Muške torbe - Green office - Green office\n> Torbe|Rančevi|Koferi>Muške torbe\nZamenski Brother TN-2310/TN630 toner za štampače:Premijum kvalitet...\nBrother TN-2220 kompatibilni toner\nBrother HL-2220 Brother 2230 Brother 2240 Brother 2242 Brother 2250...\nZamenski toneri za štampače Brother TN-230 Brother HL 3040 Brother HL...\nBrother TN-3480 zamenski toner\nZamenski toner za štampače Brother TN-3480 OEM oznaka:TN-3480...\nZamenski toner Brother TN-3430\nTN-3430 Brother zamenski toner za štampače.OEM oznaka:TN-3430...\nZamenski toner Canon CRG-046\nZamenski toner CRG-046 za upotrebu u Canon štampačima: Canon i-Sensys...\nCanon CRG-045 kompatibilni toner\nZamenski toner CRG-045 za upotrebu u Canon štampačima: Canon i-Sensys...\nCanon CRG-052 zamenski toner\nZamenski toner CRG-052 za upotrebu u Canon štampačima: Canon I-SENSYS...\nZamenski toner HP CF325X\nZamenski toner CF325X za upotrebu u HP štampačima: HP Laserjet...\nZamenski toner HP 56A\nZamenski toner CF256A za upotrebu u HP štampačima: HP Laserjet M436N...\nToner HP 87A zamenski\nZamenski toner CF287A za upotrebu u HP štampačima: HP Laserjet...\nKofer Gabol Render veliki\nProizvođač:Gabol Model:Render Materijal:ABS + Polikarbonat...\nPOKLON TORBA LENOVO Model:IdeaPad...\n34 990,00 RSD 36 990,00 RSD\n63 pregledi 4 komentari 0 Sviđanje\n5 top modela kofera za 2018 godinu\n263 pregledi 4 komentari 0 Sviđanje\nUplovite u svet modernih trendova novih uzbudljivih oblika i materijala. Predstavljamo Vam deo nove Gabol kolekcije...\n394 pregledi 2 komentari 18 Sviđanje\nDugo iščekivani toner za Lexmark štampače |Green office\nObjavljeno u: Potrošni materijal\n496 pregledi 12 komentari 22 Sviđanje\nPosle više od godinu dana u prilici smo da Vam predstavimo prvi Lexmark 51B5000 kompatibilni toner za upotrebu u...\n496 pregledi 12 komentari 22 Liked\n394 pregledi 2 komentari 18 Liked\n263 pregledi 4 komentari 0 Liked\n63 pregledi 4 komentari 0 Liked\nKofer Gabol Air\nMuške torbe Pronađeno je 49 proizvoda.\nPrikazuju se 37 - 48 od 49 stavki\n3 790,00 RSD Dostupno\nTorba na rame Player Gabol\nMaterijal Poliester Model: Player Dimenzije: 34x18x14 cm Garancija 24 meseca Uz torbu možete kombinovati celu liniju Player u istom dezenu Nastojimo da budemo što precizniji u opisu proizvoda i prikazu slika ali ne možemo garantovati da su sve informacije kompletne i bez grešaka.\nTorba putna Player Gabol\nMaterijal Poliester Model: Player Pregrade: 1 glavna i 2 bočna džepa Dvosmeran rajfešlus Dupla ručka za držanje Kaiš za rame Dimenzije: 55x26x27 cm Garancija 24 meseca Uz torbu možete kombinovati celu liniju Player u istom dezenu\n1 350,00 RSD Dostupno\nTorbica na rame Player Gabol\nProizvodjač: Gabol Serija: Player Pregrade: 1 glavne i 1 prednji Dimenzije: 38x26x6 cm Materijal:Tekstil Garancija 24 meseca Uz ranac možete kombinovati celu liniju Player u istom dezenu\n1 690,00 RSD 1 990,00 RSD Dostupno\nTorba na rame Rocking Gabol\nMaterijal Poliester Model: Rocking Dimenzije: 38x26x6 cm Garancija 24 meseca Uz torbu možete kombinovati celu liniju Rocking u istom dezenu Nastojimo da budemo što precizniji u opisu proizvoda i prikazu slika ali ne možemo garantovati da su sve informacije kompletne i bez grešaka.\n1 690,00 RSD 1 990,00 RSD\n1 350,00 RSD Kontaktirajte nas telefonom ili na mail kako bi Vas obavestili kada proizvod bude na stanju ili da Vam ponudimo zamenu za proizvod.\nTorbica na rame Rocking Gabol\nProizvodjač: Gabol Serija: Rocking Pregrade: 1 glavne i 1 prednji Dimenzije: 16x20x7 cm Materijal:Poliester Garancija 24 meseca Uz ranac možete kombinovati celu liniju Rocking u istom dezenu\n2 980,00 RSD Kontaktirajte nas telefonom ili na mail kako bi Vas obavestili kada proizvod bude na stanju ili da Vam ponudimo zamenu za proizvod.\nSportska torba Pulse Scate siva\nSportska torba Pulse iz kolekcije Sport Materijal:Poliester 600d Printing:Mašinska štampa Kopče: NIFCO Zakačka za rajsfešlus: metal Rajsfešlus:SBS Logo:metal logo. Pregrade:1 velika + 1 prednja + 1 back Kaiš za rame: da,jedna za rame i jedna za ručno nošenje Dimenzije proizvoda:60x30x28cm Težina:0.9 KG Boja:SivaTorba je dostupna u crnoj i...\n650,00 RSD 1 150,00 RSD Dostupno\nTorba poslovna PVC\nPregrade:1 glavna Izrađena od PVC Ručka sa gornje strane Metalne kopče Dimenzije : 39x31x9cm Težina: 0,9 kg Boja: Crna\n650,00 RSD 1 150,00 RSD\n1 900,00 RSD 2 400,00 RSD Kontaktirajte nas telefonom ili na mail kako bi Vas obavestili kada proizvod bude na stanju ili da Vam ponudimo zamenu za proizvod.\nTorbica Gabol Edit crna\nModel: Edit Materijal Tekstil+poliester Glavna pregrada sa organajzerom Pregrada za tablet 10,2" Tri džepa Dimenzije:24x31x7 Boj: Crna Nastojimo da budemo što precizniji u opisu proizvoda i prikazu slika ali ne možemo garantovati da su sve informacije kompletne i bez grešaka.\n1 900,00 RSD 2 400,00 RSD\n1 690,00 RSD 1 990,00 RSD Kontaktirajte nas telefonom ili na mail kako bi Vas obavestili kada proizvod bude na stanju ili da Vam ponudimo zamenu za proizvod.\nTorba Gabol Power\nProizvođač:Gabol Model:Power Materijal:Tekstil ne sadrži PVC Glavna pregrada Prednji džep Ručka sa gornje strane Podesivi kaiš za nošenje preko ramena Dimenzije:38x26x6 Garancija:2 godine\nTorba Gabol Player\nProizvođač:Gabol Model:Player Materijal:Tekstil ne sadrži PVC Glavna pregrada Prednji džep Ručka sa gornje strane Podesivi kaiš za nošenje preko ramena Dimenzije:38x26x6 Garancija:2 godine\nTorba Gabol Denver\nProizvođač:Gabol Model:Denver Materijal:Tekstil ne sadrži PVC Glavna pregrada Prednji džep Ručka sa gornje strane Podesivi kaiš za nošenje preko ramena Dimenzije:38x26x6 Garancija:2 godine\n3 300,00 RSD 3 800,00 RSD Dostupno\nTorbica Gabol Shadow crna\nProizvođač:Gabol Model:Shadow Sintetička koža Glavna pregrada sa organajzerom Pregrada za tablet 8" Prednji džep Zadnji džep Kaiš za nošenje preko ramena Zatvaranje torbice: rajsferšlus Dimenzije:19x24x7cm Boj: Crna Nastojimo da budemo što precizniji u opisu proizvoda i prikazu slika ali ne možemo garantovati da su sve informacije kompletne i bez...\n3 300,00 RSD 3 800,00 RSD


Aleksandar Radojičić, zvezda serijala ,,Montevideo” | Sinemanija\nAleksandar Radojičić, zvezda serijala ,,Montevideo”\nAleksandar Radojčić, mlada nada srpskog glumišta, rođen je u Beogradu, 24. oktobra 1987. godine.\nCeo život proveo je u svom rodnom gradu. Porodica je često letovala u Crnoj Gori, a zimi su odmarali na Kopaoniku. U Beogradu, u svom komšiluku, Aleksandar je pronašao prijatelje sa kojima se druži i dan danas. Od detinjstva je bio avanturista.\nSa sedam godina krenuo je na časove glume, koji su odredili njegov dalji životni tok. Pored glume, voleo je i sport, što mu je takođe koristilo, s obzirom da se proslavio u filmovima sa sportskom tematikom.\nU početku nije planirao da se bavi striktno glumom u životu. Pošto, kao osnovac, nije precizno znao čime bi se bavio, upisao je ,,Gimnaziju”. Nakon velike mature, dvoumio se između ,,Pravnog ” i ,,Fakulteta dramskih umetnosti”. Polagao je prijemni ispit na oba mesta. Na pravima je konkurencija bila velika i Aleksandar je primljen na samofinansiranje, dok je na glumi zauzeo prvo mesto na rang listi. Roditelji su ga bodrili da se odluči za ,,FDU”, i tako je Aleksandar postao student glume.\nAleksandar Radojčić – biografija mladog glumca\nNije se nadao nekoj većoj ulozi na samom početku karijere. Krenuo je lagano sa manjim rolama, a onda je dobio anganžman na projektu ,,Montevideo”, gde je pojavio u ulozi fudbalera simpatičnog nadimka – Balerina. Poput kolega koji su radili na istom filmu, Alekandar je brzo osvojio publiku svojim šarmom, talentom, ali i fizičkim izgledom.\nUčestvovao je u nekoliko velikih projekata, a nakon ,,Montevidea”, usledio je film ( kasnije i serija ) ,,Šešir profesora Koste Vujića” gde je imao zapaženiju ulogu, kao i još jedan filmsko – sportski spektakl ,, Bićemo prvaci sveta”. Tumačio je pretežno istorijske likove: u ,,Montevideu” je bio prvi jugoslovenski reprezentativac Milorad Arsenijević, u ,,Šeširu provesora Koste Vujića” tumačio je pesnika Milorada Mitrovića, a u filmu ,,Bićemo prvacu sveta” glumio je legendu jugoslovenske košarke Boru Stankovića.\nČlan je pozorišta ,,Boško Buha”. Bio je voditelj takmičarskog šou programa ,,Iks faktor Adrija”. Voli ekstremne sportove, a od kolega glumaca druži se, između ostalog, sa Viktorom Savićem.\nProslavili su ga filmovi: Montevideo, Bićemo prvaci sveta, Šešir profesora Koste Vujića\nDa li je oženjen?\nAleksandar Radojčić nije oženjen, ali je živeo u vanbraćnoj zajednici sa Jelenom Melezović. Živeli su zajedno tri godine, tokom kojih su dobili i ćerku Aju.\nRazišli su se 2014. godine, i tako dospeli u stranice žute štampe. Spekulisalo se da se Jelena i Aleksandar sude za starateljstvo nad ćerkicom, da se Jelena vratila kod roditelja u Zaječar, i da je odnos bivšeg momka i devojke poprilično zategnut.\nPar je demantovao ovu vest, oglasila se i sama Jelena koja je rekla da su se ona i Aleksandar razišli iz ličnih razloga i da nisu u svađi. Aleksandra je opisala kao divnog oca, koji redovno posećuje Aju, brine o njoj i pomaže im finansijski.\nAleksandar je dosta vezan za svoju ćerku, navodi da ga je Ajino rođenje navelo da se uozbilji i da je veoma odgovoran prema njoj.\nAleksandar Radojčić ima ćerku Aju.\nFilmovi, predstave, uloge …\nMladog glumca za sada možete gledati u sledećim ostvarenjima:\nMontevideo Bog te video, Na putu za Montevideo, Montevideo vidimo se ( kao Milorad Arsenijević – Balerina )\nVojna akademija 2 ( kao Nenad )\nPare ili život ( kao Nebojša )\nPlavi voz ( kao Dok )\nŠešir profesora Koste Vujića ( kao Milorad Mitrović )\nBićemo prvaci sveta ( kao Bora Stanković )\nPomenućemo i nekoliko predstava u kojima je glumio: Ana Karenjina, Crvenkapa, Sumnjivo lice, Zločin i kazna …\nPlašila me je pomisao da ću postati otac. Ipak, to je fenomenalno iskustvo i mogu da kažem ljudima ,,Pravite decu, vodite ljubav, a ne rat”.\nŠmeker je šmeker ne samo kad ima neku korist od toga. On se tako ponaša otkako ustane pa sve dok ne legne da spava. Ne mogu za sebe da kažem da jedan od njih, to dame treba da procene.\nSamo da je svetska. Ako neku izdvojim, druge će se možda naljutiti. Šalim se, ali ako baš neku moram da izdvojim, neka to bude Šarliz Teron.\nKurir ( Aleksandar odgovara na pitanje sa kojom glumicom bi snimio erotske scene )\nAleksandar Radojičić biografija ćerka datum rodjenja filmovi glumac intervju oženjen porodica predstave uloge visina žena


MuzikaSeptember 2, 2020\nNeki kažu da sviraju glam-rok, neki su ubeđeni u to da su poznati po hard-rok zvuku, a mi mislimo da sviraju nešto što bi okarakterisali kao sweet-metal ali sa pank stavom. Oni su Mötley Crüe i dolaze sa američkog kontinenta iz države Kalifornija.\nDanas ćemo u okviru Pesme dana slušati numeru koja nosi naziv Kickstart My Heart sa albuma Dr. Feelgood (1989.) koji je završio na listi od 200 najboljih albuma svih vremena na Billbordovoj top listi, a ujedno je i prvi album nakon što su momci iz ovog sastava neko vreme jeli samo zeleno, sutra crveno, a prekosutra, je li, žuto. I možemo još da kažemo da su pili sok od pomorandže (prvi njihov album nakon rehabilitacije svih članova benda). Ovo čuveno ostvarenje producirao je još čuveniji Bob Rock, poznat po tome što je sarađivao i sa bendovima poput Metallice, Aerosmith, sastava the Cult, Bon Jovi-jem, Bryan Adams-om, grupom the Offspring i mnogim drugim. Mlatite glavom uz stvar Kickstart My Heart!\nNapomena: link je za njihov spot, tako da budite malo strpljivi sa početkom pesme…\nTAGS: Kickstart My HeartMötley Crüepesma danaPlezirPlezir magazin


