Šerpa sa supom uletela je u sobu i prosula sve što je bilo u njoj na svetle tapete. Sa plafona su počele padati ceduljice sa pretnjam praćene najnepristojnijim psovkama. Domaćini su tek u zlo doba pronašli jednog starca koji ih je spasao užasa, ustanovivši da je izvor svih nesreća bila neka rođaka sa sela. Ima raznih boraca sa poltergejstom, a među njima su i neki sveštenici. Koristeći sveću, Bibliju, i naravno, molitve, mnogima koji su stradali od poltergejstva pomogao je sveštenik koji je izjavio da demoni ne streću otpor, pa tako ulaze u kuće i kradu ljudske duše.\nA sada se setite da li ste ikada bili nervozni kada je u stanu nestajala neka stvar neophodna stvar? Pretraživali ste sve da biste je pronašli i kada ste već bili očajni, stvar se sama iznenada pojavila. Ovo može da bude šala poltergejsta, pa se malo zamislite...\nUBIJENI OTKRIO SVOGA UBICU\nSuđenje povodom ubistva konta Ubalda Benija u Pulji danima je bilo glavna tema u Italiji, posebno što je optužbu, na zahtev majke ubijenog, zastupao jedan od najpoznatijih advokata Alesio Milone, koji je, posle više od deset godina ćutanja objavio knjigu o ovom slučaju. Činjenice su takve da bi izazvale interesovanje javnosti i da ubijeni nije bio jedan od najbogatijih ljudi u kraju, direktor puljeških rudnika sapunjave krede, veoma traženog prizvoda na italijanskom tržištu.\nBeni, koji je bio veeren sa udovicom Anom Gasparini, nađej je mrtav jednog avgustovskog jutra. Verovalo se da je ubijen, a lekar je ustanovio da su povrede različitog porekla. Posle prvih ispitivanja sumnja je pala na mladog preduzimača Korteza, koji je bio u sukobu sa svojim direktorom zbog sumnje da je otuđio veću svotu novca iz kase rudnika. Osim toga, kako je tvrdila policija, on je bio uz ubijenog nekoliko minuta pre njegove smrti. Korteze se branio da je ostavio gazdu živog i zdravog i otišao kući na spavanje, ali njegov alibi nije imao ko da potvrdi, tako da su stvari po njega stajale vrlo loše. Pretio mu je zatvor, čak i smrtna kazna.\nPrvi dani suđenja su proticali mirno, svedoci su se ređali, a bile su pozvane i majka i verenica ubijenog. Ništa nisu imale protiv Korteza, a Beni im nije ništa govorio o novcu. Ipak, sticao se utisak da nisu uverene u krivicu optuženog Korteza, a kada su majku pitali kakvu kaznu traži za ubicu svoga sina, ona je odgovorila: 'Za ubicu, smrtnu kaznu, kada ga otkrijete!' Na direktno pitanje istražitelja da li smatra da je optuženi nevin, odgovorila je da oseća da taj čovek nije ubio njenog sina, šta god drugo da je uradio. A onda, petog dana suđenja, zastupnik odbrane je kao svedoka pozvao Alesija milonea, čuvenog advokata koji je pod zakletvom ispričao da je dan posle ubistva od Ane Gasparini dobio sledeće pismo: 'Dragi gospodine, želim da vam ispričam da sam 24.avgusta noću, na dan ubistva, bila sam veoma uznemirena. Čekala sam Ubalda da se vrati na večeru i odjednom sam u polumraku ugledala lik mog verenika koji mi je rekao: 'Vidiš? Vezali su mi ruke konjskim uzdama. Potraži tužioca. Osoba koja mi je ovo uradila ima tamnu mrlju u oku. ne dozvoli da optuže nevinog čoveka'. nekoliko sati posle toga saznala sam za ubistvo. Sutradan sam o tome govorila Filomeni Ramponi i Pietri Montekarvino, i one su me savetovale da se obratim vama. Vi ćete, verujem, znati šta treba da učinite. Vaša Ana Gasparini.\nMilone je tražio da svedoči jer smatra da se i to treba uzeti u razmatranje kao dokaz, a onda je pokazao još jedno pismo, koje je majka ubijenog konta napisala 26.avgusta jednom njegovom kolegi, porodičnom advokatu Benijevih. Pismo je glasilo: 'Dragi gospodine, u noći na dan pošto je ubijen moj sin, sigurna sam da sam u polusnu vidlea pred sobom zločinca koji je ubio mog sirotog Ubalda. Činilo mi se da vidim sina kako se vraća kući svojim kočijama preko jednog poljskog puta, a onda je iznanada napadnut. Napadač je imao jedan znak po kome se može prepoznati. Naime, imao je tamnu mrlju u oku. Moj siroti sin je smrtno ranjen ispao iz kola na jednoj uzbrdici i kao da se malo pomerio. Videvši to, ubica je pobegao glavom bez obzira. Mada sam ovo nazrela u snu, sigurna sam da je to istina i da moramo pronaći toga čoveka'.