U Nemačkoj živi više od 400.000 Srba\nU Izveštaju nemačke vlade o migracijama, koji je uradio Savezni ured za migraciju i izbeglice, navedeno je da je u Nemačkoj 2008. godine živelo 6.727.618 stranaca. Od tog broja 6,3 odsto, odnosno 424.037 čine državljani Srbije.\nU izveštaju se navodi da se veliki deo njih u nemačkim nadležnim institucijama još vodi sa državljanstvom Srbije i Crne Gore, odnosno bivše Jugoslavije.\nDržavljani Hrvatske čine 3,3 odsto stranaca u Nemačkoj, a Bosne i Hercegovine 2,3 odsto. Svi oni u Nemačkoj žive veoma dugo - ljudi iz Srbije u proseku 19,4 godina, oni iz Bosne i Hercegovine 19,7 i Hrvati u proseku čak 27 godina. U Nemačkoj živi i 391.000 nemačkih državljana poreklom iz Srbije. Oni čine 2,5 odsto nemačkih građana migrantskog porekla.\nsavche Trebalo je napisati da je ukupan broj Srba u nemackoj oko 800.000. To je podatak koji onda nesto znaci, ovo prethodno je kao informacija pokupljena iz nekog registra. U prevodu, to je oko 10% gradjana Srbije. Statistika nekaze dali su to Srbi ili gradjani Srbije, pa opet nemamo pravu informaciju. Ako su to zaista Srbi, kojih inace u Srbiji ima nesto manje od 70% (prema statistici), onda ispada da samo u Nemackoj zivi oko 10% SVIH SRBA sa planete. Sta nam uopste znace ovi podaci?\nBaja Iz kojeg izvora je ta informacija da se 3 od 10.000 Srpkinja se udaje za muslimane ili nemce? Voleo bih da je tako ali pretpostavljam sam da je broj najmanje trocifreni. Uostalom mnogi koji su otišli teško da će se ikada vratiti, njihova deca u velikom broju neće ako se i dalje bude vodila politika kao do sada prema dojaspori ali i prema narodu koji je ostao. Te neženje su smešne, slažem se. Da li se zna koliko je ljudi napustilo Srbiju i sa kakvim obrazovanjem i koliko se njih odreklo srpskog državljanstva? Marokanci recimo bez obzira kada mogu da dobiju marokansko državljanstvo i zapadnoevropske zemlje im nestvaraju probleme, davaju im dvojno državljanstvo. Čak i kad se odreknu marokanskog mogu uvek da ga zatraže i dobiju. Kako je u Srbiji? Da li je i to možda smešno?\ndonkizele Milose, ociglendo zaboravljas KAKO i ZASTO su vecina tih nasih Srba i ostalih stranaca doslo u Njemacku. Nisu dosli jer su Njemci tako 'humani'. Dosli su na POZIV I ZAHTEV Njemacke zbog velikog nedostatka radne snage, da bi ucestvovali u izgradnji Njemacke i je tako donjeli do toga da bude bogata drzava. Njemacka velikim djelom zahvaljuje svoje bogatstvo tim strancima. I ti stranci su i danas nakon cak i 50 godina boravka u toj zemlji stranci i cesto gradjani druge klase. Niko im od Njemaca nikad nije rekao 'hvala' sto su ostavljali svoje zdravlje u njihovim fabrikama, cesto u poslovima za koje su si Njemci bili prefini da ih urade sami. Ni Srbi ni drugi stranci nisu duzni da kazu Njemackoj hvala. Vise su Njemci duzni strancima da se zahvale. U Njemackoj je stranac koji je dosao 60tih godina jos uvjek stranac, za razliku od S.A.D. naprimjer. Dragi stranci u Njemackoj, budite samopouzdani i drzite do svog ponosa. Nemojte da vas neko natjera na to da mislite sami o sebi da ste manje vredni od Njemaca.\nAnonymous Meni ovo lici kada se skupe gastosi nezenje od po 40 godina u kafani,pa pljuju po svim srpkinjama,jer se njih 3 od 10 000 udalo za Nemca ili Turcina. Prisustvovao sam takvim razgovorima.:))Smesno!\nAnonymous Ne vredi to ni brojati.\ndijaspora Vise nego u Crnoj Gori,gde se beogradski politicari utrkuju ko ce vise udovoljiti srbima-crnogorcima...\nAleksandra Ma daj molim te,pa valjda ti gradjani rade nesto,placaju porez,ili su svi socijalni slucajevi???!!\nStojan Nemaju za to vremena!\nAnonymous Interesu je me. Da li ti Srbi u Nemačkoj imaju status nacionalne manjine? Sa procentom od 6% trebalo bi da imaju taj status! Ako nemaju, zašto se naše vlasti ne angažuju pa da im se obezbedi taj status.\nAnonymous Ja mislim da bi trebalo sve gastrbajtere oporezovati ( vidim da ih nema malo), pa da se i iz njihovih dubokih dzepova odvoji neka parica sto npr. gaze nase puteve! Ja nisam ljubomoran, imam dosta rodjaka koji su tamo, i mnislim da bi to bilo sasvim uredno!


Eparhijski dom u Kruševcu uskoro useljiv | Kruševac Info\nU Eparhiji kruševačkoj, u okviru priprema za predstojeći Vaskršnji Post, privode se kraju radovi na uređenju Eparhijskog dvora.\nPriprema za Duhovno Proleće, kako Sveti Oci nazivaju Veliki Časni Vaskršnji Post – takođe Krstonosna, tiče se i duhovnog i materijalnog. Iz sivila svakodnevice, podiže pogled na Krstove, Zvonik Osveštan Rukom Svetog Patrijarha Srpskog Pavla, a posebnu notu daju obnova, izgradnja i stvaralaštvo. Sve to kao pokajanje, preumljenje, ispunjenje blagoslova Svetih Srpskih Predaka, čijim Darovima opstaje Prestonost Kruševca, Grada Svetoga Cara Lazara.\nDan počinje Molitvom u Hramu koji čeka freskopisanje. Uz novosagrađeni Oltar Sabornog Hrama Svetoga Đorđa, kao Radost na radost je, jednostavnost i svevremenost krunskog eparhijskog zdanja – Doma narodnog i Doma Episkopa, čije se uređenje privodi kraju.\nSnimci Episkopovog i Doma Narodnog – kao blagoslov za dostojanstven život – da budemo ljudi.\nRekonstrukcijom i dogradnjom starog crkvenog doma, zgrade s kraja 19. veka, do Eparhijskog dvora koji izgledom i Duhom nalikuje staroj srpskoj kući i najlepšim svetogorskim manastirima.\n550 metara kvadratnih službenog prostora, za Dom Duhovnog Oca, Episkopa kruševačkog dr Davida Perovića, za diplomatske i prijeme zvaničnika, Trpezarija u kojoj će se čitatti Psaltir i Žitija Svetih, i velika Biblioteka za više hiljada knjiga, uz koju – po Želji Episkopa stoji Paraklis, mala Crkva pri Eparhijskom Dvoru.\nSlede nedelje pažljivije posvećenosti duhovnoj i telesnoj disciplini, od kojih je Ljubav prema bližnjima kao Ljubav prema Stvoritelju – isto što i disanje. Kao i Molitva i njen delatni vid – činjenje dobrih dela, potom – uzdržavanja od masne hrane, sve to radi postizanja sklada unutrašnjeg i vidljivog života, kome Hristos daje smisao.\n« Rukometaši Napretka ostvarilki osmu pobedu u prvenstvu\nDobitnici nagrada 21. konkursa Festivala Zlatna kaciga »


Duško Radović dobitnik nagrade EY Brzorastući Preduzetnik godine - Pluton Logistics\n26. februara 2017. 21. aprila 2017. marko\tAgrounik, Duško Radović, Ernst & Young, EY Preduzetnik godine, Preduzetnik godine, Radijator Inženjering, Radojko Janić, Snežana Đorđević, Transfera, Uroš Đorđević\nDuško Radović, vlasnik kompanije „Transfera„, dobitnik je nagrade EY Brzorastući Preduzetnik godine za 2016. godinu, koju dodeljuje revizorsko-konsultantska kompanija EY (Ernst&Young).\nKako je u intervjuu objavljenom krajem 2016. godine rekao Duško Radović, kompanija je 2017. godinu dočekala sa poslovnim prihodom od 14,5 mil EUR, carinskom garancijom od blizu 2 mil EUR, više od sto zaposlenih, dvanaest kancelarija u Srbiji, četrdeset pet mladih inženjera i velikom mrežom podizvođača.\n– Nije taj rast došao sam od sebe, to je rezultat zalaganja i rada svakog zaposlenog u „Transferi“. Za nas je bitnije od svih finansijskih rezultata koje beležimo, upravo to da kompaniju unapređujemo i gradimo kroz sinergiju svih zaposlenih. To je naš najveći uspeh – naveo je Radović u tom intervjuu.\nSa svečane dodele nagrada\nPreduzetnik godine je Radojko Janić, vlasnik kompanije „Radijator – Inženjering“, dok su Snežana i Uroš Đorđević, koji vode porodičnu kompaniju „Agrounik“ dobili priznanje EY Inovativni Preduzetnik godine.\nKompanija „Radijator-Inženjering“ iz Kraljeva, na čelu sa Radojkom Janićem, uspešno posluje već 25 godina. Delatnost kompanije je montaža i održavanje centralnog grejanja kao i proizvodnja kotlova na čvrsta goriva, biomasu i naftu.\n„Radijator-Inženjering“ danas zapošljava preko 400 radnika od kojih je 40 diplomiranih mašinskih inženjera koji svakodnevno rade na usavršavanju kvaliteta proizvoda.\nIzbor za najuspešnijeg preduzetnika u prethodnoj godini, o kome je odlučivao nezavisni žiri, održan je 23. februara u Kristalnoj dvorani hotela Hayatt Regency u Beogradu.\n← Nalepnice o EURO kategoriji i u pokrajini Tirol\nOsnovana Grupacija za špediciju i logistiku PKS →\n23. januara 2017. 21. aprila 2017. marko


Još jedna maksimalna pobeda Srbije – Sutra ujutro put u Mađarsku\nObjavljeno 05 april 2010\nJUNIORI – PRIPREME ZA KVALIFIKACIJE ZA XXII EP 2010.\nMuška juniorska reprezentacija Srbije zabeležila je treću pobedu protiv juniora Italije u prijateljskoj utakmici u okviru priprema za turnir D grupe II runde kvalifikacija za XXII EP 2010, koji će se odigrati od 07. – 11. aprila u Dunaujvaroši, u Mađarskoj. Srbija je večeras, u dvorani Sport Eko u Beogradu, savladala Italiju sa 3:0, po setovima 25:22, 25:12 i 25:20, posle samo 62 minuta igre.\nSRBIJA: KOVAČEVIĆ (9), PETROVIĆ (1), KOPRIVICA, MRDAK, STOJILOVIĆ, JOVOVIĆ (1), ŽARKOVIĆ (3), MILUTINOVIĆ (7), PETKOVIĆ (10), BRĐOVIĆ (1), MARTINOVIĆ (1), ATANASIJEVIĆ (15). TRENERI: MILAN ŽARKOVIĆ I DRAGAN ĐORĐEVIĆ.\nITALIJA: PINELI, PESARESI, MARIJANO (3), MACONE (1), DUTO (4), PULITI, FEDRICI (2), VETORI (14), PRETI, SPERANDIO (6), LANCA (9), PEDRON (1). TRENERI: LIJANO PETRELI I VALERIO BALDOVIN.\nJuniori Srbije i Italije odigrali su tri prijateljske utakmice u okviru priprema za kvalifikacione turnire za XXII EP 2010. Italija će igrati u B grupi u Tivtu u Crnoj Gori, dok će se Srbija takmičiti u D grupi u Mađarskoj.\nJuniori Srbije će u Mađarsku otputovati sutra ujutro.\nSrbija će u Dunaujvaroši igrati protiv Grčke, Belgije, Češke, Rumunije i Mađarske. Plasman na šampionat Evrope izboriće samo pobednik grupe, dok će drugoplasirana i trećeplasirana selekcija izboriti učešće u III rundi kvalifikacija (09. – 11. jul). XXII EP 2010. odigraće se u Mogiljevu i Bobrujsku, u Belorusiji od 28. avgusta – 05. septembra. Direktan plasman na šampionat izborili su Belorusija, organizator, Francuska, Nemačka i Rusija, tri prvoplasirane selekcije sa XXI EP 2008.


Svemirska letelica bez ljudske posade napravila je dva kruga oko Zemlje, kao što je i planirano, na visini 14 puta većoj od mesta gde se nalazi Međunarodna svemirska stanica. Posle leta koji je trajao 4 i po sata, Orion je ponovo ušao u Zemljinu atmosferu brzinom od 32 hiljade kilometara na sat, a pred sletanje je usporena uz pomoć tri crveno-belih padobrana. NASA je saopštila da su vremenski uslovi bili savršeni za povratak Oriona kući.\nSvemirska letelica budućnosti lansirana je rano jutros po lokalnom vremenu iz Kejp Kanaverala u Floridi, pošto je poletanje juče odloženo na 24 sata zbog problema sa neispravnim instrumentima, brzinom vetra i broda koji je zalutao u zabranjenu zonu blizu obale.\nNASA navodi da Orion neće prevoziti ljude bar do 2021. Ali kada bude prošla sve testove, u novu letelicu će moći da stane 4 do 6 astronauta koji će krenuti u misije ispitivanja dalekog svemira što podrazumeva odlazak na Mesec, na asteroide i Mars.\nAmerička svemirska agencija takođe radi na izgradnji nove rakete, nazvane Space Launch System, koja bi trebalo da nosi Orion.\nOd poslednjeg leta šatla 2011. godine američki astronauti su se do Međunarodne svemirske stanice prevozili u ruskim letelicama Sojuz. NASA je potpisala ugovor sa dve privatne kompanije, Boingom i Spejseksom koje bi trebalo da počnu sa prevozom astronauta 2017. godine.