Povodom Svjetskog dana porodice: “Mlijekoprodukt” uručio donacije višečlanim porodicama – DOM INFO |\nPovodom Svjetskog dana porodice: “Mlijekoprodukt” uručio donacije višečlanim porodicama\nDonacijama Vitalia proizvoda višečlanim porodicama u BiH, kompanija Mlijekoprodukt iz Kozarske Dubice, koja posluje u oviru najveće regionalne kompanije za proizvodnju mlijeka i mliječnih proizvoda – Imleka, obilježila je Svjetski dan porodice.\nSvjetski dan porodice obilježava se sa ciljem afirmacije porodice i porodičnih vrijednosti. Marketing menadžer Mlijekoprodukta, Vlado Sandić, rekao je da je ova kompanija obezbijedila Vitalia mliječne proizvode za sedmične potrebe za oko 20 višečlanih porodica iz Bosne i Hercegovine i na taj način dala svoj doprinos obilježavanju ovog značajnog datuma.\n„Naša kompanija prepoznala je potrebu za pružanje podrške porodicama, naročito onim višečlanim, jer je porodica osnovna jedinica društva, a samo zdrava i osnažena porodica može dati puni doprinos zajednici u kojoj živi“, kazao je Sandić.\nPredsjednik udruženja porodica sa četvoro i više djece „4+“, Jovan Radovanović, zahvalio je Mlijekoproduktu na ovoj značajnoj donaciji.\n„Podsjetiću da je porodica stub svakog društva, a ovakve vrste pomoći višečlanim porodicama znače mnogo. Samo udruženim snagama možemo doći do trajnih rješenja problema naših porodica i poboljšanja njihovog statusa u društvu“, kazao je Radovanović.\nMeđunarodni dan porodice, obilježava se prema odluci Generalne skuštine UN-a od 1993. sa ciljem podizanja svijesti javnosti o značaju porodice i podsticanja javnosti za pružanje podrške porodicama, naročito onim koje su suočene sa problemima u ekonomskom, društvenom i kulturnom smislu.\nVitalia mliječni proizvodi za oko hiljadu mališana\n“Mlijekoprodukt” nagradio najbolje osnovce : Sezonske ulaznice za “Akvanu” za 32 odlikaša\nDruženje na klizaljkama uz čokoladno mlijeko\nU Doboju otvorena obnovljena Narodna biblioteka


"Mrtva je": Pismo nemačkih tužilaca roditeljima Medlin Meken - NOVA portal\n“Mrtva je”: Pismo nemačkih tužilaca roditeljima Medlin Meken\nSvet Autor:Milica Rilak16. Jun. 202008:48\nNemački tužioci uputili su pismo roditeljima nestale devojčice Medlin Meken, kako bi ih obavestili da je smatraju mrtvom. Tužioci su, međutim, odbili da otkriju razloge zbog kojih su zauzeli takav stav, zato što smatraju da bi otkrivanje informacija kojima raspolažu ugrozilo istragu protiv osunnjičenog Kristijana Bruknera, objavio je Dejli Mejl.\nHans Kristijan Volters, koji predvodi tužilački tim, juče je izjavio da ne može da podeli ključne dokaze sa britanskim Skotland Jardom, niti sa policijacima u Portugalu.\n“Saosećam sa roditeljima, ali ukoliko otkrijemo više detalja, to bi moglo da ugrozi istragu”, rekao je Volters.\n“Posedujemo čvrste dokaze da je osumnjičeni ubio Medlin, i to znači da je ona mrtva. Roditelji su obavešteni da nemačka policija ima dokaze da više nije među živima, ali im nismo otkrili detalje”, kazao je Volters.\nosumnjičeni Kristijan Brukner / Foto: German police\nOn je takođe rekao da Kejt i Geri Meken, čija je trogodišnja ćerka Medlin nestala 2007. godine u portugalaskom letovalištu Algarve, nisu odgovorili na pismo nemačkih tužilaca.\n“Uzeli smo, naravno, u obzir da će porodici teško pasti kada im zvanično kažemo da pretpostavljamo da je Medlin mrtva”, dodao je Volters.\nNemački tužilac: Brukner je ubio Medlin odmah posle otmice\n“Ono što ne smemo da otkrijemo je zašto je mrtva – zato što je sada važnije da se istraga uspešno okonča i da počinioca privredemo pravdi nego da otkrijemo kojim dokazima raspolažemo kako bi roditeljima objasnili zašto je smatramo mrtvom.\nOvo je istraga o ubistvu, ne potraga za nestalom osobom. Jasno smo stavljali do znanja sve vreme da istražujemo ubistvo i da posedujemo dokaze za to.\nRazumemo bol roditelja, i njihovu želju da nađu mir i olakšanje, ali smatramo da je i za njih bolje da se ceo slučaj okonča na jasan i uspešan način”, rekao je Volters.\nMedlin Meken / Foto: EPA-EFE/METROPOLITAN POLICE HANDOUT\n“Ukoliko se objavi previše detalja, to bi ugrozilo istragu koja je u toku.\nU Nemačkoj veoma nerado otkrivamo takve podatke, nisam siguran kako se to radi u Velikoj Britaniji, ali mi zadržavamo informacije za sebe dok ne podignemo optužnicu.\n“Dejli mejl” podseća da je Rožerio Alveš, advokat Mekenovih u Portugalu, pokušao da “pritisne” nemačke tuioce da otkriju kakve to dokaze poseduju, kao i da je tražio da sazna “šta se radi u pravcu rešavanja slučaja nestanka Medlin Meken”.\nOn je ranije optužio policijske snage iz tri zemlje (Portugalije, Britanije i Nemačke), koje vode istragu, da “zadržavaju informacije za sebe” i pozvao ih da budu otvoreniji kada je reč o obaveštavanju porodice o detaljima istrage.\nhans kristijan voltersistragaKristijan BruknerMedlin MekennestanakUbistvo


Na graničnim prijelazima spriječen šverc cigareta i mobitela\nsiječanj 18, 2018 administrator1 administrator1\nSlužbenici Jedinice granične policije Gradiška u srijedu su spriječili krijumčarenje 2239 kutija raznih vrsta cigareta bez akciznih markica, priopćeno je iz Granične policije BiH. Cigaretu su otkrivene graničnom kontrolom Opela, nacionalnih oznaka Republike Srbije, pri izlasku iz BiH, na Međunarodnom graničnom prijelazu Gradiška. Za pregled vozila korištena je specijalistička oprema. Vozilom je upravljao M. J. (1987.), državljanin Srbije. Cigarete i vozilo su privremeno oduzeti, a prema naredbi tužitelja Tužiteljstva BiH, protiv M. J. bit će dostavljen izvještaj zbog postojanja osnova sumnje da je počinio kazneno djelo ”krijumčarenje”. Istoga dana, službenici…\nUhapšen Jajčanin osumnjičen da je ucjenjivao djevojčice eksplicitnim fotografijama\nPripadnici Federalne uprave policije uhapsili su osobu S. H. iz Jajca, koja je osumnjičena da je preko društvene mreže Facebooka od djevojčica tražila eksplicitne fotografije pa ih ucjenjivala. S.H. je priznao tokom pretresa u Jajcu da je u protekle tri i po godine preko “Facebooka” kreirajući lažne korisničke profile stupao u kontakt sa djevojčicama starosne dobi od oko 10 godina, te ih obmanjivao i zahtijevao od njih da sačine seksualno eksplicitne fotografije, nakon čega bi ih ucjenjivao da će iste javno objaviti ukoliko ne nastave da se tako fotografišu. Kako…\nHirurški tim Opće bolnice u Sanskom Mostu uspješno je obavio operativni zahvat kojom prilikom je iz stomaka pacijentice izvađen tumor težak 3,2 kilograma. Prema riječima hirurga Mustafe Avdagića, koji je i direktor ove zdravstvene ustanove, riječ je o starijoj pacijentici koja ima 82 godine i koja se nakon operacije uspješno oporavlja i dobro osjeća. “Moram reći da je operacija potrajala puna tri sata. Radi se o komplikovanom operativnom zahvatu, koji se radi na klinikama, a ne u općim bolnicama i na sreću sve je dobro proteklo. Tumor je bio star…\nAnel Ramić (40) ministar je unutrašnjih poslova Unsko-sanskog kantona od 29. januara 2017. godine. Od 2006. godine radio je u Kazneno-popravnom zavodu (KPZ) Bihać kao viši referent za izvršenje krivičnih sankcija, a nakon toga je bio i stručni savjetnik za osuđena lica. Želja za daljnjim napredovanjem i usavršavanjem nagnala ga je da 2008. godine upiše postdiplomski studij na Pravnom fakultetu Univerziteta u Bihaću, na kojem je magistrirao u ljeto 2017. godine. Tema njegovog magistarskog rada i istraživanja bila je Tretman osuđenika u Bosni i Hercegovini sa aspekta kaznene politike, u…\nEna, Sara i Elvedin najbolji u 2017., zajedno osvojili čak 102 medalje\nKrajem svake sezone rukovodstvo Kluba borilačkih vještina (KBV) „Budo“ iz Cazina sumira postignute rezultate i, shodno tome, dodjeljuje priznanja svojim najuspješnijim takmičarima. U maloj sali Sportske dvorane „Cazin“ podijeljena su priznanja za postignute uspjehe u 2017. godini, a članovi su dobili i diplome za više pojaseve. Dodijeljena su i posebna priznanja za tri najuspješnija takmičara ovog kluba, koji su ukupno osvojili 102 medalje, od čega 39 zlatnih, 28 srebrenih i 35 bronzanih. Najuspješnijom takmičarkom KBV „Budo“ u 2017. godini proglašena je devetogodišnja Ena Kapić, koja je osvojila 44 medalje, od…\nsiječanj 18, 2018 siječanj 18, 2018 administrator1 administrator1\nPredsjednica Hrvatske Kolinda Grabar-Kitarović položila je danas cvijeće na spomen obilježjima u selu Ahmići i Križančevo Selo kod Viteza, potvrđeno iz Ureda hrvatske predsjednice. “U Ahmićima i Križančevom selu iskazala sam pijetet žrtvama rata u Srednjoj Bosni. Moramo učiniti sve da nijedna majka više nikada ne oplakuje dijete ili supruga izgubljenog u ratu na ovim prostorima. To je trajna zadaća nas i svih budućih generacija“, poručila je hrvatska predsjednica nakon posjete. Posjeta stratištima upriličena je mimo zvaničnog protokola posjete hrvatske predsjednice Bosni i Hercegovini. Više informacija o ovim posjetama biće…\nU Centru za inkluzivne prakse Osnovne škole „Cazin 2“ održan je okrugli sto o temi „Profesionalna orijentacija djece s teškoćama u razvoju“. Usvojen je niz zaključaka o kojima će se morati očitovati resorno ministarstvo USK, kao i druge nadležne institucije, prije svih nadležne za usvajanje izmjena i dopuna zakonskih rješenja koja reguliraju ovu oblast. U poratnom periodu u BiH, pa tako i u USK, odnosno Cazinu, dosta je urađeno na unapređenju života djece s teškoćama u razvoju. No, u fokusu su uglavnom bila djeca predškolske dobi i ona koja su…\nU Bihaću je organizirana javna rasprava o budžetu Unsko-sanskog kantona. Podsjetimo, Vlada, a potom i Skupština Kantona usvojili su ga u formi nacrta u iznosu od 219 miliona maraka, a sada svi zainteresirani imaju mogućnost za dodatnim zahtjevima, sugestijama i primjedbama. Oni koj su došli, kako se i očekivalo, uglavnom su iskazali potrebe za više sredstva, odnosno većim financijskim stavkama za boračke populacije, poljoprivredu, sudstvo i obrazovanje. Više sredstava u kantonaloj kasi voljeli bi i u Ministarstvu finansija, jer su obaveze daleko veće u odnosu na realne prihode, a u…\nOdnedavno pojedini parkovi, a prije toga i restorani, kafići i hoteli, pokriveni su besplatnim bežićnim internetom i sve je više građana koji tu pogodnost koriste, ali ništa manji nije broj onih kojima je lakše signal “preuzeti” iz komšijinog stana, naravno, također besplatno. U nastavku teksta pročitajte nekoliko trikova kako da provjerite “krade” li vam neko wi-fi. Provjera routera Vaš bežični preusmjerivač (router) trebao bi imati lampice koje svijetle dok je internetski protok interneta aktivan, između ostalog. Pogasite sve vaše uređaje spojene na internet i pogledajte ima li aktivnosti. Ako ima,…\nPorodične su fotografije zasigurno među najdragocjenijim uspomenama, stoga se mnogi odlučuju da umjesto spontanog, amaterskog fotkanja u vlastitoj režiji, taj posao ipak povjere profesionalnom fotografu. Da to nije uvijek i bolja opcija, uvjerili su se mladi supružnici Pam i Dave Zaring. Nakon što su svoje fotografije, koje su platili 250 dolara (400 KM), čekali čak osam mjeseci, na mail im je stiglo krajnje neugodno, ali i urnebesno iznenađenje. Fotografije su objavili na Facebooku, a post je, u samo četiri dana, postao viralni hit te je podijeljen gotovo 400.000 puta. “OK.…


Uhapšen osumničeni za napad na direktora hirurgije KC "Srbije"\nIncident se dogodio danas oko 13 sati na uglu Vladetine i Ulice kraljice Marije. Pripadnici policije uhapsili su N.B. (42) osumnjičenog da je danas u Beogradu, ispred kioska na uglu Vladetine i Ulice kraljice Marije, lekaru Kliničkog centra Srbije naneo… »\nDa li vam se dopada u ovakvom izdanju? Ovako Ana Nikolić izgleda bez šminke (FOTO)\nPevačica je otkrila kako izgleda u prirodnom izdanju. Ana Nikolić, kao i mnoge druge poznate ličnosti, koristi društvene mreže. Ona je na svom Instagram profilu objavila jednu fotografiju koja je privukla pažnju, pri čemu pozira bez šminke. ONA JE… »\nRonaldo srušio nestvaran rekord zbog koga će i najveći hejteri da mu se poklone (video)\nPortugalac se osim golova pretplatio i na fudbalske rekorde. Kristijano Ronaldo je sa dva gola doneo Realu pobedu nad Sportingom iz Hihona u 13. kolu Primere i tako na najbolji način najavio El Klasiko, koji je na programu naredne subote, 3. decembra… »


