U utorak su u zakup ponuđene površine poljoprivredne zemlje koje se nalaze u katastarskoj opštini Bečej, Bečej I atar, a do kraja nedelje to je trebalo da bude učinjeno i u katastarskim opštinama Bačko Gradište, Mileševo, Bačko Petrovo Selo i Radičević.\nU toku javnog nadmetanja za zemlju u katastarskoj opštini Bečej izlicitirane su cene od 3.500 do 14.000 dinara po hektaru (reč je uglavnom o početnim cenama zakupa i sa jednim zainteresovanim zakupcem), a na površini gde je postignuta duplo veća cena od početne, oko 18.000 dinara za hektar, javno nadmetanje se nastavilo dan kasnije kako bi zainteresovani ponuđači mogli da dopune već uplaćeni depozit.\nInače, depozit je 30 posto od cene zakupa za površinu za koju se zainteresovani nadmeću.\nU utorak su postignute cene, recimo, od 4.500 dinara po hektaru za površinu od 15 hektara, od 14.000 dinara po hektaru za površinu od 14 hektara, od 9.500 dinara po hektaru za posed od 179 hektara itd.\nBudući zakupci su naveli da već znaju za postojanje određenih problema, jer ima poseda na kojima se nalazi bagrenjak, a daje se u zakup kao obradivo zemljište, da ima poseda čiji je deo PIK „Bečej“ već zasejao, a da nije uzeo u zakup itd. Međutim, sva je prilika da će ti problemi biti rešeni uz asistenciju poljoprivredne inspekcije, kada zakupci, nakon potpisivanja ugovora o zakupu sa Ministarstvom poljoprivrede, stupe u posed.\nNa javnom nadmetanju nije bilo nikakvih neprimerenih radnji, niti enormnih izlicitiranih cena, osim upozorenja nekoliko poljoprivrednika, člana opštinske komisije za izradu Godišnjeg programa za gazdovanje državnom zemljom i republičkog poljoprivrednog inspektora, da na javnom nadmetanju (u prvom krugu) mogu da učestvuju samo Bečejci, koji ne bi trebali da za račun poljoprivrednika koji nisu iz opštine Bečej zakupe zemlju, jer će, ako se tako nešto desi, snositi zakonom predviđene posledice.\nPodsetimo, zakupnina za izlicitirane površine se plaća unapred, u roku od deset dana od pravosnažnosti odluke o licitaciji, a za ugovore čiji je rok trajanja duži od jedne godine zakupac plaća zakupninu najkasnije do 30. septembra za svaku narednu godinu zakupa.\nMada su i predstavnici PIK-a „Bečej“ ranije bili zainteresovani za zakup pojedinih ponuđenih površina državnih oranica, predstavnici ove firme nisu se pojavili na javnom nadmetanju.\nPodsetimo, PIK „Bečej“, kao i bečejski stočari, još pre organizovanja javnog nadmetanja uzeli su u zakup oko 6.000 hektara državne poljoprivredne zemlje u opštini (od toga oko 5.000 hektara ponuđeno je PIK-u) po pravu prečeg zakupa. „Preči zakupci“ treba da plate cenu zakupa u roku od 45 dana – cena za prvu klasu zemlje je 14.000 dinara po hektaru –, a ukoliko to ne učine, neće moći da koriste zemlju koju su dobili po pravu prečeg zakupa.\nMada, ako bi se striktno poštovali propisi, PIK „Bečej“ ne bi trebalo da zakupi zemlju ni po pravu prečeg zakupa, jer nije platio obaveze iz ranijih godina za korišćenje državne zemlje koje su ovoj firmi određene ugovorima o vansudskom poravnanju.\nNaime, direktor Uprave za poljoprivredno zemljište Ministarstva poljoprivrede Zoran Jeličić je u pisanom odgovoru na pitanja redakcije „Bečejskog mozaika“ naveo da je PIK do kraja prošle godine platio samo 170.739 evra po osnovu vansudskog poravnanja za 2007/2008. ekonomsku godinu, a ostalo je da uplati još 630.528 evra. Što se tiče vansudskog poravnanja za 2008/2009. ekonomsku godinu, iznos je isti, dakle oko 800.000 evra. Međutim, PIK ni do početka aprila, kada je dobio zemlju po pravu prečeg zakupa, nije platio svoje dugove - ali je zatražio reprogram duga. Jeličić navodi da se Ministarstvo poljoprivrede do kraja marta nije izjasnilo o reprogramu, ali je naveo da PIK ostvaruje pravo prečeg zakupa državne zemlje na osnovu vlasništva nad infrastrukturom i po osnovu stočarske proizvodnje, te ako Ministarstvo poljoprivrede i Republičko javno pravobranilaštvo prihvate uslove za reprogram plaćanja, PIK „Bečej“ ima pravo na preči zakup i „samim tim je u zakonskoj obavezi da sve svoje obaveze izmiri unapred u roku predviđenom instrukcijom Ministarstva kojom se bliže određuje postupak davanja u zakup poljoprivrednog zemljišta u državnoj svojini“, naveo je Jelićić i dodao da Ministarstvo poljoprivrede za sva svoja potraživanja raspolaže „hipotekom prvog reda na objektima u vlasništvu PIK-a ’Bečej’“.\nPošto PIK „Bečej“ i sada, kao i ranije, koristi državnu zemlju, verovatno je Ministarstvo od kraja marta do danas prolongiralo plaćanje ranijih milionskih dugova ove privatne firme.\nSada je samo pitanje da li će PIK u roku od 45 dana platiti cenu zakupa državnih oranica koje koristi po pravu prečeg zakupa. Ili će, ako ćemo po zakonu, ostati bez zemlje u vlasništvu države.\nViše iz ove kategorije « Sednica Skupštine opštine: Nije ukinuta naplata parkiranja\tOdluka o održavanju groblja: Čije će biti jevrejsko groblje »


Dan online - Podgoricom: Sakupili 46 kesa otpada - 2016-08-13\nPodgoricom UZ PETROVAČKU MAGISTRALU Sakupili 46 kesa otpada\n-Četrdeset šest kesa otpada sakupili su radnici Čistoće uz petrovačku magistralu. Iz Čistoće navode da se pražnjenje kontejnera za odlaganje komunalnog otpada, kao i podzemnih kontejnera, na teritoriji grada i gradskih opština vrši redovno, prema utvrđenoj dinamici.\n-Shodno operativnom planu, ekipe uz angažovanje mehanizacije, u prvoj smjeni su uklanjale nelegalno formirana odlagališta otpada oko kontejnera na prostoru Tološa, Donje Gorice, Dahne i Dajbaba. Za čišćenje manjih i većih nelegalno formiranih odlagališta raznog otpada – biljnog, kabastog otpada, šuta svakodnevno se angažuje veliki broj mašina i ljudstva, a u toku dana se sanira na desetine ovakvih lokacija. Međutim, nerijetko se otpad odlaže na tek očišćene lokacije, zbog čega se često iste lokacije čiste i po nekoliko puta u toku jedne smjene, a dok se sa jedne vrši uklanjanje, istovremeno se na drugoj lokaciji stvaraju nove „divlje deponije”. Zato ponovo apelujemo da se otpad odlaže na za to predviđena mjesta kako bi zajedno doprinijeli čistijem gradu, a efekti ovih poslova bili dugoročni – saopštili su iz Čistoće.A.D.


Hidraulična creva za visoki i niski pritisak Bačka Pala\nHidraulična creva za visoki i niski pritisak Bačka Palanka\nUžička 10, 21400 Bačka Palanka\n...... npromb... Prikaži\nHidraulična creva za visoki i niski pritisak Bačka Palanka |\nN-PROM posluje s uspehom već dugi niz godina. Nalazimo se na adresi Užička 10. Bavimo se proizvodnjom hidrauličnih creva za visoki i niski pritisak i po tome smo prepoznatljivi u Bačkoj Palanci.\nProizvodnja hidrauličnih creva, radovi na visini, mašinska obrada metala i obrada plastike su delatnosti koje obavljamo najkvalitetnije.


VELIKA HRABROST (Brene Braun) – Verba\nVELIKA HRABROST (Brene Braun)\nHomeVELIKA HRABROST (Brene Braun)\nPosted on 01 јун 2017\nKako hrabrost da budemo ranjivi transformiše način na koji živimo, volimo, roditeljujemo i predvodimo\nPopularna psihologija / hrabrost / uspeh\n„Nije bitan onaj koji kritikuje; niti onaj koji ističe kako snažan čovek posrne, ili kako je neko mogao\nda bude bolji u onome što je uradio.\nZasluge pripadaju čoveku koji je zapravo u areni, čije je lice umrljano prašinom, znojem i krvlju; koji hrabro pokušava. . . onaj koji najbolje zna da na kraju dolazi trijumf velikog postignuća, a koji se u najgorem slučaju, ukoliko ne uspe, barem usudio na veliku hrabrost.“\n– Teodor Ruzvelt\nNa osnovu dvanaestogodišnjeg istraživanja, dr Brene Braun raspršuje kulturni mit da je ranjivost slabost, i tvrdi da je, u stvari, ona naše najpreciznije merilo hrabrosti.\nBraunova objašnjava kako je ranjivost, u suštini, i teška emocija kao što su strah, tuga i razočaranje, i mesto gde se rađa ljubav, pripadanje, radost, empatija i kreativnost. Ona kaže: „Ranjivost nije nešto što je dobro ili loše: To nije ono što mi nazivamo tamnom emocijom, ali nije uvek ni svetlo, pozitivno iskustvo. Ranjivost je srž svih emocija i osećanja. Osećati – znači biti ranjiv. Verovati da je ranjivost slabost, jeste verovati da su osećanja slabost. Otpisati svoj emocionalni život iz straha da će cena biti previsoka, znači odustati baš od onoga što životu daje svrhu i smisao.“\nUsuditi se na veliku hrabrost, ne znači pobediti ili izgubiti. Radi se o hrabrosti. U svetu, u kojem „nikad dovoljno“ dominira, i osećaj straha je postala naša druga priroda, ranjivost je subverzivna. Neprijatna. A ponekad, čak, i malo opasna. I, bez sumnje, izlažući sebe van, znači da je daleko veći rizik da budemo kritikovani ili povređeni. Ali, kada se osvrnemo na svoje život, pronaći ćemo da ništa nije tako neprijatno, opasno i povređujuće, kao stajati sa spoljne strane svoga života, gledajući i pitajući se šta bi bilo ukoliko bismo imali hrabrosti da uđemo u arenu – bilo da se radi o novom odnosu, važnom sastanaku, kreativnom procesu ili teškom porodičniom razgovoru.\n„U vremenu stalnih pritisaka da se povinujemo i pretvaramo, Velika hrabrost nudi neodoljivu alternativu: Transformišite svoj život tako što ćete biti ono što zapravo jeste.\nPrigrlite hrabrost da budete ranjivi.“\n– Kris Gilebo, autor Njujork Tajmsovog bestselera Početak sa $100\nU cenu nisu uračunati troškovi PTT-a


Dečji grad Danubius - prvi utisci - Deni putuje\nPosted On June 30, 2018 By Deni putuje\nVratila sam se iz Transilvanije! Četvrti put sam se našla u istom selu, na istom kampu, ali u potpuno drugačijoj atmosferi. Zašto? Zato što su tamo bila nova deca, nove igre, novi plesovi, novi mladi i malo stariji ljudi, nova otkrića, koja su i ovo moje učešće na mestu staratelja ( nem. Betreuer) učinili posebnim.\nPa da krenemo od dece! Jedanaest dečaka i devojčica iz Srbije, šestoro iz Mađarske, četvoro iz Poljske i još 140 iz Rumunije našli su se na jednom mestu. Raspoređeni u dva transilvanijska sela, Bekokten i Seligstadt, smešteni u višekrevetne sobe sa svojim starateljima, pričali su pet dana na nemačkom jeziku, pokazivali jedni drugima igre, igrali karte sa mešovitim pravilima iz četiri zemlje, i svakog jutra kretali na svoj posao.\nNeki su bili pekari, neki prodavci u diskontu pića, zlatari, slikari, sudije, policajci, radnici u bioskopu, glumci u pozorištu, spikeri na radiju, novinari, vatrogasci… Za nedelju dana oprobali su se u tri posla i videli kako jedan pravi grad funkcioniše. Naučili su da treba vredno da rade kako bi zaradili novac, da moraju da plaćaju porez, da će biti kažnjeni za krađu novca iz banke… Ali, naučili su i da poštuju druge, različite od sebe, one koji su bolesni, siromašniji, različite vere i nacije. U svoje slobodno vreme u Dečijem gradu kupovali su poklone za svoje najdraže i za sebe, jeli musli s jogurtom, sladoled, palačinke, kokice, koje su pravila druga deca. Kažu da im se sve svidelo i da žele da dođu opet 🙂\nNovi ljudi koje sam upoznala proširili su moj krug internacionalnih prijatelja, i od ovog putovanja se osećam još bogatijom. Pored Danijele iz Srbije, Kinge iz Mađarske, i Franzi iz Nemačke, koje sam znala od prošle godine, ove godine sam upoznala još par divnih ljudi sa kojima ću sigurno ostati u kontaktu. Tu su Anita, Bianca, Theresia, Ramona, Cornelia, Tanza, Miruna… Sve dolaze iz različitih mesta u Rumuniji ili Nemačkoj, imaju od 20 do 45 godina, i svima je zajednička ljubav prema deci i prema ovom neformalnom vidu učenja nemačkog jezika.\nA kad su tu novi ljudi koji se bave pedagoškim radom i dolaze iz drugih zemalja, tu su i nove ideje koje nastaju tokom neformalnih druženja, najviše tokom obroka. Najviše ideja dobile smo dok smo jele domaći rumunski maslac, ukusni hleb iz peći na drva i namaz od pečenog patlidžana, koji je i omiljeni specijalitet većini staratelja i volontera na ovom projektu. Recept očekujte u nekom od narednih tekstova 😉\nUčešće u još jednom Dečjem gradu pružilo mi je priliku da ne budem samo ja ta koja podučava, već da i deca budu ta koja uče mene. Jedna Klara me je učila da pravim narukvicu, jedna Ioana me je učila kako se kažu boje na rumunskom jeziku ( uspešno sam savladala lekciju), Theodora i Mara su mi napravile listu bitnih rumunskih reči ( njih tek treba da učim), jedna Celine mi je pokazala kako se osmehom mogu prevazići teški trenuci, i kako se odlučnošću može postići sve ono što želiš. Iako mala, deca i te kako imaju šta da pokažu nama odraslima. Mislim da smo na ovom kampu svi ponešto naučili, bez obzira na uzrast.\nKamp je trajao od 24. do 30.6. i najveća prepreka koju smo imali bila je neumorna kiša. Protiv nje smo se borili čeličnom voljom, osmehom, gumenim čizmama i kabanicama. Poslednjeg dana smo uspeli da oteramo kišu, tako što smo svi uspeli uspešno da savladamo trinaest zadataka. Tok dana je u Bekoktenu sinulo sunce posle tri dana, a mi smo ga pozdravili ovom pesmom.\nZa sada toliko od mene o Dečjem gradu. Utisci su još sveži, kofer još nije raspakovan…Čim se raspakujem nastavljam sa pisanjem – očekujte nove tekstove uskoro 😉\nPrevious post: Bez čega ne idem na more?\nNext post: Dečji grad Danubius – iz ugla jedne desetogodišnjakinje