\nMiloni je potom pozvao svoga kolegu koji je posvedočio da je pismo primio 26. i da je sadržaj autentičan. Potom su na red došli i grafolozi koji su potvrdili autentičnost oba rukopisa, a Miloni je podne tužbu protiv N.N. osobe za ubistvo konta Ubalda Benija, a onda je zatražio odlaganje suđenja Kortezu radi pribavljanja novih dokaza. Najviše zahvaljujući autoritetu i ugledu samog Milonija, sudija je to prihvatio. Suđenje Kortezu je odgođeno za dve nedelje, dok se pred istim sudijom nastavilo suđenje N.N. osobi.\nMiloni se pozvao na telapatski fenomen koji je umirućem kontu omogućio da stupi u vezu sa svojim najmilijima i da identifikuje svog ubicu. Javna tužba je takođe posumnjala i da je Ana Gasparini možda počinila zločin, te da na ovaj način pokušava da skine sumnju sa sebe, pogotovo kada se otkrilo da je Beni testamentom ostavio sve svojoj verenici, za koju se pričalo i da je pokazivala izvesnu nežnost prema mladom Kortezu, a ni on nije bio ravnodušan prema vremešnoj gazdarici. Ipak, to se nije moglo ničim dokazati, ma koliko se javni tužilac trudio. Takođe, ostalo je otvoreno i pitanje kako objasniti pismo gospođe Beni jer bilo je malo verovatno da bi ova plemenita dama pristala da prikrije nevenčanu ženu svoga sina, koju nikada pre nije videla i čijom prošlošću nije nikako bila oduševljena. Milone je, osim toga, dokazao da nije moguće da je između ove dve žene postojao bilo kakav dogovor jer jedna je živela u Pugliji, a gospođa Beni u Umbriji i nikada se nisu videle ni čule sve do dana sahrane, kada su oba pisma već bila u rukama dvojice advokata. Jedini način da stupe u kontakt bio je telepatski, ali eksperti su tvrdili da ni jedna ni druga žena nisu mediji. Ostalo je još samo jedno: policija je pročešljala čitavu okolinu u potrazi za čovekom sa mrljom u oku, ali nigde ga nije bilo. Kada su već svi bili uvereni da takav čovek ne postoji, dva dana pred nastavak suđenja Kortezu, lokalnog policajca Đovanija pozvala je usplahirena supruga vlasnika velike banke u Pugliji, za koga se pričalo da rado menja žene. Ona je rekla da je tek za vreme večere primetila da njen suprug ima crnu mrlju u desnom oku, ali da se to teško vidi, posebno po danu. Kada mu je to spomenula, muž koji je dosta popio te večeri ju je išamarao i zapretio da ne priča nikome takve gluposti, a onda se zaključao u svoju sobu. Kada je posle dva sata uz pomoć sina obila vrata i ušla, soba je bila prazna, a nestao je i sav novac i nešto odeće i nakita njenog supruga.\nPočeo je lov na čoveka za kojeg je policija verovala da će moći da im pomogne u istrazi. Izdata je i poternica, ali bez uspeha. Bankar kao da je propao u zemlju. Već su svi poverovali da je napustio zemlju, a onda su ga dva stočara našla mrtvog, ustreljenog, u jednoj livadi blizu rudnika. Pošto mu je revolver bio u ruci, verovalo se da je izvršio samoubistvo. Kada su čule za samoubistvo bankara, Ana Gasparini je izjavila da oseća da je on pravi ubica, a gosođa Beni je rekla da to sigurno zna jer joj se te noći javio njen pokojni sin i rekao da je slučaj dobro rešen, da su pronašli pravog ubicu.