Plejada mladih glumaca stigla u Priboj, otvoren festival Dani Danila Lazovića - PPmedia\nPlejada mladih glumaca stigla u Priboj, otvoren festival Dani Danila Lazovića\nPosted on\t1 новембра, 2018 1:35 am by adminpp033\nU gradu na Limu, u sredu veče je svečano otvoren festival Dani Danila Lazovića koji će trajati sve do subote 3. novembra. Festival je počeo izložbom slika u Zavičajnom muzeju, a čast da ga otvori pripala je prošlogodišnjoj pobednici u govorenju poezije Gali Šalipur sa Fakulteta umetnosti u Prištini. Nakon toga program je nastavljen u Domu kulture gde se kroz poetsko muzički program “Mladi glumci Danilu u čast” čuva sećanje na lik i delo Danila Lazovića.\nDirektor festivala Milorad Damjanović kazao je da mu je drago da će ove godine program festivala biti usmeren na mlade ljude, na glumce kojima treba šansa, jer se kao festival trude da promovišu mlade umetnike koji im se uvek vraćaju na šta su preponosni.\n– Ove godine smo oformili potpuno jedan novi program pod nazivom Krugovi nade gde ćemo dati šansu novim produkcijama, koji nemaju producente i koje nemaju pozorište koje stoji iza njih. Daćemo im vetar u leđa i promovisati ih na našem festivalu. Beogradsko dramsko pozorište i Pozorištance Puž biće naši gosti kao i prvakinja drame Narodnog pozorišta Radmila Živković kao gost glumac ovogodišnjeg festivala, a Slobodan Stefanović prvak pozorišta na Terezijama kao muzički gost – istakao je Damjanović.\nMlada glumačka ekipa pobrala aplauze na otvaranju festivala Dani Danila Lazovića foto: www.ppmedia.rs\nU poetsko muzičkom programu “Mladi glumci Danilu u čast” učestvovali su glumci Katarina Žutić, Nikola Rakočević, Andrija Kuzmanovi, Žarko Stepanov, Vladimir Kovačević, Đorđe Kreća, Suzana Lukić, Milica Janketić, Dunja Stojanović, Saša Đurašević, Mihailo Laptošević i Milorad Damjanović.\n– Prvi put sam u Priboju, na ovom festivalu i velika mi je čast da učestvujem u ovoj toploj priči. Moram da kažem da sam imao pozitivnu tremu. Ovo je retka manifestacija koja je posvećena glumcu, mislim da ih u Srbiji nema mnogo. Zato treba da je negujemo i time da motivišemo mlade ljude da idu više u pozorište i da na televiziji prate neki kvalitetniji program – kazao je glumac Žarko Stepanov.\nVladimir Kovačević, i ako nije poznavao Danila Lazovića kaže da mu je njegova uloga Šćepana Šćekića obeležila detinjstvo.\nGlumac Vladimir Kovačević foto: www.ppmedia.rs\n– On je za mene veliki glumac i smatram da ovakvi festivali treba da se neguju, jer ih je malo – istakao je Kovačević.\nDrugog dana u Priboj stižu ansambl pozorišta Puž sa predstavom „Brankova gusarijada“ kao i glumci Beogradskog dramskog pozorišta koji će izvesti komediju „Ne igraj na Engleze“ u režiji Staše Koprivice , po tekstu Vladimira Đurđevića.\nZa treći dan festivala predviđen je novoformirani program “Кrugovi nade“ i predstava „Jazavac pred sudom“ pozorišta Prkos u režiji Mihaila Laptoševića . Isti dan na programu je i predstava „Ne oklevaj! Improvizuj! autora Srđana J. Karanovića u kojoj igraju glumci mlađe generacije: Brankica Sebastijanović , Ivana Dudić, Jelisaveta Karadžić, Stefan Radonjić, Dušan Matejić, Anita Stojadinović i dr.\nBrojna publika na otvaranju festivala foto: www.ppmedia.rs\nSvake godine , poslednjeg dana festivala najbolji među studentima, iz zemlje i regiona, koji se takmiče u govorenju poezije, zasluženo dobija nagradu „Povelja Danilo Lazović“ i novčanu nagradu.