Daniel Ackermann: Bez jedne cure i Algebra tečaja Degordiana možda ne bi bilo\nJure Mikuž i Daniel Ackermann, suosnivač Degordiana, o investiciji u ovu agenciju pričali su otvoreno na Netokracijinoj konferenciji RockPaperStartups još 2013. godine. Marina Filipović Marinshe\nStudenti danas možda imaju veću konkurenciju, ali i mnogo više opcija. Degordian


SAD upozoravaju evropske partnere da poštuju sankcije protiv Irana - 29.07.2018, Sputnik Srbija\nAmerički republikanski senatori uputili su pisma ambasadama Nemačke, Francuske i Velike Britanije u SAD sa upozorenjem zbog namera tih zemalja da zaobiđu... 29.07.2018, Sputnik Srbija\nvesti, svet, francuska, velika britanija, nemačka\nPortal navodi da su pisma koja su potpisali republikanski senatori, među kojima su Ted Kruz, Marko Rubio, Tom Koton i drugi, u ambasade poslata u četvrtak.\nU njima se navodi da američke sankcije nisu samo odluka vlasti, „mnoge od njih su proizašle iz saveznih zakona koje je doneo Kongres“.\n„Pišemo da bismo vas pozvali da se pridržavate svih američkih sankcija, a takođe i kako bismo naglasili da će nas posebno zabrinuti vaši pokušaji da izbegnete američke zakone ili ih podrivate“, ističe se u pismu.\nSenatori su takođe naveli da su restriktivne mere promišljena i dugoročna politika SAD, a da će pokušaji da ih evropske zemlje zaobiđu dovesti do posledica.\n„Svaki pokušaj da se (sankcije) izbegnu ili potkopaju mogu dovesti do aktivnosti Kongresa u saradnji sa američkim vlastima“, upozorili su kongresmeni.\nAmerički predsednik Donald Tramp objavio je 8. maja da se Vašington povlači iz Sporazuma sa Iranom o nuklearnom programu koji je 2015. godine postiglo šest međunarodnih posrednika (Rusija, SAD, Velika Britanija, Kina, Francuska i Nemačka) i najavio ponovno uvođenje svih sankcija protiv Teherana, uključujući i sekundarne, odnosno na druge zemlje koje posluju sa Iranom.\nEvropski partneri Vašingtona izjavili su da nameravaju da nastave da poštuju uslove Sporazuma sa Iranom.


Fondacija Nikole Jokića obezbedila poklone za osnovce povodom Dana grada Sombora - Telegraf.rs\n18/02/21 | 13:00\nSrpski košarkaš pomaže svom gradu\nProslavljeni srpski košarkaš i as Denver Nagetsa Nikola Jokić i ove sezone blista na praketima najjače lige sveta, ali i ne zaboravlja svoje korene i odakle je potekao, pa će ponovo obradovati mališane iz svog rodnog Sombora.\n- Ovo je bila odlična prilika da naše osnovce podsetimo da je Sombor grad šampiona, da treba se bave sportom i da veruju u svoje snove. Za uzora imaju vrhunskog sportistu kakav je Nikola Jokić, koji im je na svom primeru najbolje pokazao kako se stiže do uspeha – rekao je Antonio Ratković, gradonačelnik Sombora i potom dodao:\nFoto: fondacija Nikola Jokić\n- Ovom akcijom bilo je obuhvaćeno svih 20 osnovnih škola sa opštine Sombor, podeljeno je šest hiljada majica i zato moram da istaknem veliku zahvalnost svim dobrim ljudima, a posebno fondaciji „Nikola Jokić i prijatelji“ i KK „Joker“ na ovom divnom gestu koji je na najlepši mogući način upotpunio našu proslavu Dana grada Sombora – zaključio je Ratković.\nFondacija „Nikola Jokić i prijatelji“ od 2016. godine obezbedila je donaciju sportske opreme za oko 2500 sportista iz Sombora. Takođe, pomagala je u lečenju bolesne dece, zatim kovid ambulante tokom pandemije i radila na poboljšanju sportske infrastrukture u Somboru...\n- Maksimalno se trudimo da pomažemo i podržavamo lokalnu zajednicu, jer nam je želja da kroz ovakve i slične programe na najbolji način predstavimo Sombor i usmerimo pažnju na naš grad. Ovo je samo jedna u nizu akcija, a u budućnosti ćemo se potruditi da zajedničkim snagama uradimo još dobrih stvari za Sombor. Naš cilj je da se bavimo razvojem Sombora, ne samo u oblasti sporta već i u drugim sferama života – konstatovao je Branislav Jokić, Nikolin otac, jedan od rukovodilaca Fondacije.\nJelena nije mogla da sakrije uzbuđenje: Ovako je reagovala zbog Novakovog plasmana u finale AO\nFondacija Nikola Jokić


POČINJE VESLAČKA SEZONA – Sport u Smederevu\nPOČINJE VESLAČKA SEZONA\nU subotu 13. juna počinje veslačka sezona u Srbiji. Na regatnoj stazi na Adi Ciganliji nastupiće velači iz 15 srpskih klubova sa ulupno 374 veslača u 174 posade . Veslaće se za Trofej Beograda, prvo kolo Kupa Srbije i prvo kolo Omladinske lige Srbije. Veslački klub Smederevo učestvovaće u svim konkurencijama, osim seniorske, jer se Aleksandar Filipović i veselin Savić spremaju za Evropsko prvenstvo koje će se ove godine održati u Poznanju u Poljskoj.\nVK Smederevo nastupiće sa sedam posada u juniorskoj konkurenciji. Za što bolje plasmane nadmetaće se Miroslav Jovanović i Nikola Soldatović u dvojcu bez kormilara, Andrija Jevtiž, Vuk Marković i Veljko Vukašinović u skifu, Todor Marković i Dušan Popović, kao i Vuk Marković i Andrija Jevtić u dubl skulu i četverac skul u sastavu Petar Samardžija, Konstantin Šujić, Todor Marković i Dušan Popović.\nU kategoriji pionira nastupiće samo četverac sa kormilarom u kome će veslati Jovan Marinković, Lazar Živanović, Bogdan Cvetković, Mihajlo Milovanović i kormilar Luka Ilić. Jedna posada predstavljaće Smederevce u kadetskoj konkurenciji. Do što boljeg plasmana pokušaće da stignu u četvercu bez kormilara Dimitrije Vuković, Lazar Tasković, Dimitrije Otašević i Vukašin Vujanović.\nU kategoriji dama Velački klub Smederevo imaće pet posada, četiri u kadetskoj i jednu u pionirskoj konkurenciji. Jovana Vučić veslaće u pionirskom skifu, Teodora Stevanovska u kadetskom skifu, dve posade će se ogledati u kadetskom dubl skulu ( Milica Mladenović i Milka Zdjelar i Anastasija Jovanović i Milica Savić.\nPALOČEVIĆ “BIJE” LEVOM I DESNOM\nVESLAČIMA SMEDEREVA OSAM MEDALJA


Konferencija o dosadašnjim rezultatima Berlinskog procesa – uoči Samita ZB6 u Trstu\nForum za međunarodne odnose Evropskog pokreta u Srbiji i Fondacija Fridrih Ebert organizuju Konferenciju o dosadašnjim rezultatima Berlinskog procesa – uoči Samita ZB6 u Trstu. Konferencija se održava u utorak, 11. aprila 2017, u Hotelu Zira (sala Mikonos, Ruzveltova 35, Beograd) od 10 časova.\nSrpski i regionalni stručnjaci predstaviće svoje analize o dosadašnjem napretku i rezultatima Berlinskog procesa. Rasprava će obuhvatiti pitanja kao što su opšti uticaj Agende povezivanja Zapadnog Balkana, doprinos Komorskog investicionog foruma poslovnom okruženju, inovacijama i razvoju malih i srednjih preduzeća u regionu, kao i doprinos civilnog društva.\nNa skupu će biti predstavljen novi broj Spoljnopolitičkih svezaka posvećen ovoj temi.\nPogledajte agendu događaja.\nBerlinski proces je pokrenut 28. avgusta 2014. godine i postao je važan forum za susrete na najvišem nivou između predstavnika vlada Zapadnog Balkana, ali i za susrete predstavnika privrednih komora i civilnog društva. Godišnja okupljanja u Berlinu, Beču, Parizu, kao i predstojeće u Trstu, imaju za cilj da potvrde evropsku perspektivu Zapadnog Balkana u vreme kada je dalje proširenje EU odloženo za narednu deceniju. Ovi kanali saradnje bi trebalo da doprinesu boljoj povezanosti u regionu, poboljšanju poslovnog okruženja, uključivanju domaćih preduzeća u regionalne vrednosne lance i podržavanju bliže funkcionalne integracije Zapadnog Balkana u EU.\nU skladu sa tim, neophodno je napraviti presek dosadašnjih rezultata ovog angažmana, kao i procena rezultata Berlinskog procesa pred domaćom publikom. Takođe, očekuje se da će Konferencija dati dodatni doprinos Forumu civilnog društva u Tirani, kao i Tršćanskom forumu civilnog društva kroz kvalitetnu raspravu koju predvode organizacije civilnog društva iz Srbije i regiona.


IVANOVIĆ: NISMO ISKORISTILI ŠANSE, UMOR OČIGLEDAN – ФК Војводина\nHome/Prvi tim, Sezona, Super Liga Srbije, Вести/IVANOVIĆ: NISMO ISKORISTILI ŠANSE, UMOR OČIGLEDAN\nIVANOVIĆ: NISMO ISKORISTILI ŠANSE, UMOR OČIGLEDAN\nPosle poraza njegovog tima od Voždovca, šef stručnog štaba Vojvodine Dragan Ivanović izjavio je da crveno-beli nisu iskoristili šanse koje su stvorili u prvih pola sata meča, kao i da je nakon što su ostali sa igračem manje kod njih bio očigledan umor u igri.\nVojvodina je danas poražena od Voždovca rezultatom 4:1 (2:0), u 28. kolu Super lige Srbije.\n– Čestitam ekipi Voždovca na zasluženoj pobedi. U prvih pola sata, Vojvodina je dosta dobro igrala i napravili smo nekoliko šansi, iz kojih nismo postigli gol. Zbog neopreznosti poslednje linije, ostali smo sa igračem manje i odmah iz slobodnog udarca smo primili gol. Evidentan je umor Antića, koji je u utorak odigrao 90 minuta za mladu reprezentaciju, a drugi gol na meču je prelomio. Znamo da imamo problem i sa defanzivnim veznim igračima, a iskusna ekipa Voždovca je dobro čuvala loptu i koristila svaku našu grešku. Međutim, čak i sa devetoricom igrača u polju, desetak minuta pred kraj uspeli smo da smanjimo na 2:1 i koliko-toliko smo se ponadali da možemo da izjednačimo. Ipak, očigledan je bio umor, a problema smo posebno imali po levoj strani, odakle su pali treći i četvrti gol, čime smo pokvarili utisak. Veliki deo utakmice smo igrali sa fudbalerom manje i žao mi je igrača, ali moramo dalje – kaže Ivanović.\nKao i na prethodnoj utakmici protiv Mladosti, on je i ovoga puta na poluvremenu iz igre izveo kapitena Dejana Melega.\n– I sada je bila identična situacija kao prošli put. Imamo problem sa defanzivnim veznim igračima, a on fizički nije potpuno spreman. Sem toga, kad ekipa počne da gubi, onda i on psihološki malo pada, tako da je to bio jedini razlog što sam ga izveo – rekao je Ivanović.\nNarednu utakmicu, fudbaleri Vojvodine igraju u sredu u četvrtfinalu Kupa Srbije, kada će se na svom terenu sastati sa ekipom Borca. Taj meč zakazan je za 18 časova.\nduka-master2017-04-01T19:50:07+02:001. априла 2017.|


Ujedinjeno Kraljevstvo je sankcionisalo Milorada Dodika i Željku Cvijanović - Hronika.ba\nUjedinjeno Kraljevstvo je sankcionisalo Milorada Dodika i Željku Cvijanović\nOvo nisu sankcije protiv Republike Srpske, niti njenih građana. Ovo su sankcije usmjerene na dvije osobe koje su se neodgovorno ponašale na svojim funkcijama, navedeno je iz Vlade UK.\nU objašnjenju odluke navodi se kako su “ohrabreni ruskim podrivanjima međunarodnog sistema zasnovanog na pravilima, obje osobe su iskoristile svoje pozicije na vlasti kako bi forsirale de facto secesiju Republike Srpske, jednog od dva entiteta Bosne i Hercegovine, što je direktno u suprotnosti sa ustavom zemlje.\nMilorad Dodik je pokrenuo akciju povlačenja Republike Srpske iz ključnih državnih institucija, koristeći razdornu, opasnu, nacionalističku retoriku, narušavajući domaći i regionalni mir i podstičući etničku mržnju i poricanje genocida. U međuvremenu, u oktobru 2021. godine, Željka Cvijanović je iskoristila svoju instituciju za podnošenje zakona u Republici Srpskoj kojima se nastoje prenijeti državne nadležnosti na entitetski nivo. Cvijanović je javno veličala ratne zločince i negirala genocid u Srebrenici.\nRadeći u koordinaciji sa SAD i drugim partnerima koji dijele mišljenje, ministar vanjskih poslova se nada da će današnja objava potaknuti druge nacije da primjene slične restriktivne mjere koje političare pozivaju na odgovornost za njihovo destabilizirajuće i opasno ponašanje”.\nNa šta se odnose sankcije?\nMinistrica vanjskih poslova Elizabeth Truss izjavila je da “ovo dvoje političara namjerno podrivaju teško stečeni mir u Bosni i Hercegovini.\n“Ohrabreni Putinom, njihovo bezobzirno ponašanje je prijetnja za stabilnost i sigurnost diljem Zapadnog Balkana. Ovim oštrim sankcijama pokazujemo da će neprijatelji mira biti pozvani na odgovornost”, poručila je Truss.\nSjedinjene Američke Države su u 5. decembra 2021. donijele proširenu listu sankcija za djela korupcije, kojima je obuhvaćen Milorad Dodik, član Predsjedništva BiH i lider Stranke nezavisnih socijaldemokrata (SNSD), vodeće partije u bh. entitetu Republika Srpska.\nPrethodni članakAmeričko ministarstvo se oglasilo o sankcijama za Sarajlića i Tadić\nNaredni članakSemir Efendić, predsjednik Stranke za BiH posjetio Travnik


DŽEKO PRED UNITED: Favoriti su, ali ni mi nismo slučajno u polufinalu\nU četvrtak će u Engleskoj prvi meč polufinala Evropske lige odigrati Manchester United i Roma.\nNajbolji igrač italijanskog tima Edin Džeko najavio je ovaj susret u razgovoru za Roma TV.\n"Zaslužili smo svoje mjesto u polufinalu i moramo nastaviti davati sve od sebe, jer ne igrate ovakvu utakmicu svaki dan", rekao je Dijamant i dodao:\n"Moramo biti svjesni svojih mogućnosti, prije svega. Znamo da je Manchester United jaka ekipa i da su favoriti u dvije utakmice, ali činjenica da smo prošli u polufinale daje nam pravo da vjerujemo u sebe. Moramo djelovati kao tim. Ako to učinimo, tada ništa neće biti nemoguće".\nInače, Džeko je protiv Uniteda na devet utakmica postigao sedam golova i upisao dvije asistencije, što je u prosjeku nešto više od jedne kontribucije za gol u utakmici protiv Crvenih đavola, što je više nego sjajna statistika.


