UGOVORI SA NULTIM RADNIM VREMENOM - PDF Бесплатно скидање\nUGOVORI SA NULTIM RADNIM VREMENOM\nDownload "UGOVORI SA NULTIM RADNIM VREMENOM"\n1 33 Mario Lj. Reljanović* Originalni naučni rad UDK: doi: /spz UGOVORI SA NULTIM RADNIM VREMENOM Sažetak Fleksibilizacija rada dovela je do stvaranja većeg broja atipičnih oblika radnog angažovanja. Ovakvi oblici radnog angažovanja nose značajne rizike po radnike i u mnogim situacijama vode njihovoj prekarizaciji. Jedan od tipičnih primera takvog razvoja radnopravnih ugovora jesu i ugovori sa nultim radnim vremenom, kod kojih nije unapred dato trajanje nedeljnog radnog vremena kao ni zarada lica, koja zavisi od toga da li će se i koliko ono uopšte angažovati kod poslodavca sa kojim je zaključilo ovu vrstu ugovora. Zloupotrebe takvog režima rada su značajne i sve vidljivije kako popularnost ovih ugovora raste, pa se u tom kontekstu istraživanje bavi načinima njihovog preciznijeg regulisanja, kao i trendovima koji se vezuju za nove propise Evropske unije, a kojima se pokušava urediti ova oblast radnog prava. Ključne reči: ugovor o radu, radno vreme, fleksibilizacija rada, prekarizacija rada, nulto radno vreme. 1. Pojam ugovora sa nultim radnim vremenom Poslednjih decenija, osnove radnog prava se menjaju. Nestankom istočnog bloka i odlaskom komunizma sa svetske političke scene, prava radnika beleže stagniranje i kvalitativni pad. Ovaj proces je izražen u vidu takozvanog neoliberalizma i rezultira različitim posledicama od onih na mikronivou pojedinačnih unutrašnjih politika različitih država (ekonomske, investicione, politike zapošljavanja), do makronivoa na kojima se javljaju novi odnosi ekonomske zavisnosti malih od velikih tržišta kapitala. Proces umanjivanja radnih prava izmenama osnovnih zakona koji regulišu rad, u razvijenim zemljama koje imaju dugu tradiciju socijalnog dijaloga i kolektivnog pregovaranja kao i jake sindikate, odvija se relativno sporo. U drugim državama, koje se ponekad nazivaju i periferijom tržišta rada i kapitala, ovaj proces je značajno brži. Međutim, drugi način opadanja postojećih radnih prava ima identičan tempo u većini zemalja. U pitanju je takozvana fleksibilizacija radnih odnosa koja podrazumeva uvođenje novih formi rada koje odstupaju od klasične formule rada na neodređeno vreme uz ugovor o radu i sve beneficije koje on donosi. 1 Tako postoje podaci o tome da se * Doktor pravnih nauka, vanredni profesor, Institut za uporedno pravo, Beograd, 1 Videti detaljnije o novim formama rada: Jašarević, 2018, p. 928; Jašarević, 2015, pp\n2 34 Strani pravni život dominantna forma radnog angažovanja putem ugovora o radu na neodređeno vreme u državama Evropske unije godine smanjila na samo 59%; istovremeno broj radnika u takozvanom prekarnom statusu (poziciji u kojoj su uslovi rada lošiji nego u radnom odnosu, a sam opstanak i dužina trajanja radnog angažovanja neizvesni) neprestano raste, dok se broj samozaposlenih samo u periodu uvećao za milion, uz očigledne uslove za dalju, još jaču ekspanziju (Sargeant, 2017, p. 2). Tehnološki napredak i stvaranje čitavog niza novih zanimanja, kao i mogućnosti samostalnog obavljanja poslova na daljinu ili od kuće, doveli su do stvaranja nove vrste radnika, koji se u engleskoj terminologiji nazivaju gig-workers, dok u srpskoj pravnoj nauci za sada ne postoji odgovarajući termin koji bi obuhvatio sve vrste ovakvih radnih angažovanja. 2 Samozapošljavanje ovog tipa, međutim, nije jednako samozapošljavanju u klasičnom smislu. Naprotiv, samozaposleni se u potrazi za poslom na savremenim tržištima rada okreću uglavnom simultanom ili sukcesivnom zaključivanju niza ugovora o radnom angažovanju, od kojih svaki garantuje uposlenost u određenom kraćem vremenskom periodu. Takvi samozaposleni mogu se pojaviti i kao preduzetnici (dakle, kao poslodavci u strogo formalnom smislu reči) i kao zaposlena, odnosno radno angažovana lica, ali se po pravilu (bez obzira na formu pojavljivanja na tržištu rada) za njihov radnopravni položaj vezuju parametri neizvesnosti, loših uslova rada i potplaćenosti u obavljanju kratkotrajnih poslova. Jedan od modaliteta ugovora koji se pojavljuju u okviru ekspanzije novih modela radnog angažovanja jesu i ugovori sa nultim radnim vremenom (engl. zerohours contracts) koji se ponekad poistovećuju sa ugovorima po pozivu (engl. on-call contracts). Oba se ugovora smatraju podvrstama ugovora o povremenom radu (engl. casual work), koji se zaključuje povodom rada koji nije kontinuiran i stabilan, zbog čega i izostaje obaveza poslodavca da redovno obezbeđuje radniku mogućnost da radi. Umesto toga, radnik može biti angažovan na osnovu jedne od dvaju podvrsta ugovora o povremenom radu. Prva je ugovor o radu po pozivu, koji podrazumeva postojanje kontinuiranog radnog odnosa, uz pravo poslodavca da radnika pozove da radi samo po potrebi. U nekim pravnim sistemima, poslodavci, pritom, imaju obavezu da obezbede minimalni fond radnih sati, dok u drugim državama to nije slučaj, već radnik i poslodavac mogu odlučivati o radnom angažovanju svake sedmice, svakog meseca ili kada za tim bude postojala potreba, i ti ugovori se označavaju izrazom zero-hours contract. Drugu podvrstu ugovora o povremenom radu predstavljaju ugovori kod kojih poslodavac redovno ili neredovno zahteva od zaposlenog izvršavanje određenog zadatka, često pod okriljem nekog projekta ili za obavljanje sezonskih poslova (engl. intermittent work). Kada je reč o ugovoru sa nultim radnim vremenom, u pitanju je institut anglosaksonskog prava koji suštinski postoji decenijama unazad, ali u poslednjih dvadesetak godina doživljava ekspanziju. Osnovna ideja ovih ugovora jeste da poslodavac sa zaposlenim zaključi ugovor (o radu) u kojem nije precizirano radno vreme 2 Izrazi poput agencijski radnici, prekarni radnici, platformski radnici koji se uobičajeno koriste ne mogu se primeniti na sve varijante novih radnih angažovanja. Dok je većina ovih izraza parcijalna i odnosi se samo na pojedine vrste radnog angažovanja, izraz prekarni radnici koji se često upotrebljava može potencijalno da obuhvati značajno širu populaciju; čini se da je najbliži izraz koji verno oslikava ovu pojavu nekonvencionalni radnici, jer pravi jasnu distinkciju između uobičajene (konvencionalne) forme ugovora o radu na neodređeno vreme i ostalih oblika fleksibilnog zapošljavanja lica.\n3 Mario Lj. Reljanović 35 zaposlenog. Ovo praktično znači da će zaposleni nedeljno raditi između nula radnih časova i maksimalnog broja radnih časova koje u tom trenutku dozvoljava matično radno zakonodavstvo. Kada će i koliko radnih sati raditi nije unapred poznato, a ponekad čak ni unapred odredivo. Tako se može desiti da poslodavac nema potrebu da radnika angažuje u dužem vremenskom periodu, ali je isto tako realan i scenario prema kojem zaposleni svakog dana radi u trajanju koje je i duže od punog radnog vremena. Koncept nultog radnog vremena značajno je suprotan tradicionalnom shvatanju radnog odnosa. U praksi njihove primene javlja se niz pitanja na koja uporedna zakonodavstva najčešće još uvek nemaju precizne odgovore. Istraživanje se bavi ovim pitanjima i daje se osvrt na najvažnije probleme, nedoumice i praktična rešenja. Istovremeno se analizira i teorijski koncept ovih ugovora da li se njima zasniva radni odnos ili ne; da li je moguće ugovarati ovakvu vrstu radnog angažovanja a da se pri tome ostane pri klasičnim definicijama pojmova zaposlenog (radnika) i poslodavca? Ako dve ugovorne strane nisu zaposleni i poslodavac, kakva je prava priroda njihovog odnosa i kako to utiče na radna prava angažovanih lica? Metodologija istraživanja se pre svega oslanja na dostupne izvore o uporednim rešenjima i praksi, kao i na osnovnim konceptima radnog prava koji se pokušavaju primeniti (i uklopiti) u ovaj mehanizam radnog angažovanja lica. 2. Prava, obaveze i odgovornosti poslodavca i radnika Regulativa koja se odnosi na ugovore sa nultim radnim vremenom značajno se razlikuje u evropskim državama i kreće se od postojanja zakonskih uslova koji onemogućavaju pojavu ovih ugovora (Slovenija, Španija, Hrvatska, Poljska, Danska, Francuska), preko država koje ih dozvoljavaju i detaljno uređuju (Holandija, Nemačka, Italija), pa do onih država u kojima su dozvoljeni, ali koje veoma malo ili nimalo pažnje posvećuju njihovoj regulaciji (Ujedinjeno Kraljevstvo, Norveška, Estonija, Češka) (Hudson-Sharp & Runge, 2017, p. 41). Skup prava, obaveza i odgovornosti koji čine dvostrani odnos poslodavca i radnika sa nultim radnim vremenom suštinski zavisi od toga kojoj vrsti pripada ovaj ugovor prema nacionalnom zakonodavstvu. U tom smislu možemo imati odnos koji je karakterističan za radni odnos, rad van radnog odnosa ili za poslovnu saradnju između poslodavca i samozaposlenog lica. Međutim, kako god da se klasifikuje, ovaj odnos će zadržati nekoliko osnovnih sledećih karakteristika. Radno vreme nije definisano ugovorom i ne postoji minimum (a u pojedinim zemljama ni maksimum) radnih sati koliko radnik može biti angažovan u toku jedne radne nedelje. Direktna posledica ovoga je da radnik nema regulisana ni druga prava koja se tiču rasporeda radnog vremena odmor u toku dnevnog rada, dnevni i nedeljni odmor, prekovremeni rad i slično. Poslodavac može ali ne mora zvati zaposlenog da se uključi u proces rada. Moguće je, dakle, da poslodavac ne obezbedi zaposlenom nijedan radni sat u toku određenog\n4 36 Strani pravni život vremenskog perioda (koji takođe nije definisan). Zaposleni (u većini zemalja i većini modela ovog odnosa) može, ali ne mora prihvatiti ponudu zaposlenog da radi. Fleksibilnost je u tom smislu potpuna i obostrana, pa ne postoje nikakve direktne posledice po radnika koji odbije da izvrši radni nalog poslodavca. Ponekad se u teoriji, ali i u zakonodavstvu razlikuju ugovori sa nultim radnim vremenom kod kojih radnik mora da se odazove na poziv poslodavca i takozvani ako-i-kada ugovori (engl. if-and-when contracts) kod kojih tako nešto nije obavezno. Ovakvo razlikovanje postoji na primer u Republici Irskoj (O Sullivan et al., 2015, navedeno prema Adams & Prassl, 2018, p. 5). Od broja radnih časova koji se na ovaj način ostvaruju zavise i zarada i socijalno osiguranje, odnosno njihov izostanak, kao i ostvarivanje niza drugih radnih prava koja su u logičkom neskladu sa samom prirodom ovakvog oblika angažovanja lica (kao što su pravo na plaćeni godišnji odmor i bilo kakvo drugo plaćeno odsustvo, sva kolektivna prava iz radnog odnosa). (Ne)ostvarivanje ovih prava je i najčešći razlog za posebne intervencije zakonodavca u smislu proširenja domašaja ovih prava i na atipične vidove radnog angažovanja. Uporedno gledano, konkretna rešenja regulisanja ugovora sa nultim radnim vremenom mogu se dosta razlikovati. U pojedinim državama, poslodavac nije dužan da odredi maksimalan broj radnih sati (na primer, u Ujedinjenom Kraljevstvu) dok u drugima važe opšta i posebna ograničenja dužine trajanja ove vrste rada (u Italiji se može raditi do punog radnog vremena, ali samo 400 radnih dana u toku tri kalendarske godine). Poslodavac na specifičnim poslovima koji zavise od realizacije (na primer, Uber, koji se bavi prevozom putnika) nije dužan da garantuje bilo kakvu zaradu licu koje se aktivira (ovde je ponovo primer Ujedinjeno Kraljevstvo, dok suprotno rešenje postoji u Holandiji). Klauzule ekskluzivnosti, kojima poslodavac brani licu da obavlja drugi posao iste prirode za još nekog poslodavca, zabranjene su u Ujedinjenom Kraljevstvu. Italija je otišla korak dalje u smanjenju domašaja ovih ugovora, pa ih je tako zabranila u javnom sektoru, kao i licima mlađim od 25 i starijim od 55 godina; zabranjeno je na ovaj način koristiti radnike za obavljanje osnovne delatnosti ili radi zamene odsutnih radnika. U Italiji je takođe obavezujuće za poslodavca da prijavi postojanje radnika sa nultim radnim vremenom nadležnom ministarstvu; ovi radnici suprotno originalnoj prirodi ovog ugovora imaju pravo na minimalnu mesečnu naknadu i moraju prihvatiti posao koji im poslodavac da u radni zadatak. U Holandiji takođe postoji jača zaštita radnika kada je reč o osnovnim radnim pravima i kada su angažovani prema ovim vrstama ugovora (na primer mogu da ostvaruju prava na minimalnu zaradu, plaćeni godišnji odmor, osiguranje za slučaj nezaposlenosti). Druga vrsta zaštite primenjuje se u smislu kontinuiteta njihovog angažovanja ako poslodavac zaključi tri uzastopna ugovora po pozivu sa radnikom u razmaku kraćim od tri meseca između pojedinačnih ugovora, četvrti ugovor mora biti ugovor na neodređeno vreme. Ovo pravilo ne važi za drugi oblik ugovora koji je klasični ugovor sa nultim radnim vremenom. Međutim, i u tom slučaju će radnik biti donekle zaštićen u smislu garantovanih prihoda, nakon šest meseci rada u ovom režimu. Treća varijacija ovih ugovora koja se koristi zapravo je najbliža klasičnom ugovoru o radu\n5 Mario Lj. Reljanović 37 njome se ugovara minimalno i maksimalno radno vreme koje će radnik odraditi u toku jedne radne nedelje. Ukoliko bude radio kraće od minimalnog radnog vremena koje je ugovoreno, svakako će primiti naknadu koja je u visini naknade za ugovorene minimalne radne sate (Hudson-Sharp & Runge, 2017, pp ). Činjenica je da poslodavac ovim ugovorom, osim što sprečava radnika da ostvaruje neka prava, prevaljuje rizik pribavljanja posla sa sebe na radnika. Ovo je posebno kontroverzno rešenje, jer je jedan od osnovnih zadataka poslodavca da svojim radnicima obezbedi posao, sredstva i uslove za rad. Kod ovih ugovora toga nema, a radnik gubi mogućnost da bude plaćen i onda kada poslodavac nije u stanju da mu obezbedi radne zadatke. Postoji, dakle, očigledna nejednakost u položaju ugovornih strana. Ipak, modeli angažovanja, vrsta poslova za koje se angažuje i realne potrebe poslodavca mogu značajno uticati na to kakav je faktički položaj radnika sa ovim ugovorom. 3. Neki praktični problemi lica angažovanih sa nultim radnim vremenom Na prvi pogled bi bilo najjednostavnije posmatrati odnos koji nastaje zaključenjem ugovora sa nultim radnim vremenom kao radni odnos ili neki drugi ugovor o radnom angažovanju koji je regulisan radnim pravom. 3 Ipak, svaka detaljnija analiza pokazuje da je ovaj modalitet angažovanja veoma teško uklopiti u klasični sistem rada u radnom odnosu. Samim tim, sistem nultog radnog vremena stvara mnogobrojne probleme za radnika koji je radno angažovan. Najpre, on nikada nije siguran kada će se aktivirati i uvek je u stanju pripravnosti za rad. U zavisnosti od vrste posla i postojeće regulative 4 ova pripravnost može biti neograničena, odnosno trajati 24 časa dnevno, sedam dana u nedelji. Tako nešto svakako ne samo da nije u skladu sa standardima radnog angažovanja već nije povoljno ni po privatni i porodični život radnika, a istovremeno ih i sprečava da se radno angažuju na 3 Na ovom mestu trebalo bi istaći da u sistemu regulisanja oblika radnog angažovanja postoji značajna razlika između sistema radnih odnosa u Srbiji i u većini drugih zemalja. Dok se u drugim evropskim zemljama osnovna podela pravi prema načinu regulisanja nečijeg rada na radnopravni odnos (koji je po pravilu radni odnos) i obligacionopravni odnos (u koji spadaju ugovori kao što su ugovor o posredovanju, ugovor o delu i slično), u Srbiji suštinski postoji i međukategorija rada van radnog odnosa u koji spadaju četiri ugovora: ugovor o delu, ugovor o obavljanju privremenih i povremenih poslova, ugovor o stručnom osposobljavanju i usavršavanju i ugovor o dopunskom radu. Samo je ugovor o delu dodatno regulisan Zakonom o obligacionim odnosima, dok su ostali ugovori regulisani isključivo Zakonom o radu, ali na način koji se licima angažovanim prema ovim ugovorima ne obezbeđuju gotovo nikakva radna prava. Stoga je u ovom tekstu fokus na klasičnoj evropskoj podeli, pa će se tako pod zaposlenim i radnikom podrazumevati lica koja su angažovana u oblicima rada koji je regulisan radnim pravom. Lica koja rade po ugovorima sa nultim radnim vremenom biće označena kao radnici, a tamo gde se ističe njihov neregulisan ili podregulisan status posebno će se ukazati na ovu činjenicu i koristiti izrazi atipični radnici i atipičan rad. 4 U praksi se u ugovorima često određuje vreme pripravnosti (na primer od 8 do 16 časova svakoga dana osim nedelje). Ipak, ukoliko nacionalno zakonodavstvo to dozvoljava (a to je, na primer, slučaj sa Srbijom) a sam ugovor ne sadrži ograničenje, zaposleni bi u teoriji mogao biti raspoloživ 24 časa dnevno, sedam dana u nedelji. Ovo svakako neće biti slučaj ako je delatnost takva da postoji radno vreme poslodavca (na primer u prodaji). Ali ako se lice koje radi po ugovoru sa nultim radnim vremenom angažuje na aktivnostima koje se potencijalno mogu obavljati u svako doba dana (na primer: medicinska nega, prevoz putnika i robe) praktično nikakva ograničenja neće ni postojati.\n6 38 Strani pravni život nekom drugom poslu. Problem postoji i kod obaveštavanja radnika o tome da može ostvariti izvestan broj radnih časova. Budući da u klasičnom radnom odnosu postoji obaveza poslodavca da raspored radnog vremena istakne unapred, nema valjanog razloga zašto tako nešto ne bi bila i obaveza poslodavca prema licu koje radi sa nultim radnim vremenom. Ukoliko se smatra da je ovo lice u konstantnom stanju pripravnosti za rad koja podrazumeva mogućnost istovremenog aktiviranja (odmah po pozivu, odnosno obaveštenju poslodavca), onda se praktično takvom radniku oduzima bilo kakvo slobodno vreme. I više od toga, pripravnost se, po pravilu, plaća (u određenom procentu osnovne zarade, po radnom satu), dok u ovom slučaju radnik ne dobija nikakvu naknadu za permanentno stanje pripravnosti. Posebna nepogodnost koja je posledica prethodne neizvesnosti, i samog koncepta ovog ugovora, jeste činjenica da radnik na ovaj način uopšte ne mora da zaradi dovoljno za dostojanstven život. Radnik u određenim periodima ne mora da ostvari zaradu ako ne radi, odnosno ako poslodavac od njega ne traži da se aktivira iz stanja pripravnosti za rad. Ne postoji minimalan garantovani prihod, pa će za nula radnih časova zarada takođe biti jednaka nuli. Iako će se to relativno retko desiti, ili retko trajati duži vremenski period (osnovna logika nalaže da bi u tom slučaju radnik potražio drugi posao, odnosno poslodavac raskinuo ugovor sa radnikom koji mu nije potreban), činjenica je da će u proseku ovakvi radnici svakako zarađivati manje nego oni koji imaju ugovor o radu sa punim radnim vremenom. Osim ovih faktičkih, postoje i pravne nedoumice. O nekima od njih je već bilo reči i tiču se pravne prirode posla i prirode odnosa poslodavca i radnika, od koje zavisi i mogućnost ostvarivanja niza radnih prava koja inače pripadaju zaposlenim i radno angažovanim licima. Ove neizvesnosti se međutim prelivaju i na druge grane prava, najpre na socijalno pravo. Kako će ovo lice biti osigurano? U zavisnosti od modela angažovanja i zakonodavstva konkretne zemlje u kojoj radi, radnik neće uvek imati ni zdravstveno ni penziono osiguranje, što je svakako neprihvatljiv socijalnopravni položaj za nekoga ko ulaže svoj rad i omogućava stvaranje profita poslodavcu. Poreski tretman će takođe varirati, a u raznim opcijama pravne regulacije ovog odnosa može se dogoditi da sav teret plaćanja poreza i doprinosa padne na radnika (to je moguće zamisliti i u srpskom pravnom sistemu, na primer kada se zaključi ugovor o poslovnoj saradnji sa preduzetnikom). Opšta ocena je da položaj radnika svakako nije isti kao da se nalazi u radnom odnosu sa određenim radnim vremenom. Čak i da je ugovor sa nultim radnim vremenom prepoznat kao oblik ugovora o radu, takvi radnici će imati značajne poteškoće da ostvare neka svoja prava, kao što je već pojašnjeno, tako da se može zaključiti da svaka verzija ovog ugovora vodi ka radnoj eksploataciji lica sa nultim radnim vremenom. Ako se lica koja rade po ugovorima sa nultim radnim vremenom posmatraju kao samozaposlena lica, možemo lako razlikovati dve veće grupacije: samozaposlene koji su registrovani (preduzetnici) i samozaposlene koji nisu registrovani (takozvani frilenseri, engl. freelancers). Obe ove kategorije imaju slične praktične probleme, koji su pre svega vezani za sigurnost prihoda (što je zajedničko sa prethodnom kategorijom zaposlenih) i socijalno osiguranje (takođe, identično zaposlenima). Međutim, dok je za pojam zaposlenog praktično nemoguće vezati ove vrste rizika koje po pravilu snosi\n7 Mario Lj. Reljanović 39 poslodavac, kod samozaposlenih lica se oni podrazumevaju. Stoga ne iznenađuje da je u podregulisanim ili potpuno neregulisanim nacionalnim sistemima upravo ovaj model iako se suštinski svodi na nedozvoljene oblike takozvanog lažnog samozapošljavanja veoma prisutan u praksi. Svi navedeni oblici biće detaljnije analizirani u nastavku teksta. 