DEKLARACIJA O POMIRENJU PARTIZANA I ČETNIKA: Opasna čitanja prošlosti – Monitor\nTokom vikenda lideri Demokratskog fronta Andrija Mandić, Milan Knežević i Nebojša Medojević potpisali su – Deklaraciju o pomirenju potomaka četnika i partizana, čiji su ujedno i autori.\nKako su trojica lidera objasnila na samom potpisivanju , cilj Deklaracije je – prevazilaženje daljih ideoloških podjela u Crnoj Gori.\n,,Crna Gora je građanska država u kojoj ne postoji nacionalna većina i zato je potrebno da Srbi i Crnogorci prvi preuzmu odgovornost za njenu budućnost, tako što će zajednički raditi na prevazilaženju opasnih naslijeđenih podjela – navodi se u članu 2. Deklaracije. No, od ,,građanskog” nije mnogo ostalo u preambuli Deklaracije u kojoj se navode razlozi njenog donošenja: ,,Polazeći od neophodnosti eliminisanja svih ideoloških sukoba, imajući u vidu duboku podijeljenost crnogorskog i srpskog naroda, radeći na pomirenju u pravoslavnom biću kao potrebnom preduslovu za novim trajnim dogovorom sa svim manjinskim narodima, ostajući dosljedni tradicionalnoj i njegoševskoj Crnoj Gori, koja počiva na kosovskom zavjetu i poštovanju predaka: mi potomci bjelaša i zelenaša, partizana i četnika, pravolinijaša i golootočana, donosimo Deklaraciju o pomirenju”. Deklaracija je donijeta na Savin dan, u Srpskoj kući, čiji je direktor Emilo Labudović. Poznat po idejama pomiriteljstva.\nNajavljeno je da će biti ponuđena i ostalim političkim partijama za potpisivanje, pa i Skupštini Crne Gore. Za sada je uglavnom njeno potpisivanje ostalo bez reakcija od strane najvećeg broja partija. Reagovali su iz vladajuće DPS, ocijenivši da se ne smije staviti znak jednakosti između partizana i četnika, te da je antifašizam postavio temelje slobodne Crne Gore ,,O sukobu između partizana i četnika su poznate sve relevantne istorijske činjenice, a navažnije su da je Narodnooslobodilački pokret bio jedina antifašistička snaga koja je Crnu Goru oslobodila od okupatora, a da je četnički pokret bio na strani okupatora i da je njegova ideologija bila zločin”, ocijenio je istoričar Dragutin Papović, poslanik DPS-a.\nNe dešava se samo u Crnoj Gori revizija antifašističkog nasljeđa i pokušaj ,,pomirenja” nepomirljivog – partizana i četnika, antifašističkog i fašističkog pokreta, odnosno njihovo izjednačavanje. Nije za utjehu, ali situacija je slična, pa možda i gora u Hrvatskoj i Srbiji. I nažalost, sve to dok Evropa kliza udesno. No, ono što Crnu Goru čini posebnim je to što nas od takvih tendencija ,,čuva” partija na čijem je čelu isti onaj koji je Crnu Goru vodio na Dubrovnik, mrzio šahovnicu, i protiv koga u ladici tužilaštva čeka krivična prijava za zločin deportacije bosanskih izbjeglica. Ne sluti na dobro.\nPisac Balša Brković za Monitor ocjenjuje da je ova Deklaracija DF-a u stvari politički marketing. ,,I to, vjerujem bez nekog značajnijeg dometa. Čak je ovo prije način da se neke podjele drže u životu nego da se prevaziđu. Uzgred, čitava ova retorika ‘partizansko-četničkog’ pomirenja djeluje smiješno u svjetlu paraideološke reverzije koja je dovela do toga da današnji ‘četnik’ u srcu nosi Staljina i Crvenu armiju, a jedino vjeruje Rusiji, dok je današanji ‘partizan’, koliko shvatam, neko ko se zalaže za NATO, ili ko možda vjeruje da su Amerika i Engleska postale zemlja proleterska”, kaže on.