Čovek na ivici (Man On A Legde) - Dan u Beogradu\nNaslovna » Izlasci » Film » Čovek na ivici (Man On A Legde)\nAh Neša 16. mart 2012. Film Postavite komentar\nOd 22. marta na bioskopskim repertoarima biće film „Čovek na ivici“ (Man On A Legde). Dok policijski psiholog pokušava da odvrati bivšeg robijaša od toga da skoči sa krova hotela na Menhetnu, odigrava se najveća pljačka dijamanata u istoriji…\nOvo je uzbudljivi triler o nastojanjima jednog čoveka da dokaže svoju nevinost pošto je optužen za krađu retkog i vrednog dijamanta. Nik Kasidi (Sem Vortington) nedavno je pobegao iz zatvora, a bez utočišta i mesta na koje bi otišao, penje se na krov solitera. On očajnički poziva ceo Njujork da upre pogled u njega i vidi da samo jedan pogrešan korak može da ga odvede u smrt. Ali, jedan policajac saznaje da je Nik kaskader, sa ciljem da skrene pažnju javnosti i medija na svoj nepravedni slučaj.\nGlavne uloge u filmu tumače i Ed Haris, Elizabet Banks i Džejmi Bel.\nPored uloge u ovom filmu, Sema Vortingtona domaća publika moći će da vidi i u epskom spektaklu snimanom u 3D tehnologiji, „Gnev Titana“. (danubeogradu.rs)\nTagovibioskopi film triler\nPrethodni Bojni brod (Battleship)\nSledeći Ada Ciganlija – atraktivna turistička destinacija Evrope


Predložite dobitnike gradskih nagrada i povelja\n7 May 2021, 17:05 Požarevac SATTV Elena Marjanović\nOdbor za dodeljivanje nagrada i povelja grada Požarevca objavio je javni poziv za dostavljanje predloga za dodelu nagrada i povelja grada Požarevca povodom svete trojice, praznika grada požarevca i slave Požarevca\nPovelja Grada Požarevca dodeljuje se privrednim društvima, preduzećima, ustanovama, državnim organima, mesnim zajednicama, udruženjima i društvenim organizacijama za izvanredne rezultate i dostignuća u radu u oblasti: privrede, umetnosti, nauke, medicine, arhitekture i urbanizma, novinarstva, obrazovanja, kulture sporta, doprinosa u akcijama socijalnog i humanitarnog karaktera, stvaralaštva mladih i drugim oblastima. Uslovi za dodelu nagrada i povelja su: da je predloženo fizičko lice državljanin Republike Srbije i da je predloženo pravno lice registrovano odnosno deluje na teritoriji Grada Požarevca.\nPod ostvarenim izvanrednim rezultatima i dostignućima koji su postali dostupni javnosti, podrazumevaju se sledeći kriterijumi: u oblastima privrede, umetnosti, nauke, medicine, arhitekture i urbanizma, novinarstva, obrazovanja, kulture, sporta, socijalnog i humanitarnog rada, stvaralaštva mladih:\nPovodom Svete Trojice može se dodeliti najviše do 5 nagrada i povelja. Pravo predlaganja kandidata za nagradu i povelju imaju sva pravna i fizička lica, koja, ukoliko ispunjavaju propisane uslove, mogu i sama sebe predložiti, kao i odbornici Skupštine Grada, članovi Gradskog veća Grada Požarevca i članovi Odbora. Predlagači pravna lica dostavljaju svoje adrese sedišta, a predlagači fizička lica dostavljaju svoje lične podatke: ime i prezime i adresu stanovanja.\nPredlozi za dodelu nagrada ili povelje Grada Požarevca dostavljaju se pisarnici Gradske uprave Grada Požarevca.Rok za dostavljanje predloga za dodelu nagrade ili povelje Grada Požarevca je sreda, 26. maj 2021. godine. Odluku o dodeli nagrade i povelje Grada Požarevca donosi Odbor za dodeljivanje nagrada i povelja Grada Požarevca.


Nova otkrića o tigar-ajkuli - MediaSfera\nNova otkrića o tigar-ajkuli\nFoto: Michael Vogelsang\nMeđunarodni istraživački tim na čelu sa Julijom Tirčer sa Bečkog univerziteta bavio se poreklom tigar-ajkule i otkrio da je u prošlosti bilo različitih vrsta ovog predatora kao i da je današnja tigar-ajkula živa mnogo duže nego što se do sada pretpostavljalo.\nTigar-ajkula može da dostigne dužinu do pet ipo metara i ubraja se u najveće žive ajkule. Javlja se u svim predelima sveta, a ime je dobila po prepoznatljivim prugama koje podsećaju na tigra.\nIstorija fosila moderne ajkule duga je oko 295 miliona godina. Kompletni fosili skeleta ajkule se retko nalaze. Skelet ajkule se skoro u potpunosti sastoji od hrskavice i može ostati očuvan samo u posebnim uslovima.\nMeđutim usled doživotne promene zuba poznati su jako mineralizovani zubi većine izumrlih ajkula koji pružaju uvid u evoluciju ove vrste. Zubi današnje tigar-ajkule su jedinstveni. Imaju široko sečivo i mogu olako da probiju oklop kornjače. Na osnovu fosilnih zuba tigar-ajkula, koji su poznati od pre 56 miliona godina, opisane su 22 izumrle vrste.\nIstraživački tim sa Julijom Tirčer detaljno je analizirao istoriju tigar-ajkule i njenih izumrlih predaka. Zahvaljujući geometrijsko-morfometrijskim analizama ustanovili su da su samo pet od 22 izumrle vrste zaista postojale.\nDakle uključujući modernu tigar-ajkulu istorija evolucije obuhvata samo šest vrsta ove ajkule. Na osnovu zuba je takođe utvrđeno da tigar-ajkula nije stara 5,3 miliona godina, kako se do sada pretpostavljalo, već da je živa više od 13,8 miliona godina. Rezultati studije su objavljeni u stručnom časopisu „Paleobiology“.\nTagoviotkrića tigar ajkula\nStepski vivak prvi put zabeležen u Srbiji\nDanas se obeležava Svetski dan meteorologije


MAJKA NESTALOG MLADIĆA: Očaj kad je Vučić najavio prikazivanje tijela žrtava – Portal Luca\nMajka 22-godišnjeg Gorana Mihajlovića čiji nestanak vlast vezuje za kriminalnu grupu Veljka Belivuka, Sanja Mihajlović rekla je da je bila očajna kada došla najava da će predsjednik Srbije Aleksandar Vučić da priča o zločinima i da „djecu treba skloniti od televizije“.\n„Zamislite da prvi put vidite tijelo nekog najbližeg na televiziji, a da vas niko o tome ne obavijesti. A tek najavljivanje odrubljenih glava…Meni nije bilo dobro. Nehumano je da bilo ko, pa čak i predsjednik, a na kraju krajeva nije ovlašćen za to, uradi tako nešto“, rekla je Mihajlović za NiN.\nGovoreći o nastupu Vučića i ministra policije Srbije Aleksandra Vulina marta 2021. godine, kada su pokazali fotografije dve žrtve za čija ubistva je osumnjičena Belivukova grupa, majka mladića koji je nestao u aprilu 2019. rekla je da se predsjedniku Srbije obratila dopisom prošle godine, jer je on „neko ko je stalno na televiziji, ko sebe predstavlja kao nekog ko može sve da riješi“.\n„Napisala sam mejl sa molbom da mi pomogne i opisala sam šta se desilo sa mojim sinom. Poslije nekoliko mjeseci sam dobila iz njegovog kabineta odgovor da su njegove obaveze i poslovi striktno regulisani Ustavom i zakonom i da se on ne bavi time, ali da će zamoliti MUP da se time pozabavi. Međutim, ipak se pozabavio time u toj emisiji“, rekla je Mihajlović.\nGovoreći o nestalima, ona je rekla da je pet majki odnijelo dopis REM-u da se protive tom „objavljivanju“ informacija, koje je Vučić najavio krajem februara, uz poruku da djecu treba skloniti zbog onog što će se vidjeti.\n„Ako je moj sin bio sa one strane zakona, postoje sudovi i zatvori. Niko nema nikome prava da oduzme život. Tražim sina i imam pravo da znam šta mu se desilo. Ako je ubijen, imam pravo da ga sahranim i da imam mjesto gde ću otići da ga oplakujem. To je moj jedini cilj i žao mi je što nam je sve to uskraćeno. Niko se nije bavio našom djecom. Naša djeca su nebitna, to je suština cijele priče“, ispričala je Mihajlović.\nPovezane teme:Aleksandar Vučić\nZA NAPREDAK I BLAGOSTANJE: Vučić čestitao Đukanoviću Dan državnosti\nU POTOČARIMA: Pokušaćemo da otkrijemo ko je htio da ubije Vučića


"Bora je bio veliki, suptilan glumac, ali pre svega sjajan drug i prijatelj. Duhovit, uvek najlmlađi u društvu. Ali, nažalost najmlađi i odlazi. Neizmerno sam tužan", rekao je Tanjugu režiser Goran Paskaljević.\nTeatrolog Jovan Ćirilov ocenio je da je sa odlaskom Todorovića iz naše sredine "nestao jedan od najvedrijih glumaca i ličnosti beogradskog pejžaža.\n"I to je nekakva životna protivrečnost povezivati Boru Todorovića sa krajem. Ostaje nam uverenje da glumačka umetnost ostavlja za sobom trag, pre svega u njegovoj porodici, u njegovom sinu, uticaju koji je učinio na druge, bar utisku da se sa vedrinom može prolaziti kroz naš tegobni život i kroz našu sredinu u kojoj uvek ima viška istorije", rekao je Ćirilov.\nKovačević: Sa Borom umro najbliži rod mnogih građana\nNa snimanju Kovačevićevog filma "Profesionac". Todorović je igrao Luku Labana\nSmrću glumca Bore Todorovića odlazi najbliži rod mnogih građana Srbije, izjavio je za agenciji Beta dramaturg Dušan Kovačević, njegov najbliži saradnik i prijatelj.\nPo Kovačevićevim dramskim delima nastali su filmovi "Ko to tamo peva" (1980), "Maratonci trče počasni krug" (1982) i "Balkanski špijun" (1984), iz kojih su se replike likova, koje je tumačio Bora Todorović, preselile u svakodnevni govor žitelja bivše SFRJ.\n"Napustio nas je jedan od najžnačajnijih najpopularnijih, i posebno treba reći najšramantnijih glumaca u istoriji srpskog pozorišta, filma i televiije", izjavio je Kovačević.\nPrema njegovim rečima, "Bora je bio i ostaće upamćen po ulagama malih ljudi koji se snalaze uz osmeh i neverovatne priče za preživljavanje".\n"Igrao je često samog sebe, sa šarmom koji je zaštitni znak Beograda. Sa Borom odlazi najbliži rod mnogih građana Srbije. A meni će nedostajati kao stariji brat", rekao je Kovačević.\nGlumac Branislav Lečić rekao je da mu je "veoma teško što je otišao jedan od izuzetnih glumaca i prijatelja, Bora Todorović. Sa njim sam radio film "Profesionalac" i to je bilo na moje zadovoljstvo, jer nikada lakše i lepše nisam radio sa jednim glumcem koji itekako ume da napravi fleksibilnu granicu izmedju svog intimnog, privatnog i onoga što je glumački zadatak, rekao je Lečić Tanjugu.\nBranko Cvejić : Leti odlaze veliki glumci\nPriznati glumac Branko Cvejić napominje da je mnogo naših važnih glumaca preminulo u toku letnjih meseci\n- Visoke temperature, šta li ...ali mnogi su otili tokom leta. Bora je bio jedan od naših najvažnijih glumaca i njegova duhovitost će mi mnogo nedostajati. Pamtim ga kao maestralnog kolegu iz predstave "Mrešćenje šarana" koju smo odigrali tri stotine puta - kazao je Cvejić


Siljanovska očekuje pobedu u drugom krugu izbora – Krstarica\nBeta 5. maja 2019. 15:00\nNakon što je glasala na biračkom mestu u Skoplju, ona je rekla da misli da je u drugom delu kampanje uspela da inspiriše grupe gradjana koji su joj bili cilj i da im razjasni dileme da li treba da izadju na izbore.\n„Mislim da sam uspešno završila dan koji je počeo kao zima, politička zima u Makedoniji. Mislim da će na kraju da se završi suncem“, rekla je Siljanovska, kandidat makedonske opozicione koalicije oko VMRO DPMNE za predsednika Severne Makedonije.\n„Novo ime sada se korisiti u našim institucijama i zvanično ću ga poštovati, ali ga neću korisiti i daću sve od sebe da u budućnosti dokažem da procedure i Dogovor iz Prespe imaju nekoliko problema sa našim i medjunarodnim zakonima. Kao pravnik i profesor prava koristiću novo ime, ali lično neću“, rekla je Siljanovska.