Datum: 28.10.2017.Šifra oglasa: 885378\n25500 €Po dogovoru\nauto u odlicnom stanju,jedan vlasnik, bez ulaganja, garancija na km,komplet servisna istorija od ovlastenog servisa. apsolutno bez kompezacija. samo ozbiljni kupci!!\nMercedes Benz - E 220 25500 €


„Mislim da je Srbija sve osim diktature. Za to mogu da kažem nebrojano primera. Mislim da je sramota tvrditi da u Srbiji vlada diktatura zato što ti ljudi koji kažu da je u Srbiji diktatura, ili ne znaju šta je diktatura ili se igraju tom rečju“,rekla je Ana Brnabić za televiziju Pink.\n„Da li mislite da postoji takva sloboda i dijaloga i da vi osećate slobodu da dodjete u Vladu Srbije i šalite se na račun predsednika na jedan prilično nezanimljiv i neukusan način“, izjavila je premijerka Ana Brnabić i dodala da bi bilo „ok, ljudski i fer“ da su se šalili na njen račun.\n„Ja mislim da se mi od kompromisa udaljavamo“, kazala je Ana Brnabić. Dodala je i da zamrznut konflikt sa Prištinom znači da Srbija ne može postati članica EU, ističući da se kosovsko pitanje mora rešiti, a da je rešenje u postizanju kompromisa koji će garantovati mir, stabilnost i bolji život za Srbe na Kosovu.\n„Ja lično verujem da zamrznut konflikt nije rešenje i da mi moramo uraditi sve što možemo da dodjemo do rešenja koje je kompromis i koje će garantovati mir, bezbednost i bolji život za Srbe na Kosovu i Metohiji i opstanak naše crkve. Kosovo i Metohija je autonomna pokrajina u Srbiji i hajde da pričamo“, rekla je Ana Branbić.\n„Nije na meni odluka“, rekla je ona i dodala da zna čime će izaći pred gradjane i da je uvek spremna za podnošenje izveštaja o rezultatatima rada Vlade, pa da onda gradjani odluče.\n„Svako ko se popne na binu ima svoj zahtev. Od mini hidroelektrane Rakita za koju dozvolu izdaje lokalna samouprava (Babušnica). Vi tražite od premijera da se bavi mini hidroelektranom, ali, dobro, i to ćemo svakako pogledati… Do sada najnovijeg zahteva za smenu potpredsednika Vlade i ministra unutrašnjih poslova Nebojše Stefanovića, oslobadjanja prostora za opoziciju na RTS, rešavanja ubistva Olivera Ivanovića, koji je par ekselans provokacija, jer je Beograd tražio učešće u toj istrazi i da pruži pomoć u njoj, na šta Priština nije pristala“, rekla je ona.


Podmlađivanje šaka | Dr Marija Bošković\nU procesu podmlađivanja, vrlo često zaboravljamo da estetske procedure treba sprovoditi i na rukama.\nŠake predstavljau najizloženiji deo tela brojnim hemijskim agensima u toku dana, konstantnom isušivanje kože svaki put kada smo u kontaktu sa vodom, jako niske temperature tokom zime ili pak uticaj sunca tokom leta.\nSa godinama koža postaje sve tanja, krvni sudovi sve više izraženi kao i fleke od sunca.\nZaštita tokom leta od UV zračenja , MULTI SUN KREMA GENOSYS SPF 40, koja u sebi ima fizički faktor zaštite, titanijum dioksid\nKorišćenje redovne kućne nege, kreme za ruke SKIN BARRIER PROTECTING krema od korejske firme GENOSYS koja u svom sastavu pored svih hranljivih materija ima ceramide, koji sprečavaju gubitak vode i masnoće u koži, sprečava prodom alergena, mikroorganizama i drugih hemikalija)\nPrvi tretman koji preporučujemo je DYE VL LASER koji će sa kože ukloniti neželjene efekte UV zraćenja, najvećeg uzroka starenja kože. Fotorejuvenacija vraća koži vitalni kapacitet, povećava imuntet, uklanja fleke, crvenilo, poboljšava teksturu kože.Nakon tretmana koža je meka, sjajna, zdrava. Tretmani se rade na dve do tri nedelje, bez period oporavka\nU zavisnosti od dijagnoze pacijentima se aplikuju različite vrste kolagen stimulatora u šake tehnikom uz pomoć kanile (PROFHILO/RADIESSE/JUVEDERM VOLITE)\nZa više informacija o tretmanima koje vam preporučujemo pozovite nas i zakažite besplatne konsultacije.


Цензурисано: Успон хомосексуализма\nCenzurisano: Uspon homoseksualizma\nObjavio Andrej Fajgelj u Moji tekstovi 6. jula 2015. 7 komentara\nGej lobi pokušava da cenzuriše svako drugačije mišljenje. Uspeli su da blokiraju objavljivanje ovog teksta na internet izdanju Politike. Pročitajte ga i podelite svuda, u inat!\nMiša Đurković, Uspon homoseksualizma\nU petak 26. juna Vrhovni sud SAD doneo je presudu u slučaju „Obergefel protiv Hodžiza“, preko koje je, odlukom federalnog tela, legalizovan homoseksualni brak na teritoriji svih američkih država. Dok levoliberalna elita i dominantni mediji koje ona kontroliše slave ovu odluku kao revolucionarnu, većinsko konzervativno opredeljeno stanovništvo Amerike doživljava ovu presudu kao novi dramatičan korak na putu radikalnog urušavanja države kakvu su nekada njihovi očevi pravili.\nIako je odluka doneta tesnom većinom od pet prema četiri, ona nije neočekivana. Pripremljena je prethodnom odlukom istog suda od pre dve godine u slučaju „Sjedinjene države protiv Vindzora“ kojom je naloženo federalnoj vladi da prihvata i priznaje pravnu validnost gej brakova koji su sklopljeni na nivou pojedinačnih država. No još je važnije od toga što je ona zapravo rezultat strahovite pro-gej propagande koja je na snazi u SAD bar u poslednjih dvadeset i pet godina.\nJoš pre pola veka homoseksualno ponašanje je bilo tretirano kao bolest i kažnjavalo se globom, lečenjem i zatvorskim kaznama. Posle 1969 godine i napada homoseksualaca na policiju u Stounvolu u Nju Jorku, te prvih gej parada koje su to počele da slave, a naročito nakon problematične odluke Američkog pshijatrijskog društva iz 1973 godine kojom je homoseksualizam uklonjen sa liste bolesti, ova vrsta ponašanja prerasta u neku vrstu životnog, vrednosnog modela sa sve ideologijom koja ga prati i koja danas caruje širom američkih univerziteta.\nŠirenje gej ideologije pod firmom borbe za navodno ugrožena LGBT prava poseban podsticaj doživljava od početka devedesetih kada je ova ideologija de fakto osvojila prostor popularne kulture i zavladala u filmovima, popularnoj muzici i naročito televizijskim serijama, nekadašnjem bastionu tradicionalnih porodičnih vrednosti. Danas npr. postoje vrlo jake nevladine organizacije koje vrše monitoring kretanja procenta LGBT likova koji se pojavljuju u takozvanim mejnstrim, najgledanijim televizijskim serijama. Jao vama ako proizvodite serije u kojima je takvih likova nedovoljno: pomenute organizacije istaknu vas na stub srama, a onda oglašivači beže glavom bez obzira.\nU ovo masovno zagovaranje „širenja homoseksualnih prava“ uključeni su svi segmenti moći u Americi uključujući i vrh političke elite. Barak Obama je u svm drugom inauguralnoim govoru ogroman prostor posvetio zagovaranju prava LGBT populacije, Stounvol je promovisan u mesto od istorijskog značaja (sad on dođe ko Getisburg!) a najdalje je otišao Stejt Dipartment koji je u doba vladavine Hilari Klinton promovisao doktrinu na osnovu koje zaštita homoseksualnih prava postaje legitimna osnova za sve vrste intervencija SAD prema zemlji za koju se proceni da su u njoj ona ugrožena. Dakle SAD su spremne da u cilju zaštite, odbrane pa i promovisanja prava ove populacije intervenišu diplomatski, ekonomskim sankcija, pa i vojno.\nOvde nemamo prostora da objašnjavamo kako je do ovog došlo i zašto vladajući segmenti američkog društva gotovo unilateralno promovišu gej agendu suprotno volji većine samih Amerikanaca. Naime u prethodnih dvadesetak godina oko ovog pitanja su vođeni pravi kulturni ratovi, silne debate i borbe u javnosti i ustavno-pravnom sistemu. Po pravilu se pokazalo da svuda gde su oblični ljudi uspeli da se izbore za referendum, većina je jasno pokazivala svoju volju da se brak definiše kao zajednica muškaraca i žene. Čak su i na nivou zakonodavnih tela pojedinačnih država najčešće donošene slične odluke kojom je odbijana legalizacija gej brakova. No, elita je svuda ovo pitanje gurala ka sudovima koji su de fakto pravnim nasiljem i nekom vrstom sudijske diktature uvodili legalizaciju gej brakova. Ovaj proces je okončan presudom koja je doneta u prošli petak.\nKonzervativci su skloni da zaključe kako običan narod u Americi sve manje ima pravo da odlučuje o bilo čemu jer im život uređuje „neko odozgo“ poričući njihova prava da se drže svoje tradicije, nasleđa, vrednosti. Antihrišćanska levo-liberalna elita preko medija, politike, univerziteta, pravosuđa i popularne kulture silom nameće svoj pogled na svet i suzbija hrišćanski tradicionalizam.\nU Evropi slične tendencije gledamo odavno. U Hrvatskoj je nasilno, direktivom EU oboren rezultat legitimnog referenduma kojim su se Hrvati bili izborili za tradicionalnu definiciju braka u ustavu. Mediji daju ogroman prostor svakoj inicijativi ili tribini LGBT udruženja, ali prećutkuju milione antigej protestanata koji izlaze na ulice Pariza ili Rima. Otud ne treba da nas iznenađuje to što se promovisanje gej prava i gej agende stalno nameće Srbiji kao fundamentalni uslov za evropske integracije.\nMiša Đurković, Uspon homoseksualizma, Politika 2. jul. 2014.\nEpilog: Članak je objavljen na internet izdanju Politike sat vremena nakon što smo počeli da ga delimo. Pokušaj cenzure propao: http://www.politika.rs/pogledi/Missa-Djurkovich/Uspon-homoseksualizma.sr.html\nUhapšeni zbog zviždanja okupatoru! Devenport mirno gledao dok ih je njegovo obezbeđenje odvodilo.\nGrađanski zakonik opasnost za porodicu\n6. jula 2015. at 13:07\nU međuvremenu objavljeno!\n6. jula 2015. at 14:02\nbolest je uvek bila ali sada su “nakarade“se izborile za širenje bolesti među narodom;borba mora da bude na svim nivoima;ali će Sodoma da ih sprži, verujemo u Boga\n6. jula 2015. at 14:56\nde si ti fajgelj madjaru jedan, sta si baljezgas tu ajde sad lepo mrs !\n7. novembra 2015. at 21:35\nDanijele, vi ste sada prividno jači , jer je diktatura sudstva nameće tvoju bolest kao „vrednost“ veoma brzo , ti i tvoji ćete otići tamo gde vam je mesto, gde ste uvek bili , talog i dno septičke jame društva!!\n9. novembra 2015. at 01:54\nŠta ti smeta što je on Madjar pederčino nijedna. Vredniji je on kao Madjar nego stotine takvih kao što si ti.\n9. novembra 2015. at 01:58\nDa ne bude zabune, nemam ništa protiv tvojih ličnih afiniteta, ali ne namećite vaše vrednosti nama koji ne mislimo tako. Šta ćeš raditi u svoja 4 zida savršeno me ne interesuje.\n26. avgusta 2015. at 08:42\nHvala za odličan tekst. Upravo reč “dekadencija“ pojašnjava sve. Zato ih čeka ista sudbina kao i Sodomu i Gomoru. Lepo je i to što dozvoljavate da i ova druga strana oličena u Danijelu ostavi komentar jer nas time još više jača u uverenju da smo u pravu.


„Mijenjam 42 opštine u RS i tri u Federaciji za Banjaluku“: Urnebesan oglas na internetu nakon Dodikovog gostovanja na N1 - Boss-Jarani\nPost published:21. Novembra 2020\n„Mijenjam 42 opštine u RS i tri u Federaciji za Banjaluku“. Tako glasi oglas koji se danas pojavio na jednom od portala za trgovinu u BiH, a kojim se očigledno aludira na rezultate proteklih lokalnih izbora u BiH, a prvenstveno sa sinoćnjeg gostovanja srpskog člana Predsjedništva BiH Milorada Dodika u programu Televizije N1 u BiH.\nNa pitanje “možemo li dogovoriti kakvu trampu oko Bihaća“, autor oglasa odgovara: „Bihać smo već jednom trampili, 90 i neke. Tike tačke, nema više vračke“, prenosi Srpskainfo.\nMolimo podijelite ovo Share this content\nNext PostGradonačelnik Banje Luke\nGoogle uvodi novu opciju: Ovo se neće svidjeti korisnicima Instagrama i TikToka\nTrumpovi ljekari: Već u ponedjeljak bi mogao biti u Bijeloj kući\nMilioni androida uskoro u velikom …by JaranKorisnici starijih android telefona često imaju glavobolje jer su … Read More1 godina ago\nSmiješni YouTube klipoviby Jaranhttps://youtu.be/VddA2820lI0 Read More1 godina ago, 1 Reply\nAngela Merkel: Slijedi nam teška …by Jaran1 godina ago


Da li postoji obaveza ispravke odbitka prethodnog poreza za opremu za vršenje delatnosti u slučaju njenog izvoza u inostranstvo\nVi ste ovde: Overa / POREZI / PDV / PDV - mišljenja MIF / Prethodni porez / Da li postoji obaveza ispravke odbitka prethodnog poreza za opremu za vršenje ...\n„Obveznik PDV koji je nabavio opremu za obavljanje delatnosti, u konkretnom slučaju štamparsku mašinu, i po tom osnovu ostvario pravo na odbitak prethodnog poreza, a koji je, pre isteka roka od pet godina, izvršio promet predmetnog dobra koji je oslobođen PDV sa pravom na odbitak prethodnog poreza (otpremanje u inostranstvo), nema obavezu da izvrši ispravku odbitka prethodnog poreza za opremu za vršenje delatnosti, s obzirom da u ovom slučaju nisu prestali uslovi za ostvarivanje prava na odbitak prethodnog poreza po osnovu nabavke predmetnog dobra.\nOdredbom člana 24. stav 1. tačka 2) Zakona, propisano je poresko oslobođenje sa pravom na odbitak prethodnog poreza za promet dobara koja obveznik ili treće lice, po njegovom nalogu, šalje ili otprema u inostranstvo.\nPrema odredbi člana 32. stav 1. Zakona, obveznik koji je ostvario pravo na odbitak prethodnog poreza po osnovu nabavke opreme i objekata za vršenje delatnosti, kao i ulaganja u sopstvene ili tuđe objekte, osim ulaganja koja se odnose na redovno održavanje objekata (dalje: ulaganja u objekte), dužan je da izvrši ispravku odbitka prethodnog poreza ako prestane da ispunjava uslove za ostvarivanje ovog prava, i to u roku kraćem od pet godina od momenta prve upotrebe za opremu, deset godina od momenta prve upotrebe za objekte, odnosno deset godina od momenta završetka ulaganja u objekte.\nIzuzetno od stava 1. ovog člana, obveznik ne vrši ispravku odbitka prethodnog poreza u slučaju prometa opreme za vršenje delatnosti, odnosno objekata za vršenje delatnosti na koji se obračunava PDV, ulaganja u objekte za koja naplaćuje naknadu, kao i u slučaju prenosa imovine ili dela imovine iz člana 6. stav 1. tačka 1) Zakona (član 32. stav 3. Zakona).“\nMišljenje Ministarstva finansija br. 413-00-414/2013-04 od 10.04.2014. godine\nTags: izvoz, oprema, prethodni\nhttps://www.overa.rs/wp-content/uploads/2012/07/overa_logo4.png 0 0 ljuban https://www.overa.rs/wp-content/uploads/2012/07/overa_logo4.png ljuban2014-04-10 12:07:592014-07-07 12:09:34Da li postoji obaveza ispravke odbitka prethodnog poreza za opremu za vršenje delatnosti u slučaju njenog izvoza u inostranstvo\nPravilnik o utvrđivanju opreme i objekata za vršenje delatnosti i ulaganja u objekte, načinu sprovođenja ispravke odbitka…\nUslovi pod kojima se može smanjiti osnovica za obračun PDV Problem refundacije PDV po osnovu kupovine stana u slučaju smrti člana porodičnog...