MEDVEDEV OPET O NOVAKU "Đoković će nas SIGURNO gledati u finalu, razmišljaću malo o njemu" - Sportal\nN. Z. L. - Vest objavljena: 13:46 - 28.01.2022\nOn je posle četiri seta i dva i po sata borba uspeo da savlada Stefanosa Cicipasa i zakaže duel za trofej sa Rafaelom Nadalom.\nU intervjuu na terenu posle meča, drugi teniser sveta se dotakao i svoje reakcije, kada je vređao sudiju zbog ponašanaj Cicipassa i njegovog oca.\nDetalj sa meča Danil Medvedev - Stefanos Cicipas Foto: Stare Slike\n- Emocije su takve, izgubio sam nerve, ali na kraju mi je to pomoglo što sam izbacio sve iz sebe i dobio sam u nastavku dva seta.\nZatim je govorio i o oporavku posle meča sa Alijasimom u četvrtfinalu.\n- Da, posle Feliksa sam pričao sa trenerom, seo sam u svlačionicu i bukvalno nisam mogao da se oporavim, pokušao sam oporavak potom, i rekao sam nije loše, mogu da se oporavim, dešavale su se greške, posebno na bekhendu, dobro je da nisam igrao pet sati sada, da mogu brzo da se oporavim za finale.\nNa kraju, dotakao se Rus i finala protiv Rafaela Nadala, a spomenuo je i Novaka Đokovića.\n- Izgubio sam protiv Rafe u svom prvom grend slem finalu, i sada ću opet ću da igram u finalu protiv čoveka koji juri 21. grend slem titulu. Mislim da će Novak gledati ovaj meč za dva dana sigurno. GS finala su nešto specijalno, poručio je Medvedev.\nDanil Medvedev je o Novaku govorio i nakon što se povukao s terena, kada je upitan da li će misliti o njemu pred finale.\n- Neću razmišljati o Novaku pre i tokom meča, ali hoću malo kada se završi. Malo o Đokoviću, a malo i o Federeru, rekao je Medvedev i izazvao bučno komešanje publike, koja je po svemu sudeći podeljan po pitanju najboljeg tenisera sveta.\nNovak se pozdravlja sa Medvedevom pred istorijski meč\nTenis Australijan open Danil Medvedev Stefanos Cicipas Novak Đoković Rafael Nadal


Prognoze Trabzonspor - Gazişehir Gaziantep 19.10.2019\nTrabzonspor - Gazişehir Gaziantep | Savjeti za klađenje\nUoči utakmice u kojoj će se sastati Trabzonspor i Gazişehir Gaziantep u natjecanju Süper Lig naši tipsteri vam donose pregled trenutne forme momčadi, najnovijih vijesti te međusobne statistike. Na kraju se nalazi i savjet za najbolju okladu, a naši eksperti vam donose i trendove u koeficijentima.\n19.10.2019 14:30 Süper LigMedical Park Arena | Trabzon\nP(1 - 2)N(2 - 2)P(4 - 1)I(2 - 1)I(1 - 0)\nN(1 - 1)P(0 - 4)P(1 - 2)P(3 - 2)P(5 - 4)\nNa dan 19.10.2019 u 14:30 jedna protiv druge istrčat će momčad Trabzonspor i Gazişehir Gaziantep. S obzirom na tradiciju, poziciju na tabeli i trenutnu formu, obje ekipe jurišat će na tri boda u ovoj utakmici. I njihovi prijašnji ogledi pokazuju da se obje ekipe imaju pravo nadati uspjehu u ovom kolu.\nGazişehir Gaziantep39%Trabzonspor39%X22%Osnovna ponuda\nNajbolje kvote pred utakmicu Trabzonspor - Gazişehir Gaziantep\nU proteklih 6 mjeseci, momčad Trabzonspor je odigrala ukupno 18 utakmica, postigla 32 golova i primila 24 golova u vlastitu mrežu.\nOva ekipa se u prethodnoj utakmici susreča s momčadi Göztepe u okviru natjecanja Süper Lig te je rezultat bio 1 - 1.\nU proteklih 6 mjeseci, momčad Gazişehir Gaziantep je odigrala ukupno 19 utakmica, postigla 36 golova i primila 32 golova u vlastitu mrežu.\nNaš ekspertni savjet za utakmicu Trabzonspor - Gazişehir Gaziantep\nEkspertni savjet za ovu utakmicu je Dvoznak X2. Tečaj za to u kladionici 1XBET je 2.43 što zvuči doista primamljivo ako znamo da je ovo predviđanje bazirano na najboljoj analizi i dosadašnjoj statistici. Naši eksperti kažu da je mogućnost 61 %.\nNaš ekspertni prognoze: Dvoznak X2Najbolja Kvota: 2.43 Sada se kladiti\n13 Atiker Konyaspor 34 -16 36


Brazilka: prvi put je najteže (svemu reći zbogom - da ili ne) - Moodiranje\nMagazinStajlišBrazilka: prvi put je najteže (svemu reći zbogom - da ili ne)\nBrazilka: prvi put je najteže (svemu reći zbogom – da ili ne)\nAko ste u godinama i stidite se da prvi put odete, mislite da ne umete ili da je to nešto loše, hajde da pomognemo da vas podsetimo da ovo radite pre svega zbog sebe, a onda tek zbog zadovoljstva koje je, u ovom trenutku, sasvim druga tema.\nŠta je bikini depilacija\nBikini depilacija je uklanjanje dlaka u bikini zoni pomoću posebnog voska, koji može biti vruć ili hladan, koji se premaže preko dlaka i iščupa ih kada se vosak brzo ukloni sa kože, obično sa trakom. Iako je praksa uglavnom povezana sa ženama, ponekad se vrši depilacija i muškaraca za uklanjanje muških pubičnih dlaka.\nBikini linija je područje gornjeg dela nogu i unutrašnjeg bedra u kome raste pubična dlaka koja obično nije pokrivena donjim delom veša ili kupaćeg kostima.\nU nekim kulturama, vidljiva pubična dlaka u ovom regionu se uopšte ne voli i/ili se smatra neprijatnom i tako se ponekad uklanja. Međutim, neki ljudi uklanjaju pubične dlake koje svakako neće biti izložene iz razloga kao što su estetika, lična nega i higijena, kultura, religija ili moda. Najekstremnija tu je brazilska (totalna) depilacija, a sa bikini depilacijom se čak možete i igrati i u nekom od boljih kozmetickih salona, čak birati i neke zanimljive oblike. Mnogi od ovog procesa naprave i umetnička dela, a sad šta vi volite-to je stvar ukusa i izbora.\nŠta treba da radite pre prve bikini depilacije\nNe pravite oko ovoga famu. Kozmetičarke su sve već videle. Njima je ovo posao, neće se šokirati ničim, imaju rešenje za sve, imaju iskustva i ako se opustite, praktično neće boleti ništa.\nNe mislite o noktima i pedikiru, mada ako vam baš zatreba, ipak većina kozmetičkih salona nudi i te ulsuge, pa možda na depilaciju lepo dodate i pedikir i manikir (ima li šta lepše od lepih uprenih noktiju nogu i ruku). Ma brinite o sebi i to vreme iskoristite da uživate (i ako zaboli malo, prođe), pa razmislite i o novoj frizuri.\nBikini ili Brazilka\nZbog razlika i u ceni, ali i vremenu tretmana, a pre svega u vašem ukupnom doživljaju, naročito ako idete na tretman po prvi put, svakako zakažite ono što želite. Da ponovimo: ako hoćete samo da sredite regiju i sve u tom smislu, ono što “viri” oko veša – obična bikini zona je ok. Brazilka je kompleksnija, zahteva malo saradnje sa vaše strane, a podrazumeva princip – sve mora otići. Dakle, vrtećete se, zatezati veš ili medicinski veš koji dobijete u bolje opremljenim kozmetičkim salonima, leći na stomak. Samo pratite instrukcije.Upravo zato što nekad ostajete u svom vešu, ne spremajte se za odlazak kod kozmetičarke kao za date. Neke obične “za one dane” će poslužiti.\nIstuširajte se. Ovo može delovati i previše očigledno i nepotrebno za napomenuti, ali vredi podsetiti se. Osećaćete se mnogo manje samosvesno i vaša kozmetičarka će vam biti zahvalna. Još bolje, istuširajte se neposredno pre i to toplim tušem (ili kupanjem). Ovo otvara pore, čineći ceo proces manje bolnim. U danima koji vode do vaše depilacije, pružite svom telu dobar piling sa sredstvom za negu kože. Ne nanosite kreme pre depilacije nikako. I ne brinite. Većina žena se depilira leti kada je vruće i pakao. Zato lepo postoji talk i sve se reši. Ali posebno za brazilsku depilaciju, potrudite se da odete na depilaciju sređeni.\nVeliku grešku mnoge žene čine pre nego što odu na svoju prvu depilaciju. To je brijanje. Vosak ne može da pokupi vaše dlake kada su prekratke, tako da se preporučuje da budu bar oko 7 milimetara duge. Ako niste sigurni koliko dugo je to, samo ih ostavite na miru. Možete unapred da pozovete i napomenete da će vam trebati i triming dlaka pre same depilacije.\nNemojte zakazivati depilaciju u roku od tri dana pre ,,onih“ dana. Tada je vaša koža često ekstra osetljiva. Logično. Još nam na PMS samo i dodatni bol fali. Osim ako nude čokoladice i torte u salonu. Možda se tada i da sve to izdržati…\nPS: A kad prođu oni dani i sve lepo sredite…


Uši Ujka Sema i u Ujedinjenom Kraljevstvu\nZa Tabloid piše Vlado Dragićević, nekadašnji pomoćnik načelnika Resora državne bezbednosti Srbije u mandatu Jovice Stanišića, i 12 godina načelnik Uprave za odnose sa stranim službama u BIA. Bio je i član Saveta za nacionalnu bezbednost u Vladi premijera Zorana Đinđića. U ovom broju piše o pomoći koju britanski Vladin centar za nacionalnu bezbednost pruža američkoj NSA da špijunira, preko kompjutera, milione građana širom sveta. Bez naloga suda. Toliko o demokratiji\nNakon bezbroj optužbi na rad američke Agencije za nacionalnu bezbednost (NSA) i britanska agencija GCHQ (Vladin centar za komunikacije), optužena je da je na nezakonit način potpomagala razvoj sistema nadzora Agencije za nacionalnu bezbednost SAD, koji je u stanju da tajno koristi podatke iz miliona kompjutera i mreža širom sveta.\nGrupa za zaštitu ljudskih prava "Prajvasi internešenal", stacionirana u Londonu, tvrdi da se hakerskim tehnikama narušavaju ljudska prava, te da nisu predmetom zaštite od eventualnih zloupotreba.\nPrema dokumentima koje je na svetlost dana izneo Edvard Snouden, nekadašnji pripadnik CIA, GCHQ i NSA su razvile čitav spektar sofisticiranih implanta koji se mogu koristiti višenamenski. Neki od njih su korišćeni da bi se ugrozio široki splet internet mreža i tako dolazilo do privatnih podataka. Drugima su se inficirali kompjuteri i tako vrlo efikasno uspostavljala totalna kontrola ciljnog objekta. Ovo je omogućavalo korišćenje fotografija, beleženje audio zapisa, snimanje otkucanog teksta na kompjuteru, pribavljanje podataka sa svakog pokretnog fleš drajva koji je konektovan i uvid u istoriju, do tada korišćenih podataka.\n"Prajvasi internešenal" tvrdi da je ovo najjači od svih prislušnih metoda te, ako mu se sada ne stane na put, može ostvariti najraznovrsnije vidove nadziranja.\nVođa istraživačkog projekta "Prajvasi internešenela", Erik King, tvrdi da se hakerski programi GCHQ izvode pod plaštom tajnosti i bez ikakve javne debate, ili jasnog pravnog stava.\nNasuprot ovome, britanski Centar za elektronske komunikacije tvrdi da je njihova saradnja sa Agencijom za nacionalnu bezbednost SAD (NSA) zasnovana na ravnopravnoj osnovi, proporcionalnoj delatnosti, pažljivo orkestrirana i bazirana na poštovanju ljudskih prava. Međutim, pojavili su se dokumenti koji govore da je GCHQ, jos 2012. godine, molila NSA da joj dozvoli pristup program PRIZMA. Ovaj program koriste NSA i FBI-a, kako bi došli do podataka i sadržine ličnih mejlova, razgovora, fotografija videa i drugih podataka obrađenih od strane devet najvećih svetskih internet kompanija, uključujući Gugl, Jahu, Majkrosoft, Epl, Fejsbuk i Skajp.\nNSA je podržala ovu ideju i GCHQ je omogućen ekstenzivan pristup program PRIZMA za vreme Olimpijade u Londonu, 2012. godine. Kada je list "Gardijan" otkrio postojanje programa PRIZMA, britanski ministar spoljnih poslova, Vilijam Hejg, je izjavio da je opšti okvir razmene informacija sa SAD-a ostao isti kao što je to bio i kod prethodnih vlada. Isto tako, britanske obaveštajne službe i Komitet za bezbednost, ustvrdili su da je obaveštajna saradnja Centra i NSA u okvirima britanskih zakonskih normi.\nDžulijan Hupert, član britanskog Parlamenta je optužio vladine zvaničnike da otvoreno i sa namerom žele da program GCHQ prikažu benignim, pa je zatražio sveobuhvatnu reviziju sistema nadgledanja. On kaže da GCHQ nije prikazala do kog nivoa je išla saradnja sa NSA, kako u PRIZMI, tako i u drugim programima američke Agencije. Hupert tvrdi da GCHQ i ostale bezbednosne strukture svesno pokušavaju da Komitet za bezbednost skrenu sa pravog puta, ne pružajući mu sve potrebne informacije. Zato ovaj liberal i traži značajne promene u strukturama bezbednosnih službi Ujedinjenog kraljevstva.\nNjemu se nedavno priključio i član Parlamenta iz redova Laburista, Kit Vac, izjavivši da je sadašnji sistem nadzora stvoren za kontrolu rada Džordža Smajlija (junaka špijunskih romana), a ne ozbiljnih bezbednosnih sistema koji mogu odgovoriti realnostima 21. veka. On izražava zabrinutost zbog slabog kontrolnog sistema kojim bi se sprečile ovakve i slične zloupotrebe.\nI ostali članovi britanskog Parlamenta, bar njegova većina, sličnog su mišljenja. Po njima, bezbednosne službe su sofisticirana tela, pa im je, kao pandan, potrebno isto tako telo demokratske kontrole. Oni čak zahtevaju radikalne promene sistema kontrole, izbor članova obaveštajnog i bezbednosnog Odbora, uključujući i predsedavajućeg koji mora biti član najveće opozicione partije.\nJedno je sigurno, kada je opšte mišljenje da neefikasna kontrola rada bezbednosnih službi podriva ugled Parlamenta, onda Vlada ne može, niti sme, da nastavi sa guranjem glave u pesak.\nMinistarstvo unutrašnjih poslova je izdalo zvanično saopštenje u kome se kaže da sve bezbednosne službe i agencije rade u okviru striktne zakonske regulative i pod budnim okom i kontrolom mehanizama nadzora, koji ne postoje nigde u demokratskom svetu.\nSer Malkom Rifkind, nekadašnji ministar spoljnih poslova iz redova Konzervativaca, kaže da su sve ovo prazne priče. On naglašava da je član Parlamenta, g.Vac frustriran, da želi da proširi svoju nadležnost i ovlašćenja svog Komiteta, kako bi dobio na uvid poverljiva dokumenta MI 6, MI 5 i GCHQ. On u svemu ovome vidi Edvarda Snoudena i njegove pristalice, optužujući ih za korišćenje izraza, kao što su "masovna prismotra" i "orvelizam", što, po njemu, zamagljuje razliku između sistema koji državu koristi u zaštiti svog naroda i onog koji državu koristi, da bi se od tog istog naroda odbranio.\nKo onda ovde živi u dva paralelna univerzuma?