4. Nulto radno vreme i radni odnos Kako pravilno zaključuje Ksu (Xu, 2018, pp ), ugovori sa nultim radnim vremenom retko su deo pozitivnog zakonodavstva i izmiču uobičajenim klasifikacijama pa se ponekad jednostavno nazivaju atipičnim ugovorima o radu (i na taj način se svrstavaju u široku paletu novih vrsta radnog angažovanja). Postoji nekoliko načina da se prepoznaju u radnom zakonodavstvu države. Oni se najpre mogu regulisati posebnim odredbama, kako bi se rešila njihova specifična priroda i odredili prava, obaveze i odgovornosti zaposlenog i poslodavca imajući u vidu praktična pitanja koja se pojavljuju prilikom primene ovih ugovora, a o kojima je već bilo reči. Drugi način uvođenja ovih ugovora u pravni život jeste izostavljanje dužine trajanja radnog vremena kao bitnog elementa ugovora o radu. Na ovaj način nema posebnog režima nultog radnog vremena ono se može ugovoriti kao i bilo koje radno vreme. Konačno, postoji i mogućnost neregulisanja ugovora sa nultim radnim vremenom. Ukoliko nisu izričito zabranjeni, smatraće se dozvoljenim. Međutim, ovakav stav države obično dovodi do sporova oko prirode radnog angažovanja i (ne) postojanja radnog odnosa u konkretnim okolnostima. Nijedna od navedenih taktika ne rešava sve probleme koji se javljaju u pravnom prometu ove vrste ugovora. Svakako je najgore rešenje ostaviti ih po strani i ignorisati njihovo postojanje. Prilikom utvrđivanja da li je u pitanju radni odnos ili nije, trebalo bi poći od sadržine odnosa koja je regulisana ugovorom, kojoj god grupi ugovora o radnom angažovanju on nominalno pripadao. Ako je odnos koji se uspostavi između poslodavca i radnika takav da poseduje karakteristike radnog odnosa, trebalo bi ga smatrati radnim odnosom bez obzira na ugovornu formu u kojoj je takav pravni posao zaključen. Osnovne karakteristike radnog odnosa su: dobijanje i izvršavanje redovnih radnih zadataka (na dnevnoj bazi, odnosno u periodu koji se može posmatrati kao radno vreme, bez obzira na to koliko traje u dnevnom/nedeljnom proseku); odnos subordinacije između ugovornih strana; ostvarivanje nekih specifičnih prava kod poslodavca; činjenica da je poslodavac taj koji obezbeđuje posao radniku, čak i kada ga radnik realizuje sopstvenim sredstvima na daljinu ili od kuće. Čini se da se odnos kojem nedostaju ovi elementi ne može nazvati radnim odnosom. Preporuka 198 Međunarodne organizacije rada o radnom odnosu iz godine daje nekoliko parametara koji su značajni da bi se utvrdilo da li između poslodavca i radnika postoji radni odnos ili neki drugi odnos koji podrazumeva radno angažovanje. Oni su podeljeni u dve grupe: prvu koja se tiče odnosa subordinacije i osnovnih obaveza zaposlenog i drugu koja se odnosi na bazična prava zaposlenog. Ako se ovi uslovi za postojanje radnog odnosa shvate nefleksibilno, može se samo zaključiti da ugovor sa\n8 40 Strani pravni život nultim radnim vremenom nije vrsta ugovora o radu, jer nedostaje nekoliko indikatora koji se smatraju važnim za radni odnos: određeno radno vreme i kontinuitet rada; periodična naknada i činjenica da je rad koji radnik ulaže jedini ili preovlađujući izvor njegovih prihoda; odsustvo rizika na strani radnika. Jasno je da nijedna od ovih karakteristika ne mora da se ostvari kod ugovora sa nultim radnim vremenom. Međutim, ukoliko se ona ostvaruje u dužem vremenskom periodu (koji se meri mesecima), može se govoriti o postojanju kontinuirane potrebe za radom lica koja proizvodi kontinuirano radno vreme (čak i ono koje se može porediti sa punim radnim vremenom, a svakako je izvesno da postoji nepuno radno vreme) i predstavlja kontinuirani izvor zarade (ako ne jedini, svakako dominantni izvor prihoda). Jedini faktor koji se ne pojavljuje kod radnog odnosa jeste permanentni rizik za radnika da će se smanjiti obim posla, jer odnos koji je uspostavljen nužno zavisi od sposobnosti poslodavca da pronađe i/ili održi nivo radnih zadataka zaposlenog na dovoljno visokom nivou indikator sigurnosti koji je karakterističan za radni odnos neće, dakle, nikada biti ispunjen. Ako se ode korak dalje od definicije koju daje Preporuka 198 MOR, mogu se analizirati i druge karakteristike koje radnika koji radi po ugovoru sa nultim radnim vremenom faktički odvajaju od radnika koji je zaposlen po klasičnom ugovoru o radu na određeno ili neodređeno vreme. Raspored radnog vremena i ograničenja koja se tiču radnog vremena najpre dolaze u fokus kada zaposleni saznaje svoj raspored radnog vremena, da li i kada (u kom roku) može da odbije rad, da li ima pravo na naknade koje se vezuju za rad (naknada troškova prevoza do i sa posla, naknada za ishranu u toku rada) svako od ovih pitanja mora biti posebno regulisano jer se ne mogu primeniti opšta pravila iz radnog odnosa. Takođe, ukoliko minimalno radno vreme nije regulisano, može se dogoditi da zaposleni dolazi na posao svakoga dana, ali da bi radio samo jedan sat. Čini se da bi bilo nužno regulisati (zabraniti) takve situacije, jer je očigledno da se zaposlenom nameće obaveza koja oduzima dosta vremena, stvara mu troškove, sprečava ga da eventualno radi neki drugi posao, a istovremeno ne pruža nikakvu sigurnost i satisfakciju u materijalnom smislu. Potom, veliko je pitanje kako se ostvaruju kolektivna prava. Ako radnik sa nultim radnim vremenom jeste u radnom odnosu, sasvim je izvesno da može da ostvari pravo na udruživanje, odnosno da bude član sindikata i učesnik u sindikalnim aktivnostima, odnosno sindikalni predstavnik. Samim tim može da učestvuje i u kolektivnom pregovaranju (ako su ispunjeni drugi zakonom predviđeni uslovi da do pregovaranja dođe). Na njega će se, baš kao i na sve ostale zaposlene, odnositi odredbe kolektivnog ugovora kada ovaj bude usvojen. Postavlja se, međutim, pitanje kako će se sva ova prava realizovati (uživati) ako zaposleni sa nultim radnim vremenom ne ostvaruje rad kod poslodavca u nekom dužem periodu? Budući da je ceo smisao postojanja ovakvih ugovora da se zaposleni angažuje samo onda kada poslodavac ima potrebu za time, kako će se regulisati sva njegova prava koja se tiču plaćenog odsustva? Priroda ugovora sa nultim radnim vremenom je takva da podriva samu esenciju postojanja radnog odnosa, i čini se da je u tom smislu sa njime nespojiva (Adams & Prassl, 2018, p. 30). Naredni problem koji se uočava jeste nemogućnost ostvarivanja prava iz socijalnog osiguranja na adekvatan način. Ako je nulto radno vreme takvo da zaposleni može, ali ne\n9 Mario Lj. Reljanović 41 mora da ostvari čak ni minimalnu mesečnu zaradu, odnosno prihode koji predstavljaju minimalnu osnovicu za plaćanje doprinosa, dolazi se do faktičke nemogućnosti da poslodavac te doprinose uplati. Ako se obaveza prevali na zaposlenog, nastaje još apsurdnija situacija da zaposleni radi u minusu, odnosno da manje zarađuje nego što ima izdataka povodom radnog odnosa. I ova grupa prava je potencijalno nespojiva sa prirodom radnog odnosa sa nultim radnim vremenom. Na osnovu svega može se zaključiti da je ugovor sa nultim radnim vremenom zamišljen kao mehanizam urušavanja radnih prava zaposlenih, odnosno da je predviđen za realizaciju isključivo kao model rada van radnog odnosa, odnosno atipični radni odnos u kojem nema mesta klasičnim elementima odnosa zaposleni poslodavac. Ovakvo pojednostavljivanje odnosa dve strane čini se isključivo i po pravilu na štetu zaposlenog, odnosno radnika. 5. Nulto radno vreme i samozapošljavanje Budući da ne postoji element subordinacije, odnosno da je on manje izražen nego kod klasičnog radnog odnosa, postoji teorija da je nužno da ugovori sa nultim radnim vremenom budu tretirani kao ugovori između poslodavca i samozaposlenog lica to jest kao vrsta ugovora o poslovnoj saradnji. Međutim, mora se obratiti pažnja na to da samozaposleno lice koje ima samo jednog poslovnog klijenta, na ovaj način, zapravo spada u grupu specifičnih, ekonomski zavisnih samozaposlenih [podvukao autor], koje odlikuje nekoliko karakteristika: nemaju svoje zaposlene (iako su formalnopravno poslodavci koji mogu zapošljavati druga lica), sarađuju samo sa jednim licem i ceo njihov posao ekonomski i finansijski u potpunosti zavisi od realizacije poslova sa tim (jedinim) klijentom (Koch & Fritz, 2013, navedeno prema Schoukens & Barrio, 2017, p. 315) 5. Na ovaj način se dolazi do zaključka o veoma nepovoljnom statusu samozaposlenog lica, u kojem imamo sticaj rizika koje nosi zaposleni (jedan izvor prihoda) i rizika koje nosi poslodavac (nesigurnost prihoda i privređivanja) u klasičnom obliku radnog angažovanja. Otuda ne čudi što nije neuobičajeno da se ovakav status samozaposlenog lica u nekim državama izjednači sa statusom zaposlenog lica, kada je reč o socijalnom osiguranju i socijalnim davanjima uopšte. Ovo, međutim, nije uvek slučaj, pa se tako u čak devet zemalja Evropske unije (među kojima su i Belgija, Francuska, Holandija i Italija) ne prepoznaju samozaposleni kao osiguranici po osnovu osiguranja za slučaj nezaposlenosti, a u još šest zemalja ovo osiguranje nije obavezno za ovu kategoriju lica (Schoukens & Barrio, 2017, p. 316, 318). Zavisnost od jednog jedinog klijenta dovela je do pojave termina lažne samozaposlenosti (engl. false self-employment, bogus self-employment). Lažna 5 Ponekad nije potrebno da postoji samo jedan klijent, već da jedan od postojećih klijenata bude dominantan, u smislu da pretežni deo primanja samozaposlenog lica zavisi upravo od tog konkretnog poslovnog odnosa. U različitim zakonodavstvima je ova granica drugačije postavljena, pa se tako ekonomski zavisnim samozaposlenim licem smatra onaj samozaposleni koji ostvaruje od jednog klijenta 80% prihoda u Sloveniji, 75% prihoda u Španiji ili 50% prihoda u poslednjih šest meseci u Nemačkoj (Kovačević, 2015, pp ).\n10 42 Strani pravni život samozaposlenost podrazumeva da se lice koje je formalno samozaposleno faktički radno angažuje u neregulisanom fleksibilnom obliku rada, koji može (ali ne mora) imati odlike radnog odnosa drugim rečima, zaključuje se simulovani pravni posao koji prikriva pravu prirodu radnog angažovanja (Kovačević, 2015, p. 511). Ukoliko postoje osnovi da se ovakav rad smatra radnim odnosom, ovo lice može tražiti od suda da mu utvrdi status zaposlenog. Ukoliko takvih uslova nema na primer ukoliko klijent angažuje samozaposleno lice na povremenoj osnovi, bez stalne potrebe za njegovim radom postoji nedoumica da li je reč o samozaposlenom ili lažno samozaposlenom licu. Kakogod da se teoretičari radnih odnosa opredele, svakako je reč o prekarnom obliku radnog angažovanja koji bi morao dobiti posebnu pažnju i potreban stepen regulacije u daljem razvoju radnog prava. 6. Direktiva o transparentnim i predvidivim uslovima rada u Evropskoj uniji Evropska unija posvećuje dosta pažnje osnovnom regulisanju atipičnih oblika rada. Još početkom devedesetih godina XX veka je usvojena prva direktiva sa ciljem informisanja radnika o uslovima rada (Council Directive 91/533/EEC of 14 October 1991 on an employer s obligation to inform employees of the conditions applicable to the contract or employment relationship), 6 a pre dvadeset godina doneti su prvi propisi koji su se odnosili na neke tada aktuelne oblike nesigurnog zaposlenja (Council Directive 97/81/EC of 15 December 1997 concerning the Framework Agreement on part-time work concluded by UNICE, CEEP and the ETUC Annex: Framework agreement on parttime work; Council Directive 1999/70/EC of 28 June 1999 concerning the framework agreement on fixed-term work concluded by ETUC, UNICE and CEEP) da bi potom bio regulisan i agencijski rad (Directive 2008/104/EC of the European Parliament and of the Council of 19 November 2008 on temporary agency work). U osnovi ovakvog regulisanja je činjenica da je bazični oblik rada radni odnos na neodređeno vreme, a da su svi ostali modeli potencijalno prekarni i zaslužuju posebnu pažnju u smislu zaštite radnika. U aprilu godine Evropski parlament je usvojio Direktivu o transparentnim i predvidim uslovima rada u Evropskoj uniji (Directive of the European Parliament and of the Council on transparent and predictable working conditions in the European Union) koja je stupila na snagu 20. juna godine, dok je državama ostavljen period od tri godine da je transponuju u nacionalna zakonodavstva. Od 20. juna godine Direktiva će morati da bude deo domaćih radnopravnih propisa i značajno će uticati i na regulisanje ugovora sa nultim radnim vremenom u onim državama koje ovakve ugovore prepoznaju u svojim propisima. Direktiva se odnosi na sve radnike koji rade po ugovoru o radu, onako kako je definisan nacionalnim zakonodavstvom, ukoliko su u četvoronedeljnom proseku radili makar tri radna sata nedeljno. Ukoliko nisu, državama je ostavljena sloboda da li će primenjivati pravila Direktive, ali ovaj izuzetak ne važi ukoliko ugovorom nije određen fiksni iznos zarade koju će radnik dobijati. Dakle, Direktiva se mora primenjivati na sve 6 Kritički osvrt na sadržinu i primenu Direktive u: (Kovačević, 2019).\n11 Mario Lj. Reljanović 43 radnike koji imaju ugovore sa nultim radnim vremenom. Poslodavac je prema tekstu Direktive (čl. 4) obavezan da radnika pisanim putem obavesti o svim relevantnim uslovima rada. Među njima se navodi i radno vreme, odnosno raspored radnog vremena, osim u slučajevima kada je raspored radnog vremena nepredvidiv. Ipak, i tada poslodavac ima obavezu da obavesti radnika o garantovanim radnim satima i naknadi koju će primiti za minimum rada (na primer petnaest radnih časova po ceni rada od 18 evra po radnom času); o danima i satima u kojima će se od radnika eventualno tražiti da se aktivira i radi (na primer svakim radnim danom od 8 do 16 časova, kao i svake subote od 8 do 12 časova); vremenski period u kojem je poslodavac obavezan da obavesti zaposlenog o potencijalnoj aktivaciji (na primer 48 časova pre trenutka aktivacije) i period u kojem je zaposleni dužan da odgovori poslodavcu da li će prihvatiti ponudu da radi (na primer dvanaest časova nakon prijema obaveštenja o potencijalnoj aktivaciji). Direktiva ne kvantifikuje konkretna rešenja za ove situacije na primer minimalan broj garantovanih radnih sati, kao ni minimalan period u kojem poslodavac obaveštava zaposlenog o ponuđenom poslu ova rešenja su ostavljena nacionalnim zakonodavcima na detaljniju razradu. Sve navedene informacije, kao i druge regulisane Direktivom, poslodavac mora dostaviti radniku u periodu od prvog do sedmog kalendarskog dana, računajući od dana stupanja na rad. Dalje, čl. 10 Direktive je regulisano da radnik može da odbije ponuđeni posao na ugovorima sa nultim radnim vremenom (odnosno ugovorima po pozivu) osim ukoliko su kumulativno ispunjena dva uslova: ako je predloženi rad u okvirima (potencijalnog) radnog vremena koje je prethodno utvrđeno ugovorom i ukoliko je poslodavac obavestio radnika o radnom zadatku u razumnom periodu unapred (ovo je pravni standard koji će dalje svaka država pojedinačno razraditi). Čini se da su ovi uslovi postavljeni veoma ležerno i da će u osnovi odbijanje posla postati izuzetak što eliminiše njihovu veoma važnu komparativnu prednost za radnike koji nemaju potrebu za stalnim angažovanjem, smanjuje njihovu fleksibilnost i generalno ih čini manje privlačnim. Ukoliko, međutim, poslodavac otkaže radni zadatak neposredno pre njegovog izvršenja (takođe pravni standard koji će se utvrđivati na nacionalnom nivou), moraće da plati određeni iznos naknade radniku koji je prethodno pristao da izvrši taj posao. I ovo je veoma važna novina u korist radnika, jer se u praksi često dešava da radnici koji dođu kod poslodavca u dogovoreno vreme tek tada saznaju da njihov rad ipak nije potreban prema sadašnjim nacionalnim propisima oni nemaju pravo na bilo kakvu kompenzaciju jer nisu izvršili rad. Ova situacija će se promeniti početkom primene transponovanih odredbi Direktive. Konačno, čl. 11 Direktive je utvrđeno još jedno značajno ograničenje za ugovore po pozivu, ugovore sa nultim radnim vremenom i slične vrste ugovora o radnom angažovanju. Naime, odredba ovog člana navodi da ukoliko države prepoznaju ovakvu vrstu ugovora (nije dakle nužno neophodno da ih prepoznaju, nema nametanja regulisanja ovih ugovora u nacionalnom radnom pravu), moraju da ograniče njihovo vremensko trajanje, kao i obim upotrebe ovih ugovora ovo zapravo znači da će radnici po ovim ugovorima konačno biti tretirani kao i zaposleni kada je reč o ograničenjima radnog vremena, kao i da će moći da budu u ovom statusu samo na određeno vreme. Ukoliko je neizvesno da li je neko lice u radnom odnosu na osnovu zaključenog ugovora koji sadrži elemente neizvesnosti radnog\n12 44 Strani pravni život angažovanja, smatraće se (u pitanju je oboriva pretpostavka) da je zaključilo ugovor o radu sa minimalnim garantovanim radnim satima, pri čemu se minimum obračunava na osnovu proseka radnih sati koje je prethodno radilo. Države se takođe podstiču da uvedu i druge mere koje će smanjiti rizik od zloupotreba ovih ugovora, a u skladu sa uočenom karakterističnom praksom u svakoj pojedinačnoj državi. Inicijalni tekst Direktive koji je predložen značajno je modifikovan na Savetu pre usvajanja u konačnom obliku pre svega izbacivanjem opšte definicije pojma radnik, koja bi značajno unapredila položaj lica koja pred nacionalnim sudovima imaju probleme da takav svoj status dokažu. Ipak, čini se da su ostala neka rešenja koja će dovoljno promeniti potencijalnu sadržinu ugovora o fleksibilnom radnom angažovanju, koji bi se tada ređe koristili i svakako manje zloupotrebljavali u svrhe radne eksploatacije. 7. Zaključak Ugovori sa nultim radnim vremenom nužno vode radnoj eksploataciji, jer ostavljaju previše prostora za zloupotrebe od strane poslodavca. Tako je Unija sindikata Velike Britanije (Trade Union Congress - TUC) zatražila od vlade da u potpunosti ukine ovu vrstu ugovora jer radnici koji rade u režimu nultog radnog vremena imaju gotovo 40% nižu prosečnu zaradu po radnom satu i dva i po puta veće šanse da rade noćnu smenu od radnika koji na istim poslovima rade u radnom odnosu (BBC, 2019). Ugovori sa nultim radnim vremenom su uglavnom na meti kritika zbog toga što po pravilu ne obezbeđuju dovoljnu zaštitu radnicima. Uostalom, poslodavci ih masovno koriste pre svega da bi smanjili troškove a to je nemoguće učiniti ako ovaj vid radnog angažovanja zaista pruža sve vrste zaštite kao klasični radni odnos. Zbog toga se čak i u zemljama kao što je Velika Britanija, koja se može smatrati i državom iz koje je potekla ova vrsta ugovora i u kojoj gotovo 3% ukupnog radno sposobnog stanovništva radi po ovom osnovu, čuju jasne inicijative da se priroda ovakvog angažovanja izmeni, a sve u sklopu detaljnijeg regulisanja položaja atipičnih radnika. Dobre strane ovog ugovora, kako ističu poslodavci, uglavnom se svode na to da je radnik u potpunosti gospodar svog vremena može odbiti posao kada ne želi ili ne može da radi, može raditi samo onoliko koliko želi. Takođe, navode da je ugovor sa nultim radnim vremenom idealan kada se započinje karijera, kako bi se neki radnik nametnuo poslodavcu, kao i da se na ovaj način može rešiti problem podzaposlenosti, odnosno situacija kada neko lice želi da radi više nego što mu matični poslodavac trenutno omogućava. U praksi sprovođenja ovih ugovora, situacija je ipak drugačija. Radnici najčešće uopšte nisu u položaju da odbiju bilo koji ponuđeni posao, kako zbog straha od retribucije poslodavca zbog takvog ponašanja tako i zbog potrebe da rade makar minimalan broj radnih časova. Fleksibilnost o kojoj poslodavci govore nije praćena sigurnošću radnika i to ovaj ugovor čini nepopularnim, osim u retkim slučajevima kada lice već ima stabilne prihode a želi da ima i dodatnu zaradu, u skladu sa svojim raspoloživim slobodnim vremenom. Takvih primera u praksi međutim nema puno većina ljudi prihvata ove ugovore zato što nema drugi način da obezbedi zaposlenje, a ne zato što im oni čine izvor dopunskih prihoda.\n13 Mario Lj. Reljanović 45 Kada je reč o stručnom ostvarivanju na početku karijere, trebalo bi naglasiti da su ovi poslovi uglavnom vezani za najjednostavnije procese rada, manuelni rad koji ne zahteva posebnu obuku niti pripremu. Čak i u onim delatnostima koje spadaju u složenije (kao što je nastava u školama ili rad u zdravstvenim ustanovama), sami poslodavci kao i sindikati i radnici ističu da na poslovima sa nultim radnim vremenom ne postoji mogućnost istinskog inkorporiranja pojedinca u organizaciju, kao ni napredovanja u njoj. Tako nešto je jednostavno nespojivo sa povremenim angažovanjem, pa poslodavac ne tretira tog radnika kao deo kolektiva (iako formalnopravno to jeste), ali ni sam radnik ne oseća neku vernost kolektivu niti planira dugoročnu karijeru kod tog poslodavca (videti, na primer, sektorsku analizu ugovora sa nultim radnim vremenom u Republici Irskoj, u: O Sullivan et al., 2015, pp ). Ovi ugovori mogu se stoga koristiti samo kao privremena rešenja, kao podsticaj mlađima radi sticanja iskustva ili eventualno da bi se obezbedio dodatni posao zaposlenima koji ne rade puno radno vreme ili žele da rade duže od punog radnog vremena. Postavlja se, razumljivo, pitanje zašto bi neko ugovarao svoj radnopravni položaj na ovaj način kada u svakoj navedenoj situaciji postoje modeli rada koji su daleko povoljniji rad na određeno vreme (čak i agencijski rad), rad u okviru radnih praksi i pripravništva, kao i dopunski rad za lica koja su već zaposlena. Ugovori sa nultim radnim vremenom opstaju isključivo kao instrument za realizaciju ideje da se fleksibilizacijom zapošljavanja (koja zapravo znači obesmišljavanje klasičnog radnog odnosa, na račun radnika kojem se umanjuju osnovna radna prava) može ponuditi veći broj modela radnog angažovanja onima koji ne mogu ili ne žele da uđu u radni odnos sa poslodavcem. Istina je, međutim, da se na ovaj način u stvari smanjuju troškovi radne snage poslodavca da bi se uvećao profit. Kao i u drugim sličnim slučajevima, na potezu su države koje bi morale da zaštite radnike. Evropska unija povukla je jasan prvi korak usvajanjem Direktive o transparentnim i predvidim uslovima rada u Evropskoj uniji. Drugi potezi, koji svakako moraju uslediti u bliskoj budućnosti, pre svega se tiču rešavanja osnovnih problema ovih radnika uvođenje obaveznog minimuma radnog angažovanja u toku nedelje i obavezne minimalne zarade. Trebalo bi takođe slediti primer Italije i ograničiti primenu ovih ugovora na određene delatnosti i isključivo na određeni period u toku godine (slično obavljanju privremenih i povremenih poslova). Literatura Adams, A. & Prassl, J Zero-Hours Work in the United Kingdom, Geneva: ILO. Hudson-Sharp, N. & Runge, J International Trends In Insecure Work: A Report For The Trades Union Congress. London: National Institute of Economic and Social Research. Jašarević, S Nove forme rada u Evropskoj uniji i Srbiji. Radno i socijalno pravo, 19(2), pp Jašarević, S Radno pravo Srbije u XX i XXI veku. Zbornik Pravnog fakulteta u Novom Sadu, LII(3), pp\n14 46 Strani pravni život Koch, M. & Fritz, M. (eds) Non-Standard Employment in Europe. London: Palgrave Macmillan. Kovačević, Lj Personalno područje primene radnog zakonodavstva (ne) pouzdanost kriterijuma za kvalifikaciju subjekata radnopravne zaštite. Zbornik Matice srpske za društvene nauke, 152 (3), pp Kovačević, Lj Pravni instrumenti za suzbijanje rada na crno u Evropskoj uniji sadržina i (ne)delotvornost. U: Đorđe Ignjatović (ur.), Kaznena reakcija u Srbiji IX deo. Beograd: Pravni fakultet Univerziteta u Beogradu, pp O Sullivan M. et al A Study on the Prevalence of Zero Hours Contracts among Irish Employers and their Impact on Employees. University of Limerick. Sargeant, M The Gig Economy and the Future of Work. E-Journal of International and Comparative Labour Studies, 6(2), pp Schoukens, P. & Barrio, A The changing concept of work: When does typical work become atypical?. European Labour Law Journal, 8(4), pp Xu, K The Analysis on Employment Rights of Zero-Hours Contracts. World Journal of Social Science Research, 5(1), pp Internet izvori BBC, Ban zero-hours contracts that exploit workers, says TUC. Dostupno na: ( ). Pravni izvori Council Directive 91/533/EEC of 14 October 1991 on an employer s obligation to inform employees of the conditions applicable to the contract or employment relationship OJ L 288, , pp Council Directive 97/81/EC of 15 December 1997 concerning the Framework Agreement on part-time work concluded by UNICE, CEEP and the ETUC Annex: Framework agreement on part-time work OJ L 14, , pp Council Directive 1999/70/EC of 28 June 1999 concerning the framework agreement on fixed-term work concluded by ETUC, UNICE and CEEP OJ L 175, , pp Directive 2008/104/EC of the European Parliament and of the Council of 19 November 2008 on temporary agency work OJ L 327, , p Directive of the European Parliament and of the Council on transparent and predictable working conditions in the European Union, OJ L 186/105, Preporuka 198 Međunarodne organizacije rada o radnom odnosu (2006).\n15 Mario Lj. Reljanović 47 Mario Lj. Reljanović, PhD Associate Professor, Institute of Comparative Law, Belgrade ZERO WORKING HOURS CONTRACTS Summary Work flexibility has led to the creation of atypical forms of work engagement. On the plus side, those who engage in such contracts can more easily integrate their professional and private responsibilities, often even limiting their working hours to the number of hours they need to earn enough for the standard of living they practice. However, such forms of work engagement carry significant risks for workers and, in many situations, lead to workers being precarised, especially when applied to those activities that are considered traditional - such as healthcare, education, transport of goods and people - in which they are mostly engaged persons who cannot otherwise secure a job for themselves. One typical example of such a development of employment contracts is a zero-hour contract, which does not specify the duration of weekly working hours or the earnings of a person, which depends on whether and how much he or she will engage with the employer with whom he or she has concluded this type of contract. The abuses of such a regime are significant and increasingly visible as their popularity grows, and in this context, research addresses the ways of regulating them more precisely, as well as perceives trends related to the new EU regulations. Conclusions are aimed primarily at how to delegalise this type of contract, or at least marginalize it with restrictions that would prevent employers from abusing them as a way of reaching an unsecured and underpaid workforce. Keywords: labour contract, working hours, labour flexibilization, labour precarisation, zero working hours. Primljeno: Prihvaćeno:


Svjetska banka: Prosječan ekonmski rast na Zapadnom Balkanu 3,5 odsto – The PRESTIGE\nSvjetska banka ostala je vjerna svojim konzervativnim procjenama ekonomskih kretanja pa je u januarskom izvještaju „Globalni ekonomski izgledi“.\nTako je kod Crne Gore Svjetska banka je ocijenila u junu prošle godine pad od 5,6 odsto, a prema ovom izvještaju on je čak 14,9 odsto.\nIpak, u najvećoj razvojnoj instituciji na svijetu smatraju da će ove godine prosječan rast na Zapadnom Balkanu iznositi 3,5 odsto.\nIznadprojsečan rast prognozira se za one zemlje koje su imale dubok pad u 2020. prije svega, turističkim zemljama Crnoj Gori 6,1 odsto i Albaniji 5,1 odsto.\nZanimljivo je da se ne očekuje da nijedna od šest zemalja regiona ZB neće u 2021. godini nadoknaditi izgubljeno u 2020. što znači da se oporavak očekuje tek sljedeće godine (za Crnu Goru ni tad).\nIspod prosjeka je Bosna i Hercegovina sa rastom od 2,8 odsto, mada i ispodprosječnim padom u 2020. godini dok je na nivou prosjeka S. Makedonija sa 3,6 odsto.\nProcjena rasta Zapadnog Balkana od 3,5 odsto u ovoj godini zasniva se na pretpostavci da će pandemija kovida 19 biti stavljena pod kontrolu, a poverenje potrošača i biznisa vraćeno.\nS druge strane, region, kao i ostatak svijeta, je imao značajne pakete pomoći privredi i stanovništvu tokom prošle godine što znači veće fiskalne rizike i manje raspoloživih sredstava za dalju pomoć.\nVećina prognoza Svjetske banke odnosi se na region Evropa i Centralna Azija (ECA, u koji nisu uključene zapadnoevropske zemlje). U ovom regionu od kovida se razboljelo 9,5 miliona ljudi po čemu (oboljeli po stanovniku) je drugi u svetu iza Latinske Amerike.\nProcjenjuje se da je pandemija gurnula još 2,2 miliona ljudi u ECA regionu palo na preživljavanje sa manje od 3,2 dolara dnevno, a neke ankete pokazuju da se domaćinstva u Centralnoj Aziji bore da obezbijede dovoljno hrane.\nPandemija još nije pobijeđena\nI mada je, kako se navodi u analizi, većina zemalja imala brze i obimne mjere pomoći ipak, pozivajući se na studiju MOR-a, Svjetska banka procjenjuje gubitak radnih sati u prva tri tromjesečja prošle godine jednaka čak 106 miliona radnih mjesta.\nProcjene su i dalje na staklenim nogama prije svega jer pandemija još nije pobijeđena i tek treba vidjeti kako će biti sprovedena vakcinacija.\nJužnoafrikanci ulažu 110 miliona eura u trgovački centar\nNajbogatiji Slovenci kupili nekoliko hiljada hektara zemljišta u Vojvodini\nDeset odsto građana u Srbiji životno osigurano\nRaskid ugovora o koncesiji šalje u stečaj SFRJ brend Mušku vodu