\n,,Za razliku od nekih ranijih pokušaja – sa znatno širim značenjskim obuhvatom – ovaj pokušaj je samo jedan od načina da se partizani i četnici, rodoljubi i kvislinzi, izjednače, kao što je to svojevremeno urađeno u Srbiji. Ne vjerujem da je takvo jednačenje moguće. Niti da je moguće izjednačiti takva dva vrednosna koncepta. Ali, ovdje je sve pomalo pretvoreno u parodiju. U tom svijetlu – parodijskom – možda je najbolje pročitati i ovaj pokušaj da se politizuje ‘nesvarena’ istorija”, zaključuje Brković.\nBrkovićevo mišljenje dijeli i Ervina Dabižinović iz NVO Anima. „Оvom Deklaracijom nacionalisti u stvari traže priznanje, a ne pomirenje”, kaže ona za Monitor. ,,Revizionisti čine prokleto lošu stvar relativizujući zločine i izjednačavajući sebe i svoje desne pokrete sa antifašizmom. Pa istorijska je činjenica da nisu bili na strani antifašizma”.\nU tekstu Zakon protiv Istorije, na portalu Peščanik, istoričarka Dubravka Stojanović krajem prošle godine pisala је o tome kako je ,,poslednjih godina u Evropi učestala praksa donošenja zakona koji propisuju narative o prošlosti, kojima se uspostavljaju „zvanična sjećanja’. Ova nova vrsta, kako ih ona zove, ,,propisivanja ispravnog govora o prošlosti može iskoristiti za razne vrste ‘pranja istorije’ i nametanje jednog i jedinog odobrenog mišljenja”. Stojanovićeva je podsjetila i na kontroverznu Rezolucija Evropskog parlamenta o evropskoj svijesti i totalitarizmu, kojom su 2009. godine u isti paket stavljeni fašizam, nacizam i komunizam.\nDubravka Stojanović odavno ukazuje da pokušaji istorijskog revizionizma u Srbiji traju od početka rata devedesetih, a da je vrhunac trenutak kada je Skupština Srbije usvojila zakon kojim se izjednačavaju četnički i partizanski pokret, nakon čega je uslijedila sudska rehabilitacije generala Draže Mihajlovića. A proceduru je stvaljena i rehabilitacija Milana Nedića i njegovih ministara. Završni udarac, smatra Dubravka Stojkanović je televizijska serija Ravna gora. „Ako državna televizija na prvom programu u nedjelju u osam uveče, kad porodice sjede oko TV-a, emituje seriju o Ravnoj gori, to je suštinska javna rehabilitacija i ona više i ne mora da se dogodi na sudu”.\n,,U Hrvatskoj postoje oni koji o Jasenovcu govore, maltene, kao o sanatoriju u kojem se izvodila opereta ‘Mala Florami’, u kojem je stradalo maksimalno nekoliko stotina ljudi i to ‘zahvaljujući’ židovskim liječnicima koji su odgovorni za epidemiju tifusa i slične gluposti”, slikovito je o situaciji u Hrvatskoj govorio Zoran Pusić, predsjednik tamošnje Antifašističke lige.\n,,S druge strane, imate gromoglasnu šutnju vlade kada je riječ o potpunoj zabrani ploča sa ustaškim pozdravom. Prije gotovo tri godine smo osnovali Antifašističku ligu jer smo shvatili da fašizam postaje nešto vrlo moderno u Hrvatskoj. Pojave koje su vezane uz nacifašizam imate i u današnjoj Hrvatskoj, ali i u mnogim tranzicijskim zemljama istočne Europe”, objašnjavao je on. ,,Često čujemo da budućnost treba graditi na pomirbi djece ustaša i partizana. Nedavno je to rekla i predsjednica, Kitarević misleći da citira predsjednika Tuđmana, a riječ je o originalnom citatu Maksa Luburića. Kod nas se često govori da nam je dosta i ustaša i partizana. I meni je toga dosta, ali to ne pokreću ljudi koji brane antifašističke vrijednosti. Niko nema problema s time da se pomire ljudi, ali je nedopustivo pomirenje ideologija koje su stajale iza ustaškog pokreta s jedne strane i partizanskog s druge. Te dvije ideologije ne mogu pomiriti kao što to ne mogu razbojnici i pošteni ljudi”, kaže Pusić.