Dodik sazvao hitan sastanak, evo koji ambasadori su odbili doći – Centralna.ba\nDodik sazvao hitan sastanak, evo koji ambasadori su odbili doći\nU Istočnom Sarajevu počeo je sastanak ambasadora s visokim funkcionerima iz RS. Kako javljaju reporteri “Avaza” s lica mjesta, zvaničnici iz manjeg bh. entiteta su ranije stigli, a ispred zgrade Administrativnog centra Vlade RS vide se i vozila s diplomatskim tablicama.\nPrema prvobitnim informacijama, sastanku su trebali prisustvovali ambasadori zemalja Kvinte (SAD, Njemačka, Velika Britanija, Francuska, Italija i EU.\nIpak, kako saznaje portal Radiosarajevo.ba, sastanku neće prisustvovati predstavnici ambasada SAD i Velike Britanije.\n“Ujedinjeno Kraljevstvo se redovno sastaje s nizom političkih aktera u Bosni i Hercegovini i ostajemo otvoreni za konstruktivnu saradnju. Nećemo prisustvovati sastanku u Istočnom Sarajevu, ali smo gospodinu Dodiku ponudili sastanak s nama i partnerskim ambasadama, u prikladnijem formatu”, rečeno je.


ASECAP - JP "Putevi Srbije"\nASECAP (Association Europeenne des Concessionnaires d’Autoroutes et d’Ouvrages a’ Peage) je Asocijacija evropskih koncesionara autoputeva, konstituisana od strane nacionalnih asocijacija, kompanija ili drugih tela odgovornih za finansiranje, izgradnju, održavanje i operativnost putne infrastrukture, gde prihod pomenutih kompanija delimično ili u potpunosti se obezbeđuje od strane korisnika puta.\nMreža autoputeva u budućoj objedinjenoj Evropi, naplata putarine, elektronska naplata, dodatni servisi u cilju povećanja bezbednosti i očuvanja životne sredine na evropskim putevima, savremeni autoputevi i zaštita životne sredine, upravljanje autoputevima korišćenjem savremenih telematskih sistema, akcije u cilju poboljšanja bezbednosti na autoputevima, nacionalni pristupi u izračunavanju visine putarine, preporuke za elektronsku naplatu putarine i budući sistemi za naplatu, samo su neke od tema kojima se bavi ASECAP.\nFinansiranju putne infrastrukture, ASECAP pridaje veliki značaj, a posebno koncesionim aranžmanima koji predstavljaju svakako najrašireniji vid današnjeg proširenja postojeće mreže autoputeva u zemljama Evropske Unije.\nKoncesioni aranžmani su praćeni odgovarajućom strategijom i politikom naplate putarine, čiji je glavni imperativ obezbeđenje interoperabilnosti naplatnih sistema.\nASECAP je Evropsko udruženje koncesionara autoputeva pod naplatom čija se mreža članova danas proteže na više od 87.000 km autoputa, mostova i tunela kroz 21 zemlju članicu (Austrija, Hrvatska, Češka, Danska, Francuska, Nemačka, Grčka, Mađarska , Irska, Italija, Maroko, Holandija, Poljska, Portugal, Ruska Federacija, Srbija, Slovačka Republika, Slovenija, Španija, Turska, Velika Britanija). Takođe, ASECAP ima partnera za podršku u Ukrajini.\nCilj ASECAP-a je da brani i razvija sistem autoputeva i putne infrastrukture u Evropi, primenjujući putarine kao sredstvo za osiguranje finansiranja njihove izgradnje, održavanja i funkcionalnosti.\nŠtaviše, ASECAP razmenjuje među svojim članicama informacije o izgradnji, održavanju i radu infrastrukture naplate putarine, promoviše i organizuje studijske sastanke za svoje članove o tehničkim, administrativnim i finansijskim pitanjima usmerenim na primenu efikasnog upravljanja saobraćajem, pružajući krajnjim korisnicima kvalitetnu uslugu na putevima, uz odgovarajuću cenu. U tu svrhu prikuplja i tehničke i statističke podatke i učestvuje u odabranim projektima.\nASECAP održava odnose sa relevantnim međunarodnim organizacijama, institucijama EU i glavnim zainteresovanim stranama u toj, i srodnim privrednim granama, štiteći interese članova ASECAP-a u pogledu primene holističkog pristupa transportu.\nGeneralna skupština ASECAP, na virtuelnoj sednici održanoj 14.12.2020. godine, izabrala je jednoglasno za predsedništvo za 2021. godinu, sledeće ličnosti:\nGosp. Masimo ŠINTU\nGeneralni direktor AISCAT-a, izabran je za predsednika ASECAP-a za 2021. godinu.\nGospodin Antonio NUNJES DE SOSA\nPredsednik APCAP je izabran za prvog potpredsednika ASECAP-a za 2021. godinu.\nPogledajte biografiju Antonia Njunjesa\nGospodin Kristof Buten\nIzvršni direktor ASFA, postao je neposredni prošli predsednik za 2021. godinu.\nPogledajte biografiju Kristofa Butona\nGeneralnu skupštinu čine svi članovi Udruženja, redovni i pridruženi članovi. Partneri u podršci su pozvani da prisustvuju kao posmatrači. Pored nadležnosti koje su joj date, Generalna skupština odlučuje o svim pitanjima koja je Izvršni odbor postavio u kontekstu aktivnosti Udruženja.\nIZVRŠNI ODBOR (COMEX)\nIzvršni odbor čine predsednik Udruženja, prvi i drugi potpredsednik i neposredni prethodni predsednik, kao i stalni predstavnici pet punopravnih članova Udruženja. Štaviše, generalni sekretar i predsedavajući područnim komitetima asocijacije, takođe predstavljaju deo COMEX-a, bez prava glasa.\nIzvršni komitet je ovlašćen da ispituje sve akcije koje spadaju u tehničke i političke oblasti interesovanja i akcije Udruženja. On odlučuje o akcionim planovima i formiranju i sastavu odbora, pododbora, tehničkih struktura i radnih grupa potrebnih za podršku ciljevima Udruženja u komitetima za posebne oblasti interesa. Odluke Izvršnog odbora ratifikuje Generalna skupština.\nOBLASTI INTERESA ASECAP\nOblasti interesa ASECAP- Stalnog komiteta (COPER-a) su:\nPutarina, punjenje uređaja, koncesije\nBezbednost na putevima, životna sredina, marketing\nInteligentni transportni sistemi (ITS) i povezana i autonomna vozila\nPrikupljanje i analiza podataka - statistika\nPerspektivni, budući trendovi mobilnosti\nSvaki domen od interesa za ASECAP funkcioniše pod predsedavajućim. Predsedavajući COPER-a deluju međusobno usko sarađujući i sarađujući sa generalnim sekretarom.\nU zavisnosti od akcionih planova i prioriteta ASECAP-a, predsedavajućem za određenu oblast koja je od interesa za ASECAP, mogu pomoći jedan do 3 potpredsednika. Uz saglasnost Izvršnog odbora ASECAP-a, Predsedavajući Komiteta za tu oblast ASECAP-a definiše njihove konkretne akcione planove i vremenske okvire za različite radne grupe unutar Stalnih odbora, čije članove postavljaju iz pula ASECAP –ovih stručnjaka.\nOvi odbori analiziraju stanje u transportu EU, uzimajući u obzir interese ASECAP-a i dostavljaju Izvršnom odboru svoje koordinirane predloge za ASECAP akcione planove. U tu svrhu, predsedavajući COPER-a se oslanjaju na tim potpredsednika i imaju pristup grupi eksperta iz redovnih i pridruženih članova ASECAP-a.\nPredsedavajući ASECAP komiteta (po temama) su:\nTema: putarina, naplata, koncesije.\nPredsedavajući: Bruno de la Fuente, SEOPAN\nTema: Inteligentni transportni sistemi (ITS) i povezana i autonomna vozila.\nPredsedavajuća: gospođa Jackueline Erhart, ASFINAG\nTema: Bezbednost na putevima, životna sredina, marketing.\nPredsedavajuća je Emanuela Stocchi, AISCAT\nTema: prikupljanje podataka i analiza – statistika.\nPredsedavajuća je Alenka Košič, DARS\nAsocijacija je prvo osnovana 1973. godine kada su predstavnici francuskih, italijanskih, austrijskih, španskih, grčkih, portugalskih i norveških koncesionara odlučili da imaju redovne sastanke u okviru strukturisane organizacije, praktično, SECAP-a, Evropskog sekretarijata koncesionara autoputeva pod naplatom. SECAP je služio kao privilegovan forum za razmenu znanja i iskustava o različitim pitanjima u vezi sa drumskim prevozom, za one kompanije koje rade u istom sektoru.\nPočetkom devedesetih, sa progresivnim sprovođenjem mehanizama unutrašnjih tržišta i brzim razvojem evropskih integracija, članovi SECAP-a su shvatili da je Sekretarijatu potrebna nova orijentacija i struktura i odlučili su da osnuju pravo Udruženje, sposobno za interakciju sa evropskim institucijama, da bi jednim glasom iznosili stavove i zahteve evropskih koncesionara autoputeva.\nASECAP je zvanično postao udruženje 8. februara 1993. godine: njegovi članovi bili su osnivačka sedmerac, i to Francuska (ASFA), Italija (AISCAT), Španija (ASETA i sada SEOPAN), Austrija (ASFINAG), Grčka (TEO, a sada HELLASTRON), Portugal (APCAP) i Norveška (NORVEGFINANS).\nOvih sedam članova je, u to vreme, radilo na mreži autoputeva pod naplatom od oko 16.000 km.\nIzmeđu 1997. i 2002., Mreža ASECAP je brzo rasla: Belgija (NV Liefkenshoektunnel), Danska (Sund & Baelt Holding A / S - Sund & Baelt , okuplja A / S Storebaelt, koji poseduje i upravlja fiksnom vezom između dva velika danska ostrva Zeland i Funen i Øresundsbro Konsortiet (koja poseduje i upravlja fiksnom vezom između Kopenhagena u Danskoj i Malmea u Švedskoj), kao i nekoliko zemalja srednje i istočne Evrope, uključujući Mađarsku (AKA) i Sloveniju (DARS) koje su se pridružile i EU, Hrvatska (HUKA) i Srbija (JP "Putevi Srbije") su se pridružile ASECAP-u tokom tog perioda.\nU 2002. godini mreža pod naplatom koju zastupa ASECAP iznosi više od 22.000 km.\nJoš jedno važno proširenje je izvršeno između 2003. i 2005. ASECAP je pozdravio dva nova punopravna člana: Ujedinjeno Kraljevstvo (M6 TOLL, a sada je Mackuarie Motorway Group) i Holandiju (NV Vesterscheldetunnel), a i pridruženog člana iz Maroka, (Societe Nationale des Autoroutes du Maroc).\nDana 1. januara 2007. i Nemački Toll Collect koji je zadržen za naplatu putarine na nemačkim utevima se s pridružio ASECAP-u.\nU martu 2007. ASECAP je pozdravio još jednog novog punopravnog člana i to Poljsku (Autostrada Vielkopolska) i dva pridružena člana, Češku (KAPSCH T.S.) i Slovačku republiku (Narodna dialnicna spolocnost - Nacionalna kompanija za autoputeve). Autostrada Vielkopolska, Poljska, zastupala je vlastite interese kao i interese tri druga poljska koncesionara, i to Autostrada Vielkopolska II, Stalekport Autostrada Malopolska i Gdansk Transport Company, u okviru organa ASECAP. Od 2017. g. te četiri koncesionarske kompanije su okupljene u udruženje pod nazivom Polskie Autostradi Koncesijne (PAK).\nU decembru 2007. je ASECAP narastao na 21 članicu jer je Irsko udruženje za naplatu postalo punopravni član.\nN. V. Liefkenshoektunnel istupio iz članstva ASECAP-a u januaru 2010.\nDana 1. januara 2013. ASECAP je dočekao 21. člana, rusku državnu kompaniju "Ruske autoceste" (AVTODOR) koja je postala pridruženi član.\n1. januara 2016. ASECAP je porastao na 22 člana otkako je Globalvia-Tunel d'Envalira (Andora) postala punopravna članica.\nOd 1. januara 2018. ASECAP je porastao na 23 člana: ICA (Turska) je postala punopravna članica.\nTakođe, ASECAP prvi put u svojoj istoriji dobija pomoćnog partnera, UKRMOSTOBUD (Ukrajina) 1. januara 2018.\nOd 1. januara 2019. godine Globalvia-Tunel d'Envalira (Andora) i Norvegfinans (Norveška) više nisu članovi ASECAP-a.\nASECAP trenutno ima 21 člana.\nSECAP* I NJEGOVI PREDSEDNICI\nASECAP* I NJEGOVI PREDSEDNICI\n1993 - 1995 Đusepe STANČANELI (AISCAT, Italy)\n1995 - 1997 Žosep Manuel BASANJEZ (ASETA**, Spain)\n1997 - 1999 Žerar MORANSEJ (ASFA, France)\n1999 - 2001 Đankarlo Elia VALORI (AISCAT, Italy)\n2001 - 2003 Hose Luis FEITO (ASETA**, Spain)\n2003 - 2005 Remi ŠARDON (ASFA, France)\n2005 - 2007 Žoao BENTO (APCAP, Portugal)\n2007 - 2009 Fabricio PALENCONA (AISCAT, Italy)\n2009 - 2011 Hoze Lui FEITO (ASETA**, Spain)\n2011 - 2013 Klaus Šinrakl (ASFINAG, Austria)\n2013 - 2014 Žan MESKI (ASFA, France)\n2014 - 2015 Hajvind HALERAKER (NORVEGFINANS, Norway)\n2015 - 2016 Fabricio PALENCONA (AISCAT, Italy)\n2016 - 2017 Hose KOSTA BRAGA (APCAP, Portugal)\n2017 - 2018 Žulian NUNJEZ (SEOPAN, Spain)\n2018 - 2019 Bil HALKIAS (HELLASTRON, Greece)\n2019 - 2020 Kristof BOTIN (ASFA, France)\n* SECAP (Secretariat Europeen des Concesionnaires d'Autoroutes et d'Ouvrages a Peage) je nekadašnji naziv ASECAP-a. Godine 1993. SECAP je postao ASECAP.\n** ASETA se pripojila SEOPAN-u 2014. godine.