Netopija – Skripta.info\nPosted on 11/06/2018 10/09/2019\nTeodor Anders, direktor NSA ima samo jedan cilj – da prati svaki telefonski poziv i svako iskucano slovo na internetu. On zna da je apsolutni nadzor jedini način da Amerika ostane bezbedna. Continue reading “Beri Ajzler – Pod budnim okom [PDF Download]”\nNatanijel Poper – Digitalno zlato [PDF Download]\nBitkoin, revolucionarna digitalna valuta i finansijska tehnologija, predstavlja začetak jednog globalnog društvenog pokreta utopijskih stremljenja. Ideja nove valute, koju održavaju personalni računari širom sveta, bila je predmet brojnih šala, ali to je nije sprečilo da preraste u tehnologiju vrednu više milijardi dolara, tehnologiju s mnoštvom sledbenika, koji je smatraju najvažnijim novim izumom još od stvaranja interneta. Continue reading “Natanijel Poper – Digitalno zlato [PDF Download]”\nPosted on 23/02/2018 10/09/2019\nU vreme kada društva širom sveta pokušavaju da stvore privredu za digitalno doba, Džobs je najistaknutija ikona inventivnosti i primenjene imaginacije. On je znao da se nova vrednost u dvadeset prvom veku najbolje može stvoriti spajanjem kreativnosti i tehnologije, pa je izgradio kompaniju u kojoj su stvaralački iskoraci bili kombinovani sa izvanrednim inženjerskim dostignućima. Continue reading “Volter Ajzakson – Stiv Džobs [PDF Download]”\nGabrijela Kolman – Haker, Trol, Uzbunjivač, Špijun – Mnoga lica Anonimusa [PDF Download]\nNastala iz višegodišnjeg četovanja i susreta sa mnoštvom hakera i trolova, knjiga detaljno prikazuje podvige ove složene i decentralizovane hakerske grupe – kako planira, dejstvuje a potom se razilazi – uključujući DDoS napade na finansijske korporacije nakon kontroverze oko Vikiliksa, defejsovanje veb-sajtova tuniske vlade, akcije protiv Sajentološke crkve i ulogu u pokretu „Okupirajmo Volstrit“. Continue reading “Gabrijela Kolman – Haker, Trol, Uzbunjivač, Špijun – Mnoga lica Anonimusa [PDF Download]”\nPosted on 20/12/2017 10/09/2019\nEšli Vens – Ilon Mask: Tesla, SpaceX i potraga za fantastičnom budućnošću [PDF Download]\nU knjizi Ilon Mask: Tesla, SpaceX i potraga za fantastičnom budućnošću, tehnološki novinar Ešli Vens daje prvi insajderski pogled na izuzetan život i doba najneustrašivijeg preduzetnika iz Silicijumske doline – današnjeg amalgama legendarnih pronalazača i industrijalaca poput Tomasa Edisona, Henrija Forda, Hauarda Hjuza i Stiva Džobsa. Ekskluzivnim pristupom Maskovom privatnom životu, porodici i prijateljima, knjiga opisuje preduzetnikovo putovanje od teškog detinjstva u Južnoj Africi do samog vrha globalnog poslovnog sveta. Vens je u razgovorima sa Maskom proveo više od 30 sati i intervjuisao gotovo 300 ljudi kako bi predočio istoriju njegovih kompanija koje su promenile svet – Pejpal, Tesla motors, SpaceX, Solarsiti – i opisao čoveka koji je obnovio američku industriju, podstakao uspon do viših nivoa inovacija, i pritom stekao mnogo neprijatelja. Continue reading “Ešli Vens – Ilon Mask: Tesla, SpaceX i potraga za fantastičnom budućnošću [PDF Download]”\nMiša Gleni – Darkmarket [PDF Download]\n„Dark Market“ razotkriva šokantnu istinu o tome šta se krije iza naših računara: podzemna zločinačka mreža prodire u našu privatnost i preti našoj bezbednosti na dnevnoj bazi. Gleni prati ključne igrače – kriminalce, policiju, zavisnike, saudijsku kraljevsku porodicu i, što je najvažnije, žrtve – u potrazi za istinom o ovoj novoj globalnoj pretnji, i povezuje ih u jedinstven kontekst politike, ekonomije i istorije. Ova izuzetno značajna knjiga upućuje na to da su potrebna izvan nacionalna rešenja za borbu protiv cyber kriminala. Knjigu odlikuje izrazita čitljivost kao i duhovito pripovedanje koje održava neizvesnost čitanja do samog kraja. Gleni vešto zadire duboko u podzemni svet kibernetičkog kriminala u fascinantnoj i zastrašujućoj priči o našoj cyber stvarnosti.\nContinue reading “Miša Gleni – Darkmarket [PDF Download]”\nČitaoci će saznati štošta o izvanrednoj poslovnoj pronicljivosti i tehnološkom čarobnjaštvu koje je kompaniju dovelo na njen zapanjujući put; o tajnoj mreži računara koja brzinom svetlosti donosi rezultate pretraživanja; o netradicionalnom pristupu koji joj je omogućio osporavanje dominacije Microsofta i potresanje Wall Streeta. Ova je knjiga svojevrsna Biblija uspeha mladih kreativaca i menadžera. Continue reading “Dejvid Vajz i Mark Molsid – Priča o Google-u [PDF Download]”\nPosted on 27/10/2017 10/09/2019\nNikolas Kar – Plitko – Kako internet menja način na koji mislimo, čitamo i pamtimo [PDF Download]\nContinue reading “Nikolas Kar – Plitko – Kako internet menja način na koji mislimo, čitamo i pamtimo [PDF Download]”\nPosted on 22/10/2017 10/09/2019\nKad budete čitali ovu knjigu, videćete koliko Gugl za svoj uspeh duguje usredsređenosti na korisnike i automatizaciju. Saznaćete i kako je elektronsko trgovanje duboko izmenilo odnos između firmi i mušterija, pošto je mušterijama prvi put data značajna uloga u rastu jedne velike kompanije. I na kraju, Žirar razmišlja o granicama Guglovog poslovnog modela i razmatra izazove s kojima će se kompanija suočiti ako nastavi da raste. Continue reading “Bernar Žirar – Google put [PDF Download]”\nVešto vođenom radnjom i uzbudljivim obrtima, „PR“ na duhovit i beskompromisan način daje sliku savremenog sveta, proširenog internetom i novim navikama koje je doneo 21. vek. „PR“ dolazi iz sadašnjosti a svojom univerzalnošću govori nam da su i internet i ljubav – nezaobilazni. Continue reading “Aleksandar Ilić – PR (Ljubavni roman) [PDF Download]”