Testovi znanja uputstvo za nastav...\nby Biljana Radović\nBiljana Radović, Psychologist at "October 20" Grammar school, Backa Palanka\nBiljana RadovićNaučite da učite Priručnik za nastavnike 2.\nUvodPojedinac rođenjem dobija sposobnost učenja. Ona u tom trenutku predstavlja potencijal, odnosno predispoziciju.Predispozicija se vežbanjem pretvara u veštinu. Kao i sve ostale sposobnosti, učenje je podložno vežbanju.Razvijanje sposobnosti učenja je oduvek bila odgovornost škole i zahteva posebne kompetencije nastavnika.Danas više nego ikad.Deficit veština učenja postaje sve očigledniji sa porastom zahteva koje se stavljaju pred učenika. Proporcionalnoporastu civilizacijskih znanja, zahtevi su sve veći, ali sve lošije definisani, sve više konfuzni, neprecizni i tek okvirni.Znanje kojim danas čovečanstvo raspolaže je ogromno. Istovremeno, ono je lakše dostupno. Veliki deo obrazovneuloge, danas se može prepustiti medijima. Polazeći od proverene tvrdnje da „jedan pogled vredi više nego hiljadureči“, mediji su u stanju da apstraktno pretvore u konkretno i tako učenje učine lakšim i pristupačnijim.S druge strane, dostupnost nepreglednih informacija u sebi krije opasnost. Opasnost dolazi od mogućnostiprihvatanja činjenica na čulnom nivou, onakvim kakve nam se prikažu - „zdravo za gotovo“, bez provereverodostojnosti, bez kritičke svesti.Tako je škola dobila novu ulogu, a nastavnik novu odgovornost: da nauči učenika da se snađe u nepreglednoj šumipodataka, da ga osposobi da ih analizira, proveri njihovu tačnost, primenjivost i vrednost. Da bi to postigaonastavnik mora odabrati najreprezentativnija znanja, a onda ih „upakovati“ tako da bude radoznalost, angažujumišljenje i vode ka razumevanju principa, odnosa i mehanizama. Nimalo lak zadatak.Sadržaj programaPowerPoint prezentacija na temu Naučite da učite zamišljena je kao pomoć nastavnicima u razvijanju veštinaučenja. Sastoji se od 8 ključnih tema:1. Proceni svoj način učenja2. Čitanje3. Beleške4. Pamćenje5. Tragalačke veštine6. Pisanje7. Kontrolni, pismeni... Ispiti8. Postavljanje ciljevaPostavljanje ciljevaSvaka tema predstavljena je sa nekoliko slajdova koji vode nastavnika kroz rad. Za svaku temu dato je i uputstvo.Teme su raspoređene logičkim sledom i predstavljaju celovit mini – kurs učenja. Nastavnik može prolagođavatiprogram prema raspoloživom vremenu i potrebama učenika. Takođe, može izabrati da li će primenjivati programkroz predmet koji predaje ili van gradiva (na časovima odeljenjskog starešine, na primer). Naravno, rezultat će bitibolji ako više nastavnike primenjuje program u svojim predmetima.MaterijalProgram nije zahtevan po pitanju uslova i opreme i može se primenjivati vrlo jednostavno. Za realizaciju jepredviđena oprema za prikazivanje prezentacije (računar i projektor ili TV), ali to nije neophodan uslov. Sadržajslajdova može se pisati na velike papire, tablu i sl. Sadržaj nekih slajdova može se samo pročitati. Za učenike jepotreban uobičajen materijal (papiri, olovke). Za pojedine teme potreban je dodatni, fotokopirani materijal, što jenaglašeno u uputstvu.VremeProgram se može realizovati na desetak časova. Pojedine teme je korisno produbljivati kroz domaće zadatke. 2 3.\n1. tema: Proceni svoj način učenjaCilj:Cilj aktivnosti je da učenici:− razumeju od kojih uslova zavisi uspešno učenje,− prepoznaju sopstvene navike u učenju,− steknu uvid u lično trošenje vremena,− nauče da ekonomišu vremenom i planiraju učenje.Materijal:− 3 slajda čiji sadržaj nastavnik ne mora prikazivati, može ga samo čitati ili napisati na tabli.Prva aktivnost: Proceni svoj način učenjaNastavnik učenicima izlaže jednu po jednu tvrdnju. Nakon izlaganja, svaku tvrdnju komentariše uz pomoćpriloženog teksta.Zadatak učenika je da, svako za sebe, odgovore na svaku tvrdnju sa tačno ili netačno i da broje koliko puta su daliodgovor tačno.Na kraju aktivnosti nastavnik rezimira: Učenik koji je svega 2-3 puta odgovorio sa tačno, raspolaže dobrimmetodama učenja koji je potrebno malo korigovati. Svi koji su više puta dali odgovor tačno, treba da pohađajuobuku za učenje.Predlog za komentare nastavnika:1. Učiš uz muziku ili TV.Za kvaliteno učenje potrebna je koncentracija. Da bi se postigla potrebno je isključiti sve dodatne draži kojeodvlače pažnju. Iako je istina da muzika može da nas smiri, prilikom učenja ona neće postići taj efekat. Sigurno steuhvatili sebe kako pevušite dok učite.2. Najčešće učiš “u sebi”.Dok čitamo u sebi, pomoću čula vida aktiviramo određene nervne puteve i centre u mozgu. Kada čitamo na glasaktiviramo nervne puteve i centre u mozgu preko vida, govora i sluha, pa će tako informacija pokrenuti tri puta višenerava i nervnih centara nego kada čitaš u sebi. Nije preterano reći da jedno čitanje na glas vredi kao tri čitanja usebi.3. Učiš udobno “zavaljen-a” u fotelju ili krevet.Aktivno učenje podrazumeva i aktivnu telesnu pozu. Ležeća poza i meka podloga ubrzo će nas uspavati.Kvalitetnije se uči u sedećem položaju, za radnim stolom. Treba učiti uvek na istom mestu, dobro provetrenom iosvetljenom. Važno je da imaš svoj prostor za rad, gde su ti sve knjige i pribor pri ruci.4. Prekidaju te u radu.Kada te neko prekine, bez potrebe ćeš potrošiti vreme da se ponovo zadubiš u gradivo, da se prisetiš gde si stao-la, da se prisetiš do kojih ideja si došao-la. Kaži ukućanima da imaš nameru da učiš i da te ne prekidaju.5. Prekidaš učenje jer ti stalno nešto fali (sveska, olovka...).Kao i u prethodnom slučaju, izgubićeš vreme. Pre nego što započneš učenje pripremi sve što će ti biti potrebno.Ne zaboravi da na stolu uvek treba da imaš neku enciklopediju ili rečnik stranih reči.6. Ponekad zadremaš učeći.Razlog za to ne mora biti umor. Možda leškariš dok učiš, ili ti je pretoplo u sobi. Optimalna temperatura za rad jeoko 20 stepeni. Kad je pretoplo, krvni sudovi se šire, pritisak pada i tako zadremamo.7. Učiš u zadnjem trenutku, pa ti često ponestaje vremena.Pretpostavljam da ostavljaš da ti se gradivo nagomila, pa onda ne postižeš sve da naučiš. Povremeno se podsetida je lakše učiti malo gradiva nego mnogo.8. Zbog drugih aktivnosti nemaš dovoljno vremena za učenje.Stavi sve obaveze na papir. Proveri da li je problem u preopterećenosti ili u lošem korišćenju vremena. Akoustanoviš da si se preopteretio-la, razmisli čega možeš da se odrekneš. Ipak, verovatnije je da loše rapoređuješvreme.9. Obično ne planiraš učenje unapred.Kada se nešto radi neplanski može da se otrgne kontroli. Verovatno je u tome jedan od razloga zašto ne stižeš svena vreme da naučiš. Dobar plan je pola posla. Pod uslovom da se držiš plana.10. Teško ti je da se prihvatiš učenja.Mnogih stvari nam je teško da se prihvatimo, pa ipak moramo. Ako će ti tako biti lakše, razmišljaj na sledeći način:„Za sat vremena ću imati jednu brigu manje i moći ću potpuno da se opustim i uživam u drugim aktivnostima. Akoodlažem učenje, celo veče ću brinuti, time ću se stalno ometati i neću potpuno uživati u slobodnom vremenu.“ 3 4.\n11. Teško ti je da održiš pažnju.Za to može biti mnogo razloga. Probaj da ih identifikuješ. Ako je u pitanju dosadno gradivo, probaj da sezainteresuješ tako što ćeš pronaći primere oko sebe, ili tako što ćeš povremeno menjati način učenja. Akoproblemu priđeš na više načina on postaje zanimljiviji. Ili možda nisi dovoljno svež-a i odmoran-na, ili stalno zbognečega brineš? Stalno proveravaj svoj napredak. Ako postižeš ciljeve bićeš motivisaniji-ja za učenje.12. Lične beleške ne koristiš za učenje.Kakve su tvoje beleške? Da li su urađene tako da su ti zaista pomoć u učenju? Učićemo kako se to radi.13. Teško ti je da napišeš esej (sastav).Ne znaš kako da počneš? Nemaš dovoljno ideja? Da li si napravio-la plan? Da li si skicirao-la o čemu ćeš pisati ikojim redosledom? Ako nemaš ideja i argimenata porazgovaraj sa nekim o temi, pronađi šta drugi misle o temi.14. Biblioteku koristiš uglavnom samo za lektiru.U bilioteci, pa i u školskoj, ima knjiga kojim možeš rešiti mnoge nedoumice. One će ti dati ideju o čemu da pišeš,kako da pišeš... Knjige ne treba da te plaše. Iako izgledaju debelo i dosadno, mogu biti zanimljive. Osim toga, nemoraš uvek pročitati celu, već samo delove koji su ti potrebni.15. Ne osećaš napredak u pojedinim predmetima.Na njih svakako treba da obratiš pažnju i da razmisliš: koliko si nadaren-a za te predmete, koliko su ti važni zabuduće školovanje i kojom ocenom bi bio-la zadovoljan-na. A onda pronađi način kako da ih učiš, a da dostignešželjenu ocenu. Niko nije podjednako nadaren i zainteresovan za sve. I ti imaš pravo na to.Druga aktivnost: Vreme i PlaniranjeNastavnik pravi kraći uvod u kojem navodi ciljeve vežbe i objašnjava važnost planiranja vremena.Učenici treba da nacrtaju časovnik bez kazaljki i u njega osenče vreme za pojedine poslove. Nakon vežbe sledi diskusija: − Koliko predloga za raspored Marijinog vremena je bilo? − Da li je moguće sve isplanirati za jedno veče? − Da li je Mariji, pored svih obaveza, preostalo još slobodnog vremena? − Da li vi planirate vreme? Kako? − Da li vam ponekad izgleda da nećete sve stići da uradite? Kako to rešavate?... Za diskusiju nastavnik koristi sadržaj slajda Planiranje. 4 5.\n2. tema: ČitanjeCilj:Cilj aktivnosti je da učenici:− upoznaju metode čitanja;− upoznaju metod čitanja školskih zadataka.Materijal:− 3 slajdaPrva aktivnost: Metode čitanja i VežbaNastavnik, uz pomoć slajda, objašnjava različite vrste čitanja. Za svaki metod učenicima se ostavlja vreme daprodiskutuju:− Kako teče proces čitanja?− Da li su primenjivali taj način čitanja? U kojoj situaciji?− Koje vrste sadržaja čitamo na taj način?U primerima, na drugom slajdu, učenici treba da prepoznaju i prodiskutuju metod čitanja koji se koristi sa pojedinevrste sadržaja.Druga aktivnost: PZ3P – metod čitanja školskih zadatakaNastavnik objašnjava metod PZ3P. Povezuje ovaj metod sa prethodnim i objašnjava da PZ3P predstavljakombinaciju svih metoda čitanja. Objašnjava da bi, posle ovakvog čitanja, lekcija trebala biti uglavnom naučena.Za domaći zadatak učenici vežbaju ovaj metod.Dobro je da nastavnik učenicima kopira slajd PZ3P ili da učenici prepišu sadržaj.3 . t e m a : B e l e šk eCilj:Cilj aktivnosti je da učenici:− prepoznaju prednost učenja u kojem koriste beleške;− samovrednuju svoje beleške, uvide nedostatke;− vežbaju korišćenje različitih tehnika prikazivanja podataka u beleškama.Materijal:− 3 slajda− lične beleške učenika (sveske).− neki udžbenik.Prva aktivnost: BeleškeUčenici treba da se prisete razloga zbog kojih su im beleške korisne, čemu one služe. Ako ne mogu da se sete,nastavnik im pokazuje na slajdu. Diskutuje se o tome. Učenici mogu dopuniti spisak.Posle toga diskutuje se da li učenici imaju svoje beleške, da li ih koriste, ako ne koriste zašto.Na taj način učenici treba da dođu do zaključka o karakteristikama dobrih beležaka.Druga aktivnost: Karakteristike dobrih beležakaRezimirajući nastavnik pokazuje drugi slajd. Učenici mogu dopuniti spisak.Zatim učenici analiziraju svoje sveske sa beleškama. Na papiru beleže šta je dobro u njihovim beleškama, a šta bitrebali popraviti.Diskutuje se o tome, učenici iznose šta su zaključili o svojim beleškama.Treća aktivnost: Skice, šeme, tabele...Nastavnik pokazuje treći slajd i pokazuje primere kako se gradivo može prikazati. Naglašava čovekovu sklonost dapamti slike, pa će se grafički prikazano gradivo bolje pamtiti.Učenici listaju udžbenik biologije, istorije ili nekog drugog predmeta, biraju podatke i prikazuju ih skicom,dijagramom, tabelom i sl. Vežba se može dati za domaći zadatak. 5 6.\n4 . t e m a : P a mć e n j eCilj:Cilj aktivnosti je da učenici:− vežbaju veštinu izdvajanja bitnih sadržaja u pročitanom tekstu;− vežbaju sposobnost rezimiranja i konciznog pisanja;− nauče neke trikove za lakše pamćenje;− usvoje prefikse koje će im pomoći da lakše razumeju reči stranog porekla;− nauče da primenjuju veštinu prevođenja nepoznatih reči.Materijal:− 3 slajda,− fotokopiran tekst „Feničani“ ili neki drugi tekst na kom će se raditi,− papir i olovka za učenike;− neki udžbenik.Prva aktivnost: Izdvajanje suštineNastavnik učenicima daje tekst na kojem će se raditi. To može biti nova lekcija koja se obrađuje ili neki drugi tekst.Tekst „Feničani“ nastavnik će koristiti u nedostatku drugog. Važno je da svaki učenik ima tekst ispred sebe.Na prvom slajdu nalaze se instrukcije za izvođenje vežbe koje su kratke i jednostavne, pa slajd nije neophodan.Ukoliko se ipak koristi, nastavnik treba da vodi računa da instrukcije prikazuje jednu po jednu, da učenici ne bivideli narednu instrukciju.Najpre, učenici sažimaju teksta u 10 rečenica. Čitaju dva učenika. Vodi se diskusija: Koliko je tekst isti, odnosnorazličiti? Da li su odabrane ključne informacije? Da li je nešto važno propušteno?Učenici sažimaju 10 rečenica u 5. Dva učenika čitaju tekst od 5 rečenica. Vodi se diskusija sa sličnim pitanjima.Pet rečenica se sažima u 5 reči. Učenici čitaju pet ključnih reči i diskutuju zašto su sačuvali baš te reči, šta je biloteško, a šta lako, da li su odabrali iste podatke kao najbitnije i sl.Napomena: Ukoliko nastavnik radi na lekciji iz gradiva postiće dva cilja: obradu gradiva i vežbanje izdvajanjasuštine. U tom slučaju potrebno je da, na kraju časa, posveti vreme diskusiji u kojoj će se analizirati proces, a negradivo. Feničani Feničani su živeli na istočnoj obali Sredozemnog mora, u današnjem Libanu. Stešnjeni uz more planinama, između ratobornih naroda Mesopotamije, s jedne strane, i moćnog Egipta, s druge, oni nisu stvorili jaku državu. Osnovali su nekoliko gradova država, a najpoznatiji su Biblos, Sidon i Tir. Prirodnih uslova za razvoj zemljoradnje nije bilo, pa su se Feničani bavili zanatstvom i pomorskom trgovinom; pravili su i prodavali predmete od stakla, nakit od zlata, srebra, ćilibara i slonovače, kao i platno purpurne boje po kome su dobili ime (feniks na grčkom znači purpur). Feničani su bili čuveni pomorci starog veka. Plovili su do Francuske i krajnjeg severa Jadranskog mora da bi kupili ćilibar. Srebro su nabavljali u lukama Španije, a kalaj na obalama Atlantika, u Britaniji i Bretanji. Oni su prvi za koje se zna da su oplovili Afriku. Feničani su osnivali svoje naseobine duž obala Sredozemnog mora, jer su tako kontrolisali pomorske trgovačke puteve. Najvažnija naseobina bila je Kartagina, na obali severne Afrike (u današnjem Tunisu). Feničani su prihvatili znanja i dostignuća naroda Starog istoka, usavršili ih i dalje preneli narodima Evrope s kojima su trgovali. Njihovo najznačajnije otkriće je glasovno pismo, u kome znaci predstavljaju glasove, a ne čitave reči ili grupe glasova (slogove). To pismo bilo je lakše za učenje od klinastog pisma ili hijeroglifa. Njime se brže pisalo, što je Feničanima, praktičnim trgovcima, bilo veoma važno. Feničansko pismo preuzeli su Grci, a od njih su ga preuzeli Rimljani, a od Rimljana svi ostali narodi. 6 7.\nDruga aktivnost: Mali trikoviNastavnik objašnjava da postoje razni načini da pomognemo sebi da zapamtimo neke podatke. Recimo, ako namje teško da zapamtimo neko nabrajenje ili podelu, možemo od prvih slova reči sastaviti rečenicu, kao u primeru orasporedu planeta Sunčevog sistema.− Mnogo Merkur− Veoma Venera− Zanimljivih Zemlja− Muzičara Mars− Je Jupiter− Sutra Saturn− U Uran− Narodnom Neptun− Pozorištu PlutonDrugi primer pokazuje kako tešku, nepoznatu reč možemo zapamtiti putem sličica i simbola: :− Kerozin − VernalizacijaZadatak: učenici treba da pronađu 5 podataka koje teško uspevaju da zapamte i da smisle način kako će ihzapamtiti.Treća aktivnost: Nepoznate rečiNastavnik objašnjava cilj časa, podseća učenike na nepoznate reči sa kojima se sreću i pita ih kako se snalazekada naiđu na nepoznate reči. Objašnjava važnost razumevanja celokupnog teksta. Podseća na rečnike ienciklpoedije.Zatim objašnjava da mnoge reči možemo prevesti bez rečnika, ako koristimo i povezujemo iskustvo.Nastavnik prikazuje tabelu sa prefiksima. Dobro je da učenici naprave praznu tabelu u sveske ili na papir i beležeprevod reči i najčešću upotrebu.Za svaku reč pojedinačno nastavnik pita:− Da li znaju značenje?− Mogu li da se sete nekih reči koje počinju tim prefiksom?− Šta znače te reči, ili šta im je zajedničko?Ako učenici ne zaključe sami, nastavnik im prevodi reč i daje primere. Nastavnik može dopuniti tabelu drugimrečima koje smatra bitnim. ANTI AUTO ARHI BI DIS (razilaženje, (protiv) (sam, samo) (nad, viši, prvi) (dva, duplo) suprotnost) DE (ukazuje na DIJA EKS EPI HETERO suprotnost) (kroz, preko) (bivši, raniji) (na, nad) (drugi, različiti) HIPER HIPO HOMO HRONO INFRA (preko, nad, suviše) (pod, ispod) (isti, jednak, sličan) (vreme) (ispod, niže) INTER INTRA KVADRI KONTRA KVAZI (između, preko) (u, unutra) (četiri) (protiv, suprotno) (lažan, prividan) MULTI OMNE PER POLI POST (višestruki) (sve, svako, celo) (pomoću, kroz) (više, mnogo) (posle, pozadi) PRE PRO PSEUDO RE RETRO (pred, ispred) (pred, ispred, napred) (lažni) (ponovo, opet) (natrag, opet) 7 8.\nSEMI SUB SUPER TELE ULTRA(pola) (ispod, pod) (najviši, gornji) (daleko, na daljinu) (krajnji, s one strane) 8 9.\n5. tema: Tragalačke veštineCilj:Cilj aktivnosti je da učenici:− razumeju čemu služi i kako se koristi UDK,− razumeju čemu služe i kako se pišu bibliografije i reference,− unaprede veštinu traganja za podacima.Materijal:− 3 slajda,− udžbenici, knjige.− fotokopiran primerak UDKNapomena: Poželjno je da za obradu ove teme učenici posete biblioteku i da se upoznaju sa signaturom,inventarisanjem i skladištenjem bibliotečkog fonda. Svaka aktivnost može se dopuniti domaćim zadatkom.Prva aktivnost: Tragalačke veštineNastavnik pokazuje učenicima prvi slajd na kojem su pitanja za diskusiju. Pitanja su složena redosledom kojiodgovara hodu od poznatog ka nepoznatom. Počinje se diskusijom o traganju preko interneta, o čemu će učenicinajviše znati, ali je i u ovom delu potrebno dati neke sugestije kao:Ključne reči za pretragu treba suziti koliko je to moguće (npr. Ne Vojvodina, nego Nošnje naroda i narodnostiVojvodine).− Ne otvaraj reklamne i nagradne sajtove.− Izbegavaj sve što i odvlači pažnju. Drži se zadatka i sl.− Dalje, nastavnik objašnjava kada i kako se koriste rečnici i enciklopedije.Na kraju nastavnik objašnjava šta je Univerzalna decimalna klasifikacija (u prilogu se nalazi izvod iz UDK saosnovnom klasifikacijom i najčešće korišćenim signaturama). Dobro je da se učenicima podeli fotokopiranprimerak, ili da nastavnik napiše na velikom papiru koji će svi videti. U biblioteci treba učenicima pokazati kako jeizvršeno signiranje.Kada se učenici upoznaju sa UDK, nastavnik zadaje jedan po jedan zadatak sa slajda Vežba i učenici diskutuju nakoji način bi tražili podatak. Treba da odrede u kojim oblastima bi tragali i kako bi koristili signaturu iz UDK.Druga aktivnost: IzvoriNastavnik pita učenike da li znaju šta je bibliografija i referenca. Objašnjava da bibliografija i referenca služe dabismo mogli dodatno da se informišemo o temi i da proverimo podatke.Onda se daju primeri pisanja bibliografija i referenci.U zavisnosti od vremena, učenici mogu na času ili kod kuće u knjigama tražiti i proveravati kako su obeleženiizvori. U budučnosti, kada učenici pišu esej, nastavnik treba da insistira na pravilnom navođenju izvora. 9 10.\nIzvodi iz Univerzalne decimalne klasifikacijeOSNOVNA KLASIFIKACIJA 536.Toplota0. Osnovne teme 537.Elektricitet. Magnetizam1. Filozofija. Psihologija2. Religija OPTIKA 535.1 teorija svetlosti3. Društvene nauke. Zakoni. Uprava 535.3 prostiranje4. Upražnjeno 535.6 boje i njihove osobine5. Matematika i prirodne nauke6. Tehnologija NEKI VAŽNI BROJEVI7. Umetnost. Razonoda. Zabava. Sport Pomoćni brojevi (pišu se u zagradama i označavaju oblast koja je u vezi sa predmetom)8. Jezik. Lingvistika. Književnost Istorija umetnosti 7(091)9. Geografija. Biologija. Istorija Menadžment 005PRIRODNE NAUKE Srpska književnost 821.163.4150. Opšte o čistim naukama Engleska književnost 821.11151. Matematika Engleska drama 821.111-2 Engleska poezija 821.111-152. Astronomija Geografija 9153. Fizika Evrope 91(4)54. Hemija. Mineralogija Azije 91(5)55. Geologija. Meteorologija Afrike 91(6)56. Paleontologija Severne Amerike 91(7)57. Biološke nauke uopšte Južne Amerike 91(8) Istorija 9458. Botanika Starog veka 94(3)59. Zoologija Evrope 94(4)FIZIKA Muzika 78534.Vibracije. Akustika Sociologija 316535.Optika Tehnologija 66 10 11.\n6. tema: PisanjeCilj:Cilj aktivnosti je da učenici:− razvijaju veštinu pisanja i argumentovanja,− nauče da pišu planski i da proveravaju kvalitet napisanog.Materijal:− Tri slajda.Aktivnost:Temu Pisanje treba raditi u sklopu pripreme učenika za izradu nekog eseja. Nastavnik vodi čas tako što se čitajuslajdovi i analizira njhov sadržaj. Na prvom slajdu je važno prodiskutovati vrste eseja i karakteristike svake vrste,zatim razjasniti faze u pisanju eseja i važnost svake faze. Učenici na času izrađuju pripremu za pisanje eseja.Naročito je važno da u pripremi za pisanje učenici prave listu argumenata za i protiv.Nastavnik zadaje domaće zadatke kojim se uvežbavaju opisane veštine. Dobro je da učenici imaju kopiju slajdova,naročito pitanja za proveru sastava.7. tema: Kontrolni, pismeni... IspitiCilj:Cilj aktivnosti je da učenici:− budu efikasniji na pismenim proverama znanja,− razvijaju samopouzdanje u ispitnim situacijama.Materijal:− 3 slajdaAktivnost:Nastavnik vodi čas tako što se čitaju slajdovi i diskutuje.8. tema: Postavljanje ciljevaCilj:Cilj aktivnosti je da učenici:− razvijaju samopouzdanje,− razvijaju kulturu samovrednovanja,− uče da planiraju lični razvoj i napredovanje.Materijal:− 3 slajdaPrva aktivnost: Karakteristike dobro potavljenih ciljevaNastavnik objašnjava da uspeh ne zavisi samo od rada već i od toga kako smo postavili ciljeve (pokazuje prvislajd). Ciljeve treba formulisati MUDRO.Merljivost – na kraju moramo tačno znati da li smo postigli cilj ili ne. Pošto se školski uspeh izražava ocenom,ostvarenost cilja je lako proveriti.Uvremenjenost – rok za realizaciju cilja mora biti određen. Ako to ne uradimo možemo stalno odlagati poslove ineke ciljeve ne postizati godinama.Dostižnost – odnosi se na visinu cilja. Postoji mogućnost da ciljeve postavimo previše visoko, neprimereno svojimmogućnostima, sposobnostima, porodičnoj situaciji i sl. U tom slučaju sami sebe osuđujemo na neuspeh.Postavljamo ciljeve koje ne možemo dostići.Druga greška je u postavljanju niskih ciljeva u odnosu na resurse kojim raspolažemo. U tom slučaju nećemo postićiono što bismo mogli i opet nećemo biti zadovoljni.Cilj treba postaviti srazmerno porodičnim, intelektualnim, finansijskim i drugim resursima. 11 12.\nRelevantnost – se odnosi na vezu cilja sa poslovima koje obavljamo da bismo došli do cilja. Na primer: Nemamnogo učenika koji su talentovani za sve nauke. Obično nam nešto ide bolje, a nešto lošije. Analiziraj svojesposobnosti. Koji predmeti ti lošije idu? Koje ne voliš? Razmisli koliko su oni važni za tvoju budućnost. Da li jepotrebno da trošiš vreme i energiju za ocenu koju ti je teško da postigneš, a nije naročito bitna za tvoju budućnost?Ili ti je iz tog predmeta možda dovoljna i trojka? Onda uči za 3. Ali vreme koje si tako uštedeo-la potroši na drugepredmete koje voliš i koji su ti značajni za budućnost. U tim predmetima se nemoj zadržavati samo na školskomgradivu.Određenost – odnosi se na jasnoću formulisanja cilja. Što je konkretnije formulisan, jasnije će ti biti šta treba daradiš da bi ga postigao-la. Na primer, nije isto reći: Hoću da preduzmem nešto za svoje zdravlje. Ići ću u teretanu.Ili Hoću nešto da preduzmem za svoje zdravlje. Krenuću u teretanu dva puta nedeljno, po sat vremena. U ovommesecu hoću da imam najmanje 8 treninga i da na kraju meseca sa lakoćom izvedem 30 sklekova. Ovakoformulisan cilj je jasan, merljiv, vremenski određen, ostvariv.Druga aktivnost: SamoprocenaNastavnik pokazuje drugi slajd, pomoću kojeg će učenicima davati jednu po jednu instukciju za vežbusamoprocene.Pišu svoj dugoročni cilj u vezi sa školovanjem. Na primer, Želim da se upišem na studije arhitekture, ili Ne znamšta ću studirati, ali moram obezbediti uspeh za budžetsko školovanje.Pišu kratkoročni cilj (za ovu godinu) koji je uslov za ostvarenje dugoročnog: Da bih to postigao-la moram... (imatiodličan uspeh u sve četiri godine, ili imati petice iz srpskog i stranih jezika i sl.).Prave tabelu sa 4 kolone i upisuju:1. kolona: spisak predmeta;2. kolona: ocene koje trenutno imaju;3. kolona: ocene kojim bi bili zadovoljani;4. kolona: ocene koje realno mogu postići (prema postojećem stanju)Proveravaju da li će realno dostižne ocene biti dovoljne da dostignu cilj.Ako neće, traže predmet iz kojeg najlakše mogu dostići veću ocenu.Izdvajaju predmete iz kojih treba da poprave ocene i na koje treba posebno da obrate pažnju, definišu na čemutreba da rade, šta da poprave i sl.Prave plan kako će to ostvariti. Određuju rokove.Treća aktivnost: MODIPrikazuje se slajd MODI. Analizira se i diskutuje:− Šta je potrebno za uspeh?− Šta mislite koliko vremena i rada je potrebno vrhunskim artistima da hodaju na žici?− Koliko vremena i rada odvajaju naši teniseri za uspehe koje su postigli?− Koliko si motivisan-a da postigneš cilj?− Čega si sve spreman-na da se odrekneš? Čega se odričeš?− Da li si disiplinovan-a? Po čemu možemo znati da si disciplinovan-a?− Koliko si istrajan-na? Da li si sve započete poslove i završio-la? Ima li nešto što nisi?Nastavnik traži od učenika da se sete nekog cilja koji nisu ostvarili i da odrede šta je nedostajalo. Učenici koji želeprikazuju svoj slučaj.Onda učenici treba da se odrede u odnosu na sadašnje ciljeve: šta im nedostaje i šta mogu promeniti već sada.Prave spisak promena koje su realno ostvarive. Na primer, Ja ću od sada samo 1 sat dnevno provoditi nainternetu, svakog dana ću odlaziti u šetnju između 17 i 18 časova...Kada to urade treba da provere da li je to što su naveli realno ostvarivo i da u procentima odrede koliko su spremnida to i ostvare. 12 Recommended\nTestovi znanja uputstvo za nastavnike\nAustralijski obrazovni sistem 2 Biljana Radović\nKako pripremiti dete za studije\nCrtice iz geštalt terapije\nУгвејв упутство за коришћење\nUputstvo za Heap Note\nРазличак у гимназији