Kako Amerika bira: Politika identiteta\nU prirodi svake osobe je da podržava i da se povezuje se sa onima koji su joj bliski - po rasi, etničkoj pripadnosti, vjeri, polu ili nekim drugim faktorima identiteta. Idektifikacija od određenom elementu pripadnosti odražava se i na politiku, odnosno i politika nastoji iskoristiti tu okolnost. Ilustrativan primjer su i tekuće kampanje kandidata za narednog predsjednika SAD.\nPredsjednički kandidat Barack Obama izašao je na preliminarne demokratske izbore u Južnoj Karolini, u trenutku kad su istraživanja javnog mnijenja pokazivala da bi za njega moglo glasati oko 60 odsto Afroamerikanaca iz te savezne države. Rezultati su, međutim, pokazali da je za njega glasalo više od 80 procenata glasača iz te rasne skupine. Analitičari kažu da je taj skok bio direktan rezultat onoga što su nazvali ”politikom identificiranja.“\nTedencija poistvojećivanja sa ljudima koji sa nama (ili mi sa njima) dijele iste ili slične karakteristike u ovom slučaju direktno se odražava na broj glasova u glasačkoj kutiji, kaže profesor univerziteata Georgetown Mark Rom:\n”Politika poistovjećivanja je kad neko glasa za neku osobu upravo zbog njene rase, pola ili etniciteta, dakle zbog nečega po čemu sebe može identificirati i želi da upravo to vidi i u kandidatu.“\nPolitika identificiranja je, slažu se analitičari, u prvi plan izbila nakon što je bivši predsjednik Bill Clinton uporedio senatora Obamu sa drugim, na ranijim izborima neupješnim crnačkim kandidatom Jesse Jacksonom.\n”I Jesse Jackson je pobijedio u Južnoj Karolini, i to dva puta. A i senator Obama ovdje vodi snažnu kampanju“ - rekao je tada, pored ostalog, gospodin Clinton\nBarack Obama je prvi Afroamerikanac koji je u politici pokazao toliko multirasnog utjecaja na mase. Clintonov komentar zato su mnogi shvatili kao pokušaj da se ne-crnim glasačima sugerira da ne daju glas senatoru Obami.\nPolitika identiteta je prisutna i u kampanjama drugih kandidata. Senatorica Hillary Clinton je prva žena koja ima ozbiljne šanse da dobije nominaciju Demokratske stranke. I mnoge Amerikanke koje pripadaju toj stranci ili je podržavaju, posebno one iz generacije kasnih srednjih godina u koju spada i gospođa Clinton, tu šansu prihvataju i kao vlastitu istorijsku priliku\nProfesor Rom to objašnjava na slijedeći način:\n”Amerikanke su dugo, dugo čekale na šansu da glasaju za nekoga ko je njima sličan u predsjedničkoj utrci.“\nKritičari politike identificiranja kažu da takav pristup vodi u dalje podjele. Međutim, ako kandidati i njihove stranke procijene da time mogu ostvariti neku određenu prednost u izbornoj utrci, oni će politiku poistovjećivanja i koristiti.


SMRZNUTO VOĆE I POVRĆE JE BOLJE OD SVEŽEG | Magično bilje\nSMRZNUTO VOĆE I POVRĆE JE BOLJE OD SVEŽEG\n09.10.2013\t| AKTUELNO | Pregleda: 2015\t| Autor: Magično bilje | 0\nSadrži više više C vitamina, beta karotena, gvoždja, kalcijuma...\nIako su donedavno stručnjaci govorili da je sveže voće i povrće najbolji prehrambeni izbor, dva nova nezavisna istraživanja britanskog Instituta Lederhed i Univerziteta Čester pokazuju da se smrzavanjem sveži plodovi nutricionistički obogaćuju, zbog čega postaju i zdraviji.\nTako u proseku smrznuta brokoli sadrži veće nivoe vitamina C i luteina, a čak četiri puta više beta karotena od svež. Smrznuta šargarepa sadrži trostruko više luteina i dvostruko više beta karotena, ali i više polifenola nego sveža verzija, piše Daily Mail.\nNutritivne vrednosti namirnice kod smrzavanja u nekim slučajevima se drastično razlikuju, pa tako smrznuti spanać ima četiri puta više hranjivih materija, vlakana, folne kiseline, gvoždja i kalcijuma.\nUkupno gledano, čak dve trećine voća i povrća zdravije je jesti smrznuto nego sveže, uz izuzetak limuna, karfiola i kukuruza. Razlog zbog kojeg je smrznuto bolja opcija je to što se voće i povrće smrzava odmah nakon branja, dok sveži plodovi mogu mesecima stajati u supermarketima poprskani raznim hemikalijama kako bi zadržali svoj dobar izgled.\n- Uvek je najbolja opcija pojesti voće ili povrće odmah nakon branja, ali to je najčešće i nemoguća opcija, a već nekoliko dana skladištenja šteti nutritivnim vrednostima namirnica - rekao je jedan od autora istraživanja, profesor Graham Bonvik.\nC vitamin beta karoten gvoždje kalcijum smrznuto povrće...


NOVE MERE ZA PODIZANJE RUSIJE: Ovako Putin planira da oporavi ruski natalitet! - Informativni portal slobodnasrbija.rs\nNOVE MERE ZA PODIZANJE RUSIJE: Ovako Putin planira da oporavi ruski natalitet!\nKategorija: Svet, Objavljeno: 29.11.2017\nKonkretno, on je predložio da se uvede roditeljski dodatak za prvo dete, kao i da se do kraja 2021. godine, proširi i produži program „materinskog kapitala“ koji, osim značajne finansijske pomoći, porodicama sa dvoje i više dece daje i brojne olakšice. Nove mere predviđaju i povlašćene hipoteke, razne subvencije i federalne i regionalne programe za pomoć.\nOsim toga, biće povećan broj regiona u kojima će višečlane porodice dobijati posebne naknade, država će modernizovati i dečije poliklinike, a vlasti obećavaju i da će rešiti problem redova prilikom upisa dece u jaslice.\nOd sledeće godine država će iz budžeta davati dodatak u iznosu od najmanje 10.500 rubalja mesečno (više od 150 evra) za prvo dete, do godinu i po dana starosti.\nPutin je, međutim, sada naložio da se proširi spektar namene, pa će biti dozvoljeno se on troši i na plaćanje dadilja i negu dece, a osim toga sredstva će biti dostupna i u obliku mesečnih isplata socijalno ugroženim porodicama.\nOtkako je Putin 2007. godine uveo „materinski kapital“, taj program je obuhvatio osam i po miliona ruskih porodica. Statistike pokazuju da Rusi najčešće taj novac troše na poboljšanje životnih uslova. Više od pet miliona porodica je novac potrošilo upravo u te svrhe.\nOn je naglasio da je neophodno usvojiti kompleks mera koje će stabilizovati situaciju i koje neće dopustiti da se broj stanovnika smanji u narednoj deceniji. Za to je, kako je rekao, potreban aktivan i dosledan rad u svim pravcima, i za smanjenje smrtnosti i za stimulisanje nataliteta.\n„Za nas je jako bitno da stimulišemo mlade generacije da rađaju decu, jer je njima često teško da se odluče na prvo dete. A onda, kada dobiju prvo, uglavnom se ne zadržavaju na tome, već se odlučuju i za drugo, treće. Prihodi građana su nestabilni, a to posebno dotiče porodice sa decom, pa je zbog toga jako dobro što se uvodi mera mesečnih dodataka za prvo dete, koja zapravo prethodi ’materinskom kapitalu‘. Veoma je važno i to što je ta suma novca usklađena sa potrošačkom korpom deteta“, kaže za Sputnjik Olga Savinska, predavač na Višoj školi ekonomije i ekspert Građanske komore grada Moskve.\n„Mera je sazrela, stasalo je novo pokolenje, koje je rođeno devedesetih godina, a njih je malo. Ako te generacije ne budu imale decu, imaćemo ozbiljniju demografsku jamu nego što je ona iz koje smo se nedavno iščupali. Mislim da stimulisanje rađanja prvog deteta nije ništa manje važno od stimulisanja rađanja drugog i trećeg deteta. Novčana pomoć države će skinuti teret sa mladih roditelja. Nova Putinova mera trebalo bi da deluje kao i prethodna, koja je pomogla u ispravljanju demografske situacije. Devedesete godine su ostavile ozbiljan ožiljak, jer u tom periodu nismo radili na natalitetu. Danas postoji vera u budućnost i podrška države, a to je veoma važno“, smatra Šatrov.\nOsim državnog, svoje programe za pomoć porodicama sa decom imaju i ruski regioni. U Moskvi, recimo, ima oko 130.000 porodica sa troje i više dece, koje dobijaju socijalnu podršku. Grad im pomaže na različite načine — daje im finansijsku pomoć, popuste prilikom plaćanja komunalnih usluga, besplatne karte za sve vrste gradskog saobraćaja (osim taksija), pravo na besplatan parking, besplatne ulaznice za zoološki vrt, a po sniženim cenama mogu nabaviti i karte za muzeje, pozorišta, koncerte i druge kulturne i sportske događaje.\nTakođe, toj deci je obezbeđen i besplatan vrtić, a prilikom upisa imaju prioritet. Zanimljivo je i da jedan od roditelja ima pravo na platu iz gradskog budžeta, ako reši da ne daje decu u vrtić, nego ih sam čuva.\nMoskovske porodice sa troje i više dece svakog meseca dobijaju i novac za kupovinu odeće i drugih potrepština za decu, a poseban program postoji i za takve porodice sa niskim primanjima. U okviru tog programa, ove godine će biti podeljeno 65.500 sertifikata na ukupnu sumu od preko 130 miliona rubalja (oko 2 miliona dolara) za kupovinu odeće, obuće, igračaka i drugih stvari.\nRezultat takve gradske politike je očigledan: za poslednjih sedam godina broj porodica sa više dece se povećao za skoro dva puta.