Vesti online / Vesti / Svet / "Za lepšu sliku Srbije na Zapadu i distanciranje od Rusa"\nAna Brnabić je "oruđe" Aleksandra Vučića za njegovu proevropsku politiku, prema mišljenju Zapada\nTo ocenjuje pariski list "Figaro" i piše da je imenovanje prve žene i ličnosti homoseksualne orijentacije na čelo srpske vlade uzdrmalo politički pejzaž u konzervativnoj i tradicionalnoj, većinski pravoslavnoj Srbiji.\n* Blumberg: Hrabar potez Vučića u konzervativnoj zemlji\n* Tri scenarija za Anu Brnabić: Nova vlada, nova koalicija ili izbori\nSa besprekornom profesionalnom karijerom u politku je ušla pre godinu dana kao ministarka za državnu upravu, piše "Figaro" prenoseći njene reči da želi da bude ocenjena na osnovu rada, a ne seksualne orijentacije.\nProevropski nastrojena u zemlji gde je većina stanovništa proruski orijentisana, Brnabić je odmah po imenovanju objavila da je njena namera da "uvede Srbiju u porodicu savremenih država", zaključuje "Figaro".\nDistanca od Rusije


Osvježena Mini-porodica - Klix.ba\nRedizajn uz nove motore\tOsvježena Mini-porodica\n29.6.2010. u 09:46\t0\nU jednom potezu Mini je predstavio diskretno obnovljenu i redizajniranu ponudu svojih udarnih modela. Kao i do sada, i ovo dotezanje bora na Minijima je gotovo neprimjetno, pa će tek dobri poznavaoci ovog modela primijetiti novosti. Mnogo važniji noviteti, ipak, kriju se ispod lima.\nOd septembra ove godine Mini će ponudu modela Cooper, Cooper Convertible, i Clubman osvježiti njihovim redizajniranim nasljednicima. Iako na prvi pogled i nije tako lako primjetiti novosti, detaljnije posmatranje otkriva novooblikovani prednji i zadnji odbojnik, ali i drugačiji otvor za zrak na prednjem dijelu Minija. Izmijenjena su i svjetla za maglu, koja sada čine prednji dio skladnijim, a diskretno su izmijenjena i prednja svjetla koja u doplatnim opcijama nude i podesivo ksenonsko osvjetljenje. Ujedno su modernizovana i zadnja svjetla zahvaljujući, očito neizbježnim, LED-rasvjetnim tijelima, a ukupan paket izmjena zaključen je ponudom novodizajniranih naplataka i nove palete boja za karoseriju.\nI unutrašnjost je također pretrpjela suptilne izmjene, pa je najviše novosti primijetno na centralnoj konzoli, dok pažnju privlači i novi oblik upravljača. Za bolji osjećaj u Miniju sada nude i šest potpuno novih kombinacija materijala i boja u unutrašnjosti, dok će na JCW-modelima sjedišta i paneli biti obloženi kvalitetnom crnom kožom sa crvenim šavovima.\nMeđu većim novostima kod redizajniranoj Minija druge generacije svakako je i ponuda motora, pa je tako dizelski motor iz PSA-grupacije zamijenjen 1,6-litarskim BMW-ovim dizelašem sa dva nivoa snage. Slabija verzija aluminijumskog common-rail dizelaša proizvodi 90 KS i 215 Nm okretnog momenta, dok poželjniju opciju predstavlja snažnija verzija sa 110 KS i 270 Nm. Osim snage i rafiniranosti koju donosi ovaj motor mnogo je važnije da je i potrošnja goriva znatno povoljnija, pa Mini obećava da će se prosjek potrošnje kod slabije verzije kretati oko izuzetno skromnih 3,8 litara. Također, da bi malu potrošnju goriva raširio kroz cijelu ponudu, Mini će ponuditi i kabriolet verziju sa snažnijim dizelskim motorom, koji će uz skromnu potrošnju obezbijediti i sasvim pristojne performanse. Uz novosti u ponudi dizelaša, svi benzinski motori sada nisu mijenjani, pa će cijela ponuda benzinaca ostati nepromijenjena u odnosu na onu prije redizajna.\n13.07.2017. u 16:51\nKažnjavanje djece kao motivacijski metod može imati suprotan učinak\n13.07.2017. u 07:57\nHladne prostorije doma za nezbrinutu djecu u Zenici, građani najavili spaljivanje računa\n22.01.2017. u 15:41\nToyota započela proizvodnju hibridnog vozila u Britaniji\n29.06.2010. u 13:30\nPotvrđen dolazak Audija S1\n28.06.2010. u 17:11


država Archives - Portal NAŠE SELO\nDa bi poljoprivreda bila održiva svaki proizvodni proces mora biti isplativ za proizvođača. To znači da država mora selektivno usmeravati podsticaje tako što će prepoznati važnost tzv. „malih proizvođača“, kroz obnovu zadružnog vlasništva, progresivni iznos podsticaja po hektaru, podršku mladim poljoprivrednim proizvođačima, podsticaje koji ne moraju uvek biti izraženi u gotovom novcu (kolektivni podsticaji, gorivo…) […]\nPosted on September 14, 2021 September 17, 2021 Author Sonja Cvetković\tComment(0)\nViše od 152 miliona evra od naplaćenih naknada za korišćenje poljoprivrednog zemljišta u poslednjih sedam godina potrošeno je nenamenski, pokazalo je istraživanje o finansiranju u poljoprivredi Ekološkog centra Stanište iz Vršca i udruženja Mladi poljoprivrednici Srbije Prihodi od tih naknada su na republičkom nivou u 2014. godini bili 2,2 milijarde, prošle 1,7 milijardi dinara, a […]


Građevinarstvo : Mašina RAS 22.15.za pitsburgfalc i G i L falca 30.06.2020 - ID 97591419 - KupujemProdajem\nGrađevinarstvo > Građevinska mehanizacija > ID oglasa: #97591419 (postavljen: pre nedelju dana)\nMašina RAS 22.15.za pitsburgfalc i G i L falca\nIli rata od 6.248,97 din ?\nMašina za proizvodnju ventilacionih kanala , služi za falcovanje pitsburgfalca i G i L falca. Nalazi se u odličnom stanju. Teška je 326 kg, ali ima montirane točkiće i veoma je jednostavna za transport.\nInteresovati se na brojeve:\nPero +4917657138888 viber nemačka\nSlavina sa grejačem vise modela+POKLON\nRukavice za fitnes i teretanu NOVO\nTEGOVI USKOROOOO (vetar u ledja za jacu Srbiju)\nDogovor brzo sklopljen i brzo realizovan. Sve preporuke!


VODOLIJA – nedeljni horoskop od 16. do 22.11.2015. – Lepotica.rs\nVODOLIJA – nedeljni horoskop od 16. do 22.11.2015.\nZaista je vreme da povučete malo ručnu kočnicu što se nekih namirnica tiče. Pojedine Vodolije su navalile na teška testa, sosove i neumereno konzumiraju slatkiše, što nikako ne prija vašem organizmu. Jeste da se približavamo zimi, ali nećete upasti u zimski san, pa da iz tog razloga slažete salo na sebi.\nTo što vi i vaš emotivni ili bračni partner imate povremeno svoje trenutke raspravljanja, dokazivanja, tvrdoglavosti – to je potpuno normalno. Već nije normalno da takve izlive osećanja manifestujete pred drugima ili na javnom mestu. Stvarno niko ne želi da sluša o vašim problemima, a još manje želi da vidi vaše rasprave. Ne uvlačite druge ljude u svoja sukobljavanja, i ne tražite savete sa strane. Lepo sednite zajedno i recite sve šta imate, pa kom opanci, kom obojci.\nŠto je najinteresantnije – onom brzinom kojom se posvađate, istom brzinom se i pomirite. Pa ko bi vas dvoje razumeo u potpunosti….Kada pričamo o slobodnim Vodolijama, rekla bih da ćete tokom ove nedelje imati jedan zaista zanimljiv susret. Ovo je lepo, i svakako ćete uživati u kontaktu sa ovom osobom, ali bih vam preporučila da ipak imate jednu dozu obazrivosti i opreza. Moguće je da nisu baš sve stvari onakve kakve izgledaju, a nikako ne želimo da se razočaravate i patite, zar ne? Idite polako, korak po korak, i sve bi trebalo da bude u redu.\nVrlo podsticajnu energiju koju osećate tokom ovog perioda uložite u prave stvari – u neke dogovore, u konkretizaciju jednog ugovora, u komunikaciju sa poslovnim saradnicima. Malo ste ipak kratki sa živcima, pa mi se čini da će jedan deo vaše energije pre otići na neke besmislene rasprave i ubeđivanja sa ljudima od kojih previše očekujete. Nisu svi sposobni da prate vaš tempo ili da podrže vaše ideje, pa na vreme odustanite od onih sa kojima ne uspevate da se uklopite. Radite sami za sebe, to je najbolje.\nIma nekih šansica da vam novac uleti dosta neočekivano, i to preko saradnje sa prijateljima ili nekog dodatnog posla. Pokušajte da se malo više angažujete na poslovima sa strane, ali vodite računa o legalnosti i da ne muljate ništa.\nMožda malo nervoze početkom nedelje, ali generalno se osećate dosta dobro.