Mustafa planira da uzme decu od Emine Jahović?! - ShowBiz - Region - Vesti - Svet Plus\nĐekson se udvarao zauzetoj pevačici! ..\nKija Kockar: Totalno neukusno! ..\nSvetlana Ceca Ražnatović kao beba!\nViki Miljković izvređana kao nikada ..\nMelanija napravila novogodišnji raj u ..\nVelika tragedija za kraljevsku ..\nRobert de Niro se razvodi nakon dve ..\nMustafa planira da uzme decu od Emine Jahović?!\nMustafa planira da uzme decu od Emine Jahović?! Navodno Sandal ima strategiju kako da preko turskih medija utiče na sudstvo i njihovu krajnju odluku.\n11:44 3. MAR 2018.\nEmina Jahović i Mustafa Sandal su obavestili javnost da će se sporazumno razvesti, što bi trebalo da znači da će postići dogovor oko svega, pa možda čak i podeliti imovinu na pola. Međutim, domaći mediji prenose da on želi veći deo bogatstva, pa i starateljstvo nad njihovim sinovima.\nMustafa je navodno u dogovoru sa svojim PR timom, kao i advokatima osmislio strategiju kako da preko turskih medija utiče na sudstvo i njihovu odluku. Izvor upućen u ovu situaciju kaže:\n"Kada su odlučili da se razvedu, Mustafa i Emina su se dogovorili da će sve deliti i da će starateljstvo biti zajedničko, s tim što bi deca bila kod majke, a on bi mogao da ih viđa kad i koliko želi. Međutim, on se u međuvremenu predomislio. Želi da Jaman i Javuz budu kod njega i da on određuje kada će Emina moći da ih viđa. Ona će u tom slučaju morati njemu da plaća alimentaciju. Pored dece, posebno mu je stalo da zadrži što veći deo bogatstva i da ne deli sa Eminom ništa od onoga što su stekli u braku".\nEmina JahovicMustafa Sandalrazvoddecashow biztop show biz\nNataša Bekvalac: Brak je potpuno ..\n12. decembar 2018.. 09:45\nSeverina i Igor Kojić se razvode!\n6. decembar 2018.. 10:16\nDarko Lazić baš i ne voli ..\n1. decembar 2018.. 12:23\nKatarina Grujić zamrzla jajne ..\n22. novembar 2018.. 12:15\nAndreana Čekić se razvodi nakon ..\n15. novembar 2018.. 16:53\nRasta krio od Ane Nikolić da ima ..\n13. novembar 2018.. 12:13\nĐekson se udvarao zauzetoj pevačici! Prebiće ga njen dečko!\nKija Kockar: Totalno neukusno! Pokazala čak i donji veš!\nViki Miljković izvređana kao nikada do sada!\nŽarko Laušević ispovest o se *su u zatvoru: Sa obe ruke mi je pritiskala usta!\nMilena Ćeranić u vezi sa bivšim momkom Kije Kockar! (VIDEO)\nUčesnik rijalitija "Zadruga 2" Miki Đuričić odlazi zauvek. Voli samoću, neće da se ženi, a uvek ima devojku sa ..\nHoroskop koji će vam otkriti sreću u ovoj godini!\nSaznajte šta je to što će vaš horoskopski znak zaista usrećiti! Horoskop koji će vam otkriti sreću u ..\nNesanica može predstavljati veliki problem, može nas usporiti u svakodnevnom obavljanju poslova i normalnom funkcionisanju. ..\nLjubavni horoskop za decembar 2018. godine!\nSaznajte kako su vam zvezde naklonjene i pročitajte vaš ljubavni horoskop za decembar 2018. godine na portalu Svet Plus.\nDnevni horoskop za 12. decembar 2018. godine!\nSaznajte kako su vam zvezde naklonjene i pročitajte vaš dnevni horoskop za 12. decembar 2018. godine na portalu Svet Plus.