\nAMERIČKE PREDSEDNIKE MALTRETIRAJU MRTVI PRETHODNICI\nVašingtonska Bela kuća, oličenje i simbol moći SAD, u kojoj od kraja XVIII veka žive predsednici ove države, prema svim raspoloživim podacima rekorder je u celoj toj ogromnoj zemlji po broju 'domaćih' duhova koji se prikazuju danonoćno. I to isključivo nekadašnjih predsednika. Prema uredno vođenoj statistici prvi na listi po broju pojavljivanja je predsednik Abraham Linkoln, ubijen u atentatu u pozorištu 1865. Kažu da su njegov duh počeli da viđaju u njegovoj rezidenciji - Beloj kući, koja je taman bila završena, svega nekoliko dana posle ubistva. Zapisano je da je njegov duh prva ugledala Grejs Kulidž, supruga predsednika Kevina Kulidža koji je 'nasledio' Linkolna. Linkoln je, ispričala je Grejs, stajao zamišljen i zabrinut pored prozora čuvenog Ovalnog kabineta sa koga se pruža pogled na aveniju Pensilvanija. I mnogi potonji predsednici i članovi njihovih porodica su tvrdili i tvrde da su videli Linkolna na istom prozoru, zagledanog niz Pensilvanija aveniju...Kažu da se duh Linkolna posebno često pojavljivao za vreme predsednikovanja Frenklina Delano Ruzvelta. Jednom je, ostalo je zapisano, mlada sekretarica Ruzvelta ušla u sobu gde je nekada bila spavaća soba Linkolna. Na krevetu je videla njegovu prikazu koja je sedela i vezivala pertle na cipeli. I to nije sve: pošto je mlada sekretarica užasnuta istrčala iz sobe, ubrzo je u prostoriju ušla spremačica. I ona je videla Linkolnov duh koji je upravo pokušavao da zapali vatru u kaminu...\nU sobi gde je nekada bila spavaća soba Abrahama Linkolna u vreme Ruzvelta bila je radna soba njegove supruge. Istina, ona nikada nije videla njegov duh, ali je u više navrata pričala da joj se stalno činilo da je neko nevidljiv posmatra. Holandska kraljica Vilhelmina je tvrdila da ju je jedne noći, kada je bila u poseti predsedniku Ruzveltu i spavala u Beloj kući, usred noći probudilo kucanje na vrata. Otvorila je , a na pragu je stajao - Abraham Linkoln! I predsednik Hari Truman je tvrdio da je u Beloj kući video Linkolna. On je čak pričao da je Linkoln posebno „voleo” njegovu ćerku i da je duh često stupao u kontakt s njom, pa čak i da su se oni zaključavali noću u bivšoj spavaćoj sobi Linkolna i - beskonačno, do jutra, razgovarali .Priča se da je Truman, preko svoje ćerke, čak tražio i savete od davno ubijenog predsednika...\nDrugi na listi duhova bivših američkih predsednika koji se pojavljuju u njihovoj rezidenciji je Endrju Džekson. Postoje različita tumačenja zašto se njegov duh vije po Beloj kući. Ili je to zato što je za života bio zagriženi spiritista, ili zato što nije 'propuštao' ni jednu suknju koja bi prošla pored njega. U svakom slučaju, posebno mlađe sekretarice i spremačice svih potonjih predsednika, uvek, prolazeći pored tzv. Roze spavaće sobe predsednika Džeksona, uvek čuju kikotanje i smeh! Jedna od njih, Lilijan Parks je posvedočila da je 1961. godine u Roze spavaćoj sobi, kada je nameštala postelju koja je bila namenjena britanskoj kraljici Elizabeti tada u zvaničnoj poseti SAD, osetila da se neko priljubio uz njena leđa, a potom i - nešto niže- 'rad' veoma odlučnih i snažnih muških ruku. Čula sam kikot i užasnuta istrčala iz sobe, rekla je Parksova. Sledeći na 'listi' je predsednik Vudro Vilson, koga često viđaju kako se kreće kroz Belu kuću u - kolicama...\nNajnovije svedočenje potiče od mlađe ćerke prethodnog predsednika SAD Džordža Buša - Dženi, koje je objavio nedeljnik 'Teksas mantli': Jedne noći sam iz kamina u mojoj sobi začula pevanje. Bila je to, kaže Dženi, arija iz neke opere. Ispričala sam to mojoj starijoj sestri Barbari koja mi nije poverovala. Ali posle nedelju dana, obe smo se našle u mojoj sobi i - začule iste zvuke. Ovoga puta melodije iz 50-tih godina...Poznavaoci kažu da je to, najverovatnije, bio predsednik Hari Truman koji je voleo da prekraćuje vreme svirajući na klaviru. Američke predsednike muči poseban problem- duh crnog mačka. Crni mačak se pojavljuje kako u svim prostorijama Bele kuće, tako i na aleji koja vodi ka njoj, pa čak i u podrumima Kapitola (američkog Kongresa). Duh mačka odavno ima nadimak DC, prevedeno - demonska mačka.