Prva međunarodna statistička konferencija ICOS 2017 – Federalni zavod za statistiku\nPrva međunarodna statistička konferencija – International Conference on Statistics (ICOS 2017) bit će održana 30. i 31. marta/ožujka 2017. u Sarajevu.\nDvodnevna konferencija će okupiti naučnike, stručnjake i profesore iz BiH, regiona i svijeta, koji će kroz devet modula imati priliku predstaviti svoja istraživanja, rezultate analiza i inovativne pristupe u modernizaciji rada u oblasti statistike.\nOrganizatori su Federalni zavod za statistiku i Ekonomski fakultet Univerziteta u Sarajevu.\n“Posjedovanje kvalitetnih podataka od ključnog je značaja za planiranje programa i politika u svim sektorima razvoja, stoga želimo potaći na jačanje kvaliteta zvanične statistike, bolju saradnju statističkih institucija sa akademskim sektorom, te podržati interesovanje za statistička istraživanja među mladim generacijama istraživača“, poruka je dr Emira Kremića, direktora Federalnog zavoda za statistiku i kopredsjedavajućog Organizaciong odbora ICOS2017.\nNa konferenciji će biti prezentirani i novčano nagrađeni istraživački radovi studenata. Dekan Ekonomskog fakulteta Univerziteta u Sarajevu prof.dr. Kemal Kozarić zato posebno poziva studente da uzmu aktivno učešće u konferenciji. Cilj ovog skupa je da „postane prepoznatljiv i doprinese jačanju institucionalne saradnje statističkih institucija i akademske zajednice u zemlji i okruženju“, kako ističe prof.dr. Kozarić, kopredsjedavajući Organizacionog odbora ICOS 2017.\nPartneri Konferencije su USAID BiH, Ured Svjetske Banke u BiH, Republički zavod za statistiku Republike Srpske i Agencija za statistiku BiH.\nDetaljnije informacije i program konferencije se mogu pronaći na zvaničnoj stranici događaja ili na zvaničnoj Facebook stranici Ekonomskog fakulteta Univerziteta u Sarajevu\nICOS 2017: International Conference on Official Statistics Slike sa ICOS 2017


EU finansira infrastrukturno opremanje Industrijske zone u Paraćinu - Ekonomija - Dnevni list Danas\nPočetna » Ekonomija » EU finansira infrastrukturno opremanje Industrijske zone u Paraćinu\nU Paraćinu je danas započela realizacija projekta „Infrastrukturno opremanje Industrijske zone Zmič“ koji sprovodi Evropska unija i opština Paraćin, vrednosti 300.000 evra.\n0Piše: Beta 17. juna 2019. 15.55\nEvropska unija preko programa EU PRO podržava sa više od 4,5 miliona evra devet lokalnih samouprava, uključujući i Paraćin, u kojima se realizuju projekti unapređenja poslovne infrastrukture doprinoseći tako unapređenju ukupnog poslovnog okruženja u Srbiji i privlačenju investicija, a time boljem životu stanovništva.\n„Pored industrijske zone, podržali smo i unapređenje Geografskog informacionog sistema i pružamo podršku lokalnim preduzetnicima da unaprede svoje poslovanje i konkurentnost“, rekla je Olivera Kostić.\nGrađevinski radovi bi trebalo da budu gotovi za tri meseca. Rezultat ove investicije biće 300 novih radnih mesta kod investitora u Industrijskoj zoni Zmič.\n„Još dva strana preduzeća čekaju parcelaciju i izgradnju industrijskog parka i oni bi trebalo da zaposle veliki broj radnika u narednih nekoliko godina. Jedan od njih je švedski Rimaster koji je najavio zapošljavanje 1.000 radnika, rekao je Paunović.\nEU, Evropska unija, Industrijska zona Zmič, Olivera Kostić, Paraćin, Saša Paunović, Zmič\nČak 41 odsto mladih u Srbiji ima negativnu reakciju na pomen EU


Opoziv | Halcom.com\nPočetna / Halcom CA / Opoziv\nOpoziv kvalifikovane digitalne potvrde\nOpoziv kvalifikovane digitalne potvrde obavezan je ako ste promijenili ključne podatke (ime, prezime, poreski broj korisnika ili pravnog lica, zaposlenje …), ako utvrdite ili sumnjate da je došlo do zloupotrebe, u slučaju zamjene kvalifikovane digitalne potvrde jer ste izgubili pametnu karticu / USB ključ ili zaboravili lozinku …\nKvalifikovana digitalna potvrda može se opozvati i na zahtjev nadležnog suda, suda za prekršaje ili upravnog tijela.\nZahtjev za opoziv\nPreuzmite zahtjev za opoziv kvalifikovane digitalne potvrde, ispunite tražena polja, odštampajte, potpišite i pošaljite ga e-mailom što je prije moguće, jer je to jedini način da osigurate pravovremeni opoziv i na taj način spriječite moguće zloupotrebe. Odštampani i potpisani izvor zahtjeva pošaljite na adresu: Halcom d.o.o., Fra Anđela Zvizdovića 1, 71000 Sarajevo.\nKako mogu podnijeti zahtjev za opoziv?\nPopunjen i potpisan zahtjev za opoziv kvalifikovane digitalne potvrde možete predati na više načina, i to:\n+387 33 295 494\nOd 8.00 do 16.00 u sjedištu firme Halcom d.o.o.\nKada će kvalifikovana digitalna potvrda biti opozvana?\nKvalifikovana digitalna potvrda će biti opozvana najkasnije u roku od 4 sata, u slučaju da podnesete odgovarajući zahtjev za opoziv. Otkazivanje će se samo u izuzetno nepredvidivim okolnostima izvršiti najkasnije 8 sati nakon prijema odgovarajućeg zahtjeva za opoziv. Za to vrijeme ćemo kvalifikovanu digitalnu povrdu u imeniku označiti kao opozvanu i dodati je u registar opozvanih kvalifikovanih digitalnih potvrda.\nRegistar opozvanih kvalifikovanih digitalnih potvrda - CRL\nRegistar opozvanih potvrda javno se objavljuje na ldap: //ldap.halcom.si/ prema LDAP protokolu i na http://domina.halcom.si/crls prema HTTP protokolu. Provjera statusa kvalifikovanih digitalnih potvrda u tijeku dostupna je na http://ocsp.halcom.si.\nLista opozvanih kvalifikovanih digitalnih potvrda - CRL


Max Medica Meno Flavon MaxMedica Reproduktivno zdravlje žena | Online apoteka Vegafarma\nMeno Flavon sadrži ekstrakt semena soje standardizovan na izoflavone, fitoestrogene koji ublažavaju neprijatne simptome menopauze, kao što su valunzi (naleti vrućine), nesanica i isprekidan san, osećaj umora i iscrpljenosti, nervoza i nagle promene raspoloženja, pad libida, gubitak tonusa i elastičnosti kože.\nFitoestrogeni takođe smanjenju rizik od razvoja osteoporoze, kardiovaskularnih bolesti i depresije, kao posledica menopauze.\nUpotreba: preporučuje se primena samo 1 kapsule dnevno u jutarnjim časovima.\nSastav: ekstrakt semena soje (Glycine max) standardizovan na 40% izoflavona 100 mg.\nMeno Flavon je formulisan na bazi ekstrakta semene soje.\nSeme soje je veoma bogat izvor izoflavona, koji ispoljavaju estrogenu aktivnost i deluje antioksidativno. U periodu menopauze dolazi do smanjenje nivoa cirkulišućih estrogenih hormona, što je praćeno pojavom brojnim neprijatnim tegobama kod žena (valunzi, glavobolje, nesanica, razdražljivost, noćno znojenje, suvoća kože, pad libida). Izoflavoni soje imaju fiziološko delovanje slično estrogenu i deluju protektivno, smanjuju rizik od pojave osteoporoze, kardiovaskularnih bolesti, depresije i svih drugih simptoma i posledica menopauze.\nU periodu pre, tokom ili nakon menopauze, primenom Meno Flavon kapsula, žene mogu značajno poboljšati kvalitet svog života, kako psihički, tako i fizički.


Ljudi i jeftina radna snaga iza najvećeg sajma tekstila u Argentini\nLa Salada je argentinski najveći neformalni, a verovatno i najveći ilegalni sajam tekstila.\npisao Sarah Pabst\nLa Salada je argentinski najveći neformalni, a verovatno i najveći ilegalni sajam tekstila. Broni imigranti iz Bolivije svake godine dolaze u nadi da će naći posao i zaraditi novac na brzinu. Na kraju mnogi zavše kao jeftina radna snaga u siromašnim četvrtima Buenos Airesa.\nNemačka fotografkinja Sara Pabst radila je zajedno sa sociologom Matíjasom Djuiejem – probali su da shvate život i poslove ljudi koji rade na La Saladi. Svoje iskustvo preplitanja fotografije i sociologije je podelila sa nama.\nVICE: Koji je bio tvoj prvi kontakt sa LA Saladom?\nSarah Pabst: Prvi kontakt sam ostvarila u Nemačkoj kada sam upoznala argentinskog sociologa sa kojim sam radila na projektu. Rekao je da bi bilo lepo kada bi se sociološki projekat predstavio kroz fotografiju kako bi bio dostupan većem broju ljudi. Tako smo počeli da sarađujemo.\nKoja je, po tebi, veza između fotografije i sociologije?\nMislim da i sociologija i fotografija imaju sličan pristup stvarnosti. I sociolozi i fotografi žele da ispričaju ljudske priče, koliko ti ljudi naporno rade, koliko žele da obezbede bolju budućnost za svoju decu. Niko od nas ne želi da prikaže samo siromaštvo, iako je sveprisutno na ovom terenu. Kada gledaš kroz naočare zapada, lako je prikazati zajednicu Latinoamerikanaca koji se guše u siromaštvu, ali, to nije bio naš cilj.\nMnogi ljudi koji rade na La Saladi su iz Bolivije. Zašto je imigracija iz Bolivije toliko prisutna?\nMislim da je to neka vrsta američkog sna, da možeš za kratko vreme da postaneš jako bogat. Svi ljudi sa kojima smo pričali imaju velike nade da će uskoro živeti mnogo, mnogo bolje. Bolivija je jako siromašna zemlja. Buenos Aires deluje kao "veliki grad", o njemu se sanja i u njega se odlazi da bi se zaradio novac, a u relanosti ništa nije tako lako.\nŽena iz Bolivije doji dete dok prodaje garderobu\nKo su ljudi koji dolaze na La Saladu da kupuju odeću?\nTo su ljudi koji ne mogu da priušte sebi skupu odeću. To je mesto na kome kupuju ljudi koji žele kopije poznatih modnih dizajnera. Većina tih ljudi su i sami prodavci, koji autobusima dolaze na sajam iz svih krajeva zemlje da bi kupili robu koju će kasnije preprodavati u svojim prodavnicama. Sve se plaća u kešu tako da možete da zamislite koliko tu novca prođe svakog dana.\nTezge deluju ogromno, pretpostavljam da su i fabrike koje ih snabdevaju velike. Da li ima mnogo obezbeđenja na sajmu?\nObezbeđenje je nastalo iz kriminalnog sveta. Svako tržište ima svoje sopstveno obezbeđenje, koje kontroliše sve, na primer, da li ljudi plaćaju kiriju, da niko ništa ne ukrade, itd. Mnogo novca odlazi policiji jer se odve prodaju kopije poznatih brendova. Obezbeđenje je naoružno do zuba.\nVećina garderobe koja se prodaje čine kopije poznatih brendova\nKako ste uspeli da dobijete pristup ovakvom mestu?\nRazgovarali smo sa vlasnicima sajma. Tipično je za ljude iz sveta kriminala da budu vrlo šarmantni i gostoljubivi. Bili smo njihovi gosti.\nAutobusi puni kupaca stižu na sajam svakog dana\nObezbeđenje je privatno i dolazi iz lokalnih kriminalnih grupa\nLjudi iz Bolivije masovno dolaze u potrazi za poslom\nPrenatrpane tezge La Salade\nLa Salada je najveći market ove vrste u Južnoj Americi\nTezge su prepune odećom koju je proizvela jeftina radna snaga\nTagged:argentinaFotoΜόδαVice BlogFotografijaLa SaladaimigrantigarderobaBolivijaModna industrijasociologijakopije poznatih brendovasajam garderoba


Održana panel diskusija o temi: „Lokalno partnerstvo u funkciji obrazovanja odraslih“.\nHome Vijesti Održana panel diskusija o temi: „Lokalno partnerstvo u funkciji obrazovanja odraslih“.\nU okviru projekta „Uspostavljanje mreže vladinih i nevladinih aktera u oblasti obrazovanja odraslih u Kantonu Sarajevo“, koji finansira DVV International - Ured za BiH, a implementira Udruženje ALDI Goražde, u Sarajevu je 6. oktobra 2020. godine održana i panel diskusija o temi: „Lokalno partnerstvo u funkciji obrazovanja odraslih“. Ovaj događaj realiziran je u saradnji sa Privrednom komorom Kantona Sarajevo i uz podršku Ministarstva za obrazovanje nauku i mlade Kantona Sarajevo.\nPanel diskusiji prisustvovali su predstavnici Ministarstva obrazovanja BPK Goražde, Pedagoškog zavoda BPK Goražde, Grada Goražde, Službe za zapošljavanje BPK Goražde, Privredne komore BPK Goražde, Udruženja poslodavaca BPK, predstavnici privrednog društva „Emka Bosnia“ Goražde, predstavnici Ministarstva za nauku i mlade KS, JU Službe za zapošljavanje KS, DVV International ureda u Sarajevu, poslodavaci, kao i predstavnici vladinog i nevladnog sektora registrovani kao ponuđači obrazovanja odraslih u Kantonu Sarajevo.