Biznis Autor:N1 Beograd21. okt. 202110:39 > 10:468 komentara\nVeze Telekoma Srbije sa državom skrenule su pažnju Evropske komisije na moguće nedoslednosti kad su u pitanju pravila o državnoj pomoći, prema novom izveštaju koji daje podsticaj holandskom telekomunikacionom rivalu Junajted grupi, koja vodi niz sporova sa državnom kompanijom, navodi MLex, nezavisna medijska organizacija.\nizveštaj EKTelekom SrbijeUnited grupa


Predsednik kukavičluk pegla mudrošću - Pisma čitalaca - Dnevni list Danas\nPočetna » Dijalog » Pisma čitalaca » Predsednik kukavičluk pegla mudrošću\n2Piše: Narodni pokret Srba sa KiM Otadžbina 05. jula 2019. 17.30 Izmenjeno: 17. februara 2020. 10.52


Centriola - Wikipedia\nCentriole u biologiji označavaju valjkaste mikrotubularne strukture koje se mogu pronaći u mnogim životinjskim ćelijama i algama, iako nisu uobičajene u biljnoj ćeliji. Zidovi svake centriole se obično sastoje od 9 tripleta mikrotubula, iako ima izuzetaka (npr. kod embrija Drosophile (vrsta muhe) koji imaju 9 dubleta ili spremalnih stanica i ranih embrija Caenorhabditis elegane (vrsta gliste) koji imaju 9 singleta). Centrioli uvijek dolaze u paru organizirani pod pravim uglom naspram jedan drugog i predstavljaju konstituente strukture zvane centrosom. Centriole su strukturalno šuplji cilindar dijametra 150 nm i dužine između 300 i 500 nm. Svaki cilindar u nizu se sastoji od proteina sa kompleksnim tubulinom kao najvažnijim.\nStruktura ćelije (centriola označena brojem 13)\nNajvažnija funkcija centriola je ona u ćelijskim diobama. Više centriola obrazuju pericentriolarni materijal (PCM) koji igra važnu ulogu u stvaranju diobenog vretena. Funkcija diobenog vretena je usko povezana sa kromosomima i njihovom kretanju u ćelijskoj diobi. Neke životinjske ćelije su sposobne da vrše podjelu kromosoma bez centriola npr. u ženskoj mejozi. Centriole igraju ulogu u procesu mitoze i muškoj mejozi. Tokom ćelijske diobe (S faza) centriole se dupliciraju i kreću ka suprotnim polovima, tako da postoji jedan par za svaku kćerku ćeliju.\nGodine 1996. dr. Stuart Black sa Univerziteta Chester je otkrio, u dugoročnom proučavanje da djeca koja pate od patuljastog rasta pate od manjka procesa mitotičkih dioba ćelije, što ima utjecaj na njihovu sposobnost da se oporavljaju jednako brzo kao i kod uzorka ćelija uzetih od onih normalnog rasta. Vjeruje se da je ovo otkriće važno jer dokazuje da su njihove centriole imale velike poteškoće u otpočinjanju procesa mitoze uslijed nedostatka trećeg vretena koje se sastojalao od dvije mikrotubule, umjesto tri. [[Kategorija:Celularna biologija\nPoslednja izmjena na dan 7 oktobar 2017, u 16:02 č.\nOva stranica je zadnji put izmijenjena 16:02, 7 oktobar 2017.


Alaves - Atletiko Madrid 1:1 Primera 11. kolo sjajan gol Lukas Perez | Sport | Fudbal\n25. oktobar, 06:12\nAtletiko "imao" 1:0, Oblaka na golu, ali od PROJEKTILA Pereza nema spasa! 0 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n29.10.2019. / 20:42\nSve je bilo spremno za "atletikovsku" pobedu!\nNisu briljirali igrači Dijega Simeonea na gostovanju Alavesu, stvorili su ponovo premali broj šansi, ali kada su Anhel Korea i Alvaro Morata doveli "jorgandžije" u vođstvo posle sjajne akcije u 70. minutu, svi su pomislili "to je to".\nPoznato je da Atletiko Madrid teško ispušta vođstvo, da voli tako da pobeđuje, posebno još kada na golu ima Jana Oblaka, ali nekada to nije dovoljno...\nOdlični napadač Lukas Perez je u 82. minutu uspeo da "skine" dvojicu igrača Atletika sa leđa, namesti se idealno na 20 metara, a onda da ispali projektil u mrežu Slovenca, za oduševljenje na stadionu "Mendizoroca" za konačnih: Alaves - Atletiko Madrid 1:1 (0:0).\nDelovalo je da će se možda na kratko naći i na prvoj poziciji, bar dok Barselona večeras ne odigra meč 11. kola protiv Valjadolida, ali je Lukas Perez produžio niz na PET uzastopnih utakmica na kojima postiže gol i podsetio na najslavnije dane iz Deportiva.\n"Jorgandžije" očigledno ne uspevaju da "zaključuju" utakmice kao nekada i izgleda da im sada nije dovoljan samo jedan pogodak za mirnoću u završnici.\nPogledajte gol Lukasa Pereza OVDE!\nBarselona - Valjadolid 5:1 (3:1)/Lengle 2, Vidal 29, Mesi 34, 75, Suarez 77 - Kiko 15/\nTABELA: Barselona (-1) 22, Granada 20, Atletiko Madrid (+1) 20, , Real Sosijedad 19, Sevilja 19, Real Madrid (-1) 18, Viljareal 17, Valjadolid (+1) 14, Osasuna 14, Atletik Bilbao 13, Hetafe 13, Valensija 13, Alaves (+1) 12, Levante 11, Majorka 10, Eibar 9, Selta 9, Betis 9, Espanjol 8, Leganes 5.\natletiko madrid primera alaves