Pavle Bašić 帕夫莱·巴希奇 Etički skandal: Evropa baci u kantu 30% kupljene hrane\nEtički skandal: Evropa baci u kantu 30% kupljene hrane\nVećina Španaca smatra da je prisutnost hemikalija i pesticida glavni rizik po zdravlje koji se odnosi na hranu koju jedu. Tako je i među većinom građana Evropske unije, prema najnovijoj anketi Eurobarometra objavljenoj 2010. godine. Manje od polovine populacije brine o prekomernoj potrošnji kalorija, epidemiji gojaznosti koja je kao pošast zavladala Starim kontinentom ili o trovanju hranom”, što su sve „najveće stvarne opasnosti”, ističe Bernhard Url, izvršni direktor Evropske agencije za sigurnost hrane (EFSA).\nBernhard Url, direktor EFSA-e (Foto: Carlos Rosillo, El Pais)\nRođen 1961. u Kapfenbergu (Austrija), Bernhard Url je danas veterinar koji je u mladosti želeo da bude farmer ali je nakon diplome specijalizovao bezbednost hrane. Od 2014. godine je na čelu EU agencije EU koja objavljuje naučne studije o patogenima, zagađujućim materijama i drugim supstancama pronađenim u hrani, ne bi li na taj način pomogli političarima da donesu dobro promišljene i na faktima utemeljene odluke.\nŠta jedete a šta ne, i zašto?\nJedem sve vrste hrane. Ne bojim se da pojedem bilo koju namirnicu, jer je nivo bezbednosti hrane u Evropi veoma visok. Jedem sve manje mesa jer sam zabrinut za dobrobit životinja i zato što smatram da je zdravije nemati ih na meniju. Način na koji tretiramo životinje je odraz zrelosti našeg društva, a sa etičkog gledišta mislim da možemo bolje od ubijanja životinja.\nDa li je moguće kombinovati aktuelne nivoe potrošnje mesa sa humanijim tretmanom životinja?\nNije pitanje možemo li sebi priuštiti da nastavimo sa trenutnim modelom već da li to želimo. U bliskoj budućnosti moraćemo da hranimo 10 milijardi ljudi, a za to je potrebno najmanje tri stvari: Prvo, pomoći zemljama u razvoju. Veliki deo poljoprivredne proizvodnje gubi se usled nedostatka infrastrukture, logistike i znanja. Drugo, Evropa baca u kantu 30% svoje kupljene hrane; to je etički skandal.\nTreće, moramo promeniti navike u ishrani. Ne možemo nastaviti da konzumiramo toliko životinjskih proteina. Stočarska proizvodnja troši previše energije, zemljišta i vode a pritom proizvodi prekomerne količine uglenika. Moj savet je: jesti manje životinja i više biljaka. Ovo bi bilo zdravo za ljude, za planetu i za 800 miliona oni koji svako veče na počinak odlaze gladni, jer nemaju šta da jedu.\nDa li je ta ishrana dostupna svima?\nPristup svežim proizvodima je ključni socijalni aspekt. Tu je, takođe, pitanje nejednakosti. U Sjedinjenim Državama postoje prehrambene „pustinje“, gde je nemoguće naći svežu hranu u krugu od osam kilometara; tu se, štaviše, nameće i pitanje da li svi mogu priuštiti takvu ishranu. Izgleda da i Evropa ima ove „prehrambene pustinje“, iako ova stvar nije u nadležnosti EFSA i nemamo nikakve podatke. Organsko voće i povrće su skuplje i postoje ljudi koji ih ne mogu priuštiti.\nU pogledu bezbednosti – tu nema razlike. Što se tiče hranljivosti, verovatno ni tu nema razlika. Prednosti organske poljoprivrede imaju veze sa – održivošću proizvodnje.\nDa li organska poljoprivreda ima manje uticaja na životnu sredinu s obzirom da se za njenu proizvodnju koriste, recimo, toksična jedinjenja na bazi bakra poput pesticida?\nU principu, odgovor je – da. Način korišćenja tla i rotiranje sorti useva koji se na njima uzgajaju mnogo je prirodniji pri uzgajanju organskih useva. Upotreba bakra je nešto za šta imamo interesa. Vidimo probleme zagađenja životne sredine izazvane bakrom, baš kao što su otrovne i za vodozemce, ptice i druge organizme. Potrebno je dalje proučavati specifičnosti organske i industrijske metode uzgoja.\nKoji je najveći problem hrane sa kojim se suočava Evropa?\nVišak hranljivih sastojaka. Gojaznost. Prehranjenost i neuhranjenost u razvijenom svijetu su naši najveći izazovi.\nDa li treba da brinemo o đubrivima i hemijskim proizvodima u našoj hrani?\nU Evropi, svi aditivi moraju biti procenjeni pre njihovog odobrenja. Svi koji su odobreni su na listi za upotrebu, i moraju se ponovo proveravati na svakih 10 godina. Ne postoji nulta opasnost, ali u ovom polju rizik je veoma, veoma mali. Najveće opasnosti leže u trovanju hranom usled bakterija i virusa koji je napadaju. Svake godine se u Evropi zabelež milioni slučajeva koji bi mogli biti sprečeni uz primenu bolje higijene i nadzora.\nDa li u našoj hrani postoje plastične mase i kakav je njihov uticaj na naše zdravlje?\nOve supstance su prisutne i to je neporeciva činjenica. Još uvek ne znamo da li imaju toksikološko dejstvo na tkiva. Savetodavno telo EU za nauku radi na formiranju jasne slike, koja će krajem ove godine biti objavljena u vidu naučnog izveštaja.\nVidimo li porast neosnovanih strahova vezanih za hranu i način ishrane?\nDa, postoji li zabrinutost građana. Oni misle, recimo, na način tipa „hm, kako to može biti da urin mog sina sadrži [herbicid] glifosat? Mi im kažemo: koncentracija je toliko niska da nema rizika. A ljudi na to odvraćaju: ali, ja ne želim da urin moje dece sadrži bilo koji glifosat. Što nas vodi ka drugom pitanju: koju vrstu poljoprivrede želimo? Želimo li pesticide ili ne? Koji su rizici a koje potencijalne koristi? Ovo je politička rasprava; Ne radi se o nauci, već o društvenim i opšteljudskim vrednostima, o ekonomiji. I tu se, onda, nameće još jedno pitanje. Hrana se više ne proizvodi pred kapijom našeg suseda, negde u komšiluku; ona dolazi iz Novog Zelanda, Čilea, Kanade. Složenost lanca snabdevanja onemogućava apsolutnu kontrolu. Ne znamo, zapravo, odakle naša hrana dolazi i moramo verovati kompleksnoj mašineriji za preradu hrane. Napokon, ukoliko želimo da jedemo, moramo da verujemo. I to je ono što čini da se ljudi osećaju nesigurnima.\nKako se ovo poverenje može povratiti?\nIndustrija je izgubila poverenje potrošača. Podsećamo na slučaj konjskog mesa koje nije bilo opasno po zdravlje ljudi, ali je i dalje predstavljalo potencijalno varljivu praksu. A onda treba da se zapitamo i ovo: da li nam trebaju jagode iz Južne Amerike, kivi iz Novog Zelanda, i da nam je svo voće i povrće iz čitavog sveta na raspolaganju preko cele godine? Poljoprivrednu proizvodnju bismo možda mogli da ponovo regionalizujemo. Regionalizacija dolazi sa potvrdama o kvalitetu, adekvatnim tretmanom životinja i još dosta stvari, a industrija sada pokušava da povrati to poverenje putem – oznake kvaliteta.\nDa li će genetski modifikovana hrana biti potrebna za prehranu 10 milijardi ljudi?\nMislim da – ukoliko razvijemo dobre programe za sprečavanje gubitaka usled loših useva, sprečimo bacanje hrane u takozvanom razvijenom svetu i promenimo naše navike u ishrani – možemo daleko dogurati i bez genetski modifikovane hrane. Moraju se pojaviti konkretne metode u ostvarenju ovakvih ideja, recimo, u slučaju suše, ili otpornost na štetočine, iako trenutno ne vidim razlog za njihovu primenu u Evropi.\nKako možemo izbeći bacanje tolike količine hrane, posebno u supermarketima?\nSve je stvar stava, koncipiranja i primene boljih planova kao i promene ponašanja. Na farmi na kojoj sam odrastao, nije postojala ni mrva hleba koja bi se bacila; moja majka je na to gledala kao na greh. Ljudi koji su živeli u Evropi nakon Drugog svetskog rata su daleko više cenili hranu. Zašto ne bi i danas? Reč je o naprosto o podučavanju ljudi na način da postanu svesni ovog problema. Što se tiče velikih supermarketa, postoje zakoni: U Francuskoj su supermarketi prisiljeni da proizvode kojima ističe rok doniraju bankama hrane. Nema smisla da ih šaljemo u podsaharsku Afriku jer taj koncept ne bi funkcionisao, a u Evropi već imamo više nego dovoljno ljudi sa niskim primanjima: 23% Evropljana živi ispod granice siromaštva.\nKoji su patogeni posebno zabrinjavajući?\nAfrički virus svinjske kuge, koji je ušao u EU 2014. godine, već je pogodio devet zemalja: Litvaniju, Letoniju, Estoniju, Češku, Rumuniju, Mađarsku, Bugarsku i Belgiju. Bolest je iznenada buknula u radijusu od 1.000 kilometara, od Baltika do Belgije, verovatno zbog toga što je neko bacio komad zagađenog mesa kroz prozor automobila – meso kojim se inficirala neka divlja svinja. Ovo je ogroman problem jer ova groznica može dopreti do zemalja sa najvećim farmama svinja u Evropi, kao što su Španija, Francuska, Nemačka ili Holandija.\nDa li političari dovoljno uzimaju u obzir naučne dokaze?\nDa. Tokom svojih 15 godina, EFSA je za potrebe Evropske unije izradila i objavila oko 6.000 naučnih radova, od kojih je oko 99.9% uzeto u obzir od strane evropskih zakonodavaca. U Evropi je politika zasnovana na dokazima predstavlja važan stub bezbednosti hrane. Postoji, međutim, razlog za zabrinutost, naročito kada je reč o vakcinama. U Francuskoj, recimo 40% populacije smatra da vakcine imaju toksičan efekat, što je katastrofalno pogrešan stav. Veoma je opasno misliti da su naučni dokazi samo „neko drugo mišljenje“. Ukoliko dovodimo u pitanje naučni metod i dokaze, onda se vraćamo u srednji vek.\n← Klimatske promene i njihov uticaj na svetsku ekonomiju\nNemačka: Vreme buma za menadžment-konsultante →


Vida Ognjenović: Pozorište zna o nama više nego što znamo sami o sebi\nKultura Autor:Jelena Petrović02. jul. 201920:27 > 20:29\nOd 4. do 9. jula, pod sloganom "Kakvi smo takvi smo - pozorište zna" u Vili Stanković u Čortanovcima održava se šesti "Novi tvrđava teatar". Na programu su ostvarenja domaćih, ali i stranih pozorišta. Selektorka i umetnička direktorka Novog tvrđava teatra, književnica Vida Ognjenović kaže da se na festivalu mogu videti raznovrsne predstave.\nGostujući u Danu uživo, rekla je da slogan treba da nas uputi na činjenicu da pozorište mnogo više zna o nama, nego što mi znamo o njemu, a drugo – više nego što znamo sami o sebi.\n„Pozorište nas posmatra kroz vreme, i menja se ta njegova tačka motrišta, i to je značajna i tačna slika“, kaže Ognjenovićeva.\nFestival će otvoriti priča o Mileni Pavlović Barili, „San o Mileni“, u četvrtak uveče. „To je dokumentarno-poetizovana priča o Mileni Pavlović Barili, napravilo ju je udruženje umetnika „Artista“. Ovo je jedna stvarno aktivna grupa ljudi koja radi dobre stvari… Jedna od tih je ova predstava. Drago mi je što sam uspela da je dovedem na ovaj festival. To je jedna divna pozorišna i video celina“, navela je.\nIz Rumunije, prenosi, dolazi predstava „Opasada Venecije“, čiji je reditelj Italijan (Mikele Modesto Kazarin). „Počeli su pre skoro dve godine na tome da rade, to je adaptacija Kamijevog dela „Opsadno stanje“, primenili su na dokumente iz istorije Venecije, i sve prikazuju u maniru comedia del arte“. Kaže da se zainteresovala za ceo taj proces i pratila ga, a da su se glumci spremali gotovo godinu dana za tu predstavu. Veruje da će oduševiti našu publiku.\nOgnjenovićeva kaže da su predstave koje se mogu videti na festivalu veoma raznovrsne. „Trudila sam se da se ne ponavljam da budu različite pozorišne radionice, različiti rukopisi, da budu predstave i teme iz različitih vremena“.\nNarodno pozorište iz Sarajeva će doći s predstavom „Kavkaski krug kredom“ Bertolta Brehta, u režiji Paola Mađelija, u kom ceo ansambl tog teatra učestvuje, navodi gošća N1.\nA ceo program možete pogledati OVDE.\nUpitana o ovogodišnjoj Sterijinoj nagradi koju je dobila za tekst savremene drame – za predstavu „Kozocid“ koju je i režirala, Vida Ognjenović kaže da ništa novo reći i šaljivo dodala – „nagrade me mnogo više raduju nego kritike“.\nTo je, podseća, treća nagrada za tekst, šesta ukupno Sterijina i dodaje da joj se obradovala, ali i da ju je priželjkivala.\nČortanovciFestivalglumcipozorišteSterijino pozorjeVida Ognjenović