jana milosavljevic nudi plaru od 500 eura | Magazin | Zvijezde i tračevi\n28. September, 07:35\n"PLATA 500 €, DA LI JE NEKO ZAINTERESOVAN?" Srpska glumica podelila oglas za posao - Ima samo jedan USLOV! 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n"PLATA 500 €, DA LI JE NEKO ZAINTERESOVAN?" Srpska glumica podelila oglas za posao - Ima samo jedan USLOV!\n15.09.2021. / 14:09\nMlada glumica podelila oglas za bejbisiterku, ali bez ovoga nema posla.\nGlumicu Janu Milosavljević publika je upoznala u filmu "Zona Zamfirova", gde je igrala malu Zone, a sada je na društvenim mrežama objavila oglas za bejbisiterku i mnoge zainteresovala.\nKako je Jana navela, plata iznosi 500 evra, a jedini uslov je da osoba bude vakcinisana.\n"Da li je neko zainteresovan da za platu od 500 evra čuva bebu od 7 meseci? Uslov je da bude vakcinisan", napisala je glumica na Instagramu.\nMnogi su odmah pretpostavili da Jana bebisiterku traži za nekog drugog, a ne za sebe, budući da njen sin Joakim ima četiri godine.\nJana je u braku sa 23 godine starijim kolegom - glumcem, rediteljem i scenaristom Filipom Gajićem, a glumica je jednom prilikom ispričala da njihovo dete prvih mesec dana nije imalo ime:\n"Imali smo muke, nikako nismo mogli da se dogovorimo. Mesec posle rođenja dete nije imalo ime, svako ga je zvao kako je hteo, nije ga imalo ni kad smo krenuli da ga prijavimo. Pred vratima opštine Zvezdara odlučili smo se za ono koje su Filipova deca izabrala. Mada ga i dalje zove ko kako hoće".\nJana je, inače, ćerka poznatog muzičara Nenada Milosavljevića, frontmena grupe "Galija".\nIzvor: YouTube/ RTV Yu Eco/screenshotBr. slika: 4 1 / 4\nIzvor: YouTube/Novo jutro/screenshotBr. slika: 4 2 / 4\nIzvor: YouTube/MONDO/screenshotBr. slika: 4 4 / 4


Pozorišta - Informacije iz Sveta Umetnosti - Ekonomski Online\nHome / Posle pet / Kultura i Zabava / Pozorišta\tPozorišta\n“Hari Poter i ukleto dete” osvojio rekordnih devet Olivije nagrada\n10. Apr 2017. 10:09\tNajnovije vesti iz Sveta, Posle pet, Pozorišta, Vesti\nJDP obeležio svoj dan – Najboljima uručene nagrade\n4. Apr 2017. 11:00\tKultura i Zabava, Najnovije vesti iz Srbije, Posle pet, Pozorišta, Vesti\nJugoslovensko dramsko pozorište je obeležilo svoj Dan i 69 godina od prve premijere predstave “Kralj Betajnove”. Direktorka JDP-a Tamara Vučković Manojlović osvrnula se u svom govoru na mnogobrojna gostovanja širom Srbije, kao i u Sloveniji, Hrvatskoj, Finskoj, Austriji i prisustnost Jugoslovenskog dramskog pozorišta u Uniji teatara Evrope. Jugoslovensko dramsko pozorište …\nSrpsko narodno pozorište obeležilo 156 godina postojanja\n29. Mar 2017. 10:47\tKultura i Zabava, Najnovije vesti iz Srbije, Posle pet, Pozorišta, Vesti\nDan nakon Svetskog dana pozorišta, Svečanom akademijom Srpsko narodno pozorište tradicionalno je obeležilo svoj Dan 156. sezonu.\nZavršen 46. Pozorišni festival “Dani komedije” u Jagodini\n28. Mar 2017. 09:32\tNajnovije vesti iz Srbije, Posle pet, Pozorišta, Vesti\nUručenjem nagrada i čitanjem poruke povodom Međunarodnog dana pozorišta u Jagodini je spuštena zavesa na 46. Pozorišni festival najboljih komediografskih ostvarenja Srbije “Dani komedije”, koji su trajali od 20. marta. Na svečanosti je sinoć glumcu Vlastimiru Velisavljeviću uručena nagrada “zlatni ćuran” za životno delo, najveća nagrada festivala. Stručni žiri festivala …\nPremijera predstave “Jami distrikt” večeras u Novom Sadu\n24. Mar 2017. 10:29\tNajnovije vesti iz Srbije, Posle pet, Pozorišta, Vesti\nPredstava problematizuje pitanja nacije i nacionalnih država u 21. veku. Polazeći od činjenice da je nacija konstrukt i pojam izmišljen u 19. veku, ova predstava postavlja pitanje: kako je devetnaestovekovnom izumu pošlo za rukom da izgleda kao da bio tu oduvek.\n“Alan Ford – Povratak otpisanih” 30. i 31. marta u Bitef teatru\n22. Mar 2017. 11:46\tKultura i Zabava, Najnovije vesti iz Srbije, Posle pet, Pozorišta, Vesti\nIzvođenje predstave "Alan Ford - Povratak otpisanih" Predraga Lucića, po motivima stripa "Alan Ford", a u režiji Kokana Mladenovića zakazano je za 30. i 31. mart u Bitef teatru.\nBeogradsko dramsko pozorište slavi 70 godina postojanja\n20. Feb 2017. 10:49\tNajnovije vesti iz Srbije, Posle pet, Pozorišta, Vesti\nBeogradsko dramsko pozorište večeras obeležava sedamdeset godina postojanja, premijerom predstave "Pomorandže za zbogom".\nSNP gostuje Narodnom pozorištu – na repertoaru “Gospođa ministarka”\n9. Feb 2017. 10:12\tNajnovije vesti iz Srbije, Posle pet, Pozorišta, Vesti\nAnsambl Srpskog narodnog pozorišta (SNP) gostuje 10. februara na Velikoj sceni Narodnog pozorišta (NP) u Beogradu sa Nušićevom "Gospođom ministarkom", a Narodno pozorište gostuje u Novom Sadu sa predstavom "Ženski orkestar" Žana Anuja u režiji Juga Radivojevića.\nSutra premijerno izvođenje prve predstave u tramvaju\n3. Feb 2017. 14:09\tNajnovije vesti iz Srbije, Posle pet, Pozorišta, Vesti\nPutnici sa kartama za predstavu, koje se mogu kupiti na blagajni "UK Vuk" se ukrcavaju na početnu stanicu linije, a zatim sat i po vremena putuju zajedno sa likovima i pričama koje govore o porodičnim vezama, otuđenju, iluzijama bliskosti i drugim temama.\nOtkazan događaj u čast Mandi, razlog – slabo interesovanje\n27. Jan 2017. 10:01\tNajnovije vesti iz Srbije, Posle pet, Pozorišta, Vesti\nMuzičko-scenski spektakl “S one strane duge” u čast Miloradu Mandiću Mandi, koji je trebalo da bude održan u petak, 27. januara uveče u Sava centru, otkazan je. Događaj najavljen kao omaž pokojnom glumcu, uz učešće mnogobrojnih ličnosti iz javnog života, nazvan je po čuvenoj dečjoj emisiji koju je Manda svojevremeno vodio na Trećem kanalu.\n“Hinkeman” Zagrebačkog kazališta gostuje Narodnom pozorištu\n21. Jan 2017. 11:00\tNajnovije vesti iz Srbije, Posle pet, Pozorišta, Vesti\nPredstava "Hinkeman", po motivima ekspresionističke drame nemačkog književnika Ernsta Tolera, u režiji Igora Vuka Torbice, gostovaće na Velikoj sceni 24. januara, najavili su danas iz Narodnog pozorišta u Beogradu.\nNa proleće počinje obnova Muzeja pozorišne umetnosti\n16. Jan 2017. 11:27\tKultura i Zabava, Najnovije vesti iz Srbije, Posle pet, Pozorišta, Vesti\nObnova temelja Božićeve kuće u Gospodar Jevremovoj ulici, u kojoj je smešten Muzej pozorišne umetnosti Srbije, trebalo bi da počne ovog proleća. Za taj posao Ministarstvo kulture i informisanja je odobrilo 3,5 miliona dinara.\nPage 1 of 912345\t»\t...Last »\tNajnovije vesti\t30. Apr 2017. 11:01\t“Opel”-ov novi model električnog automobila subvencioniše nemačka država


Izveštaji, bilteni - 2011\nIzveštaj o dosadašnjim aktivnostima\nJanuar - decembar 2011.\nKratak istorijat inicijative o organizovanju Ženskog suda na prostoru bivše Jugoslavije\nInicijativa o ŽS postoji već više od deset godina, a 2000. godine u Sarajevu pokrenuta je od strane Žarane Papić, filozofkinje i članice mirovnog pokreta iz Beograda, uz podršku Korin Kumar koja je već imala značajna iskustva u formiranju ŽS. Inicijativa je izazvala veliko interesovanje i dovela do učešća svedokinja i aktivistkinja iz BiH na ŽS u Kejptaunu 2001.godine. Na žalost, 2002. godine Žarana Papić je umrla, ali su aktivistkinje koje sada čine bazu i kontinuitet Inicijativnog odbora učestvovale na brojnim međunarodnim inicijativama za pravdu: Ženskim sudovima, Permanentnom tribunalu naroda, organizovale mnoge konferencije za mir i pravdu u svojim državama.\nŽene u crnom iz Beograda su nakon smrti S. Miloševića i činjenice da nije kažnjen u Haškom tribunalu, ponovo pokrenule inicijativu o Narodnom ženskom tribunalu za zločine protiv mira, ali je to imalo neformalni karakter.\nOd 2008. do 2010. godine aktivistkinje koje su od samog početka u inicijativi (Staša Zajović, Nuna Zvizdić i Biljana Kašić) organizovale su neformalne radne sastanke i odlučile da ponovo pokrenu inicijativu, kao i da uključe aktivistkinje iz drugih država.\nU Sarajevu (od 14. do 16. oktobra) održan je međunarodna pripremna radionica za Ženski sud na Balkanu– pravda sa izlječenjem („Court of Women for the Balkans: Justice and Healing“) na kojoj se razgovaralo o značaju i iskustvima ŽS i kreiranju novih koncepta pravde.\nKvantitativni izvestaj jan-dec 2011(pdf)


Privrede zapadnog Balkana imale bi velike koristi od jedinstvenog tržišta EU, rekao Đikić\nFORUM U AUSTRIJI EU nije kompletna bez zapadnog Balkana\nDiskusija pod nazivom "EU proširenje - Quo vadis - kuda idete?“\nOnline diskusija pod nazivom "EU proširenje - Quo vadis - kuda idete?“ koja je dio ovogodišnjeg Evropskog foruma Alpbach u Austriji i koju uime njemačke vlade podržava organizacija Deutsche Gesellschaft für Internationale Zusammenarbeit (GIZ), održana je na način da je pet regionalnih i EU stručnjaka odgovaralo na pitanja koji su trenutni izazovi sa kojima se suočava zapadni Balkan i kakvo je stanje sa EU institucijama kao globalnim akterima u regionu.\nNa pitanje kada bi Albanija i Sjeverna Makedonija mogle otvoriti prva Poglavlja pregovora, i kako bi to moglo uticati na procese EU integracije u Crnoj Gori i Srbiji, generalna sekretarka Vijeća za regionalnu suradnju (RCC) Majlinda Bregu je istakla da se zapadni Balkan ne može držati na distanci.\n- Zadržati EU kao prioritet u regionu je politički proces i samo zajedno EU i zapadni Balkan mogu postići rezultate - istakla je.\nŠef Predstavništva Evropske komisije u Austriji Martin Selmajr (Selmayr) smatra da je proširenje EU ogroman historijski uspjeh te da to može i ostati samo ukoliko postoji odlučnost oko evropske perspektive na obje strane.\n- Mi moramo održati naše obećanje. Onaj ko u jeku korona krize flertuje sa drugim silama u svijetu, nije ozbiljan kada je u pitanju evropska perspektiva. Drugi uslov je iskrenost. Reći da će Albanija i Sjeverna Makedonija ući u EU za dvije godine, bilo bi neozbiljno. EU je zajednica zakona, zajednica vrijednosti koju obavezuje vladavina prava - istakao je.\nSelmajr naglašava da se neriješena teritorijalna pitanja ne mogu unositi u EU.\n- Proces proširenja ne treba oslabiti EU, nego je ojačati i EU mora uradit svoj dio posla i reformisati se. Solidarnost pokazana tokom pandemije COVID-19 će se nastaviti. Kvalitet rada na obje strane, a ne vremenski rokovi, trebalo bi da određuju proces i budu u interesu zemalja koje se žele pridružiti EU - zaključuje Selmajr.\nGeneralni sekretar Regionalnog ureda za saradnju mladih (RYCO) Đuro Blanuša kazao je da regionalna saradnja i povezanost funkcionišu.\n- Mladi ljudi sa zapadnog Balkana žele da komuniciraju i da se povezuju. Proširenje je također proces zasnovan na vrijednostima. Potrebne su nam konkretne reforme i fokus na rezultatima - ističe Blanuš.\nAustrijska ministrica za EU i Ustav Karolina Edštadler (Edtstadler) kazala je da EU nije kompletna bez zapadnog Balkana.\n- Austrija je glasan zagovarač proširenja EU - strogog procesa o kom se treba otvoreno razgovarati. Potrebno je da zemlje u regionu ojačaju vladavinu prava, suzbiju korupciju i sprovedu istinske reforme. Mi trebamo pokazati zapadnom Balkanu da je EU odgovoran partner. Tu smo i izuzetno je važno spajati ljude i gledati u budućnost - istakla je.\nDirektor Sekretarijata CEFTE, Cenatralnoevropskog sporazuma o slobodnoj trgovini Emir Đikić smatra da će veća ekonomska modernizacija i jača regionalna ekonomska integracija učiniti region konkurentnijim i privlačnijim za investicije.\n- Privrede zapadnog Balkana imale bi velike koristi od jedinstvenog tržišta EU. Brža trgovina robama i uslugama diljem regiona, uz smanjene troškove, poboljšaće konkurentnost i stvoriti mogućnosti za investicije - smatra on.\nBregu: Zadržati EU kao prioritet u regionu je politički proces\nĐikić je zaključio da bi to pomoglo i rješavanju drugih pitanja, kao što su lanac snadbijevanja, vraćanje proizvodnje u Evropu i odlazak mladih ljudi iz regiona.\nKada je region odlučan da se radi i surađuje, moguće je postići ogromne uspjehe. Primjerice, uspostavljanje 'zelenih koridora' kojima je osiguran brz protok esencijalnih proizvoda preko kopnenih granica diljem zapadnog Balkana u jeku pandemije COVID-19, počevši sa 2.000 kamiona u aprilu, a danas granice dnevno prelazi 13.000 kamiona, dokaz je da su regionalna suradnja i solidarnost put napretka.\nModernizacija ekonomija u regionu, smanjivanje razvojnih nejednakosti, provođenje potrebnih fundamentalnih reformi s većim fokusom na vladavinu prava, funkcionisanje demokratskih institucija i javne administracije, donijet će konkretne rezultate građanima dok region napreduje u aktivnostima ka članstvu u EU.\nRegionalna suradnja nudi mogućnosti pronalaska zajedničkih rješenja za zajedničke izazove. Niko ne gubi, a svi mogu biti na dobitku uz jaku regionalnu suradnju koja nudi promjene i pomaže da se pronađu odgovori na predstojeće izazove, osobito kada je riječ o oporavku od pandemije, dok zajednički gradimo budućnost, saopćili su organizatori.\nBregu: Regionalna saradnja danas je realnost\n28.08.2020 u 18:52\nMajlinda Bregu Alpbach Martin Selmayr