Vesti iz sveta tehnologije | Strana 67 | Serbian Forum\nStrana 67 od 255 < Prethodna 1 ← 65 66 67 68 69 → 255 Sledeća >\nGoogle će vam ubuduće dozvoljavati da se logujete na vaš nalog - Gmail i Kalendar – na bilo kom uređaju, ako samo skenirate barkod na jednom od njegovih sajtova.\nIako Google još nije objavio zvanično ime ove inovacije, već je svi zovu Sezam (Sesame) po URL-u koji je Google verovatno odabrao kao referencu na izraz "Otvori se Sezame". Korisnicima će biti potreban Google nalog, mobilni uređaj koji je već logovan na nalog i čitač barkoda, kao i kompjuter koji žele da koriste.\nU fazi testiranja, a verovatno će tako biti i kada ovaj servis bude i zvanično dostupan, odlaskom na https://accounts.google.com/sesame korisnik vidi samo barkod koji će nestati posle par minuta. Posle skeniranja koda mobilnim uređajem i odlaskom na URL koji je sakriven u kodu, korisnici će biti pitani na mobilnom uređaju da li žele da omoguće novom kompjuteru da pristupi njihovim podacima. Sezam ih onda usmerava na Gmail ili iGoogle stranicu u zavisnosti od izbora korisnika.\nPretpostavka je da je ovaj sistem sigurniji od kucanja lozinke na tastaturi javnih kompjutera, gde je na više načina moguće otkriti šta je otkucano i tako kompromitovati tajnost naloga.\nBlack Predator, 17.01.2012\n2 nova PlayBooka u 2012, BlackBerry10 tek u septembru?\n"Procurele" su prve informacije o planovima RIM-a (Research in Motion) za 2012. godinu. Pomalo iznenađujuće, u centru pažnje biće dva nova BlackBerry PlayBook tableta.\nŠto se tiče telefona, poznato je od ranije da je BlackBerry 10 slajder "Milan" otkazan, ali sada se nagađa da će se ipak "ponovo roditi". Prvi BlackBerry 10 uređaj izgleda da će biti promovisan nešto kasnije nego što se očekivalo (govorilo se o maju), tako da ne bi bilo iznenađenje da ga uopšte ne bude tokom 2012. Još uvek nije sigurno šta može da se očekuje od ostalih očekivanih BlackBerry 10 uređaja. Treba očekivati bar dva "Curve" modela, ali su oni namenjeni za tržišta Azije i Afrike.\nTrenutno, spekulacije šta možemo da se očekuje od RIM-a izgledaju ovako:\n- 10" PlayBook pojaviće se u decembru 2012 i to sa LTE podrškom\n- Dva nova Curve modela su planirana, ali jedan samo sa 2G podrškom.\nMnogi su se nadali da će videti najavu BlackBerry 10 uređaja na sajmu BlackBerry Svet u maju. Definitivno ćemo videti nešto, ali ako je verovati "dobro obaveštenim izvorima" to bi moglo da bude na sličan način kao i kod promocije prvog PlayBooka (iza stakla). Verovatnije je da ćemo videti samo sedmoinčni PlayBook s sa OS 2.0.\nAli, RIM nas je naučio da je sve podložno promenama. Kašnjenje je do sada objašnjeno zbog problema sa Qualcommovim LTE čipsetom. Ostaje da se nadamo da će puštanje PlayBook OS-a 2.0 i nastavak osvajanja tržišta od strane BlackBerry 7 uređaja biti dovoljno da zadrži BlackBerry u životu do kraja 2012, kada se nadamo da će čekanje na BlackBerry 10 svima biti nagrađeno.\n"Poželim da iPhone ima mogućnosti Androida"\nStiv Voznijak, jedan od osnivača kompanije Apple, očekivano, voli njihove proizvode, a poznato je da uprkos tome što sigurno može nabaviti uređaj i na drugi način, često čeka u redu kako bi među prvima kupio svoj primerak.\nMeđutim, iako je iPhone njegov primarni telefon, koristi i Android, i ima lepe reči za ovu platformu.\nU intervju za The Daily Beast, Voznijak je rekao: "Moj primarni telefon je iPhone. Volim svu njegovu lepotu. Ali zaista poželim da radi sve stvari koje moj Android radi".\nIako Android telefoni nisu tako jednostavni za korišćenje kao što je iPhone, ukoliko neko želi da se potrudi da razume kako radi, pružiće im više mogućnosti, kaže Voznijak.\nKao prednosti Androida on je istakao glasovne komande i ugrađeni navigacioni sistem.\nMeđutim, iako je bio među prvima koji su kupili novi Guglgfon, Galaxy Nexus, on kaže da mu se ipak više dopada Motorolin Razr.\nŠto se jedne od mogućnosti koju novi iPhone nudi, Siri, Voznijak je rekao da mu se više dopadala dok je bila nezavisna aplikacija, nego od kada ju je Apple ugradio u svoj OS.\nStiv Voznijak: Android je bolji\nSuosnivač kompanije Apple Stiv Voznijak zabio je "svojima" nož u leđa priznavši da Android telefoni korisniku pružaju više nego iPhone. (A ni Siri mu se ne dopada naročito.)\nStiv Voznijak koji je davne 1976. sa Stivom Džobsom osnovao kompaniju Apple izjavio je da Android telefoni pojedinim funkcijama prevazilaze ono što iPhone 4S nudi korisnicima. A ni Sirijem nije baš oduševljen...\nOn je nedavno izjavio da u nekim slučajevima, na primer kada želi da koristi opciju glasovnih komandi, radije upotrebljava telefon sa Android operativnim sistemom kompanije Google, prenosi "Dejli mejl".\n"Moj 'primarni' telefon je iPhone. Uživam u njegovom dizajnu, ali zaista bih voleo da može da radi sve što i moj Android", kaže Voznijak.\nIako više ne radi u kompaniji Apple, Voznijak je ostao lojalan firmi koju je osnovao, i veliki je ljubitelj njihovih proizvoda, toliko da "kampuje" po celu noć ispred prodavnica prilikom svakog lansiranja novog modela iPhona.\nAli, poznat i po tome što je oduvek javno iznosio svoje mišljenje ne trudeći se da "ide niz dlaku", Voznijak je putovao i do Mauntin Vjua, da bi došao do novog Nexusa kompanije Google\nOn kaže da Android jeste komplikovaniji, ali nudi više mogućnosti: "Ako ste spremni da se malo potrudite, nerado ovo govorim, Android je pristupačniji."\nIako priznaje da mu je Apple prirastao za srce, Voznijak ima zamerki i na toliko hvaljeni sistem Siri: "Sa iPhonom 4 mogao sam da pritisnem dugme i pozovem svoju ženu. Sada sa iPhonom 4S mogu to da uradim samo ako je Siri može da se konektuje na Internet. A često se dešava da to nije slučaj. Sa Androidom mi se nikada nije desilo da dobijem povratnu informaciju da Internet konekcija nije moguća."\n"Zamislite svet bez slobodnog znanja"\nCrna stranica sa porukom "Zamislite svet bez slobodnog znanja" dočekala je danas Internet korisnike koji su pokušali da pristupe engleskim stranicama "onlajn" enciklopedije slobodnog pristupa "Vikipedije".\nTa blokada će trajati 24 časa i izraz je protesta protiv nacrta antipiratskih zakona o kojima se danas raspravlja u američkom Kongresu, a predviđaju filtriranje na Internetu.\nRadi se o nacrtima antipiratskih zakona SOPA (Stop Online Piracy Act) i Protect IP kojima se predviđaju mere filtriranja svakog veb sajta za koga se sumnja da podstiče ilegalno preuzimanje sadržaja.\nDanas su, u znak protesta, sa radom prestali i sajtovi "Redit" i "Boing Boing".\nUkoliko uprkos protestima, SOPA bude usvojen, on će omogućiti vlastima da ugase sajtove na kojima se nalazi neki ilegalni sadržaj, a njegovo usvajanje, odnosno neusvajanje, mnogi vide kao bitku za budućnost Interneta.\n"Vikipedia" je ovog vikenda obeležila 11 godina postojanja, trenutno postoji u verzijama na 280 jezika i ima preko 20 miliona članaka.\nBlack Predator, 18.01.2012\nOdlazak Džerija Janga, osnivača Yahooa\nDžeri Jang, jedan od osnivača kompanije Yahoo! podneo je ostavku na sve funkcije koje je zauzimao u toj kompaniji.\nJang je ostavku podneo na mesto u Upravnom odboru i funkcije u upravnim odborima kompanija\nYahoo Japan Corporation i Alibaba Group Holding.\nJang je osnovao \n1995. godine zajedno sa Dejvidom Fajlom i bio je izvršni direktor od juna 2007. do januara 2009. godine. Njegove zasluge su što je Yahoo! krajem prošlog veka izrastao u jednu od najvećih IT kompanija na svetu, ali snosi i deo odgovornosti za posrtanje kompanije u prvoj deceniji novog milenijuma.\nMnoge deoničare kompanije Jang je "razljutio" odbijanjem Microsofta, kada je 2008. godine ponudio 47,5 milijardi dolara za preuzimanje. Trenutna vrednost kompanije Yahoo!\nna tržištu procenjuje se na 20 milijardi dolara.\nU kratkom saopštenju koje je pratilo informaciju o ostavci Jang se pohvalno izrazio o imenovanju Skota Tompsona\n, bivšeg predsednika PayPala, na mesto izvršnog direktora Yahooa i naglasio da “veruje da će kompanija u predstojećem periodu ostvariti odlične rezultate”. Svoje buduće planove Jang je najavio rečima: "Došlo je vreme da se posvetim drugim stvarima, koje nemaju veze sa Yahoom!”\nSamsung ne kupuje RIM\nGlasina koja je počela da se širi kao požar i koja kaže da je RIM u potrazi za kupcem i da je Samsung prvi na listi potencijalnih novih vlasnika, danas je demantovana.\nSamsung je reagovao brzo i bez ograda u izjavi Rojtersu objavio da "nismo razmišljali o kupovini RIM-a i to nas ne zanima"\nPrve (nepotvrđene) informacije govorile su da je RIM, uz planove za licenciranje svog softvera, razmišljao i o prodaji delova ili cele kompanije i da je Samsung njihov prvi i željeni izbor. Da li je to istina ili ne pokazaće vreme, ali ono što je sada potpuno jasno je da Samsung ne zanima da ulazi u ovu avanturu... Samsungov portparol Džejms Čang takođe je rekao da nije bilo nikkavih razgovora sa RIM-om na temu preuzimanja.\nOve glasine nisu prve ove vrste za obe kompanije. U septembru, Samsung je demantovao glasine da je zainteresovan za kupovinu HP-ovog webOS-a na identičan način, a RIM-ov spisak "potencijalnih" kupaca trenutno obuhvata Microsoft, Nokiju i Amazon.\nSledećih nedelja biće poznato da li je bilo koja od ovih kompanija zainteresovana da licencira BlackBerry 10. Ono što je evidentno je da, bez obzira što sse čini da je RIM zreo za prodaju – u delovima ili u celini - niko nije spreman trenutno da iskoristi tu priliku.\nKako da izaberete grafičku karticu\nU eri kada je grafika na računarima (ali i ostalim uređajima) sve naprednija, a broj procesora sve veći i raznolikiji, izbor ume da bude otežan pogotovo za laike i početnike. Redakcija „Blica“ vam ukazuje na nekoliko koraka za lakši odabir kvalitetne grafičke kartice.\nPrvo pitanje koje sebi treba da postavite kod izbora nove kartice jeste čemu želite da ona služi. Postoje dva glavna razloga zbog kojih se korisnici odlučuju za promenu grafike, i to su za puštanje HD video-snimaka i igranja video-igara.\nPošto je reprodukcija snimaka mnogo jednostavnija, za ovo vam nije potrebna skupa grafička kartica. Možda ćete kod puštanja filmova imati kratke zastoje i slične probleme, koji se mogu rešiti promenom softvera, ali ta zamena ne može da doprinese kvatetnijoj reprodukciji ukoliko je hardver star i slab. Stoga promena grafičke karte mora da se dogodi.\nS druge strane, ukoliko uzimate monitor za igre, postoji nekoliko stvari na koje treba da obratite pažnju. Uzećemo u obzir da znate da li željena grafika može da stane na vašu matičnu ploču. Prvenstveno treba uzeti u obzir veličinu ekrana koji imate, ukoliko je on manji i ima rezoluciju 1600x900, onda vam ne treba skupa kartica, jer njen potencijal nećete moći da vidite na tolikom ekranu.\nS druge strane, ukoliko je monitor preko 23 inča i u FullHD rezoluciji potrebna je grafika koja može da pokrene igru u toj rezoluciji.\nNaravno, može slabija kartica da pokrene igru, ali to zahteva smanjivanje rezolucije koja onda poprilično loše izgleda na kvalitetnom monitoru.\nBitna stavka među specifikacijama za grafiku čini radna memorija, odnosno RAM-i. Zamislite da su oni kao cevi kroz koje prolazi voda, a da je grafička karta pumpa. Ukoliko imate previše vode koja treba da prođe kroz cevi dolazi do zagušenja. Stoga je kod veće rezolucije potrebno više memorije, a ukoliko je nema, igra počinje da blokira i baguje. Iz ovog proizlazi da veća memorija omogućava bolju grafiku.\nAko se dvoumite, najbolje bi bilo da posetite jedan od sajtova koji rade testove gotovo svih grafičkih procesora koji se pojave na tržištu. Među njima je jedan od kvalitetnijih AnandTech.com i na njemu se mogu proveriti svi detalji o željenoj grafici, a mogu se pogledati i njihove performanse.\nRuski odgovor na Tviter – Futubra\nRuska Internet kompanija Mail.ru pokrenula je novi servis "Futubra" kao odgovor na američki sajt za mikroblogove "Tviter", a u nastojanju da proširi poslove na društvene instant poruke i ponovi uspeh kineskog servisa "Weibo".\nKompanija Mail.ru, koja je registrovana na berzi u Londonu, saopštila je da je njen novi servis "Futubra" deo strategije za ulazak u sektor mikroblogiranja sa ciljem izvlačenja koristi iz tog brzorastućeg podsektora društvenih medija.\nPokretanje sajta "Futubra" na ruskom jeziku, koji omogućava korisnicima da šalju kratke poruke, video snimke i fotografije ostalim korisnicima, privukao je u prvih 24 sata postojanja 17.000 korisnika, preneo je Rojters, pozivajući se na rusku agenciju RIA Novosti.\nMail.ru je pribavio oko milijardu dolara na inicijalnoj javnoj ponudi (IPO) u Londonu u novembru 2010, što je drugi po obimu ruski IPO od finansijske krize, posle Internet grupacije "Jandeks" (Yandex).\nMeđu investitorima su popularne novopokrenute kompanije u sektoru društvenih medija jer broj korisnika Interneta, željih brzih informacija, nastavlja da raste, dok je Rusija prošle godine postala drugo po veličini Internet tržište u Evropi prema broju korisnika.\nMail.ru se nada da će ponoviti uspeh kineskog servisa "Weibo" i "Tvitera".\n"Tviter" je u septembru saopštio da je imao više od 100 miliona aktivnih korisnika sa 200 miliona registrovnih naloga, samo pet godina posle svog pokretanja.\nU Kini je korišćenje mikroblogova učetvorostručeno u 2011, dok je ukupan broj korisnika servisa "Weibo" prošle godine povećan 296 odsto, na 249,9 miliona, odnosno na polovinu ukupnog broja kineskih korisnika Interneta, pokazali su podaci Kineskog centra za Internet informacije (CNNIC).\nOd aprila besplatan bežični internet u Vranju\nGrađani Vranja će od aprila, u okviru projekta "E-uprava", imati besplatan bežični internet, najavio je danas pomoćnik gradonačelnika Boban Stanković.\nStanković, koji je i menadžer projekta "E-uprava", rekao je agenciji Beta da će građani moći da koriste besplatan bežični internet u širem gradskom centru bez ograničenja, osim za skidanje filmova i muzike, što će biti blokirano.\nPrema njegovim rečima, meštani sela i Vranjske Banje od aprila će dobiti mogućnost da preko internet kioska elektronskim putem podnose dokumenta gradskoj upravi.\nStanković je objasnio da su internet kiosci od novembra 2011. godine postavljeni u 14 seoskih mesnih zajednica i u Vranjskoj Banji.\nKako je naveo, meštani sela na teritoriji grada će preko internet kioska moći da prate tok svojih dokumenta podnetih gradskoj upravi, da ih šalju i primaju, dok se u ovom trenutku predaja i podizanje dokumenata i dalje obavlja fizički.\n"Završena je nabavka softvera kojim će do aprila biti omogućeno i meštanima iz najudaljenijih seoskih mesnih zajednica da u internet kioscima besplatno i na elektronski način podnose i naručuju dokumenta, a da ne moraju da dolaze neposredno do gradske uprave", kazao je on.\nProjekat "E-uprava" sa 164.000 evra finansira Evropska komisija.


Predstavljanje pripremne studije Mikelanđelove slike Tondo Doni\nBeograd, 28. Septembar 2009. PR Objave: Obaveštenje -\nIzložba je organizovana da se publici u Srbiji predstave pripremne studije jednog od najpoznatijih remek dela svih vremena, Mikelanđelove slike Tondo Doni, koja se danas nalazi u Galeriji Ufici. Radi se svakako o jednom od ključnih dela za posetioce ovog muzeja, pa je apsolutno nemoguće pozajmiti original. Izložba će biti otvorena do 15. oktobra 2009. u Italijanskom institutu za kulturu u Beogradu koji je i organizovao ovaj događaj u saradnji sa Fondazione Casa Buonarroti.\nMeđutim, zahvaljujući intervenciji Italijanskog instituta za kulturu, Fondacija Kaza Buonaroti koja brine o bogatoj Mikelanđelovoj autografskoj zaostavštini, odobrila je pozajmicu dva crteža, koji su među najznačajnijima u kolekciji, Bogorodica i studija Deteta za delo Tondo Doni.\nKada je reč o crtežu Bogorodice radi se o veoma neuobičajenoj i prestižnoj pozajmici dela koje je po jednoglasnoj oceni kritike jedno od najboljih i veoma malobrojnih koje je kao svojeručni Mikelanđelov crtež glave sačuvano u integralnoj verziji.\nKoncept i organizacija: Contemporanea Progetti iz Firence, u saradnji sa Fondacijom Kaza Buonaroti. Sponzor projekta je Banka Intesa, Beograd.\nizložba, , slika, mikelandjelo, tondo doni, remek delo\nq: 19 - t: 0.03390 sec


Izjava KBSA i IGK na odluku Pretresnog vijeća Haškog tribunala\nPretresno viječe Haškog tribunala je kao pravnu činjenicu potvrdilo postojanje genocidnog plana tokom agresije na RBiH\nU ime preživjelih žrtava i svijedoka agresije na RBiH i genocida nad njenim građanima, koji trenutno žive u Sjevernoj Americi, KBSA i IGK pozitivno ocjenjuju današnju odluku Pretresnog vijeća Haškog tribunala kojim je predsjedavao sudija Alphons Orie, a koje je odbacilo zahtjev za oslobađanje od krivice u postupku protiv ratnog zločinca, komandanta Vojske entiteta RS, Ratka Mladića, osumnjičenog za genocid. Sve tačke optužnice protiv Mladića ostaju na snazi, uključujući i za genocid u BiH.\nZa istinu i pravdu ovo je veoma važan korak jer Pretresno vijeće smatra da su sve tačke optužnice dokazane.\nPostoje mnogobrojni relevantni naučno istraživački, a sada i pravni dokazi da je Mladić imao genocidnu namjeru, da su prekršena prava i običaji ratovanja, da su civilne osobe zatvarane u koncentracione logore smrti držane tamo isključivo zbog nacionalnosti, da je postojao udruženi zločinački poduhvat u koje je bilo uključeno rukovodstvo Vojske entiteta RS, među kojima su i Ratko Mladić i Radovan Karadžić. Cilj je bio da se Bošnjacii Hrvati trajno uklone iz teritorija na koje su bosanski Srbi polagali pravo čineći agresiji i genocid. Pretresno viće Haškog tribunala je odlokom potvrdilo osnovnu namjeru agresora, stvranje etnički čiste RS namjernim, sustavnim, organizovanim, nasilnim protjerivanjem, ubijanjem, mućenjem i silovanjem nesrba, a sve to u cilju Velike Srbije. Ova međupresuda potvrđuje karakter rata u BiH. Pored naučno istraživačkog sada imamo i pravni dokaz da masovno ubijanje nesrba, masovno protjerivanje nesrba, masovno otvaranje koncentracionih logora smrti, masovno silovanje, masovno uništavanje vjerskih, kulturnih i privrednih objekata, odnosno genocid, ekocid, etnocid, kulturocid, urbicid, elitocid bili strateški ciljevi srpskocrnogorske agresije na RBiH.\nKBSA i IGK još jednom podsjećaju da Karadžić i Mladić, najveći ratni zločinci na kraju 20. i početku 21. vijeka, mora odgovarati za genocid u BiH. Ova odluka Pretresnog vijeće nakon niza oslobađajućih presuda kojima žrtave i svijedoci agresije i genocida nisu bili zadovoljni, daje ponovo nadu za pobjedu istine i pravde.