zemljista parcele FEDERACIJA BOSNE I HERCEGOVINE - GoHome tražilica za nekretnine - oglasi na Internetu\nZa upit "zemljista parcele federacija bosne i hercegovine" pronađeno 1 533 nekretnina - prosječna cijena 100 KM/m2\ndo 9657 m2\n9657 m2 (prosječna površina)\nbarem 9657 m2\ndo 769000 KM\ndo 961000 KM (prosječna cijena)\ndo 1150000 KM\ndo 99 KM/m2 (prosječna cijena)\nZemljište, TUZLA, 110.000 KM, 1763,00 m2 cca 60 KM/m2\nProdaje se zemljiše površine 1763m 2 u naselju Ši Selo, Tuzla. .\nNekretnine sa slikom za upit 'zemljista parcele federacija bosne i hercegovine'\nZemljište, LUKAVAC, 53.000 KM, 1761,00 m2 cca 30 KM/m2\nProdaje se zemljište površine 1761m 2 u naselju Devetak, Lukavac. .\nZemljište, HODBINA, 68.000 KM, 1280,00 m2 cca 50 KM/m2\nProdaje se zemljište u naselju hodbina u mostaru. Zemljište je površine 3500m2 i nalazi se na vrlo atraktivnoj lokacij u naselju Hodbina u mostaru uz Rijeku Bunicu. Uknjiženo je sa dijelom 1/1 i kao takvo se prodaje. Vlasništvo je 1/1 Hodbina.\nZemljište, SARAJEVO, 32.000 KM, 593,00 m2 cca 50 KM/m2\nNaša agencija Luxuri & Partneri prodaje : parcelu veličine 593 m2 sa asfaltnim prilazom . Parcela je idealna za gradnju kuće , imaju komunalni priključci uz parcelu . Hadzići.\nLukavica (100m od O.Š. Petar Petrović Njegoš); građevinsko zemljište od 945m2 sa neuknjiženom kućom i garažom; svi priključci (struja, voda, plin); 160.000 KM-kontakt na 061/150-519; 061/247-777; građevinsko zemljište (945m2)-Lukavica.\nZemljište, SANSKI MOST, 27.750 KM, 200,00 m2 cca 140 KM/m2\nNa prodaju je zemljišna parcela ukupne površine 5550m2 u Sanskom Mostu, naselje Krkojevci, u neposrednoj blizini Poljoprivredne škole. Parcela je pravougaonog oblika i graniči sa glavnim asfaltnim putem, a karakteriše ga prirodno okruženje i činjenica da je ovaj dio grada izdvojen....\nZemljište, ZENICA, 105.000 KM, 2224,00 m2 cca 50 KM/m2\nProdaje se zemljište površine P=2224m2. Plac se nalazi u Drivuši. Plac ima prilaz sa ceste. Plac ima svu neophodnu infrastrukturu. Postoji projekat za gradnju stambene zgrade dimenzija 12x10. Na postojećoj parceli postoji malinjak star dvije godine dana 1200 sadnica, sa sistemom za....\nZemljište, LUKAVAC, 62.238 KM, 2829,00 m2 cca 20 KM/m2\nProdaje se zemljište površine 2829m2 pored puta, Bokavići, Lukavac. .\nZemljište, SANSKI MOST, 300.000 KM, 200,00 m2 cca 1500 KM/m2\nredmetna nekretnina je trouglastog oblika, ima izlaz na dva puta i predstavlja idealnu priliku za razne poslovne djelatnosti. Bitno je napomenuti da na ovoj lokaciji postoje svi priključci potrebni za izgradnju objekata. Lokacija kao i veličina zemljišta omogućava budućim vlasnicima,....\nZemljište, MOSTAR, 51.200 KM, 1280,00 m2 cca 40 KM/m2\nzemljište je uz glavnu prometnicu u neposrednoj blizini harema, atraktivna lokacija, uredna dokumentacija Raštani.\nZemljište, SARAJEVO, 65.000 KM, 5602,00 m2 cca 10 KM/m2\nNEKRETNINE KARMELA oglašavaju prodaju parcelu površine 5602 m2, koja se nalazi u općini Hadžići, naselje Osenik. Svi priključci su dovedeni do parcele, asfaltni je prilaz, a do same parcele je 10 metara makadamskog puta. Parcela se nalazi u mirnom kraju, okružena zelenilom i u blizini....\nZemljište, MUTNIK, 24.000 KM, 24000,00 m2\nHitno prodajem 12 duluma šume ispod tržišne cene. Vlasništvo je upisano u Zemljišne knjige 1. ZKNJ UL. BROJ 29 KO BUKOVICA, 2. ZKNJ UL. BROJ 463 KO MUTNIK, 3. ZKNJ UL. BROJ 166 KO MUTNIK, i 4. ZKNJ UL. BROJ 177 KO MUTNIK Nekretnina posjeduje .\nZemljište, TUZLA, 35.000 KM, 880,00 m2 cca 40 KM/m2\nProdaje se zemljište površine 880m 2 nedaleko od auto škole Geja, Moluhe, Tuzla. .\nZemljište, ILIĆI, 93.400 KM, 1280,00 m2 cca 70 KM/m2\nProdaje se parcela pravokutnog oblika u nasečlju Ilići u Mostaru,uz samu cestu u Ilićima.Vlasništvo i papiri su 1/1.Izvrsna lokacija za privatnu kuću Ulaz od Iliće,od permila prema Ilićima 300m.\nZemljište, SARAJEVO, 498.912 KM, 31182,00 m2 cca 20 KM/m2\nAgencija SANT prodaje zemljište u naselju Vlakovo Pristup nekretnini: Auto, Kamion Osnovna infrastruktura: Vodovod.\nZemljište, DONJI ŽABAR, 50.000 KM, 2300,00 m2 cca 20 KM/m2\nZemljište površine cca 2300m2 u Čović polju. Zemljište je kompletno ograđeno i na njemu je izgrađen ljetnikovac i pečenjara sa roštiljem, dovedena je voda a za struju treba platiiti priključak. Voćnak na kome su zasađene kruške, jabuke i višnje pod rodom su 8-ma godina. Pogodano je....\nZemljište, SARAJEVO, Rakovica, 35.000 KM, 633,00 m2 cca 60 KM/m2\nProdajemo fantastično zemljište ukupne površine 633m2 na području Rakovice . Udaljenost od glavne ceste je 2 kilometra asfaltnog puta. Zemljište se nalazi na mirnoj lokaciji, okruženo prirodom i vikend kućama. Na zemljište je dovedena voda. CIJENA: 35.000 KM 061 150 519 Zemljište....\nPromjena cijene sa 100.000 KM na 69.000 KM dana 02.07.2022.\nZemljište, VELIKA KLADUŠA, 69.000 KM, 67112,00 m2\n24.07.2021 - 50.000 KM\n07.08.2021 - 80.000 KM\n14.08.2021 - 136.500 KM\n21.08.2021 - 40.000 KM\n28.08.2021 - 70.000 KM\n04.09.2021 - 45.000 KM\n11.09.2021 - 1.250.000 KM\n18.09.2021 - 70.000 KM\n25.09.2021 - 45.000 KM\n02.10.2021 - 40.000 KM\n09.10.2021 - 30.000 KM\n16.10.2021 - 58.000 KM\n23.10.2021 - 2.684.480 KM\n30.10.2021 - 70.000 KM\n06.11.2021 - 58.000 KM\n13.11.2021 - 100.000 KM\n20.11.2021 - 58.000 KM\n27.11.2021 - 2.684.480 KM\n04.12.2021 - 320.000 KM\n11.12.2021 - 80.000 KM\n18.12.2021 - 40.000 KM\n25.12.2021 - 100.000 KM\n01.01.2022 - 2.684.480 KM\n08.01.2022 - 80.000 KM\n25.01.2022 - 30.000 KM\n29.01.2022 - 1.250.000 KM\n05.02.2022 - 58.000 KM\n12.02.2022 - 80.000 KM\n19.02.2022 - 50.000 KM\n05.03.2022 - 50.000 KM\n12.03.2022 - 30.000 KM\n19.03.2022 - 80.000 KM\n26.03.2022 - 70.000 KM\n02.04.2022 - 45.000 KM\n09.04.2022 - 50.000 KM\n16.04.2022 - 70.000 KM\n23.04.2022 - 67.000 KM\n30.04.2022 - 80.000 KM\n07.05.2022 - 50.000 KM\n14.05.2022 - 134.224 KM\n21.05.2022 - 30.000 KM\n28.05.2022 - 80.000 KM\n04.06.2022 - 40.000 KM\n11.06.2022 - 50.000 KM\n18.06.2022 - 80.000 KM\n25.06.2022 - 100.000 KM\n02.07.2022 - 69.000 KM\nProdajem zemlju u selu Gradina, opština Velika Kladuša.Površina je 6 hektara 71 ar i 12m2.Dio zemlje je pod šumom, dio je okućnica, dio obradive zemlje i pašnjaka. Zemlja se nalazi u blizini crkve.Ukoliko ste zainteresovani, pozovite na broj telefona koji stoji u oglasu. Nekretnina....\nZemljište, TUZLA, 479.535 KM, 31969,00 m2 cca 20 KM/m2\nProdaje se zemljište i šuma površine 31.969m² u naselju Buhačica - Ši Selo. Zemljište se nalazi na dobroj lokaciji u neposrednoj blizini grada i pogodno je za razne namjene. Povezano je lokalnim asfaltnim putem sa južnom gradskom saobračajnicom. Kanalizacija, Struja, Vodovod.\nZemljište, MOSTAR, 68.000 KM, 1280,00 m2 cca 50 KM/m2\nProdaje se parcela, zemljište površine 1500m2 u naselju Cim, od tutine krivine prema Ilićima, uz samu cestu i na vrlo lijepom položaju ,osunčana..Vlasništvo i papiri suu 1/1. CIM-ILIĆI,.\nZemljište, BOSANSKA KRUPA, 6.000 KM, 83590,00 m2\n04.12.2021. - 6.000 KM\nPosjed sa zemljom i šumom Bos. Krupa Cijena 5 KM/m2 Prodaje se posjed na području opštine Bosanska Krupa lokacija Vranjska. Posjed je udaljen od grada svega 3 kilmetra a omogućen je pristup posjedu iz dva pravca. Od magistralne ceste udaljen je svega nekoliko stotina metara. Ukupna....\nZemljište, GRAČANICA, 99.000 KM, 3729,00 m2 cca 30 KM/m2\nProdaje se ravna građevinska parcela ukupne površine Struja. Voda..\nZemljište, ŠIROKI BRIJEG, 57.600 KM, 1280,00 m2 cca 50 KM/m2\nviše parcela na ulazu u Široki Brijeg,kod Bošnjak Komercca,vlasništvo i papiri 1/1,kuca i dvorište u zk izvadku,nema tereta nikakvih.Ima prikljucak struje,vode,telefonaNa svim parcelama se planira izgradnja induvidualnih stambenih objekata,a uvjeti gradnje ce se utvrditi nakon....


Najmlađem borcu Vojske Republike Srpske Spomenku Gostiću danas je odata počast na mjesnom groblju Gornji Ulišnjak u federalnoj opštini Maglaj. Najmlađem borcu Vojske Republike Srpske Spomenku Gostiću danas je odata počast na mjesnom groblju Gornji Ulišnjak u federalnoj opštini Maglaj. […]\nU Spomen-kompleksu Čardak kod Dervente juče je obilježeno 28 godina od velikog stradanja 37 Srba koje su na Vaskrs 1992. godine ubili pripadnici HVO-a i paravojnih hrvatsko-muslimanskih formacija i ugasili nekoliko porodica. Načelnik opštine Derventa Milorad Simić istakao je da […]\nU spomen-kompleksu Čardak u opštini Derventa danas je obilježeno 27 godina od stradanja 37 Srba iz ovog naselja, koje su na Mali Vaskrs ubili pripadnici Hrvatskog vijeća odbrane i paravojnih hrvatsko-muslimanskih formacija. Tim povodom u Crkvi Svetog apostola Tome, koja […]\nSutra obilježavanje 27 godina od stradanja Srba iz Čardaka\nU spomen-kompleksu Čardak u opštini Derventa sutra će biti obilježeno 27 godina od stradanja 37 Srba iz ovog naselja, koje su na Mali Vaskrs ubili pripadnici Hrvatskog vijeća odbrane i paravojnih hrvatsko-muslimanskih formacija. Program obilježavanja počeće u 10.00 časova Svetom […]\nU Vlasenici na vojničkom groblju održan parastos za pale branioce Dervente 1993. Posetom spomen-sobi poginulim borcima VRS i vojničkom groblju, parastosom u Crkvi Svetih apostola Petra i Pavla i polaganjem venaca i paljenjem sveća, u Vlasenici je obeležena 26-godišnjica pogibije […]\nMinistar rada i boračko-invalidske zaštite Republike Srpske Milenko Savanović prisustvovao je danas u selu Cerovica kod Stanara otkrivanju spomen-ploče i parastosu za 58 poginulih boraca Vojske Republike Srpske iz 12 gradova i opština Srpske. Savanović je istakao da je odbrambeno-otadžbinski […]\nObilježen dan oslobođenja Vlasenice u proteklom ratu\nU Vlasenici je danas obilježeno 26 godina od oslobođenja opštine u proteklom odbrambeno-otadžbinskom ratu u kojem je poginulo 146 boraca sa ovog područja. Načelnik opštine Vlasenica Miroslav Kraljević rekao je okupljenima na Vojničkom groblju da je ovaj dan najvažniji za […]\nU spomen-kompleksu Čardak u opštini Derventa danas je parastosom, polaganjem vijenaca i prisluživanjem svijeća obilježeno 26 godina od stradanja 37 Srba iz ovog naselja, koje su ubili na Mali Vaskrs 1992. godine pripadnisi HVO-a i paravojnih hrvatsko-muslimanskih formacija. Načelnik opštine […]\nSjećanje na žrtvu Spomenka Gostića čuva se i u stihovima\nU porti Hrama Rođenja Presvete Bogorodice u Doboju danas je služen parastos za najmlađeg borca Vojske Republike Srpske Spomenka Gostića, koji je poginuo 20. marta prije 25 godina, a ispred Spomenkove biste čitani su nagrađeni radovi literarnog konkursa za djecu […]\nSamo Srbe krive za zločine\nPosle presude Suda BiH za ratna dešavanja u Doboju, pripremaju se novi procesi. Karagić je osmi u nizu sa srpske strane koji je osuđen za zlodela 1992. Doboj, sudeći prema presudi od 12 godina zatvora bivšem pripadniku “Crvenih beretki” i […]