Vulin: Opet je pomoć iz NR Kine došla baš u trenutku kad nam je potrebna\nIzvor: Beta Video, 16.Jul.2020, 15:52\nBEOGRAD - ``Dobili smo puno mobilnih respiratora, monitore, pumpe za infuzioni rastvor, toplomere, šlemove za merenje temperature - dobili smo sve ono što nam je u ovom trenutku posebno potrebno, a najviše je potrebno Vojsci Srbije zbog mobilnih i privremenih bolnica koje postavljamo i zbog kojih nam je potrebna oprema koju možemo da premeštamo sa mesta na mesto``, istakao je ministar odbrane Aleksandar Vulin. (CH1) Beta/MOD\nVulin: zahvaljujući upornosti i tvrdoglavosti Vućića, Srbija bolje opremljena i sigurnija\nIzvor: Beta Video, 17.Jul.2020, 14:57\nBEOGRAD - Obraćajući se na svečanosti, ministar odbrane Aleksandar Vulin kazao je da je ``zahvaljujući upornosti i tvrdoglavosti vrhovnog komandanta Aleksandra Vučića``, Vojska Srbije danas ``i bolje opremljena i bolje nagradjena, naoružanija, sigurnija, modernija``. (CH1) Beta/MOD\n16.Jul.2020: Beta Video


Prodaja stanova nastavljena širom Srbije | Kamatica\nPočetna > analiza > Prodaja stanova nastavljena širom Srbije\nTekst objavljen: 28.06.2020 18:00\nPandemija virusa korona nije u velikoj meri uticala na tržište nekretina u Srbiji, tokom marta i aprila jeste zabeležen pad u kupovini stanova u Beogradu i Srbiji zbog fizičkih ograničenja, ali je od maja prodaja stanova nastavila da raste\nTo je rečeno na vebinaru “Uticaj COVID-19 na sektor nekretnina u Srbiji” i još navedeno da je tražnja za nekretninama u Srbiji stabilna, kao i da su cene na istom nivou kao pre pandemije, što su učesnici onlajn panela ocenili kao dobru strategiju, s obzirom da tražnja postoji.\nŠefica odeljenja za nekretnine u Erste banci Aleksandra Čupić ističe da je u toku “kovid krize” završeno nekoliko velikih akvizicija zemljista za izgradnju stambenih i logističkih objekata.\n“To su pozitivni signali za trižiste nekretnina. Dobro je i da se akvizicije dešavaju i u drugim zemljama i to je razlog da budemo optimisti”, rekla je Čupić.\nIstiče i da su banke u proteklom periodu bile podržane od Narodne banke Srbije (NBS) i da je najznačajnija mera za banke bila snižavanje referentne kamatne stope. Ta mera, dodaje ona, olakšala je finansiranje nekretnina i dodaje da su zadovoljni potražnjom građana i investitora za kreditima koje će uložiti u kupovinu nekretine ili izgradnju objekata.\nPredstavnik “Novaston Ašet Management” Bojan Šešević kaže da se nakon ukidanja stanja osetio “snažni pozitivan povratak” u tržnim centrima i da su zakupci bili iznenađeni brzinom povratka prometa.Primećeno je, dodaje, da su ritejl parkovi na otvorenom lakše dobili poverenje potrošača u odnosu na zatvorene tržne centre, ali da, generalno, tržni centri beleže dobre posete posle korone.Prema njegovim rečima, trend otvaranja ritejl parkova i tržnih centara u Beogradu je nastavljen, te podseća da je juče srpska prestonica dobila još jedan šoping centar.\nPodsetila je i da su nedavno otvorene dve Lidl prodavnice u Železniku i Požarevcu.“Kupovina zemljišta i gradnja Lidlovih objekata ostaje nepromenjena ne samo u Beogradu, već i širom Srbije. Svi naši planovi koji su važili pre korone i dalje stoje, kupovina nekretnina je u našem fokusu i dinamika gradnje ide normalnim tokom”, istakla je Petrović.\nGeneralno je tražnja za nekretninama stabilna i cene su na istom nivou kao pre pandemije virusa korona, dodaje ona.“Cene nisu spuštane, što se pokazalo kao dobra procena, jer tražnja postoji”, navodi Jelača Vučković.\nMisa 29.06.2020 6:59\nJedan deo kupaca je dobio lepe pare od države naime otkupa zemlje, zbog infrastrukture, koju gradi. I onda se lanac kupovine pokreće.\nstanovi kupovina stanova tržište nekretnina pandemija


2006-02-06 - 2006-02-12\nPregovori počinju 20. februara\nBeč, Beograd, Priština -- Direktni pregovori delegacija Beograda i Prištine o statusu Kosova treba da počnu 20. februara u Beču. Specijalni izaslanik generalnog sekretara Ujedinjenih nacija Marti Ahtisari kaže za francuski Mond da očekuje da tada počnu direktni pregovori prethodno planirani za ...\nSrpski tim odustaje od pregovora?\nKosovo: Prva koplja i prvi lomovi\nNezavisnost jeste opcija\nŠta kaže MMF?\nSaopštenje MMF-a o završetku trogodišnjeg aranžmana nije sasvim lišeno sadržaja, mada se o njemu, kako je već uobičajeno u Srbiji, uopšte ne govori. Šta se, dakle, u njemu kaže? Kao pozitivno se ocenjuje jačanje fiskalne discipline i uticaj strukturnih reformi i privatizacije banaka na rast ...\nDinkić: ciljevi ekonomske politike\nNema reformi bez Vašingtona\nDug manji za 600 dolara po stanovniku\nStojković ljut na kolege ministre\nMinistar pravde Zoran Stojković oštro je osudio kritike ministara Mlađana Dinkića i Ivane Dulić-Marković na račun stanja u sudstvu. U pisanoj izjavi, ministar pravde se složio da sudovi imaju problema, kao što su neažurnost, loš kvalitet i korupcija, ali je istakao da je za nepune dve godine ...\nKo se kome meša u resor\nDinkić ne odustaje od pravosuđa\nLek za pravosuđe je lustracija\nSudstvo: Demontaža ili lustracija?\nU Pregledu štampe možete pročitati intervju sa ministrom odbrane Zoranom stankovićem iz Večernjih novosti. Iz Danasa je preuzet razgovor sa Vetonom Suroijem, a iz Dnevnika priča o tome kako spin doktori rade na našem prostoru.\nO zakonu o referendumu 25. februara\nPodgorica -- Crnogorska vlast predložila je predsedniku parlamenta da za 25. februar zakaže sednicu o zakonu o referendumu. Kako je saopštio šef poslaničkog kluba Demokratske partije socijalista Miodrag Vuković, do tada se može očekivati da se "još nešto konkretizuje u razgovoru na nivou lidera", ...\nDogovor o većini tek predstoji\nZavršeni razgovori o referendumu\nLajčak: Još bez datuma referenduma\nPtičji grip SCG zaobilazi, za sada\nBeograd, Ljubljana, Džakarta -- Približavajući preko Turske, Grčke, Rumunije i Bugarske, opasni virus preskočio SCG i otišao u Hrvatsku, Italiju i Sloveniju. U Republičkom timu za nadgledanje i kontrolu te bolesti veruju da se obolele ptice u Srbiji gotovo sigurno neće pojaviti do sredine marta, ...\nPtičiji grip u Bugarskoj i Italiji\nU SCG nema ptičjeg gripa\nRumunija: 26. žarište ptičjeg gripa\nPtičji grip: Pooštrena kontrola\nKarići računaju na zaštitu Rusije\nGoran Karić, Sretenov sin iz prvog braka, jedini je muški član porodice Karić koji je ostao u Srbiji posle krivične prijava koju je protiv Bogoljuba i njegova četiri brata podnela poreska policija, saznaje 'Blic' iz izvora bliskih ovoj familiji.\nMoguća i zaplena imovine Karića\nČekajući Sretena Karića\nPrijave protiv četvorice Karića\nBeograd -- Vlada se nije izjasnila direktno o izjavi Tomislava Nikolića, ali saopštila da neće učestvovati u stvaranju klime da je Kosovo izgubljeno. "Nepotrebno je i po državne interese štetno stvarati defetizam i atmosferu kako je Kosovo izgubljeno, pa se samim tim nameće kao tema, jedina i prva, ...\nOdbrana od okupacije svim sredstvima\nVlada bez reakcije\nNikolić: Skupština mora da raspravlja o Kosovu\n"Srbiju braniti svim sredstvima"


TURSKA VLADA OPTUŽILA GRČKU: "Ispalili su signalnu raketu blizu našeg broda" | Novosti.RS\nTURSKA vlada danas je optužila grčku vojsku da je uznemiravala turski istraživački brod u Egejskom moru i da je morala da odgovori na navodno zastrašivanje.\nDržavna agencija Anadolija je saopštila da su četiri grčka borbena aviona F-16 nadletala brod "TCG Česme" južno od grčkog ostrva Lemnos, a jedan od aviona je ispustio signalnu raketu na 3,7 kilometara od broda, preneo je AP.\nU izveštaju turske agencije se dodaje da je turska vojska uzvratila, ali nije objasnila na koji način, niti kada se incident dogodio.\n- Bio je to čin uznemiravanja, što naši grčki susedi često rade. Odgovorili smo im na adekvadan način, u skladu sa pravilima - rekao je turski ministar odbrane Hulusi Akar.\nPOMORSKI MANEVRI TURSKE FLOTE: Vojne vežbe u Mediteranu i Egeju\n22. 02. 2021. u 19:03\nIz Grčke zasad nije stigao komentar.\nTurska je poslala TCG Česme brod u međunarodne vode u Egeju da tamo ostane do 2. marta kako bi uradio hidrografska istraživanja, a Grčka je nazvala taj čin provokacijom.\nGrčka Turska Hulusi Akar TCG Česme signalna raketa


PODGORICA I TIVAT OTVARAJU LETOVE ZA BEOGRAD: Poznat datum kad poleću prvi avioni, biće i promena na granici! | Najnovije vesti - Srbija danas\n13.04.2021. • 11:54\n- Znate da smo imali problem sa našom nacionalnom avio kompanijom Montenegro Erlajns, koja više finansijski nije mogla da funkcioniše. Sve što bude bila obaveza, mi ćemo preusmeriti na sebe (Vladu Crne Gore) i to ćemo brzo rešiti. Nova kompanija ''ToMontenegro'' radi na tome da što pre uspostavi vazdušni saobraćaj na relaciji Podgorica - Beograd i Tivat - Beograd - rekao je Bojanić.\nRazgovarano i o drumskoj povezanosti dve države\n- Neće više biti duplirana granica, umesto dve granice imaćemo jednu na kojoj će se završavati sve carinske i administrativne procedure što će poboljšati efikanost železničkog saobraćaja - rekao je Bojanić.\nPodgorica Beograd letovi Tivat aerodrom granica


PRIJAVLJIVANJE KANDIDATA ZA PROGRAM „MOJA PRVA PLATA“ ZAVRŠENO JE JUČE – Radio Televizija Caribrod\n10/11/2020 10/11/2020 RT Caribrod\t0 Comments\tCaribrod, Dimitrovgrad\nPrijavljivanje kandidata za program „Moja prva plata“ završeno je juče. Nalog na portalu otvorilo je blizu 23.000 mladih, od kojih se 17.081 kandidat uspešno prijavio za neku od 12.559 pozicija kod 7,5 hljada poslodavaca.\nPoslodavci iz privatnog sektora imaju rok za selekciju i povezivanje sa kandidatima do 15. novembra u ponoć, zbog čega je Nacionalna služba pozvala poslodavce, koji još nisu izvršili proces selekcije i poslali ponude kandidatima, da to učine što pre.\nPoslodavci iz javnog sektora će dobiti obaveštenje o daljim aktivnostima nakon 16. novembra. Na portalu Moja prva plata biće objavljena konačna lista poslodavaca sa brojem odobrenih izvršilaca za svakog poslodavca najkasnije do 27. novembra, a zaključivanje ugovora vršiće se od 28. novembra do 14. decembra.\n← DIMITROV: JOŠ 13 POTVRDJENIH SLUČAJEVA U DIMITROVGRADU. OD JUTROS JOŠ 15 UPALA PLUĆA.\nŠEST MESECI PRE UGOVORENOG ROKA ZAVRŠENA PRVA DEONICA AUTO-PUTA „EVROPA“, DUGA 17 KILOMETARA →\nUMESTO DANAS, GRADINJE SUTRA 6 SATI BEZ STRUJE\nVANJA ALEKSOV, ČLANICA ODBOJKAŠKOG KLUBA „CARIBROD“ JEDINA JE ODBOJKAŠICA IZ DIMITROVGRADA KOJA ĆE UČESTVOVATI NA LETNJEM KAMPU VLADIMIRA VANJE GRBIĆA