Kukan: Srbija mora brže da sprovodi reforme, nije ostalo još mnogo vremena\nUkoliko Srbija ispuni sve kriterijume do 2025. godine, može da očekuje članstvo u Evropskoj uniji. Međutim, neophodno je da brže sprovede reforme jer nije mnogo vremena ostalo, kaže poslanik u Evropskom parlamentu Eduard Kukan.\n- Sve zavisi od vas. Ako sto odsto ispunite kriterijume možete očekivati članstvo. Datum je tu, ali bi trebalo da zapamtite da vam je potrebno dve godine za ratifikaciju sporazuma sa članicama. Dakle, trebalo bi sve da završite do 2023. godine. Nije mnogo vremena ostalo, trebalo bi brzo da radite - poručio je Kukan.\nPrema njegovom mišljenju, postoji objektivna mogućnost da Srbija do 2025. godine postane punopravna članica EU. Što se tiče drugih zemalja regiona, poslanik u EP rekao je da Crna Gora napreduje, a da Makedonija i Albanija čekaju datum početka pristupnih pregovora.\nSAMIT U LONDONU Ratni zločini i nestali ponovo na stolu lidera Zapadnog Balkana, Britanija za pomoć spremila MILION FUNTI\nDačić: Srbija spremna da rešava sva pitanja sa zemljama iz regiona, svi smo mi BRAĆA I SESTRE\n- BiH zaostaje dramatično, kao i Kosovo. Ako ne bude rešenja statusa, ako i dalje bude novih država koje ne budu priznavale nezavisnost Kosova, onda će biti veoma teško. Imaju evropsku budućnost, ali se prvo moraju rešiti ovi problemi - zaključio je Kukan.\nOn je u utorak prisustvovao međunarodnoj konferenciji "Srbi i Albanci - kojim putem dalje", u organizaciji Tanjuga i albanske novinske agencije ATA u Beogradu, gde je poručio da dobri odnosi i saradnja između Albanije i Srbije pozitivno utiču na ceo region.\n- Ukoliko ima problema u odnosima te dve zemlje, onda dolazi do širih problema u regionu - dodao je Kukan.\nKukan: Evropski parlament podržava članstvo Srbije u EU\n"Ne pita se samo Makron o proširenju EU, on je samo JEDAN GLAS"


U Sarajevu 13. i 14. juna konferencija Značaj dijaspore za Bosnu i Hercegovinu - AKOS\nFriday, July 30, 2021 12:59\nNaslovna/Vijesti/Dijaspora/U Sarajevu 13. i 14. juna konferencija Značaj dijaspore za Bosnu i Hercegovinu\nU Sarajevu 13. i 14. juna konferencija Značaj dijaspore za Bosnu i Hercegovinu\nJedinstvena prilika da bh. vlast odgovori na pitanje šta je sa dugogodišnjim zahtjevima bh. dijaspore, da li će oni ikada biti riješni?\nZekat - treći islamski šart


UDALA SE ĆERKA TANJE BOŠKOVIĆ U KRIPTI SVETOG SAVE! Lana zablistala u BELOM, 41\t473\nMihajlo Pavlović\t 15.08.2018. 16:00h\nUDALA SE ĆERKA TANJE BOŠKOVIĆ U KRIPTI SVETOG SAVE! Lana zablistala u BELOM, kuma joj je PEVAČICA, a venčao ih je PATRIJARH! FOTO 41\t473


"Moji saigrači nemaju pojma šta ih čeka u Beogradu" | N1 Srbija 2\nCrveno-beli su bili mnogo bolji rival u prvom poluvremenu, ali je intenzitet meča u Rigi u drugom delu igre bio na znatno nižem nivou. Mrežu aktuelnog prvaka Srbije sačuvao je Milan Borjan u završnici meča, kada je u situaciji "1 na 1" odlično reagovao.\n"Ne treba sada kritivokati Zvezdu zbog rezultata. Ipak su tek počeli novu sezonu. Igrači treba da se uigraju. Ni prošle sezone nisu sjajno počeli kvalifikacije, pa su kasnije prezimeli u Evropi. Ipak, verujem da će u Beogradu da nam bude teško. Moji saigrači nemaju predstavu šta nas čeka u revanšu", rekao je bosansko-hercegovački fudbaler.\nRevanš meč na programu je u utorak, od 20 časova i 30 minuta, na stadionu "Rajko Mitić", a direktan prenos moći ćete da pratite na Sport klubu.\nTagovi: Spartaks , Liga šampiona , fk crvena zvezda\nČeka te jad i beda...!\nОвај Косорић,греши ,ове године од Европе ништа!\nSvetsko prvenstvo još uvek traje. Mi igramo kvalifikacije za nešto.


14.07.2012, 01:58 #31\nA sa youtubea ne vredi nista kaciti, svaki snimak je individualna stvar a nesto individualno se ne moze generalizovati.\nJa sam musko i meni je ipak teze da ti odgovorim na to pitanje sustinski, jedino mogu da kazem da hidzab stiti cast jedne zene s tim sto onemogucava muskarcima da se zadovoljavaju njenom fizickom lepotom jer pogled je taj osnovni element odd kojeg nastaju ostali veci gresi a islam hizdabom te grehe sece u korenu.\nJesi li se kad zapitala sta je uopste cilj jedne devojke koja obuce neku providnu haljinu , usku suknju ili kratak minic i krene u provod u grad uvece? Zasto se tako obluka, verovatno ce ti reci "pa treba da budem lepa, mislim red je jer izlazim u setnju/diskoteku, ne idem da trcim pa da oblacim trenerku" Pa pitaj je zasto da bude lepa?Kome da bude lepa? I pitaj je sta ce biti posle toga kada se nekome dopadne. Ne moram da pricam vise, dalje mozes sama da predpostavljas.\nA pokazivanje tela ne moze stvoriti utisak lepote kod muskaraca danas (osim kod nekih ludih umetnika), otkrivanje tela, dugih nogu i sl.(ne racunajuci lice) moze samo uzbuditi muskarce, i to znas gde moze odvesti.\n14.07.2012, 02:57 #32\nI pitaj je sta ce biti posle toga kada se nekome dopadne. Ne moram da pricam vise, dalje mozes sama da predpostavljas.\nJa ne znam, mene živo interesuje šta se dešava nakon toga\n14.07.2012, 09:00 #33\n14.07.2012, 12:10 #34\nNego, sta muskarci rade kad im prodje neka nemuslimanka, sva nepokrivena i razuzdana? Garant ne gledate, mrska vam i sama pomisao na to\nJa obucem kratku suknju svaki put kad 'ocu d'umrem na +38 stepeni. Mozes da me mrzis tiho i u sebi\nIzvin'te, a kako kod vas ide taj odabir zenki za razmnozavanje, s obzirom da je gledanje zabranjeno? To je k'o kad bi otis'o na pijac da pazaris, pa na tezgi pise "PARADAJS 100 DINDZI", a on sakriven negde ispod tezge.\n15.07.2012, 01:35 #35\n15.07.2012, 01:41 #36\n15.07.2012, 06:36 #37\nAko će neko da me rokne, ukoliko u Avganistan ponesem 5 kg svinjske pršute, za sebe, to je već jebeno, ili ako ponesem pljosku sa sobom, ja nisam musliman, smem da pijem koliko mi volja. Mislim, da se razumemo, zabole me da idem u Avganistan, nego samo, 'nako konstatujem\n16.07.2012, 00:04 #38\nE to ulazenje u intimu zivota moze biti razlog zasto je nekom nezgodno da sklapa brak sa nekom osobom koja je iz druge religije (neprijatno mu je, ljudi pricaju svasta, to se brzo siri, ljudi brzo osudjuju itd).\nEto pokusao sam da ti odgovorim sa socioloskog stanovista, tako se najbolje razume.\n16.07.2012, 01:42 #39\n16.07.2012, 23:05 #40\n16.07.2012, 23:30 #41\n17.07.2012, 01:27 #42\n17.07.2012, 01:43 #43\nBas nisam htela da se uplicem, ali me zanima zasto ti nije bitno. Ako postoje bitne razlike izmedju jednih i drugih, zar ne bismo trebali da makar uvazimo razlike? Meni je to u rangu kao kad bi rekao da smo mi svi hriscani, a imas katolike, pravoslavce, protestante, episkopalce i Bog te pita koliko njih jos i svi su hriscani a neka fundamentalna pravila i shvatanja su im drugacija\n17.07.2012, 01:50 #44\nja kada sam šokiran time što sam pročitao, pitao jednu svoju prijateljicu, koaj ej muslimanka, kako bre vidiš da vas smeju i da lemaju, a ona kaže, pa dobro, ne smeju jako\nEto, zato nije bitno.\n18.07.2012, 01:24 #45