Petak kada je pala Frankenštajn-koalicija: SAV JED I SAV JAD KANTONALNE VLADE U NESTANKU | STAV\nKažu da “sve što je dobro – kratko traje”. I na sreću, ali i na žalost, ovu poslovicu ne možemo upotrijebiti u slučaju odlazeće Vlade Kantona Sarajevo, koja trenutno pjeva svoj labuđi pjev. Nasreću jer Vlada Kantona Sarajevo jete kratko trajala, no bila je sve drugo osim dobra i odgovorna. Nažalost jer se njen relativno kratak rok trajanja većem dijelu građana Kantona Sarajevo ipak učinio kao izuzetno dug i mučan period. Sada je izvjesno, formiranjem koalicije SDA-SBB-DF, te formiranjem vlasti na državnom nivou, raspala se Frankenštajn-koalicija koja je vladala Sarajevom gotovo godinu dana. To je bio događaj koji se mogao očekivati onog momenta kada je i osnovana ova neprincipijelna koalicija, te kada je preuzela vlast u KS. Ipak, nije zgoreg pobliže osmotriti kako je teklo to kontinuirano propadanje, sagledati još jednom pravu prirodu Frankenštajn-koalicije, pogotovo u svjetlu reakcija na gubitak vlasti, te razmisliti šta nam čitav proces smjene može reći i u vezi s onim koji su odnijeli političku pobjedu.\nOno što je možda ponajvažnije shvatiti jeste da, iako se sam događaj u većini medija tretira kao vrhunski politički potres i presedan, on to u suštini nije. Veliki broj analiza koje pokušavaju raspad koalicije tretirati kao ozbiljan politički fenomen ili kataklizmu u dobroj je mjeri potpuno promašen. Jer, ponovimo još jednom, sam nebulozni povod formiranja vlasti u Sarajevu bez stranke pobjednice, neprirodan način na koji je sklepana koalicija u Kantonu Sarajevo, nesklad između političkih ciljeva i karaktera stranaka koje su sačinjavale odlazeću koaliciju, sasvim opipljivo odsustvo legitimiteta i istinske političke platforme koje se pokušalo neuspješno nadoknaditi primitivnim populizmom i demonizacijom političkih protivnika po društvenim mrežama, izostanak podrške od većine javnosti koji se maskirao plaćenom medijskom propagandom, ogroman broj sasvim nepotrebnih gafova i promašaja – sve su to odlike vlasti koja je bila nestabilna od početka i koja je toga bila bolno svjesna.\nSama nestabilnost i nelegitimnost Vlade KS u odlasku potječe prevashodno iz činjenica da se to veselo društvo okupilo ne oko neke konkretne ideje već iz nekoliko partikularnih i često međusobno suprotstavljenih razloga i agendi. To više od svega oslikava nestabilnu prirodu, urođeno kratkotrajan životni vijek odlazeće Vlade Kantona Sarajevo, te njen sasvim očekivan krah.\nKonakovićeva Narod i pravda (NiP) nastala je i postoji radi neostvarenih ambicija njenog predsjednika i dobrog dijela važnijih članova, te želje da se osvete onima koje se vidi kao krivce za priželjkivane, ali nikad ostvarene karijere i funkcije. Budući da, kao i sam predsjednik, dobar broj članova, ali i najfanatičnijih simpatizera i propagandista NiP-a dolazi upravo iz redova SDA, jedini način da sebi i drugima opravdaju svoje postojanje i političko djelovanje jeste da do krajnjih granica demoniziraju stranku čiji su članovi do jučer bili. Dovoljno politički pismeni, znaju da osveta ne može čekati jer će inače doći do osipanja nestrpljivih te će završiti kao još jedna od bezbrojnih strankica jednog lica. Stoga su u NiP-u objeručke prihvatili šansu da formiraju vlast čak i s onim političkim organizacijama čijih se ideologija privatno gnušaju.\nS druge strane je Naša stranka (NS), tipična politička organizacija tranzicijskih liberala, dojučerašnjih pripadnika ili potomaka komunističke nomenklature. Individualno snalažljivi, no elitisti te samim tim i manjina, ovi pripadnici i potomci crvene buržoazije danas također baštine manjinsku ideologiju promjene društvenih normi i vrijednosti, no nisu u stanju da je kao nekada nametnu revolucionarnim terorom. Svjesni da je gotovo nemoguće da samostalno osvoje vlast i sprovedu svoje ideološke agende, pristali su na savezništvo s onim ljudima koje su do jučer uzimali kao ogledne primjere svega što je loše i pogrešno u vezi s “nacionalistima”.\nZatim, tu je i Radončićeva Stranka za bolju budućnost (SBB), čija se politika može tumačiti kroz interese njenog predsjednika. Privatni poslovni interesi, cinični makijavelizam i oportunizam jesu ono što je opredijelilo Radončića da se okuša u sarajevskom kantonalnom eksperimentu, te da, po ko zna koji put, zapleše u kolu koje je koliko do jučer nazivao đavoljim. Kao i uvijek, Radončić je zaigrao uhvativši se ovlaš i mlako za kraj, uvijek spreman da izađe, usput podvriskujući i mašući maramicom kako bi potakao druge da što jače poskakuju.\nSlučaj Socijaldemokratske partije (SDP) je tragičan. Intelektualno obezglavljen odlaskom Zlatka Lagumdžije, SDP plaća posljedice političke doktrine u kojoj se predsjednik okružuje velikim brojem političkih idiota i patuljaka. Teško je racionalno objasniti postupak deintelektualiziranog rukovodstva SDP-a koje je žrtvovalo izborne rezultate u drugim kantonima, jedinstvo, a vjerovatno i samu budućnost stranke zbog prolazne sarajevske avanture. Iako se najvjerovatnije radi o nekim privatnim i individualnim razlozima, da ne kažemo talovima rukovodećih ljudi SDP-a, naziru se i neki drugi povodi za takvo suicidalno ponašanje. Primjećujemo njihov očaj jer je NS preuzela ulogu dežurnog kućnog ljubimca dijela međunarodne zajednice, što je u SDP-u rezultiralo pogubnom servilnošću. Nadalje, u SDP-u se osjeća anahroni boljševički osvetnički zanos sa željom da se pod svaku cijenu naudi “klerofašistima”, što je ustvari rezultat krive procjene uslijed potpunog manjka patriotizma i osjećaja odgovornosti prema državi.\nUloga Demokratske fronte (DF) u Vladi KS bila je vjerovatno poticana od međunarodne zajednice, a s obzirom na napade koji su ovih dana sijevali na njenog lidera Željka Komšića, treba reći da je rezultirala s najviše bolnih udaraca. Komšić je, naime, kod patriota koji su glasali za njega potvrdio svoje opredjeljenje da mu je država i njena funkcionalnost na prvom mjestu, a logično jeste da se vlast koja je koalicijom SDA-SBB-DF formirana na državnom nivou spušta sve do kantonalnog. No, dio glasača ljevice ovo nisu vidjeli kao odgovornu prodržavnu politiku nego kao neku vrstu izdaje, na što se u suštini uopće ne bi trebalo osvrtati jer je uvjetovano lažnim populističkim predstavama SDP-a i NS-a. Učešće Ibrahima Hadžibajrića u Vladi KS koja će uskoro biti smijenjena bilo je u funkciji osiguravanja njegovog što lakšeg, mirnijeg i bezbolnijeg upravljanja starogradskim feudom.\nU svakom slučaju, rezultat nije bila legitimna i stabilna vlast već samo serija budalastih skandala kojoj smo mogli svjedočiti tokom protekle godine. U NiP-u su bili pod konstantnim pritiskom da dokažu da otpadništvo od SDA i koalicija s NS-om ne znači i otpadništvo od tradicionalnih vrijednosti koje navodno baštine, pa su izvodili nevjerovatne PR vratolomije kako bi se opravdali. U NS-u su racionalizirali koaliciju komentarima da je NiP “manje zlo”, tj. da nisu loši niti autentični poput “istinskih kleronacionalista” u SDA, da cilj opravdava sredstvo i da će NS amortizirati bilo kakve moguće ispade u tom smislu. U praksi, NS je sprovodila svoje i ideološke agende svojih sponzora kao što je organiziranje LGBT parade, čije su posljedice teško naštetile Konakoviću, koji, iako je doslovno pobjegao iz grada za vrijeme parade, ipak je morao gutati takve koalicione žabe. Potpuno isto je s postavljanjem Kristine Ljevak na TVSA i silnim skandalima koji su uslijedili, od kojih je zasigurno najgori onaj s puštanjem filma u kojem se negira genocid nad Bošnjacima, i to 11. jula. S druge strane, u NS-u su morali da odšute Konakovićevo prisvajanje, a zatim i abnormalno pumpanje diskrecionih fondova koje je koristio da bi širio i učvršćivao svoj politički utjecaj, poklanjajući ih fondacijama poput Zukorlićevog BANU-a kao i stavljanje MUPa Kantona pod stranačku i političku kontrolu.\nPrava tragikomedija desila se s Ministarstvom obrazovanja KS, gdje je prvo propao pokušaj NS-a da potpuno vrati BHS u nastavni plan i program, i to prije svega jer su se u NiP-u prepali reakcija javnosti, a zatim je Konaković zaratio s ministricom obrazovanja, koju je praktično sam doveo, jer je ista odbila da bude poslušno oruđe u njegovim nečasnim rabotama. I tako dalje i tako gore. Svaki od ovih, ali i ostalih skandala dovoljno su dobro medijski popraćeni, tako da nema potrebe da ih se ovdje detaljno navodi, no ono što oni pokazuju jeste da je vlada Frankenštajn-koalicije od početka bila nestabilna, neprirodna, nezdrava i abnormalna kreatura, volšebni mutant, šestoglava aždaha čije glave ujedaju jedna drugu, a svaka za sebe još pride i grize zajedničko tijelo, te je samim time i njen pad bio neizbježan.\nHISTERIJA I MELODRAMA\nSasvim očekivano, najavljeni pad i koalicije i Vlade izazvao je pravu lavinu histeričnih i melodramatičnih komentara i reakcija. Budući da je vlast Frankenštajn-koalicije imala podršku od ovdašnjeg FGR komentarijata, koji je, iako manjina, izuzetno glasan pa pruža privid cjelokupne javnosti, time je i dreka zaglušujuća. Nema dovoljno prostora da bi se bavilo svim neurotičnim ispadima, međutim, zanimljivo je primijetiti dva trenda u ovim reakcijama. Jedan pokazuje sav jed, a drugi sav jad štovalaca Vlade KS u nestanku.\nPrvi je neuobičajena koncentriranost u atakovanju na Komšića kao glavnog i odgovornog “krivca” za pad “najbolje poslijeratne vlade”. Simptomatično je da na Komšića napadaju oni koji su ga i ranije tretirali s nepovjerenjem, samo što to sada rade s pravedničkim gnjevom i žarom. Posebno je u tim napadima ostrašćena kompromiserska, neojugoslavenska ili, bolje rečeno, nepatriotska ljevica. Ovoj je političkoj opciji Komšić oduvijek bio problematičan, naročito radi “jednostranog” imidža “Zlatnog ljiljana”. Ta politička ideologija koja većinski bošnjačke dijelove Bosne i Hercegovine vidi kao jedine preostale prostore na kojima može ostvariti svoje ideološko “bratstvo i jedinstvo”, te stoga najvećeg neprijatelja pronalazi u “bošnjačkom nacionalizmu”, bila je najveći i najvatreniji zagovaratelj sarajevske Frankenštajn-koalicije.\nUmorni od toga da su svaka vrsta manjine, gladni osvete radi 1990. godine, koja je srušila njihov svijet, otvorenog apetita radi otpočetih kadrovskih čistki i s već spremnim spiskovima u rukama radi daljnjeg smanjenja broja Bošnjaka u svim kantonalnim institucijama na “prihvatljiv” broj od ispod 50%, ovim osobama su, na koncu, po ko zna koji put ponovo srušeni snovi. Njihov je bijes jednostavno neizmjeran. Tu su zatim i saveznici ovakvih ideologija, oni pritajeni i ne tako pritajeni čovićevci, isti oni koji su Komšiću saplitali noge još prilikom izbora kandidirajući ili podržavajući jednokratno političko smetalo Borišu Falatara. Urnebesno je da osobe takvih političkih svjetonazora optužuju Komšića za “izdaju građanske ideje”. Pored histeričnih reakcija fantasta, u napadima na Komšića ima i neke maliciozne logike. Neke od optužujućih reakcija svakako računaju s Komšićevim plahovitim i nepredvidljivim temperamentom i neobičnom težinom koju on pridaje tome kako ga se gleda u današnjim političkim salonima ljevice – kafanama. Mada ima istine u tome da se izostanak napada na Radončića može tumačiti raširenim uvjerenjem da je dotičnom politički oportunizam jednostavno stvar ne samo karaktera nego same prirode, te da bi protestirati protiv toga bilo uzaludno, ipak intenzitet, terminologija, ostrašćenost i laserska usmjerenost medijskih napada na Komšića pokazuju naznake organiziranog djelovanja.\nDrugi fenomen ovih reakcija jeste uporno i sasvim otvoreno nadanje da raspad Frankenštajnkoalicije ne znači i pad Vlade Kantona Sarajevo, nada da će kadrovi DF-a i SBB-a otkazati poslušnost svojim strankama. Računa se na fenomen tzv. papaka, a on se potiče tako što se predstavlja kao visokomoralan i odgovoran čin. Riječ je o vrsti medijskog i javnog pritiska koji je gotovo sigurno praćen i pritiscima daleko od očiju javnosti, pa se još pravi i zamjena teza, gdje se eventualna vjernost kadrova SBB-a i DF-a strankama koje su ih i kandidirale pokušava predstaviti kao “popuštanje pritiscima”. Čak i da se desi tako nešto, to bi bila još nestabilnija vlada s još manjim legitimitetom i još kraćim rokom trajanja. Spremnost da se vlada čak i pod takvim uvjetima najbolje ilustrira sav nezajažljivi avanturizam i bolesne ambicije neostvarenih skorojevića iz odlazeće vlade.\nNajspornije u vezi s ovom jednogodišnjom sapunicom koju smo bili prisiljeni i gledati i plaćati jeste ipak uloga dijela međunarodne zajednice u Bosni i Hercegovini. Iako se to u početku sakrivalo ili izbjegavalo priznati, danas je sasvim jasno da je vladajuća koalicija sklepana ne samo uz asistiranje ili ohrabrivanja već vrlo vjerovatno na inicijativu pojedinih stranih ambasada. Uostalom, već se neko vrijeme to i otvoreno pokazuje, a podrška promovira. Postavlja se pitanje zašto. Zašto dio međunarodne zajednice opetovano pravi ovakve greške i miješa se u unutrašnju politiku Bosne i Hercegovine? Gotovo svaki od ovakvih nasrtaja na suverenitet Bosne i Hercegovine završio je katastrofalno, počev od štetočinske “Alijanse za promjene”, preko nametanja Milorada Dodika, pa do eksperimenta “drugog koncepta” s Frankenštajn-koalicijom u Kantonu Sarajevo. Zašto oni centri koji tvrde da su prijatelji i partneri Bosne i Hercegovine konstantno prave eksperimente, i to većinom na većinski bošnjačkim prostorima? Nemoguće je povjerovati da se, nakon gotovo četvrt stoljeća izuzetno invazivnog prisustva u Bosni i Hercegovini, radi o dobrohotnom nepoznavanju lokalnog političkog terena ili pogrešno usmjerenom idealizmu. Stječe se utisak da je glavno pitanje i glavni problem za dio međunarodne zajednice u BiH to ko će vladati na većinski bošnjačkim prostorima Bosne i Hercegovine. No, nejasno je odakle potreba za negiranjem političke volje Bošnjaka putem kreiranja artificijelnih koalicija koje bi izolirale stranku pobjednicu. Jedini razuman odgovor koji se može prihvatiti jeste da su dijelu predstavnika međunarodne zajednice u BiH sporne bošnjačka vjerska i nacionalna dimenzija, te da bi željeli da ih minimaliziraju i marginaliziraju. Naravno, kako se god to pokušalo predstaviti u pozitivnom svjetlu, to je nemoguće i izuzetno štetno.\nOno što je gore od kolonijalnog arbitriranja i miješanja u unutrašnju politiku jedne države i naroda jeste svakako gotovo potpuna sviknutost ovdašnjeg društva, pogotovo političkih klasa, na takav odnos. Posebno je to karakteristično za “građansku opoziciju”, koja je od samog kraja rata priključena na strane fondove i ovisna od stranih sponzora, i to na takav način da se može reći da se radi o političkim, kulturnim i uopće društvenim projektima stranih centara. Sama ta činjenica dovela je do abnormalne situacije da se ono što bi svugdje bilo političko samoubistvo i poltronizam ravan veleizdaji kod nas nosi kao neka značka ponosa, certifikat prihvatljivosti, test progresivnosti, dozvola za politiku. Odvratno je slušati kako se SDP-ovi politički patuljci hvale kako su na sastancima sa strancima denuncirali ovog ili onog kao nedovoljno odanog u sprovođenju stranih interesa, kako se simpatizeri Frankenštajn-koalicije otvoreno nadaju njenom opstanku jer “ipak je to projekt stranaca”, kako odmetnuti Radončićev kadar Damir Arnaut svoje vrlo izvjesno preskakanje pravda razgovorom s američkim i britanskim ambasadorom… Na ovim se primjerima jednogodišnja vlast u Kantonu Sarajevo pokazuje kao potpuno vještačka i nenarodna vlast koja nije postojala radi životnih interesa većine građana Sarajeva, a uskratiti vlast takvima zaista je čin građanskog patriotizma.\nmustafa drnišlić naša stranka nip SBB SDA SDP šestorka vlada kantona sarajevo\nHamdija Kulenovic 23.12.2019.\nZasto strane Ambasade podrzavaju “Frankestein koaliciju”? Jedini razuman odgovor nije ” bosnjacka vjerska i nacionalna sirina”.Jedini RAZUMAN odgovor je dimenzija pljacki SDA u ime “bosnjacke vjerske i nacionalne sirine”.Drnislic namjerno vrsi zamjenu teza,podrzavajuci na taj nacin ” modus operandi” dosadasnje privatizacijske,pljackaske prakse.