"Kombank dvorana" | Novosti.RS\nTag "Kombank dvorana"\nSLIKARSKO ČUDO: Izložba Miodraga Dade Đurića (1933-2010) u "Kombank dvorani"\nPOSLE mnogo godina, pred Beograđanima je izložba slika Miodraga Dada Đurića (1933-2010), crnogorskog slikara koji se uprvavo odavde, posle školovanja na Akademiji likovnih umetnosti, na preporuku svog profesora Marka Čelebonovića, uputio u Pariz, gde je decenijama sticao svetsku reputaciju.\nIVANOVA TREĆA SREĆA: Poetsko veče 28. maja u "Kombank dvorani"\nKO ĆE BITI KAŽNJEN ZBOG KONCERATA: Nakon halabuke u javnosti , "Kombank dvorana" otkazala sve događaje u martu\nMINISTARKA kulture i informisanja Maja Gojković izjavila je da će se na današnjoj sednici Kriznog štaba razgovarati o tome ko će biti kažnjen zbog održavanja dva koncerta "Crvene jabuke" u beogradskoj "Kombank dvorani" i naglasila da propisane mere treba jednako da važe za sve.\n12. 03. 2021. u 07:40\nKLAVIR, VI I JA: Intimni koncert Željka Vasića 6. marta u Beogradu\n01. 03. 2021. u 17:44\nPANDEMIJA POKAZALA KOLIKO JE UMETNOST VAŽNA: Slobodan Trkulja, za "Novosti", pred koncert sa "Balkanopolisom" u Beogradu 13. marta\nMULTIINSTRUMENTALISTA Slobodan Trkulja i "Balkanopolis" nastupiće 13. marta u beogradskoj "Kombank dvorani". Cenjeni muzičar se vraća na scenu nekadašnjeg Doma sindikata posle dve godine.\n28. 02. 2021. u 12:19\nNAJBOLJE OD "ĐAVOLA": Koncerti Nena Belana i "Fjumensa" u Beogradu\nNENO Belan i njegovi "Fjumensi" održaće, za početak proleća, 21. i 22. marta u beogradskoj "Kombank dvorani" koncerte posvećene pesmama "Đavola".\nPOČINJE KIDS FEST: Festival dečjih filmova i na onlajn platformi\nBESPLATNOM projekcijom filma "Stela" reditelja Stojana Vujičića, danas u 15.00, u "Kombank dvorani", počinje dečji filmski festival 16. Kids Fest.\n16. 12. 2020. u 06:38\nSALA srpskog filma u "Kombank dvorani", koja služi za promovisanje domaćih (ko)produkcija, od četvrtka ima repertoar koji tokom sedam dana predstavlja tri naslova.\nDUPLI PROGRAM MARKA LUISA: U popularnoj beogradskoj dvorani sledi niz koncerata, uz ograničen broj posetilaca\nSERIJU koncerata ove jeseni u beogradskoj "Kombank dvorani", uz ograničen broj od 500 posetilaca, koju je započela nedavno Amira Medunjanin sa čak tri nastupa, nastaviće danas Marko Luis, i to na neobičan način.\n08. 11. 2020. u 08:38


Izvor: Radio Televizija Vojvodine, 06.Maj.2021, 14:34\nČuveni Delta Mississippi Blues Museum uputio je pismo projekt menadžeru Nišvil džez festivala u USA Jeleni Ivanjac, u kojim izražava nameru da se organizuje postavka o srpskom muzičaru "Šabanu Bajramoviću", koji bi time postao prvi Srbin i Rom u svetu koji je deo njihove postavke.\nDelta Mississippi Blues Museum je legat za najpoznatije bluz muzičare iz SAD, posebno one potekle iz Delte Misisipija.\nPored Delta Misisipi Blues Muzeja, želju za sličnom postavkom pokazalo još nekoliko bluz muzeja, kao i muzej u New Orleansu - najčuveniji džez...\nČuveni Delta Mississippi Blues Museum uputio je pismo projekt menadžeru Nišville džez festivala u USA Jeleni Ivanjac, u kojim izražava namjeru da se organizuje postavka o srpskom muzičaru "Šabanu Bajramoviću", koji bi time postao prvi Srbin i Rom u svijetu koji je dio njihove postavke.


Od jula letovi iz Salcburga za Tuzlu i Beograd! | Radio Bambi\nPočetna / Foto / Od jula letovi iz Salcburga za Tuzlu i Beograd!\nAvioni “Wizz Air-a” na Međunarodni aerodrom Tuzla ponovo će sleteti u utorak 02. juna, nakon duge pauze usled pandemije virusa korona (COVID-19). Istog datuma avioni će iz Tuzle i poleteti ka određenim destinacijama.\nPrema pisanju federalnih medija, prvi letovi će biti realizovani ka Nemačkoj i iz Nemačke ka BiH. Pored već poznatih letova ka 7 zemalja i 16 destinacija, iz Tuzle će se od jula ove godine moći putovati i za Salcburg (Salzburg). Nova avionska linija će biti otvorena 02. jula, a prodaja karata počinje već sutra.\n“Wizz Air”, vodeći niskobudžetni avioprevoznik u Evropi, pored letova ka Tuzli, iz Salcburga će od jula leteti i ka Srbiji (Beograd), Severnoj Makedoniji (Skoplje), Rumuniji (Bukurešt), Kipru (Larnaka) i Ukrajini (Kijev).\nO cenama karata, rezervacijama i redu letenja možete se detaljnije informisati na:\n+43 662 8580-7911\n+43 662 8580-251\nili na zvaničnim internet stranicama >>>>>> “Wizz Aira”.\nTagoviAktuelnoavionbeogradbihfbihizdvojenoletoviradio bambisalzburgsrbijatuzlavestiwizz air\n← Prethodni članak Ulazim u politiku da nas spasim od migranata!\nSledeći članak → Kamion-cisterna udario u stenu kod Zvornika!