Bolje virus, nego Putin /video/ - 25.04.2020, Sputnik Srbija\nU poslednje vreme svedoci smo načina na koji zapadna štampa prikazuje borbu Rusije protiv Kovid-19: sve je toliko žalosno da se stiče utisak mnogi mediji i... 25.04.2020, Sputnik Srbija\nZar zaista misle da bi se nešto promenilo u RF i da sada Putin ode, kakvi nesretnici. RF je supersila( naravno zahvaljujući Vladimiru) ali prošla su vremena olirgaha, vlasnici npr Suhoja, pa zar misle zbog nekih miliona toalet papira - dolara da bi uništili Rusiju. Ili da je Rusija ugrožena poput njih. Holivudski filmovi su čudo. Ajde proći će pandemija i videt ćemo rezultate. To što ima RF oni vide u SF filmovima samo. Ujedno kratko pitanje i odgovor. U čemu je razlika između astronauta i kosmonauta? Astronaut je holivudski glumac a kosmonaut je osoba koja leti u kosmos.\nOvo su klasicne lihvarske fore sa zapada. Ubacite i vi njima po neku kosku na njihov teren da imaju sta da glockaju.\nvirus korona se širi planetom, analize i mišljenja, vladimir putin\nIako je otkad je virus korona zavladao svetom i vatreno oružje utihnulo, informativni rat, ne samo da traje, nego je sve žešći.\nEvo kakve ste rezultate u utorak ujutru mogli videti na Guglu, ako ukucate na engleskom jeziku: Ruski odgovor na Kovid 19:\n— „Putin se distancira od epidemije koronavirusa u Rusiji. Ali to bi ga još uvek moglo oštetiti na političkom planu”\n— „Koronavirus u Rusiji postaje ozbiljan, a Putin više ne uliva poverenje”\n— „Bolnice su pune: ruski zdravstvenis sistem se jedva nosi sa sve većim brojem slučajeva zaraženih Kovidom-19”\n— „Zastoj u ambulantama, nezaštićeni lekari i dvosmislene poruke Putina: unutrašnji haotični odgovor Rusije na pandemiju koronavirusa”\nSpisak je neograničen, ali suština je ista - Rusija propada, Putinov rejting slabi.\nRuski odgovor na virus korona možda i nije idealan. Ali u ovom trenutku zemlja pati od pandemije značajno manje nego Britanija ili Amerika, i čini se da američku i britansku štampu to vrlo uznemirava.\nEvo statistike Kovida 19 za utorak ujutro (prema podacima Univerziteta Džonsa Hopkinsa, sajtu Worldometer i britanskim izveštajima):\nBroj urađenih testova: SAD — 4,0 miliona, Rusija — 2,1 milion, Velika Britanija — 0,33 miliona.\nBroj obolelih: SAD — 788 hiljada, Velika Britanija — 125 hiljada, Rusija 52 hiljade.\nBroj preminulih: SAD — 42 518, Velika Britanija — 16 509, Rusija — 456.\nTakođe treba napomenuti da ne postoji ništa što bi ukazivalo na to da Rusija lažira svoju statistiku. Ne treba ni pominjati da bi u suprotnom slučaju angloamerička štampa odavno našla takve dokaze i objavila o njima širom sveta.\nŠtaviše, stopa smrtnosti u Rusiji je uglavnom slična onoj u susednim velikim istočnoevropskim zemljama (Poljska — 385, Ukrajina 161), ali broj urađenih testova znatno se razlikuje. Rusija je sprovela više od 2 miliona testova, Poljska nešto manje od 215 hiljada, a Ukrajina 61 997. Ako istočno od Elbe zaista postoji neka vrsta prikrivanja ili izvrtanja informacija, onda sigurno nije reč o Moskvi.\nPogledajte „Bi-Bi-Si“. Tokom vikenda, britanska korporacija za emitovanje radijskog i televizijskog programa se žalila da Rusi ne prave javne ovacije zdravstvenim radnicima. Takve akcije su u Engleskoj odjednom postale moderne, uprkos činjenici da je na nedavnim izborima u zemlji pobedila partija koja je skoro deceniju obustavljala finansiranje u medicini.\nIstog vikenda, mosovski dopisnik „Bi-Bi-Sija“ izjavio da je „zdravstvo pod pritiskom“. Ali nekako mu nije pao na pamet njegov rodni Albion, gde sindikati kažu da zbog nedostatka lične zaštitne opreme lekari mogu odbiti da rade.\nI ovo se ne odnosi samo na „Bi-Bi-Si“. Američki pobratimi u „Njujork tajmsu“ imaju svoje ”bisere”:\nAnton Trojanovski, mosovski dopisnik ”Njujork tajmsa” piše: „U zatočeništvu pandemije u Rusiji se naglo pogoršala stara napast — pijanstvo“. Podnaslov je sledeći: „Široko rasprostranjeno lažno uverenje da će alkohol zaštiti čoveka od koronavirusa, doprinosi povećanoj prodaji alkohola i porodičnom nasilju“.\nVratimo se na prva četiri naslova na Guglu. Tri od njih su predvidljivo napisana koristeći Putina, jer samo njegovo ime je garantovani klikbejt. Svi se oslanjaju na ideju da ruski odgovor na Kovid-19 na neki način nanosi štetu predsedniku. Možda u ovome ima malo istine sa stanovišta ekonomije. Ako životni standard u Rusiji drastično opadne, vlada verovatno više neće biti popularna.\nMeđutim, ova jedna opravdana perspektiva ne odgovara angloameričkoj štampi. Ona gura neku vrstu divlje linije koja je izgrađena na činjenicama da je Putin navodno nestao ili podneo ostavku. „Ne paničite, ali izgleda da Kremlj objavljuje video snimke sa Putinovih starih sastanaka, prenoseći ih kao nedavne.“ Ovo je 7. aprila napisao na Tviteru novinar Gardijana, Šon Voker. Istog dana, Putin je održao konferenciju uživo. Štaviše, dan pre toga imao je pregovore sa izraelskim premijerom Benjaminom Netanjahuom i jermenskim premijerom Nikolom Pašinjanom. Voker je sve ovo mogao saznati da je proverio sajt Kremlja.\nNekoliko dana kasnije, 16. aprila, list ”Politiko” je objavio čudan propagandni članak sa naslovom: „Smrtnost od koronavirusa raste, a Putin ostaje u senci.“\nIste nedelje kada se ovaj materijal pojavio, Putin je održao onlajn konferenciju u ponedeljak, utorak, sredu, četvrtak i petak. U skladu sa pravilima distance koja su uvedena u Rusiji, predsednik radi od kuće. Odatle je razgovarao sa Makronom (Francuska), Si Đinpingom (Kina) i drugima. A u nedelju je, sedeći pokraj kamina, čestitao Vaskrs Rusima.\nDrugim rečima, teško je sada ne primetiti Putina. Ali ”Politiko” je odlučio da promoviše dezinformaciju.\nAmerički i britanski mediji bi imali o čemu da brinu. Može se voditi razgovor o borbi američkih gubernatora i gradonačelnika sa Trampovom Belom kućom oko mera koje su preduzete u borbi protiv koronavirusa. Ili o nemoralnom očuvanju sankcija protiv siromašnih zemalja, poput Irana i Venecuele, tokom globalne pandemije.\nAli umesto toga, njihova vatra je usmerena na Rusiju, državu koja, slučajno ili prirodno, drži udar današnje katastrofe bolje od bilo koje druge vodeće evropske zemlje.\nPeskov: Putina ne brine rejting, već borba protiv virusa korona\n24 April 2020, 23:125\n24 April 2020, 23:064


Ministarstvo državne uprave i lokalne samouprave | 2018 jul\n27. jula 2018. Javna nabavka broj O/8-2018 – Održavanje i unapređenje aplikacije Posebnog biračkog spiska nacionalnih manjina i Registra nacionalnih saveta\nNa osnovu člana 60. stav 1. tačka 1. Zakona o javnim nabavkama („Službeni glasnik RS“, broj 124/12, 14/15 i 68/15) i Odluke o pokretanju postupka broj 404-02-105/2018-02 od 23. jula 2018. godine, NARUČILAC MINISTARSTVO DRŽAVNE UPRAVE I LOKALNE SAMOUPRAVE 11000 Beograd, Birčaninova 6 objavljuje POZIV ZA PODNOŠENJE PONUDA Redni broj...\n26. jula 2018. Restrukturiranje i optimizacija javne uprave\nNAZIV PROJEKTA: Restrukturiranje i optimizacija javne uprave DONATOR: Evropska unija kroz sredstva iz IPA 2014 uz implementacionu podršku Svetske banke VREDNOST PROJEKTA: 2,5 miliona evra od kojih 540.000 EUR grant MDULSu KORISNIK: Ministarstvo državne uprave i lokalne samouprave PARTNERI: Organi i organizacije javne uprave CILJ PROJEKTA: Pružena podrška procesu optimizacije...\n26. jula 2018. Ubrzanje promena – podrška reformi državne uprave i lokalne samouprave, kroz projekte\nNAZIV PROJEKTA: Ubrzanje promena – podrška reformi državne uprave i lokalne samouprave, kroz projekte DONATOR: Budžetska sredstva i UNDP VREDNOST: 3,3 miliona USD KORISNIK: Ministarstvo državne uprave i lokalne samouprave PARTNERI: UNDP CILJ PROJEKTA: Povećana odgovornost institucija uprave na svim nivoima kako bi se pružile kvalitetnije usluge građanima i privredi...\n26. jula 2018. Program za rezultate za modernizaciju i optimizaciju javne uprave\nNAZIV PROGRAMA: Program za rezultate za modernizaciju i optimizaciju javne uprave IZVOR SREDSTAVA: Zajam Svetske banke VREDNOST: 75 miliona dolara (okvirno 69 miliona evra) KORISNIK: Vlada Republike Srbije PARTNERI: Republički sekretarijat za javne politike, Državna revizorska institucija, SUK, Nacionalna služba za zapošljavanje CILJ PROJEKTA: Podrška budžetu RS za sprovođenju Strategije...\n26. jula 2018. Podrška reformi javne uprave (komplementarna podrška u okviru sektorskog reformskog ugovora)\nNAZIV PROJEKTA: Podrška reformi javne uprave (komplementarna podrška u okviru Sektorskog reformskog ugovora) DONATOR: EU IPA 2015 VREDNOST PROJEKTA: 3,5 miliona evra KORISNIK: Ministarstvo državne uprave i lokalne samouprave PARTNERI: Republički sekretarijat za javne politike, Služba za upravljanje kadrovima, Nacionalna akademija za javnu upravu, Kancelarija za informacione tehnologije i...\n26. jula 2018. Odeljenje reformske podrške radu koordinacione komisije u reformi inspekcijskog nadzora\nNAZIV PROJEKTA: Odeljenje reformske podrške radu Koordinacione komisije u reformi inspekcijskog nadzora DONATOR: Evropska banka za obnovu i razvoj (EBRD) VREDNOST PROJEKTA: 293.710 evra KORISNIK: Ministarstvo državne uprave i lokalne samouprave PARTNERI: / CILJ PROJEKTA: Podrška implementaciji Akcionog plana za primenu Zakona o inspekcijskom nadzoru PERIOD REALIZACIJE: jun 2017- jun 2020. span.date.entry_date.updated...\n26. jula 2018. Opštinski ekonomski razvoj u istočnoj Srbiji, faza 2\nNAZIV PROJEKTA: Opštinski ekonomski razvoj u istočnoj Srbiji, faza 2 DONATOR: Švajcarska agencija za razvoj i saradnju (SDC) VREDNOST PROJEKTA: 5.900.000 CHF KORISNIK: Ministarstvo državne uprave i lokalne samouprave PARTNERI: Ministarstvo finansija, SKGO CILJ PROJEKTA: Podrška delotvornijem upravljanju registracijom i prikupljanjem poreza na imovinu u jedinicama lokalne samouprave, poboljšanju saradnje...\n26. jula 2018. Jačanje kapaciteta javne uprave razvojem kurikuluma iz oblasti finansijskog menadžmenta, računovodstva i finansijske kontrole / FINAC\nNAZIV PROJEKTA: Jačanje kapaciteta javne uprave razvojem kurikuluma iz oblasti finansijskog menadžmenta, računovodstva i finansijske kontrole / FINAC DONATOR: Evropska unija VREDNOST PROJEKTA: 893.000 evra KORISNIK: Univerzitet u Beogradu PARTNERI: Univerzitet u Kragujevcu, Univerzitet u Novom Pazaru, Singidunum Univerzitet, Ministarstvo državne uprave i lokalne samouprave, Centar za obrazovne politike,...\n26. jula 2018. Program Exchange 5\nNAZIV PROJEKTA: Program EXCHANGE 5 DONATOR: Evropska unija kroz sredstva iz IPA 2014 VREDNOST PROJEKTA: 4.45 miliona evra KORISNIK: Ministarstvo državne uprave i lokalne samouprave, Ministarstvo finansija PARTNERI: Stalna konferencija gradova i opština CILJ PROJEKTA: Bolje upravljanje javnom svojinom i bolje planiranje i programsko budžetiranje na lokalnom nivou . Aktivnosti su...\n26. jula 2018. Podrška reformi javne uprave u Srbiji\nNAZIV PROJEKTA: Podrška reformi javne uprave u Srbiji DONATOR: Nemačka vlada preko GIZ-a VREDNOST: 5 miliona evra KORISNIK: Ministarstvo državne uprave i lokalne samouprave, Ministarstvo za evropske integracije PARTNERI: Služba za upravljanje kadrovima, Republički sekretarijat za javne politike, Generalni sekretarijat Vlade, SKGO, Uži pregovarački tim za vođenje pregovora o...


M&I Systems, Co. nosilac GOLD sertifikata bonitetne uspešnosti AAA - Vesti - M&I Systems, Co. Group - Vaš partner za digitalnu transformaciju\nU skladu sa BISNODE internacionalnom metodologijom, kompanija M&I Systems, Co. ispunila je sve potrebne kriterijume koje sertifikat GOLD bonitetne uspešnosti zahteva. Ovaj sertifikat je izuzetno važan za našu kompaniju, jer on predstavlja najviši stepen uspešnosti, koja se iskazuje AAA rejtingom za tri uzastopne poslovne godine.\nSertifikat bonitetne izvrsnosti meri se na analizi finansijskih izveštaja za prethodne godine i prognoze uspešnosti u poslovanju za sledećih 12 meseci. GOLD bonitetna uspešnost, predstavlja najviši stepen uspešnosti jedne kompanije, koja se iskazuje AAA rejtingom za tri uzastopne poslovne godine. Analitička metoda izračunavanja je jedinstvena za sva tržišta Evrope i temelji se na službenim godišnjim finansijskim izveštajima poslovnih subjekata. Sertifikat bonitetne izvrsnosti jedan je od najvažnijih evropskih standarda kojima se definiše kvalitet poslovanja, drugim rečima, međunarodna priznata oznaka ekonomskog kvaliteta poslovnog subjekta.\nOd ukupnog broja registrovanih preduzeća u Srbiji, 3,8% privrednih subjekata je zadovoljilo kriterijume za dobijanje AAA sertifikata, dok samo 0,2% kompanija zadovoljava kriterijume koji su potrebni za dobijanje GOLD sertifikata bonitetne uspešnosti AAA.\nU internacionalnom okruženju sertifikovanje je uobičajena praksa. Na taj način kompanije dodatno jačaju svoj ugled i poverenje u domaćem i stranom poslovnom okruženju. Članica M&I Systems, Co. Grupe, M&I Systems, Co. Banja Luka, takođe je nosilac ovog sertifikata. Ovo priznanje je za nas potvrda dugogodišnjeg sistematskog i kvalitetnog rada, kao i konstantne posvećenosti našeg tima.