Dobra vest za Crnu Goru: Božović igra protiv Srbije - Sportklub\nDobra vest za Crnu Goru: Božović igra protiv Srbije\nVesti rukomet Autor:Ivana Salapura11. jan. 202010:01\nReprezentacija Crne Gore biće jača za Miloša Božovića protiv Srbije u drugom kolu šampionata Evrope.\nBožović je odradio trening u petak, nije osećao bolove u ramenu, pa je lakarski tim dao zeleno svetlo da zauzme mesto u timu protiv Srbije, u duelu koji je od vitalnog značaja za plasman u drugu, ili glavnu rundu Evropskog prvenstva.\nMiloš Božović će biti kapitalno pojačanje za Crnu Goru koja je u prvom kolu posle sjajnog prvog poluvremena, ipak poražena od objektivno kvalitetnije Hrvatske sa 27:21.\nBožović može da pokriva poziciju levog i srednjeg beka.\nPodsećanja radi, Crna Gora je na smotru najboljih selekcija Starog kontinenta stigla bez dva jako bitna igrača, dva člana startne postave. U pitanju su pivotmen Nebojša Simović i vihorno levo krilo Miloš Vujović.\nUtakmica između Srbije i Crne Gore počinje u 18 časova i 15 minuta, dok će u 20 časova i 30 minuta snage odmeriti Hrvatska i Belorusija.\nPlasman u drugu fazu će izboriti dve selekcije, a u poslednjem kolu igraju Crna Gora i Belorusija, odnosno Hrvatska i Srbija. Posle prvog kola, Belorusija i Hrvatska imaju po dva, dok su Srbija i Crna Gora bez bodova.\nMiloš Božovićrukometna reprezentacija Crne Gorerukometna reprezentacije Srbije


Publikacije – Savez arhitekata Crne Gore\nSACG 02.10.2015. Preporučujemo, Publikacije, Vijesti No Comments\nAUTORKA PUBLIKACIJE: Elvira Muzurović Na promociji će govoriti: Jasmina Salković, specijalista arhitekture – moderatorka promocije i saradnik na projektu Mirsad Rastoder, novinar i publicista Doc dr Slavica Stamatović Vučković, profesorica na arhitektonskom fakultetu u Podgorici Elvira Muzurović, autorka publikacije i\nSACG 26.09.2015. Preporučujemo, Publikacije, Vijesti No Comments\ningkomora.me Podsjećamo vas da na sajtu Inženjerske komore Crne Gore možete naći i poslednji, 13. broj časopisa “Pogled”, kao i sva njihova prethodna izdanja.\nSACG 19.07.2015. Preporučujemo, Publikacije, Vijesti No Comments\nexpeditio.org Brdo Vrmac je poluostrvo koje dijeli Kotorski i Tivatski zaliv, a čijom teritorijom administrativno upravljaju Opštine Tivat i Kotor. Dio Vrmca koji pripada Opštini Kotor ujedno je i dio zaštićenog Prirodnog i kulturno-istorijskog područija Kotora upisanog na UNESCO-vu\nSACG 14.05.2015. Preporučujemo, Publikacije, Vijesti No Comments\ningkomora.me Obavještavamo članove Inženjerske komore Crne Gore da je izašao novi, 12. broj časopisa IKCG “Pogled”. Dvanaesto izdanje u fokus stavlja rješenja novog Zakona o uređenju prostora i izgradnji objekata. Istovremeno, pažnju posvećujemo uzrocima nastalog klizišta u Markovićima, kao i\nThe 2nd issue of the Journal The New ARCH is now online\nSACG 16.12.2014. Publikacije, Vijesti No Comments\nDear Friends of Architecture, Herewith we would like to announce the online appearance of the 2nd issue of the International Journal of Contemporary architecture The New ARCH! You may enjoying reading on the following link: http://the-new-arch.net/Issues/2014/No-2/The%20New%20ARCH%20Vol1%20No2%20(2014).html or through: http://www.the-new-arch.net/\nexpeditio.org “Doprinos kulturnih i kreativnih aktera osnaživanju građana/ki” je publikacija nastala kao rezultat ECLECTIS – European Citizens’ Laboratories for Empowerment: CiTIes Shared, projekta Evropske kulturne saradnje, implementiranog tokom 2012-2014. Ovaj projekat je obuhvatio 11 evropskih i međunarodnih partnera iz 9\nSACG 22.11.2014. Preporučujemo, Publikacije, Vijesti No Comments\nd-a-z.hr Arhitektonsko vijeće Europe ACE objavilo je brošuru o ulozi arhitektonske struke u promicanju odgovorne arhitekture. Na zajedničkom forumu arhitektonskih udruženja CNAPPC – ACE – EFAP pod nazivom “EU – Cities Reloaded”, održanom u 7-8. studenog 2014. u Milanu, predsjednik\nsuperprostor.com Zvučat ce pomalo nevjerojatno, ali časopis Prostor kojega izdaje Arhitektonski fakultet Sveučilišta u Zagrebu jedini je znanstveni časopis iz područja arhitekture i urbanizma u Hrvatskoj (i širem okruženju), iako neki u tu kategoriju pokušavaju “ugurati” i ugašeni strukovni časopis Arhitektura.


Beograd uvodi red u izgledu fasada\n02. Jul 2021 624\nKako je ranije već najavljeno Vlada Republike Srbije je dodeli Beogradu više od 4 miliona evra za uređenje fasada u kulturno-istorijskim jezgrima. Navedeno je da će u narednom periodu biti obnovljene fasade u istorijskom jezgru Beograda kao i u delu Vračara. Konačan spisak zgrada Zavod za zaštitu spomenika kulture predaće Sekretarijatu za komunalno stambene poslove.\nDo sada je uređen veliki broj fasada u ulicama Karađorđevoj, Terazije, Brankovoj, Kralja Petra, u starom delu Zemuna i na Kosančićevom vencu. Kako je navedeno na području Beograda nalazi se skoro 300 spomenika kulture od kojih su 57 od izuzetnog i velikog značaja. Najstarija zdanja su Bajrakli Džamija iz 1660-1688 godine i kuća u ulici Cara Dušana 10 iz 1724-1727 godine.\nKao dodatak svemu što je urađeno i planirano dolazi i najava gradske uprave o zavođenju reda u kulturno-istorijskim celinama koje nisu pojedinačno zaštićene ali su u sklopu ambijentalnog dela, što je usvojeno na poslednjoj sednici Skupštine grada. To se najviše odnosi na preduzeća koja su vlasnici takvih objekata kao što su pošte, škole, banke, javne službe, ministarstva i privatne kompanije a ne na stambene zajednice. Korisnici i vlasnici objekta imaće obavezu da fasadu održavaju urednom u slučaju suprotnog kazna će biti 150.000 dinara.\nZaštićenih delova grada Beograda ima 18 a najavljeno je da će se novim generalnim urbanističkim planom uvesti pravilo da Zavod za zaštitu spomenika kulture daje saglasnost za izgled fasada u kulturno-istorijskim celinama. Ovo pravilo će se odnositi na sve novoizgrađene objekte iako nisu spomenici kulture kako bi se uklopili u postojeću celinu. To će sprečiti nicanja staklenih fasada i fasada koje odudaraju od izgleda ambijentalne celine kakvih trenutno imamo primera u gradu. Kao dodatna obaveza navode se skulpture, reljefi ili druga umetnička dela koja će krasiti izgled novosagrađenih objekata.


U Laktašima podjeljeno 539 vaučera | Radio Televizija BN\nU Laktašima podjeljeno 539 vaučera\nPodjela vaučera Fonda solidarnosti počela je i u opštini Laktaši. Prva platne kartice po ovom modelu uručila je potpredsjednik Vlade Republike Srpske Nada Tešanović u naseljima Velikom Blaškom i Trnu, gdje je poplavljenim građanima uručeno 119, odnosno 420 vaučera.\nRepublika Srpska 14.07.2014 | 19:10\nNakon što im je poplava doslovno razorila stambene objekte, jer su poslije povlačenja vode, sve morali\nizbaciti iz kuće, vaučer u vrijednosti od pet hiljada maraka pomoći će im, koliko-toliko sanirati nastalu štetu.\nNa području laktaške opštine poplavljeno je više od hiljadu stambenih objekata. Podjela vaučera djeliće se u nekoliko navrata, ali samo vlasnicima objekta, odnosno onim licima koji se nalaze na popisu ili uz ovjerenu punomoć.\nSvi oni koji se ne nalaze na popisu, a bili su poplavljeni moći će uputiti žalbu adekvatnim institucijama, rekla je potpredsjednik Vlade Nada Tešanović nakon podjele prvih vaučera u naselju Trn.\nTešanović se nada da će vaučeri biti uručeni svim poplavljenim porodicama u narednih deset dana, a da će se moći realizovati već od sutra, kada se očekuje postavljanje prvih aparata za kartice u preduzećima\nkoja su potpisala ugovor sa Fondom solidarnosti Republike Srpske.\nПа да, у Лакташима 539 а у Бијељини 300. До када више Милораде лопино?\nJesu li i aparati za kartice kao i fiskalne kase u vlasnistvu Milokrada?\nOporezuju jadni narod odbijajući od plate i uz pomoć raznih fondova solidarnosti prikuplja se pomoć a onda Vlada ubire poene i dijeli pomoć kao da su Milorad Dodik i Željka Cvijanović dali novac iz svog džepa. Narodu treba pomoći, niko to ne osporava ali je žalosno prikupljanje političkih poena na ovakav način. Mogu još da pretpostavim da su na spiskovima za pomoć članovi SNSD-a. Dosta je više SNSD-a i njegove politike podjela u Srpskom narodu.\nOvaj komentaar da su kartice dijeljenje clanovima SNSDa nema veze sa zivotom. Mene bi bilo sramota da kazem tako nesto.\nA hvala dragom bogu da Dodikova Familija sada ima opet šta da jede, bio sam se zabrino.


Svoj glas protiv Nacrta zakona o izmenama i dopunama zakona o sistemu plata zaposlenih u javnom sektoru dići će 28. septembra 2017. godine ispred zgrade Vlade Republike Srbije sindikati zaposlenih u prosveti, ali je i većina granskih udruženja okupljenih u Savez samostalnih sindikata Srbije nezadovoljna tekstom ovog propisa.\nIz pregovora su još na početku izašli zaposleni u kulturi, a zajednički stav svih je da ne bi trebalo propisima strogo parcelisati javni i privatni sektor.\nU Savezu samostalnih sindikata Srbije (SSSS) naglašavaju da je neprimereno i nepotrebno da, na primer, dnevnice utvrđuje Vlada, pošto smatraju da je za to dovoljan kolektivni ugovor.\n- Očigledno je da je namera zakonodavca da sebi maksimalno olakša, a radnicima oteža - kažu u SSSS.\nZa Ivicu Cvetanovića, predsednika Konfederacije slobodnih sindikata Srbije, u čiji sastav ulazi najveći broj radničkih udruženja zaposlenih u javnom sektoru, Nacrt zakona dovešće ih u situaciju da nema kolektivnog pregovaranja, kako po pitanju zarada, tako i po pitanju bilo koje druge oblasti koja se tiče zaposlenog.\n- Ne treba nam poseban zakon o radu koji se odnosi samo na javne službe - smatra Cvetanović.\nNajvažnije je, prema njegovom mišljenju, da zarade i standard radnika moraju da se definišu po važećem Zakonu o radu ("Sl. glasnik RS", br. 24/2005, 61/2005, 54/2009, 32/2013, 75/2014 i 13/2017 - odluka US) i kolektivnom ugovoru.\n- Ne dozvoljavamo mogućnost da radnici nemaju uticaja na svoju platu i da se ukida kolektivni ugovor koji daje veća prava od zakona - kaže Cvetanović.\nIzvor: Vebsajt Novosti, J. Ž. S., 20.09.2017.


Kupujem Land Rover\nKupujem Land Rover u ispravnom stanju.\nMogućnost zamene za Defender ili Golf 4.\nMožete me kontaktirati putam email oglasa na ProdajemKupujem - desno u "Kontaktirajte vlasnika".\nSrbija · Srbija · Beograd · 20/08/2013\nOktobar Fest Minhen 2014\nVodimo vas na Oktobar Fest Minhen 2014 - i to potpuno besplatno ! Koristeći virtualne ture na internetu, provešćemo vas kroz sva dešavanja u Minhenu na vaš zahtev. Kompletan video sa uputstvom biće uskoro dostupan.\nSrbija · Grad Beograd · 30/07/2014\n1 - 20 od 752\n87000 € 0x\nLazarevac, porodicna kuca, 300 m2 u tri nivoa, prizemlje sprat i visoko potkrovlje.Dve stambene jedinice po 90 m2 i visokim prizemljem gdje se moze organizovati neka radionica. Kuca je gradjena od prirodnih materijala. Posjeduje gradjevinsku dozvolu i svu potrebnu infrastrukturu. Pored kuce je i pomocni objekat od 40m2, plac sa okucnicom 1 h, vocnj...\nSrbija · Lazarevac · 01/08/2014\nProdajem jednospratnu Kuću u G. Milanovcu, u ulici Kneza Aleksandra 166, od 123 m2 sa 3 ara dvorišta u kome se nalazi i betonirani podrum od 3,5 m2. Gas priključen, na 15 minuta hoda od strogog centra. Mogućnost zamene za Beograd.\nSrbija · 01/08/2014\nKupujem ispravnu električnu Harfu. Harfa može biti recimo Camac sa 36 žica ili Salvi Juno. Takođe su mi potrebne i žice za klasik harfu.\nKupio bih i neki model dečije harfe za učenje ako postoji.\nSrbija · Grad Beograd · 31/07/2014\nProdajem kupujem gudala\nProdajem više vrsta gudala za gusle i još neke instrumente, starinski modeli sa gravurom. Kupujem komplet ispravne naštelovane gusle i delove za