Perović: Diskriminacija SPC traje godinama, nesporazum je privremen, i Vlada i Crkva žele sporazum - 30.05.2021, Sputnik Srbija\nNedostatak ugovora između države Crne Gore i Srpske pravoslavne crkve nas uvodi u zonu jedne diskriminacije, ali to traje godinama, kazao je rektor Cetinjske... 30.05.2021, Sputnik Srbija\nNa pitanje kako vidi stav Sabora SPC da i nova crnogorska vlast izbegava da potpiše Temeljni ugovor, kazao je da duboko veruje da je ta formulacija proizvod jednog trenutnog i privremenog nesporazuma.„Činjenica jeste da nedostatak ugovora između države Crne Gore i SPC uvodi nas u zonu jedne diskriminacije, ali to, kao što je crnogorska javnost upoznata, traje godinama, deceniju... Činjenica je, takođe da, koliko možemo da razumemo iz saopštenja i iz onoga što su iskazi predstavnika Vlade Crne Gore, da je ova Vlada spremna da potpiše taj ugovor i da se na tom potpisivanju radi. Maltene smo došli do par koraka pred finalizaciju tog čina. Činjenica je isto tako da je SPC raspoložena i pokazala je svoju spremnost da se taj ugovor potpiše, tako da verujem da će najskorija budućnost pokazati kako tu nema prostora više ni za kakvu diskriminaciju SPC u Crnoj Gori“, rekao je Perović za TV Vijesti.Na pitanje misli li da će Temeljni ugovor uskoro biti potpisan u Crnoj Gori, Perović navodi da veruje da će biti onako kako je bilo i najavljeno.Perović navodi da još uvek nema tačnog datuma kada će mitropolit biti ustoličen i da to određuje Sinod SPC.„Procedura nam je poznata – njegova svetost patrijarh srpski, gospodin Porfirije, kako to nalažu crkveni običaj i pravila, uvešće u tron cetinjskih mitropolita novoizabranog mitropolita Joanikija. To će da se desi, kako praksa nalaže, u neko najskorije vreme, kada to odredi Sveti arhijerejski Sinod SPC. To je jedan vekovni običaj, tako su ustoličeni svi crnogorski mitropoliti u poslednjih 100 godina i tako su vekovima ustoličavani i zetski mitropoliti od osnivanja Zetske eparhije i kasnije Cetinjske mitropolije, pa do vremena ukidanja Pećke patrijaršije 1766. I kasnije po obnavljanju Patrijaršije taj se običaj nastavio – nijedan mitropolit cetinjski nije uveden u tron niti hirotonisan bez blagoslova pećkog patrijarha... Obično je to jedan saborni događaj, kao što je saborni događaj bio i izbor samog mitropolita, tako je i saborni događaj njegovo ustoličenje i očekuje se, pored patrijarha, prisustvo drugih arhijereja SPC“, objašnjava Perović.U vezi sa odlukom Sabora SPC da stavi van snage odluku o osnivanju episkopskih saveta, Perović kaže da je formulacija saborskog saopštenja takva da „nama koji nismo pravnici ne daje prostor za neki jasan zaključak“.„Verujem da će isto tako u najskorije vreme biti jasno o čemu se tu u stvari radi i o kakvoj saborskoj odluci je reč kad je u pitanju rad episkopskih saveta", zaključuje Perović.Pročitajte još:\nregion, vesti, gojko perović, sabor spc, mitropolit


LALATOVIĆ NA IVICI SUZA posle prvog trofeja u karijeri: Bog prati hrabre, ovu pobedu POKLANJAM NJIMA!\nFoto: FSS / Ustupljene fotografije\nFudbalski klub Vojvodina ovogodišnji je pobednik Kupa Srbije.\nStara dama iz Novog Sada u finalu najmasovnijeg klupskog takmičenja u našoj zemlji savladala je branilaca trofeja, beogradski Partizan.\nVojvodina je stigla do drugog trofeja u Kupu Srbije u istoriji, a do istog crveno-bele je sa klupe predvodio Nenad Lalatović.\nTalentovani strateg je osvojio prvi trofej u trenerskoj karijeri, a u kratkoj izjavi posle meča istakao je zadovoljstvo i isti posvetio deci.\n- Zaslužili smo da pobedimo i u regularnom delu utakmice. Bog prati hrabre. Moji igrači su pokazali kakvo srce imaju. Ostavili su srce na terenu. Srećan sam zbog ćerke i dva sina i ovu pobedu poklanjam njima, rekao je Lalatović posle utakmice.\n"DONIRAO JE MILIONE PROTIV KORONE I OPET GA KRIVE!" Ovo je PRVI srpski sportista koji je STAO U ODBRANU Novaka Đokovića\nPodsetimo, utakmica između Vojvodine i Partizana završena je rezultatom 2:2, a Novosađani su bili bolji u izvođenju penala i slavili s 4:2.\nVideo: Žuti karton za Nenada Lalatovića\nŽuti karton za Nenada Lalatovića\n"MOMCI, MOLIM VAS!" Ovo niste mogli da vidite u TV prenosu, Stanković šokirao igrače Zvezde kako nisu mogli ni da sanjaju posle skandala u finalu s Partizanom /VIDEO/\nZvezda gostuje u Baru! Dejan Radonjić pred meč GOVORIO O PROBLEMIMA koji muče crveno-bele: Pojedini igrači moraju da igraju, iako nisu spremni!


Ljajić: Direktna šteta od taksi 34,6 miliona eura – Biznis.ba\nLjajić: Direktna šteta od taksi 34,6 miliona eura\nobjavljeno 20. dec 2018. u 09:57\nDirektna šteta od taksi koje je Priština uvela 21. novembra na robu iz centralne Srbije iznosi 34,6 miliona eura, izjavio je danas ministar trgovine, turizma i telekomunikacija Srbije Rasim Ljajić.\nLjajić je istakao da je indirektna šteta višestruko veća, naglasivši da uprkos svemu snabdijevanje životnim namirnicama i lijekovima Srba na Kosmetu neće biti ugroženo.\n“Moramo da obezbijedimo plasman osnovnih životnih namirnica, lijekova, to neće biti ugroženo, ma koliko teško bilo. Kosovo ne može hermetički da se zatvori”, rekao je Ljajić za Radio-televiziju Srbije.\nGovoreći o pismu koje je predsjednik SAD Donald Trump uputio predsjedniku Kosova Hašimu Tačiju, Ljajić je napomenuo da ono, s jedne strane, ostavlja prostor za različita čitanja i interpretacije.\nOn je ocijenio da sadržina tog pisma “pokazuje namjeru angažovanja SAD o ovom pitanju”, ali i “demonstraciju sile SAD u odnosu na EU koja je pokazala nesposobnost da se pomakne u rješavanju ovog spora (dijaloga Beograda i Prištine)”.\n“S treće strane, pokazuje i pokušaj Tačija da dođe do međunarodne podrške u odsustvu podrške u Prištini. Naredni dani će pokazati šta je pozadina ovog pisma”, rekao je Ljajić.\nOn smatra da su Beograd i Priština daleko od finalne faze dijaloga imajući u vidu sve što se dešava na terenu.\n“Ne znam kakva bi to finalna faza bila, a imate niz poteza koji govore suprotno – da smo na početku, a ne na kraju tog procesa”, rekao je Ljajić.


R I Z I N G E R I U M: Supernatural festival: Rambo i Eva Braun\nSupernatural festival: Rambo i Eva Braun\nSupernatural festival ove godine (23. april) se održava treći put kod Hajdučke česme, a prvi poznati izvođači su Rambo Amadeus i Eva Braun\nKompletan spisak izvođača biće naknadno saopšten, a novost su nastupi stranih bendova i DJ-eva, kao i posebne „besplatne ulaznice".\nNjih će dobiti svi posetioci koji na Košutnjak donesu tri plastične flaše i tri limenke.\n- Sa idejom da se podigne svest o važnosti recikliranja, Supernatural na ovaj način želi da podstakne građane na odgovorno ponašanje prema prirodi, navodi se u saopštenju organizatora.\nOni kojima nije do (ovakve) ekološke svesti, džep će biti lakši za 400 dinara.\nNa Supernaturalu 07 su nastupili Obojeni Program, Shiroko, Pionir 10, Belgrade Yard Sound System, a na prošlogodišnjem Hornsman Coyote, Autopark, Petrol, Darkwood Dub…


05/11/2011 12/12/2021 zubaricaprotetika, saveti, stomatologijavaša pitanja\n260 thoughts on “Bol posle stavljanja kruna ili mostova”\n30/11/2021 at 14:23\t Reply\nPosle nameštanja zamenskog zubnog mosta gornje vilice imam problem sa zagrižajem jer mi gornje četvorke udaraju u donje zube previše i ne mogu normalno da žvaćem.Šta da kažem mom protetičaru pre stavljanja pravog metalokeramičkog mosta? Da li se ti probni zubi mogu izbrusiti i polirati dok ne dobijem normalan zagrižaj?\nJako sam zabrinut.\niskreno, iako to ne bi trebalo tako da bude, ne bih mnogo brinula – privremene krune su obično daleko deblje od stalnih, tako da nije čudno da negde podižu zagrižaj.\nKolegi kažite isto što i meni; kad bude gotov most, tražite da se samo stavi na zube, i ako vam se šta učini čudno – zamolite da ga privremeno cementira, da steknete osećaj. Sve ovo što govorim nije nikakvo izvoljevanje – to je rutina koju radim svaki dan, posebno ako anestezirani pacijent nema normalan osećaj zbog anestezije.\nOsim ovoga, striktno stručno gledano, nije neuobičajeno da se traži (ja da tražim) proba neglaziranog mosta (bez završnog sloja) – onda se proba kakav zagrižaj ima pacijent i tu nema greške. Posle se samo glazira i to je to.\nMislim, imate još mnogo prostora za reagovanje, i samo napred :).\nUsput, nadam se da vam zube radi doktor stomatologije, a ne protetičar (protetičari su zubni tehničari :).\n11/12/2021 at 21:39\t Reply\npoštovani, radio sam gornji most, i dve nadogradnje ba gornjoj vilici, i most mi je zacementiran, e sad ba tu nadogradnju osecam blago peckanje i ko da mi trne, a na snimku deluje dobro, pa me zanima da li je to mormalno i da li ima razloga za brigu? I samo da napomenem da je taj zub bio pod gangrenom i zubarka ga je lecila nedeljama i napravila na korenu salivenu nadogradnju!\nposle lečenja zuba se obično čeka neko vreme da se počne izrada nadogradnje i/ili krune. Ako se radi odmah, jedno za drugim, moguće je da pacijent ima blagu osetljivost ili simptome koje ste opisali, ali to nije ništa zabrinjavajuće.\n08/11/2021 at 15:04\t Reply\nprošle nedelje 01.11. su mi izbrušeni gornji zubi prvig 10, prvi dan me je mnogo bolelo ali kad popijem Dexomen prođe me, gledala sam da pijem što manje, i tako 5 dana, međutim u subotu ujutru sam osetila jak bol u glavi kod očiju i bol cele vilice gornje, to mi se desilo i u nedelju kada sam legla da spavam vrlo jak bol i jedva sam zaspala, i posle 2 sata me probudio isti bol i bila sam prinuđena da popijem lek. A danas treba da mi cementiraju keramičke krunice.\nMolim Vas kažite mi razlog tog jakog bola u glavni zajedno sa kompletnom vilicom, jer mene stvarno reko boli glava.\n08/11/2021 at 15:25\t Reply\nkod brušenih zuba jedino normalno i očekivano je da budu MALO osetljivi na toplo/hladno.\nSve gore od toga (da boli za Dexomen, da budi noću itd) je znak da treba lečiti neki od zuba nosača PRE nego se most cementira, a ako to iziskuje izradu novog rada – raditi sve još jednom.\n19/05/2022 at 08:29\t Reply\nPre pet godina sam radio keramičku krunu na petici… kostantno osecam neki neprijatni miris kada prodjem koncem pored tog zuba. Bio sam da se žalim, onda zubar uzme vodeni pištolj i sa nečim poprska oko tog zuba i taj neprijatni miris nestane na neko vreme. Čime on to prska i zašto mi se javlja taj neprijatni miris u ustima!?\nSada kada se probudim, usta su mi puna tog neprijatnog mirsa lepaka… baš neprijatno.\n19/05/2022 at 12:45\t Reply\nneprijatan miris od prolaženja koncem je obično od zapadanja hrane, desni i sličnog. Cement kojim se cementira kruna nema neki određeni ukus ili miris, dok se ne veže malko je kiselkast, kasnije ne.\nPošto je kruna starija od četiri godine, lako je moguće da su se desni povukle te je to uzrok neprijatnog mirisa.\nAko kruna nema dobar kontakt sa susednim zubima – itekako se oseti neprijatan miris.\nVaš stomatolog se najverovatnije služi nekim od “koktela” koji sadže 3% hidrogen; no, iskustveno gledano – najverovatnije je kruna za menjati, tj. treba raditi novu.