\nKažu da je njegov duh zapravo duh jedne od 30 mačaka koje su oko 1800. godine dovedene i puštene u Belu kuću da - love miševe i pacove! Neki smatraju da mačke, po obavljenom poslu nisu želele da napuste Belu kuću odakle su ih terali. Posledica: svedoci tvrde da duhovi mačaka, kada im se neko približi, od malog, crnog mačeta pretvaraju se u zver veličine tigra! Postoje brojna svedočenja da su se svi susreti sa DC završavali tragično. Većina ljudi je gubila svest, mnogi su završavali u bolnici zbog srčanog udara ili užasnih rana i ogrebotina. Čak je straža oko Bele kuće više puta pucala u njih -bez rezultata. Sve u svemu, kažu poznavaoci, pojavljivanje DC definitivno označava nekakvu nesreću nacionalnih razmera! Mačak se, na primer, pojavio odmah posle finansijskog kraha 1929, posle ubistva Džona Kenedija 1963, a uvek se javlja i u vreme smene predsednika u Beloj kući.\nNedavno je jedna od najvećih američkih stručnjaka za Feng-šui Debra Djunajer javno posavetovala predsedniku Baraku Obami da - počisti Belu kuću. Objasnila mu je da, pre svega, mora da odstrani negativne vibracije izazvane dramatičnim i pogrešnim postupcima njegovih prethodnika, ali i svih događaja od prvih dana Bele kuće do danas. Obama je dobio i drugi mandat i još jedan četvorogodišnji ostanak u Beloj kući, ali Debru nije poslušao! Zvaničnu rezidenciju američkih predsednika već 212 godina - Belu kuću - projektovao je arhitekta Džejms Hoban, a njena gradnja trajala je od 1792. do 1800. godine. Prvi stanar je bio predsednik Džon Adams. U toku američko-britanskog rata britanske trupe su tokom napada na glavni grad SAD Vašington 1814, pored mnogih drugih zdanja, spalile i Belu kuću. Od tada pa sve do 1963. traju obnove, rekonstrukcije i proširenja ovog simbola američke vlasti. Mnogi predsednici su se bavili proširivanjem zdanja, rekonstrukcijama i ojačavanjem same zgrade, unutrašnjim preuređenjima. Poslednje, veoma opsežno preuređivanje enterijera obavila je supruga Džona Kenedija, Žaklina. Od tada do danas, potonji predsednici, ali ni njihove žene, gotovo da uopšte nisu intervenisali u unutrašnjosti Bele kuće, očigledno zadovoljni njenim ukusom.


Jupiterov mesec Evropa verovatno sija iako je daleko od Sunca | PC Press\nJupiterov mesec Evropa verovatno sija iako je daleko od Sunca\nNove studije ukazuju na to da Jupiterov mesec Evropa verovatno sija u kosmičkoj tami, uprkos tome što je daleko od Sunca.\nRadi se o tome da intenzivna radijacija sa Jupitera osvetljava ledenu površinu satelita Evropa, koja pokriva veliki slani okean u kojem bi, kako tvrde neki naučnici, moglo da bude uslova za razvoj života. Da radijacija ne utiče na ovaj mesec, on bi izgledao isto kao što naš Mesec izgleda kada se posmatra sa Zemlje, ali to nije slučaj.\nTim eksperata zadužen je za proučavanje organskih molekula u ledenoj kori meseca Evropa, te toga kako na njih utiču čestice koje se na površini kreću velikom brzinom usled delovanja snažnog Jupiterovog magnetnog polja ( i koje, kako se pretpostavlja, dovode do toga da površina ovog nebeskog tela svetli, zahvaljujući tome što velikom brzinom prodiru u površinske materijale).\nNaučnici bi uskoro mogli da provere ove tvrdnje u praksi (pretpostavke o tome da Evropa sija došle su nakon toga što su isti uslovi simulirani u laboratorijskim uslovima), a zahvaljujući Europa Clipper kapsuli agencije NASA, koja bi ka Jupiteru i Evropi trebalo da poleti do 2025. godine.\nTagovi: Europa Clipper, Jupiter, mesec, mesec Evropa\n← Tesla i Curevac: Proizvodnja vakcina protiv kovida-19\nNovi Ghimob malver može da špijunira preko 150 Android aplikacija →