Kod proizvoda - SKU:\t73165\nModel: Sony GTKXB72\nPrečnik zvučnika (driver) 2 x 50mm + 160/203mm\nOstalo Kontrola uz pomoć Sony Music Center aplikacije.\nEmotion EQ ekvilajzer.\nEXTRA BASS boost funkcija.\nPARTY CHAIN, žično povezivanje višekompatibilnih uređaja.\nWIRELESS PARTY CHAIN VIA BLUETOOTH, povezivanje više kompatibilnih zvučnika posredstvom Bluetooth-a.\nEfekti: Flanger, Wah, Isolator, Sampler, Pan\nSvetlosni efekti: SPEAKER LIGHT, LINE LIGHT, STROBE FLASH\nDimenzije 34.5 x 65.6 x 37.9 cm (ŠxVxD)


Razglednice sa stuba srama - Serije – Alen protiv Farou - Nedeljnik Vreme\nVudi Alen je nedavno otkazan, prebrisan zbog onoga o čemu se glasno pričalo pre tridesetak godina, a što je, eto, bilo u korenu glavnine njegove autorske poetike u aspektu opsesivnih tema i motiva\nDa krenemo… Dajen Kiton, Alen Alda, Anđelika Hjuston, Džon Kjuzek, Dajen Vist, Dženifer Tili, Ćaz Palmintjeri, Meri-Luiz Parker, Trejsi Almen, Rob Rajner, Majkl Dž. Foks, Mira Sorvino, Majkl Rapaport, Helena Bonam-Karter, Olimpija Dukakis, F. Marej Ejbraham, Goldi Hon, Džulija Roberts, Džudi Dejvis, Džulija-Luiz Drajfus, Tobi Megvajer, Robin Vilijams, Demi Mur, Stenli Tuči, Bili Kristal, Pol Đamati, Melani Grifit, Šarliz Teron, Lionardo di Kaprio, Sem Rokvel, Šon Pen, Samanta Morton, Hju Grant, Helen Hant, Kristina Riči, Deni De Vito, Vil Ferel, Kloe Sevinji, Stiv Karel, Džoš Brolin, Skarlet Džohansen, Hju Džekmen, Kolin Farel, Juen MekGregor, Havijer Bardem, Entoni Hopkins, Naomi Vots, Antonio Banderas, Keti Bejts, Ouven Vilson, Majkl Šin, Džesi Ajzenberg, Penelopi Krus, Kejt Blenčet, Alek Boldvin, Kolin Firt, Ema Stoun, Rejčel MekAdams, Hoakin Finiks, Kristin Timberlejk, Kejt Vinslet, Timoti Šalame, Ela Fening, Džad Lou…\nOvo je iscrpan, ali ipak samo delimičan spisak viđenijih imena i lica holivudskog i šireg glumišta koja su bila deo glumačkih podela brojnih filmova (a Vudi Alen je dobrim delom svoje karijere "izbacivao" novi film, recimo, na svakih deset meseci) decenijama unazad u nebesa i suvo zlato uzdizanog i kovanog, a sada "prebrisanog" sineaste od 1993. do pre samo nekoliko filmskih i stvarnosnih leta. To će nam kao delić teze biti neophodno za potcrtavanje jednog od zbilja intrigantnih aspekata novijih epizoda slučaja Vudi Alen u poslednjih godinu i kusur dana. A sada možemo i da zastanemo i osvrnemo se na ono što nam je ponudila svakako zapažena četvorodelna dokumentarna serija Alen protiv Farou, važnog aduta i, kako se brzo ispostavilo, krajnje kontroverznog i istinski diskutabilnog novog naslova na repertoaru kanala HBO / HBO Max. Po tom pitanju, ponovo dolazimo do one tačke kada treba izvagati domete jednog sasvim upotrebljivog "proizvoda", koji je definitivno podatniji za analizu u dimenziji kontroverzi koje je pokrenuo nego što je, ovako ustrojen kako jeste, uopšte i mogao da to bude sam po sebi odmeravan. Naravno, to nije prvi, a ni usamljen slučaj ove vrste; štaviše, to se neretko zbiva na tački spoja aktuelne filmske i televizijske proizvodnje, zbilje i moguće građe za sociološke, pa i antropološke dispute o onome što na nekom dovoljno univerzalnom planu određuje i ilustruje naše živote u sadašnjosti ili bliskoj prošlosti.\nAlen protiv Farou (Allen v. Farrow) je, kao što je već pomenuto, funkcionalan i prevashodno u prikazivačkom smislu sasvim upotrebljiv dokumentaristički rad reportažnog podtipa, koji, ako ćemo iskreno, dobrim svojim delom odiše i rutinerskim pristupom u tom zanatskom i polaznom, idejnom smislu. I to je sasvim na mestu i sasvim u redu. Ali što se, na drugoj strani, i nije očekivalo od autorskog dvojca Kirbi Dik i Ejmi Ziring, pre desetak godina ovenčanog čak i Oskarom za dokumentarni film The Invisible War. U montažnom i širem narativnom smislu vagano, ovo je uprizoren i uglađen rad skrojen po meri krajnjeg prikazivača i distributera, pregledan, informativan, umešno sklopljen sa očekivano znalački uklopljenim dramskim i dramaturškim rukavcima, te sinkopama u pripovedanju koje su vešto greadirane i koje dopuštaju da osnovna priča lagano dobije na širini i zamahu. A osnova priče, podno brojnih podmotiva i implicitnih značenjskih dimenzija, tiče se spora, sudskog i svakog drugog, između nekadašnjih partnera, Vudija Alena i Mije Farou, njegove muze u tom, reklo bi se, možda i krunskom delu karijere, oko starateljstva nad zajedničkom decom (biološkom i usvojenom), čemu su prethodili Alenova odluka da Ferou napusti zbog njene usvojene ćerke, tada jedva punoletne Sun Ji, i optužbe koje su ticale (kako se poslovično uvek mora precizirati) navodnog Alenovog seksualnog zlostavljanja njihove malene zajedničke usvojene ćerke Dilan, a što se potom izrodilo u ogroman skandal i dugovečan sudski proces (što se sve zbivalo od 1992. godine i par godina docnije).\nDakle, u esnafskom, produkcionom i okvirnom kreativnom pogledu, Alen protiv Farou je srednjački postavljen, ali dovoljno efektan dokumentaristički rad na teme koje prevazilaze taj inicijalni okvir konkretnog slučaja i onoga šta je iz njega u ovom podužem međuvremenu proisteklo. Nevolja je, i to baš krupna, što ova četvorosatna serija stiže u pomalo začudnom vidu – bez učešća Vudija Alena (i Sun Ji). Kako je jasno bivalo pojašnjeno i tokom marketinške promocije nedvosmisleno naglašavano, Alen i Sun Ji nisu odgovorili na pozive producenata i autora da učestvuju i daju svoje viđenje čitavog slučaja ili barem onih njegovih najupitnijih delova, a učešće je odbio i usvojeni sin Alena i Mije Farou, Mouzes. Istina je, život nekako svako malo mora da jezdi i na talasu puko izvodljivog, ali u ovom konkretnom slučaju to zbilja jeste krupna falinka. I ne samo stoga što je u direktnoj koliziji sa onim što i sam naslov sugeriše (doduše, raspored prezimena tu se da doživeti i kao posledica jednostavnog abecednog poretka) – iako je obilato zastupljen u arhivskom smislu (i na video i na audio-planu, tu je pregršt tajno snimanih razgovora dvoje zakrvljenih supružnika), Alen je ono što tako upadljivo nedostaje ovoj priči i prikazu tog intrigantnog i očito bolnog slučaja, a da, pritom, tu ne pričamo samo o intelektualnom poštenju kao suštinskom delu i nezaobilaznoj odrednici svakog iole promišljenijeg i sveobuhvatnijeg dokumentarističkog rada. Naime, ova priča u narečenom smislu (a da gledalac tu zapravo ne očekuje konkretizovan dvougao i možda čak i zaista podeljen ekran u kome bi se onda akteri uhvatili u klinč i nove runde optužbi nadgornjavanja) ne postoji bez Alenovog učešća u opipljivijem i recentnijem vidu, te čak i pomalo paradoksalno, uprkos silnom naletu empatije koje ogromna većina gledateljstva nekako dosta brzo oseti prema Miji Farou i Dilan, ovo viđenje te čuvene i nesporno skandalozne zavade nagoni upravo u pravcu u onoga što je tu najpogubnije po Miju Farou, a što je činilo stub Alenove odbrane – na sudu i u javnim mnogobrojnjim javnim nastupima tim povodom – u pravcu predstavljanja akterke/protagonistkinje kao prezrene, odbačene supruge u osvetoljubivom pohodu i par decenija docnije. To svakako nije bila namera autora, niti je to zdravorazumski zaključak za kojim će posegnuti većina gledalaca, ali jeste nešto što barem u dubini kadra provejava kao moguće iščitavanje, a sve to usled upadljivog odsustva Alena (premda se on i rečito i zdrušno bavio promocijom svoje tačke gledišta makar u tom prvom činu te grozne priče), bez koga onda ova serija sveukupno biva veoma upitna pojava, podložna i kritičarskim i gledalačkim nelagodama, prozivkama i osudama. A nekako prirodno se nameće pitanje šta je još sve tu izostavljeno, iz ovih ili onih pobuda, usled ovakvih ili onakvih okolnosti.\nTo je što je, Alen protiv Farou je ipak urađena i uz taj krupan, možda i krunski nedostatak, a pojavila se u trenutku kada je Holivud (ali pre njega i Alenov zavičajni Njujork, čija je amblematična i ikonična pojava, kao i i ogroman izvor zarada po bokovima života tog grada on bezmalo pola veka bio) i definitivno digao ruke od ovog autora. A koji je, zapravo, ogromnim delom svoje filmske i spisateljske karijere, istrajno provlačio, koristio, a samim tim i vidno normalizovao i aklimatizovao publiku baš na taj motiv odnosa/veza mladih, jedva punoletnih devojaka i znatno starijih muškaraca, gle čuda, upravo Alenove podfele (to je evidentno još u filmu Menhetn, nastalom neposredno pre početka te dugovečne i kobne romanse Vudija Alena i Mije Farou, pa i čitave četiri decenije potom – u brojnim njegovim filmovima). Alen je nedavno otkazan, prebrisan zbog onoga o čemu se glasno pričalo pre tridesetak godina, a što je, eto, bilo u korenu glavnine njegove autorske poetike u aspektu opsesivnih tema i motiva. Ovde možemo da se vratimo na onaj detaljistički spisak sa početka ovog teksta/prikaza – dakle, i neposredno nakon prvobitnog skandala sa temom seksualnog zlostavljanja baš mlade maloletnice, Holivud je nastavio da pruža svesvrdnu podršku Alenu, oličenu i u dragovoljnim i nadahnutim angažmanima u njegovim filmovima koji su onda i dalje žnjeli uspehe u festivalskom i bioskopskom smislu, a pomenimo i to, dobar deo tih filmova nastao je pod okriljem ozloglašene kuće Majrameks braće Vajnstin, pri čemu je Alen u tom periodu čak osvojio Oskara i desetinu nominacija za to odličje koje jasno i glasno i u znatnoj meri ukazuje i na pozicije određenih sineasta u koordinatnom sistemu Holivuda. A onda je Alen pao kao sva je prilika, zaslužena, ali svakako zakasnela žrtva zamaha poznijih talasa pokreta #MeToo. To je, povrh svega ostalog, ogolelo suštinsku kalkulantsku bit te rigidne i bigotske (naravno, dok se ne dokaže sasvim suprotno) pošasti zvane kutura "ukidanja" (tzv. CANCEL culture). Tu se u u pravedničkom naletu sa javne scene uklanjaju nepodobne i upitne javne pojave i ličnosti, a da se, paradoksalno, pritom ništa esencijalno ne menja u samom sistemu, te se stiče snažan utisak da tim čistkama, bile one pravične ili ishitrene i arbitrarne, pravovremene ili, pak, vidno odoncnele, poredak samog sebe štiti i autoreciklira barem na tom puko pojavnom nivou, zagledan isključivo u vlastiti odraz u ogledalu i ne znatno više i šire od toga.\nA autoreciklaža, očigledna u Alenovom radu već najmanje dvadesetak godina, naravno, trapavije ili veštije zakamuflirana i upregnuta u pogon šire priče i zamisli, nimalo iznenađujuće je i lako uočljiva odlika najnovijeg filma koji je Alen snimio tokom tog svog izgona, praktično na margini i, gle čuda, u Evropi, vazda opsednutoj vlastitom opsesijom praštanjem i pružanja utočišta skrajnutima (tu se Alen zapravo vratio u skladan mu kontekst sa Romanim Polanskim). Vudi Alen je u Španiji, u navodno okruženju Filmskog festivala u San Sebastijanu (premda je Alen bio stalni abonent znatno prestižnijih filmskih fešti u Kanu i Veneciji), sročio film Rifkinov festival (Rifkin’s Festival), koji predstavlja zadovoljavajući pozni film veterana, ali koji ne donosi ništa novo, pri čemu brzo u oči upada da, uz svu ostalu alenovsku motivsku "mašineriju" (hipohondrija, neuroze, starenje, kreativna blokada, autoironija, razvod/razlaz, metafilmske teme…), tu ipak nije bilo mesta čak ni za kriptični osvrt na tekuće mu muke. Šta više, predmet romantične fascinacije glavnom, naravno, tipski pozicioniranom alenovskom junaku alter-ago podsorte u Rifkinovom festivalu je doktorka u petoj deceniji života. Biće da u Alenu takođe ima kalkulantskog žara i vere u mogućnost povratka na staze stare slave i pređašnje pozicije, koje je, najposle, čvrsto držao gotovo pa pet punih decenija. Rifikinov festival, posebno u aspektu koji se tiče te metafilmske opsesije prepoznatljivim autorskim pristupima i rukopisima velikana sedme umetnosti, na trenutke i zabavan, svakako može da zadovolji Alenove nepokolebljive poštovatelje i obožavatelje, te se i ovaj naslov može podvesti pod ocenu funkcionalnosti, svrsishodnosti i upotrebljivosti, što je u krajnjoj instanci slučaj i sa serijom Alen protiv Farou. A u vezi sa na početku ovog teksta istaknutim, Alen se u novom filmu dosta dobro snašao sa onim što je imao na raspolaganju – tu su njegovi raniji i česti saradnici Volas Šon (koji ovde očigledno u glumačkom smislu odmenjuje samog Alena, preuzevši blago mimetski dobar deo njegove ekspresije i osnovnog glumačkog nastupa), i Daglas MekGrat, a ostatak podele čine ipak drugo- i treće pozivci: Džina Geršon (izvrsna u ulozi neverne suprige), Lui Garel, Elena Alaja, Serhi Lopes, Stiv Gatenberg…, a tu je, doduše, na samom kraju, u ulozi Smrti i oskarovac Kristof Valc. Očigledno, dovoljno odvažan za provokaciju ovog tipa možda i direktno u lice nekako uvek osvetoljubivom Holivudu.