TRŠĆANSKA KRIZA – “život damo – Trst ne damo” – Crtice iz historije\n13. Juna 2020. 27. Februara 2021. admin\tdrugi svjetski rat, historija, historija.info, Italija, jugoslavija, tršćanska kriza, Trst\nJugoslovenska armija je imala punu kontrolu nad gradom sve do 12. juna 1945. kada se morala povući pod diplomatskim pritiskom Zapadnih saveznika. Taj period je poznat kao “40 dana Trsta”.\nJugoslavenska armija je 1. maja 1945.g. ušla u Trst. Zanimljivo je da su Trst branile njemačka 97. divizija Grupe armija E i četnička Dinarska divizija. U Trst su s 2 dana zakašnjenja došle britanske i novozelandske snage. Josip Broz Tito je namjeravao Trst uključiti u novoformiranu socijalističku Jugoslaviju. Britanski general Harold Alexander, komandant Savezničkih snaga, je tražio odlazak jugoslavenske vojske iz Trsta. Između dvije vojske je došlo do napetosti, pa je britanski general William Morgan predložio dogovor o razgraničenju između dviju vojski.\nJugoslavenski vrh se sa prijedlogom složio 23. maja 1945. Dana 10. juna potpisan je sporazum u Duinu, o formiranju demarkacione linije, a nakon tog su se do 12. juna 1945. sve jugoslavenske jedinice povukle iz grada Trsta i buduće zone A iza takozvane Morganove demarkacione linije kojom je sporni teritorij podijeljen na Zonu A pod kontrolom angloameričkih snaga i Zonu B pod upravom jugoslavenske vojske.\nKompromisno rješenje o formiranju Slobodnog Teritorija Trsta (STT-a) prihvaćeno je 2. jula 1946. U januaru 1947 Savjet bezbjednosti Ujedinjenih nacija izglasao rezoluciju 16, i predložio stvaranje Slobodne države Trst s okolicom. Ustav te provizorne države trebao je biti napisan u skladu sa međunarodnim pravom, a na čelu je trebao biti guverner kojeg su trebale odobriti četiri velesile stalne članice Savjeta bezbjednosti.\nNa mirovnoj konferenciji u Parizu ministar vanjskih poslova Jugoslavije Stanoje Simić potpisao je 10. februara mirovni sporazum s Italijom na osnovu kojeg je osnovan Slobodni Teritorij Trsta (STT). Nakon ratifikacije sporazuma 15. septembra 1947. proglašen je Slobodni Teritorij Trsta. STT postao nezavisna država sa italijanskim i slovenskim službenim jezicima. Područje države se protezalo na 738 km² oko Tršćanskog zaljeva od Duina na sjeveru, do Novigrada na jugu, te je na tom području živjelo oko 330 000 stanovnika.\nItalijanski suverenitet nad STT je prestao, a nezavisnost bila osigurana pod pokroviteljstvom Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija. Ugovorom je Italija, u korist Jugoslavije, morala prihvatiti odricanje od velikog dijela Istre, Rijeke, Zadra te kvarnerskih i dalmatinskih ostrva.\nZbog izrazito komunističkog uređenja zapadnoevropske sile nisu bile naklonjene Jugoslaviji. Poslije sukoba sa Sovjetskim Savezom 1948.godine, Jugoslavija više nije imala povjerenja u Vijeće sigurnosti UN-a koje je odobravalo pritiske velikih sila na STT. Tokom jula 1949. FNRJ je uvela dinar kao sredstvo plaćanja u Zoni B, a 1950. je taj prostor uključila pod svoju ekonomiju.\nZahvaljujući antisovjetskim interesima Zapada, u Beogradu je 14. novembra 1951. zaključen Sporazum o vojnoj pomoći između vlada FNRJ i SAD-a. Jugoslavija je postala članicom Programa vojne pomoći za zajedničku odbranu i dobivala je naoružanje od SAD-a, Velike Britanije i Francuske.\nItalijanska javnost je 1952. širom zemlje organizovala protivbritanske i protivameričke demonstracije tražeći pripjanje cjelokupne teritorije STT Italiji. Ispočetka, Američki State Departement nije pokazao razumijevanje za proteste Italije. Nastojali su iskoristiti trenutno zahlađenje odoosa FNRJ i SSSR te Tita privoliti da zemlju uvede u Atlantski vojni savez. Zapad više nije htio izdašno pokrivati jugoslavenske zahtjeve za finansijskom i vojnom pomoći bez aktivnog uključenja Jugoslavije u američke vojne planove.\nMeđutim, metoda uličnog pritiska Italijana je pokazala rezultate i Velika Britanija i SAD su dale podršku italijanskom zahtjevu za reorganizacijom uprave u Zoni A. Dana 10. oktobra 1953. vlade SAD, Velike Britanije i Francuske su objavile kako će iz Zone A povući svoje jedinice i upravu tog područja prepustiti italijanskim vlastima. Jugoslavija je na tu najavu odgovorila mobilizacijom i slanjem 50 000 vojnika prema granici s Italijom. Tito je istoga dana pri svom govoru u Leskovcu izjavio kako će ulazak italijanskih oružanih snaga u Zonu A biti smatran direktnim napadom na Jugoslaviju.\nTito je u govoru na zboru u Leskovcu istaknuo sljedeće: “Neko će možda na Zapadu reći ‘Eto ih, vidite kakvi su. I onda im dajte pomoć!’ Dobro, mi smo zahvalni za tu pomoć – mi smo stoput kazali – ali mi ne možemo prodavati našu zemlju za tu pomoć, ne možemo davati naše krvlju natopljeno tlo za tu pomoć. To ispada tako, a mi nećemo tako da bude.” Posebno je naglasio da “… mi onda odbijamo svaku pomoć!”. Na zapadu je ovaj Titov istup shvaćen kao odbijanje Jugoslavije pozivu za ulazak u NATO pakt.\nIdućega dana, 11. oktobra, Tito je poručio s govora u Skoplju da će, u slučaju dolaska talijanske vojske, jugoslavenske snage ući u Zonu A.\nU Trstu su od 4. do 6. novembra 1953. bjesnili nezapamćeni neredi. Saveznički vojnopolicijski kontingenti stavljeni su u neočekivanu situaciju obračuna s masama italijanskih demonstranata koji su manifestirali u korist pripajanja matici. Neredi sa šest mrtvih i desetcima povrijeđenih na objema stranama smirili su se nakon što su Savezničke snage zaposjele vitalne tačke u gradu.\nIako je državnom vodstvu Jugoslavije bilo jasno da za pripajanje Trsta ne postoje nikakve šanse, jugoslavenska odlučnost uticala je da savjet ministara vanjskih poslova SAD-a, Velike Britanije i Francuske odustane od odluke da ustupi Zonu A Italiji. Poslije toga čina, između Italije i Jugoslavije zaključen je sporazum o obostranom povlačenju trupa s granice Slobodnog Teritorija Trsta.\nNakon međunarodnih pregovora, u Londonu je 5. oktobra 1954. bio postignut sporazum o ukidanju STT-a. Zona A s otprilike 290 000 stanovnika bila je pripojena Italiji, a Zona B s 90 000 stanovnika Jugoslaviji, s korekcijom granice u jugoslavensku korist. Ovim sporazumom Hrvatska je zaokružila svoj suverenitet nad Istrom dok je Slovenija dobila izlaz na more priključivši primorske gradove Koper, Portorož i Izolu. Trst i njegova okolica su pripojeni Italiji uz garancije očuvanja i daljnjeg razvoja uloge slovenske nacionalne manjine u gradu i Julijskoj krajini.\nPrema dogovoru jugoslavenske snage su 25. oktobra zaposjele manje dijelove Zone A koji su pripali Jugoslaviji. Istoga dana nadležnosti civilnih vlasti Jugoslavije proširene su na Zonu B. Sljedećeg dana, 26. oktobra 1954., u Trst su ušle italijanske vojne snage, čime je simbolično okončan devetogodišnji boravak angloameričkih jedinica u gradu i okolici. U luku su uplovili italijanski ratni brodovi, a grad je nadlijetala formacija od 24 mlazna aviona. Mjesec dana kasnije, 21. novembra, maršal Tito posjetio je dotadašnju Zonu B i u govoru održanom u Kopru poželio dobrodošlicu Slovencima, Hrvatima i Italijanima s tog područja u novu socijalističku Jugoslaviju.\nKonačna granica između Italije i Jugoslavije je dogovorena 1975. godine, Osimskim sporazumima, koji je potpisan 10. novembra u italijanskom mjestu Osimo.\nNakon potpisivanja Londonskog memoranduma, između dvije države je sklopljen niz sporazuma u području finansija i robne razmjene. Zahvaljujući jačanju saradnje, Italija je od januara do oktobra 1955.g. postala najznačajniji trgovinski partner Jugoslavije.\nŠoping u Trstu bio je godinama dio jugoslovenske svakodnevice. Procjene govore da je subotama iz Jugoslavije u Trst stizalo od 70 do 100 hiljada ljudi, petstotinjak autobusa, a radnim danima oko 25 hiljada jugoslovena. Ljudi su kupovali u Trstu ono što u to vrijeme nisu mogli dobiti kod kuće – kafu, šećer, ulje, farmerke, coca colu i mnogo čega drugog.\n← ANDRIJA HEBRANG – žrtva frakcije Kardelj-Đilas-Ranković\nSLOBODA – VELEŽ 1987. – zamalo izbjegnuta tragedija →


Višković: Vlada Srpske će stimulisati deficitarna zanimanja - RTV Doboj\nPremijer Republike Srpske Radovan Višković je i pokrenuo ovu inicijativu jer, kako je istakao, na taj način želi da ohrabri mlade da se u što većem broju upišu u srednje škole u kojima će steći praksu i znanje za neko od deficitarnih zanimanja.\n– Moramo početi da radimo na tome da se mladi ljudi ne školuju za biroe rada već ih trebamo školovati za proizvodnju. S obzirom na to da će uskoro početi upis u srednje škole zaduženo je Ministarstvo prosvjete i kulture Republike Srpske da krene i u promotivnu kampanju kako bi djeca na vrijeme dobila informaciju koja su to deficitarna zanimanja kod nas i u koje škole trebaju da se upišu- istakao je Višković, a prenosi Srpskainfo.


Nemci vraćaju obavezno služenje vojnog roka i spremaju se za rat- Vlada preporučila građanima da što hitnije stvaraju zalihe hrane i vode! | Web-Tribune.com\nHome / U FOKUSU / Nemci vraćaju obavezno služenje vojnog roka i spremaju se za rat- Vlada preporučila građanima da što hitnije stvaraju zalihe hrane i vode!\nNemci vraćaju obavezno služenje vojnog roka i spremaju se za rat- Vlada preporučila građanima da što hitnije stvaraju zalihe hrane i vode!\n24. avgusta 2016.\tU FOKUSU Leave a comment\nNovi koncept civilne zaštite u Nemačkoj je preko noći postao jedna od glavnih tema političkih diskusija i medijskih izveštavanja. Ali, to „vrh ledenog brega“ kada je reč o odluka koje Bundestag razmatra.\nNije neubičajno da država usvaja strategiju civilne (pa i vojne) odbrane kada postoje okolnosti koje opravdavaju takav dokument, a Nemačka – koja je izazvala pravu paniku u zemlji u delom Evropa kada su pojedinost jednog takvog dokumenta isplivali na površinu – svakako za to ima razloga.\nU julu mesecu se na teritoriji Nemačke dogodio čitav niz terorističkih napada. Odgovornost za dva preuzela je Islamska država. Pored toga, zemlja se za poslednjih godinu dana našla pod velikim udarom talasa migranata koji sa sobom doneo i opasnost od terorista koji se pod plaštom izbeglica infiltriraju u zemlje zapadne Evrope i izvode napade.\nMeđutim, dokument se našao pod oštrim napadom opozicije u Bundestagu koja ga je nazvala nepotrebnim širenjem panike. No, i pored ogromnog publiciteta, u Berlinu se danas razmatra strategija civilne odbrane, prva takva još od vremena Hladnog rata, a rad na njoj je počeo još 2012. godine.\nU konceptu koji, kako prenosi nedeljnik Frankfurter algemajne zontagscajtung, ima 69 strana, piše da „Napad na teritoriju Nemačke koji bi iziskivao konvencionalnu odbranu zemlje – nije verovatan“. I pored toga, prevencija nalaže „primerene pripreme za razvoj situacije koji bi mogao predstavljati egzistencijalnu opasnost“.\nNemačka vlada je, ozbiljno se baveći ovim pitanjem, preporučila građanima da stvaraju zalihe potrepština za slučaj katastrofe ili oružanog napada. Kabinet kancelarke Angele Merkel smatra da bi svako trebalo da se obezbedi količinom namirnica dovoljnom za deset dana. To se odnosi i na zalihe vode. A razlog: mogućnost oružanog sukoba ili terorističkog napada. Naravno, mediji su takvu vest jedva dočekali i sve se otelo kontroli.\nIako je sve na kraju predstavljeno u medijima kao loša šala nemačkih vlasti, istina je sasvim drugačija. Treba uzeti u obzir da je Nemačka decenijama bila izuzetno obazriva kad je reč o pitanjima odbrane i da o takvim stvarima ne odlučuje olako, zbog svoje nacističke prošlosti.\nZato, poslednju vest da se pored strategije civilne odbrane ozbiljno razmatra i vraćanje regrutacije i obaveznog vojnog roka treba shvatiti kao dokaz da Nemcima nije do šale! O tom predlogu će se takođe glasati danas. A plan previđa i izgradnju novih baza i smeštaja za vojnike ako predlog vraćana vojnog roka bude izglasan.\nDo kraja dana ćemo znati. Ako ništa drugo, nemačka vlada je ovom preporukom napravila najbolju reklamu za firme koje već godinama prodaju sisteme za preživljavanje u uslovima rata i katastrofa.\nFolije za zaštitu prozora, sistemi za grejanje bez struje, radio-aparati na navijanje (sa prijemom kratkih talasa), hemijski toaleti, prečistači vode (i od vode iz prljave bare prave vodu za piće), sve vrste zaštitne opreme za pojedinca, sredstva za oblačenje, ali i za kretanje po šumama i gorama, sve to i mnogo više od toga, prodaju se „po pristupačnim cenama“. I, naravno, hrana. Sve se može naručiti na internetu.\nPrevious RAT UŽIVO: Turski tenkovi ušli u Siriju, vojska čeka znak za početak kopnene operacije! (LIVESTREAM)\nNext PANIKA U SRBIJI: Pojavila se najsmrtonosnija zmija iz Afrike


Andrius Kubilius imenovan za premijera Litve - Klix.ba\nAndrius Kubilius imenovan za premijera Litve\n20.11.2008. u 17:02\nLitavski predsjednik Valdas Adamkus službeno je imenovao na mjesto premijera Andriusa Kubiliusa (51), šefa konzervativne stranke, pobjednice parlamentarnih izbora u oktobru, objavio je ured litavskog predsjednika.\nKandidatura Kubiliusa treba još biti odobrena u parlamentu, što se najavljuje kao čista formalnost jer četverostrana koalicija, na čelu s konzervativcima, ima 81 mjesto od 141 koliko ima Seimas, jednodomni parlament Litve.\nKubilius je već najavio da će prioritet njegove vlade biti borba protiv ekonomske krize.\n"Bolje je donijeti neke bolne odluke danas nego ne uraditi ništa i kasnije osjećati još veću bol", rekao je on prilikom susreta u srijedu s predsjednikom Adamkusom.\nČetiri desničarske koalicione stranke potpisale su u ponedjeljak zajednički program za borbu protiv ekonomske i finansijske krize u ovoj baltičkoj zemlji, članici EU-a od 2004.


Okršaj večitih rivala u dvorani "Šumice" zapravo i nije bio derbi, s obzirom na lagan trijumf izabranika trenera Nenad Peruničića, koji nijednog trenutka nije dolazio u pitanje.\nZvezda je već na početku ostvarila nedostižnu prednost 6:1 i prvo poluvreme dobila rezultatom 17:11. Isti broj golova je postigla i u drugih 30 minuta, a "parni valjak" se popravio i u drugom poluvremenu ubeležio 16. Imao je Partizan pet golova minusa u 47. minutu, međutim, osetno oslabljen protiv favorita za titulu više nije mogao.\nNajefikasniji akter večitog derbija je bio rukometaš crno-belih Jokić sa devet golova, Butulija je dodao sedam. U pobedničkoj ekipi Matičić je upisao šest (pet iz sedmerca), a Prodanović, Kljajić i A. Babić po pet.