Urosh92 - RUR forums\nUrosh92 replied to Urosh92's topic in Mali oglasi\nI dalje :)\nImam pare na Steamu koje bih voleo da unovcim, tako da prodajem sve sto vam treba sa Steam-a. Na sve dajem 10% popust. Skype:Urosh_92 Telefon:0644686933 Placanje: PostNET ili uzivo na Novom Beogradu (okolina piramide/kineza)\nUrosh92 replied to Feno's topic in OGLASI: MMO - Multiplayer - eSports\nKupio bih ja za 2000 ako moze,po mogucstvu odmah :D ili 2400 ako imas slucajno neiskorisceni kljuc bi mi vise odgovaralo\nUrosh92 posted a topic in WoW Gamecards, Cdkeys, Raf, Leveling\nKao sto naslov kaze, prodajem WoD (EU) za 2000 dinara,u kutiji se nalaze i 1 guest pass kod, 1 hearthstone card pack kod i uz ekspanziju se dobija 1 besplatan boost bilo kog karaktera na level 90. Skype:Urosh_92\nUrosh92 replied to Traktomir's topic in WoW Gamecards, Cdkeys, Raf, Leveling\nU sustini kada placam sa dinarskog racuna to mu izadje 17.99eur sto bi trebalo mene da izadje 2232din(ako me ova lopovska banka ne zakine za jos vise)tako da za 2650 cu rado to da ti kupim :)\nKupujem CS GO kljuc\nUrosh92 replied to kblo11c's topic in Mali oglasi\nZa koliko para?:)\nNe mozes da primas PM iz nekog razloga,sta treba?\nUrosh92 replied to SavKe's topic in Overwatch\nMa ubaci ce oni svakako neki sistem za napredovanje, veliku masu ljudi to drzi u igri...\nUrosh92 replied to Grotar2's topic in Heroes of the Storm\nSmesan je Cho'Gall ako ga anti pickujete sa ovima sto prze % max helta, ne daj boze kharazim ulti da baci na chogalla... Verujem da ce smisliti nesto da mu ubace tipa 50% HPa da mu bude HP,a 50% neka vrsta shiled-a ili tako nesto, ovako nema poente uzimati ga,potrosite 2 picka a dovoljan je 1 antipick da ga totalno usere..\nJa rekoh sada cu za vikend da se izivim na Overwatchu kad ono ni na jednom od 4 acc nisam dobio stress test invite-.-\n21.9% win sa Cho'Gall-om na hero ligi.....\nDada, pre je bio random ako si afk,sada dobijes instant leave ako ne pickujes(ako makar ne prepickujes), sto i treba tako. Zamisli kako bi tebi koji i ovako пениш bilo da svaku partiju imas indijance koji su afk i dobijaju random heroje... Zanimljiva stvar koju sam zapazio ali jos nisam 100% siguran da li su je promenili je da vise ne dobijas leave na biranju heroja ako se predugo alttabujes tj ako ti zbog alttab-a zalaguje igra,nekada sam 8 rankova izgubio na tome :)\nUrosh92 replied to nenaddoca's topic in MMO - Massive Multiplayer Online\nEkspanzija (heart of the thorns) nije besplatna, prva igra GW2 jeste\nUrosh92 replied to Atomic's topic in Heroes of the Storm\nMa batali moralesovu meni ona deluje kao totalno djubre od hilera, doduse juce kada sam igrao na morales+illidan nije mi bilo svejedno, on ima mnogo malo helta i onda kada su se iskombinovali da on bije a ona ga juri sa hilom ispadose zajebani :)


NOVO SLOVO :: HIROKO SAKAI, postmodern artist :: reviewed by Nikola Kitanovic\nHiroko Sakai je umetnica koja je rodjena, umetnički obrazovana i stvarala dosta u svom rodnom Japanu, sada živi u Americi gde stvara još življe, dinamičnije, raznovrsnije i interesantnije. Ona je sa sobom ponela tradiciju rodnog Japana i iznad svega uspela je da je produktivno inkorporira i postmoderne tendencije zapadne umetnosti. Njene radove krasi neodoljiva kompozicija, odličan i jedinstven pristup formi i (tamo gde koristi boje) neverovatno bogatstvo boja.\nIma zaista mnogo toga po čemu se Sakai izdvaja od umetnika koji su joj na prvi pogled slični i prosto je nemoguće dotaći se svih tih razlika u jednom tekstu. Primera radi, nju krasi neodovlji šarm njenih radova, smisao da izuvuče blagi osmeh kod konzumenta a po nekad da vas i sasvim snažno nasmeje. Takodje, odnos prema slikanju tela je veoma intrigantan i čudesan. Žena se najčešće oslikava unutar središta neke bajke, neke prirodne harmonije, ili snova. Muško telo je, opet, predmet želje i ono je čvrsto, gotovo kameno, čak i onda kada se po njemu vide tragovi karmina od ženskih poljubaca.\nZagledanost u bajkoviti, poetični svet, katkad pretvara njene slike i crteže u ilustracije njenih snova i čini ih snažno ornamentalnim. Medjutim, takve slike imaju izvanredno čvrstu kompozijciju, koja gradi posebnu strukturu vizuelnog umetničkog dela, koje sada komunicira sa konzumentom na više nivoa. Ono o čemu u svojoj najdubljoj zamišljenosti nad umetnišću govori i piše Yuri Lotman u delu Jezik Umetničkog Dela, kod Hiroko Sakai se realizuje kao najkreativnija ostvarenost i to ostvarenost koja je unutrašnja-ontološka i krajnje spontana.\nNema sumnje da je Hiroko Sakai velika umetnica, koja je već stvorila velika dela, ali pred njom su nova vremena i novi izazovi na koje ona ima svoj kreativni odgovor. Duboko sam uveren da ćete biti iskreno oplemenjeni ukoliko posetite njene galerije na netu, meni je izuzetna čast da vam to preporučim.\nNikola Kitanović Top\n�2000-2008 NovoSlovo All Rights Reserved, Sva prava su zaštićena


„Dubina dva“ video kolaž - Fond za humanitarno pravo/Humanitarian Law Center/Fondi për të Drejtën Humanitare | Fond za humanitarno pravo/Humanitarian Law Center/Fondi për të Drejtën Humanitare\n/Informisanje/Vesti/„Dubina dva“ video kolaž\n„Dubina dva“ video kolaž\nOd februara do juna 2016. godine dokumentarni film „Dubina dva“ videlo je preko 700 građana Srbije i Kosova. Prikazan je u Kragujevcu, Čačku, Subotici, Pančevu, Beogradu, Novom Pazaru, Nišu, kao i u Prištini na Kosovu. Nakon svake projekcije održana je diskusija, u kojoj su učestvovali autori filma, žrtve i njihove porodice, aktivisti nevladinih organizacija, studenti, novinari, umetnici, i pojedinci, stručnjaci iz raznih oblasti. Kratki video kolaž prikazuje najupuečatljivije delove diskusije i poruke koje građani Srbije i Kosova šalju svojim sunarodnicima i predstavnicima institucija.\nFilm „Dubina dva“, izrađen u produkciji FHP-a i Non Alligned Films-a, premijerno je prikazan na 66. filmskom festivalu u Berlinu, u februaru 2016. godine. Uporedo sa prikazivanjem u gradovima Srbije, film je gostovao na festivalima u Solunu, Visbadenu, Beogradu, Novom Sadu i Londonu.\nNa Međunarodnom festivalu dokumentarnog filma Beldoks film je osvojio nagradu za najbolju montažu, a na festivalu Open City u Londonu nagrađen je Velikom nagradom žirija. Krajem jula 2016. godine film je dobio nagradu kritike na Atlantida Festivalu u Španiji. Film je deo inicijative za uspostavljanje mesta sećanja na žrtve pronađene u Batajnici.\nOmladinski ambasadori pomirenja u poseti FHP\nPosted On 9th December 2013 ~ Comments Off on Omladinski ambasadori pomirenja u poseti FHP\nU ponedeljak, 9. decembra 2013. godine, Fond za humanitarno pravo posetili su studenti iz Bosne i Hercegovine, Srbije, Kosova i Makedonije. Studenti su polaznici programa\nPosted On 7th September 2020 ~ Comments Off on Predlog praktične politike: Ratovi 1990-ih u nastavi istorije\nDržavne institucije u Srbiji formalno su se obavezale da rade na podizanju opšte svesti o ratovima vođenim devedesetih godina prošlog veka, ratnim zločinima počinjenim tokom


Zašto nema Animoji-a na svakom iPhone-u? - iMagazin\n2017/11/16 | 18:39\nOčigledan odgovor bi bio nedostatak useka sa senzorima. Međutim, YouTuber je otkrio da bi prednja kamera bila sasvim dovoljna za korišćenje Animoji-a. Ili možda ne?\nNaravno, nisu svi potencijalni korisnici Animoji-a, ali to nije razlog da personalizovani emoji-i ne budu dostupni i na drugim uređajima, a ne samo na iPhone-u X. Poznati YouTuber Marques Brownlee tvrdi da nema ništa posebno u vezi sa Animoji-ima, što bi opravdalo njihovu upotrebu samo na uređajima koji imaju Face ID. U teoriji, prednja kamera bi bila dovoljna, pa bi svi iPhone, iPad, a čak i MacBook uređaji mogli imati Animoji-e.\nPa zašto je onda Apple izostavio tu funkciju sa drugih uređaja? Mogli bismo pomisliti da su ove ekskluzivne funkcije njihov način da povećaju prodaju, ali istina je nešto složenija od toga. Brownlee je o tome razgovarao sa Apple-om i dobio je odgovor koji navodi sedeće: istina, prednja kamera obavlja većinu posla, ali za savršeni rezultat potrebni su im podaci infra senzora kako bi stvorili 3D model lica. To čini kvalitet animacije puno boljom.\nU osnovi, iako bi svi uređaji tehnički mogli imati Animoji-e, Apple se držao ideje da je “samo najbolje dovoljno dobro” i ograničio tu funkciju samo na iPhone X.\nTo nije loše, jer nema ničeg depresivnijeg od loše animirane pande koja govori.


Ispovjest rekonvalescenata od patološkog kockanja\nVečeras u 20:15h na TV Atlas-u u emisiji “Balkan Ekspres” crnogorska javnost će imati priliku da po prvi put čuje intervjue/dijelove ispovjesti rekonvalescenata od patološkog kockanja.\nDvojica momaka koji su na tretmanu patološkog kockanja u Savijetovalištu za osobe sa problemom kockanja pri ADP-Zidu u Podgorici dali su intervju u kom vrlo iskreno dijele svoja iskustva tokom istorije kockanja kao i tokom tretmana.\nOvo je prvi put da su osobe iz Crne Gore pristale da podijele javnosti svoju priču dok su ranije, za slične potrebe, pristanak i intervju davali isključivo klijenti savijetovališta iz Beograda.\nJedna od priča koja će večeras biti prezentovana u emisiji, od sjutra će se naći i na web sajtu ADP-Zida (http://www.zid.org.me).\nGosti večerašnje emisije će biti direktor ADP-Zida (pri kom je prije dvije godine otvoreno Savijetovalište/Servis za osobe sa problemom kockanja) Igor Milošević i klinički psiholog i psihološki savijetnik Tijana Ignjatov (jedna od dvoje savijetnika koji rade sa klijentima u Savijetovalištu).\nTakođe, želimo da Vas pozovemo na saradnju u budućem periodu kako bi se ispratile aktivnosti Savijetovališta i informisala javnost o problemu kockanja koji je vrlo izražen u Crnoj Gori, a tolerancija na aktivnosti kockanja izrazito velika.\nMore in this category: « Ispovjest patološkog kockara\tRazmišljanja rekonvalescenta od patološkog kockanja »


U prostorijama Auto-moto saveza Srbije najavljeno je takmičenje Nagrada Kraljeva 2019, koje se za vikend 13. i 14. jula vozi na čuvenoj stazi vojnog poligona Beranovac u Kraljevu\nOvu trku orgamizuje Auto-moto savez Srbije, Sportski auto i karting savez Srbije i Moto saveza Srbije, uz pokroviteljstvo Grada Kraljava. Nakon dugog niza godina automobilisti i motociklisti će se ponovo naći zajedno istog vikenda na stazi, pa su se tim povodom predstavnicima medija obratili predsednik AMSS Dejan Stojić, predsednik SAKSS Staniša Lazarac, kao i pomoćnik predsednika AMSS za moto sport Božidar Mihailović.\n-Zajednička trka poslednji put vozila se na stazi Beranovac još davne 2002. godine i posebno mi je drago što mogu ponovo da najavim jedan veliki spektakl koji će se održati ovog vikenda u Kraljevu. Danas pokazujemo slogu automobilista i motociklista, i to je pravi put u kom treba da idemo, ne razdvajajući auto i moto publiku. Pozvao bih sve one koji vole da se pokazuju na saobraćajnicama i trkaju na ulicama, da se prijave u jedan od dva saveza, izvade licencu i pokušaju da se takmiče na zatvorenim stazama, gde je pre svega bezbedno. Početkom ove godine imali smo veliki broj nastradalih motociklista i ja kao predsednik AMSS ponovo apelujem da se smanji brzina - rekao je Stojić dodavši da je dužina staze koju voze automobilisti 5.400 metara, dok će motociklisti voziti mali krug od 2.100 metara.\n-Zahvalio bih se Auto-moto savezu Srbije, Moto savezu Srbije i gradonačelniku Grada Kraljeva, što su svi zajedno uložili napore da napravimo ponovo auto i moto spektakl i omogućimo građanima da vide jednu pravu manifestaciju. Očekujemo veliki broj, kako domaćih, tako i takmičara iz susednih zemalja, a kako je ulaz na stazu besplatan, pozvao bih sve da dođu u što većem broju i provedu uzbudljiv vikend - istakao je predsednik SAKSS Staniša Lazarac.\nPomoćnik predsednika AMSS za moto sport, Božidar Mihailović, istakao je da je Nagrada Kraljeva 2019, treće takmičenje po redu za šampionat u dve discipline - ROAD RACING i MOTO CLASSIC, a da će se u disciplini MOTO CLASSIC čak bodovati i za Balkanski šampionat.\n-Značajna je uloga zajedništva unutar Auto-moto saveza Srbije i, sa druge strane, Grada Kraljeva koji je domaćin. Ne smemo zaboraviti da je Kraljevo nekada bilo domaćin i Evropskog šampionata u motociklizmu i da je staza Beranovac bila najbolja staza u Srbiji - dodao je Mihailović.\nPetak rezervisan za verifikaciju i tehnički prijem\nPetak 12. jul rezervisan je za verifikaciju i tehnički prijem, a u subotu su predviđeni treninzi za sve takmičare na dva i četiri točka. Trke su na programu u nedelju, 14. jula, kada će na stazu najpre izaći motociklisti, a potom i automobilisti. Sportski spektakl koji će okupiti brojne ljubitelje auto i moto sporta na jednom mestu, za koji se prijavilo više od stotinu takmičara, boduje se za Nacionalne šampionate Srbije koji se voze u auto i moto sportu.\nNagrada Kraljeva 2019