I sir može imati pasoš, koju kontrolu mora da prođe\nIzvor: RTS, 01.Jun.2020, 11:55\nU Srbiji ne postoji nijedna specijalizovana sirara u kojoj se isključivo proizvode sirevi. Ministar Milan Krkobabić naglašava da je proizvodnja sireva velika razvojna šanasa ali samo ako se proizvođači udruže u zadruge.\nKopredsednici Nacionalnog tima za preporod sela ministar Milan Krkobabić i akademik Dragan Škorić odgovarajući na pitanja povratnika zainteresovanih za ulaganje u proizvodnju sireva, >> Pročitaj celu vest na sajtu RTS << a posle konsultacija sa profesorom dr Ljubišom Topisirovićem i profesorom dr Mihailom Ostojićem, poručuju da je ulaganje u proizvodnju sireva veoma isplativo.\nSirarstvo je zanat i umetnost proizvodnje u kojoj je zarada najmanje dva-tri puta veća od prodaje sirovog mleka.\nDa je tako potvrđuje činjenica da poslednjih desetak godina u Evropi postoji trend otvaranja malih zadružnih sirara koje prerađuju 500-5.000 litara mleka na dan sa svojih i farmi drugih proizvođača mleka. U Srbiji ne postoji nijedna specijalizovana sirara u kojoj se isključivo proizvode sirevi.\nBroj mini mlekara kapaciteta do 5.000 litara mleka na dan, kojih je u našoj zemlji do pre nekoliko godina bilo više od 200, smanjen je na manje od 100 aktivnih, jer su smanjeni broj muznih grla i proizvodnja mleka, a povećan broj staračkih domaćinstava.\nNa zelenim pijacama prodato je 39.160 kg maslaca (butera), 2.138.221 kg kajmaka (skorupa), 11.781.831 kg svih vrsta sireva i 1.280.540 kg ostalih mlečnih proizvoda.\nU 2019. godini ukupno je uvezeno mleka i pavlake, mleka u prahu, kiselo-mlečnih proizvoda, surutke, maslaca i mlečnih namaza, sira i urde 84.966.735 kg u vrednosti 95.446.756 evra. Uvezeno je 7.769.571 kg sira i urde za šta je plaćeno 29.975.224 evra. Istovremeno iz Srbije je ukupno izvezeno 99.873.256 kg mleka i mlečnih proizvoda u vrednosti 84.102.579 evra. Izvoz sira i urde dostigao je 15.789.200 kg u iznosu 47.587.384 evra.\nVelika razvojna šansa Ministar Milan Krkobabić posebno naglašava da je proizvodnja sireva velika razvojna šanasa ali samo ako se proizvođači udruže u zadruge.\n"Podatak da u ne baš povoljnom ukupnom spoljnotrgovinskom bilansu mleka i mlečnih proizvoda, izvozimo više sira i urde za čak 17,6 miliona evra nego što uvozimo, govori da Srbija ima velike potencijale u toj privrednoj grani. Imamo sjajne naučne radnike, prednosti specifičnog domaćeg podneblja, vredne domaćine, a nemamo nijednu registrovanu siraru - specijalizovanu proizvodnju za pravljenje sireva i to sa zaštićenim geografskim poreklom. Tradicionalno mlekarstvo ćemo očuvati kroz manufakturnu proizvodnju autohtonih proizvoda, čime ćemo stvoriti šansu za izvoz karakterističnih vrsti sireva sa našeg podneblja", rekao je Krkobabić.\nProfesor dr Mihailo Ostojić ističe da su naše bake znale da naprave sir, koji je završavao u porodičnoj ishrani ili na zelenim pijacama. To nije pokretač biznisa jer nema specifičnosti proizvodnje, karakteristike podneblja i različitosti od standardnih industrijski proizvedenih sireva.\nOstojić ističe da se zadružna mlekara može organizovati prema vrsti tretiranog mleka, mestu primarne proizvodnje i asortimanu gotovih proizvoda.\nZa održivu proizvodnju kozjeg sira potrebno je stado od 200 koza sa prozvodnjom 80 litara mleka i proizvodnjom 8-10 kg sira dnevno.\nU sve tri varijante vraćanje uloženog novca može se očekivati za 3-5 godina što zavisi od toga da li proizvođač sira ima svoj zapat ili otkupljuje mleko. Objekti za izradu sira mogu da budu zanatske radionice (porodična varijanta), mini mlekare (kada se prerađivač ne bavi proizvodnjom mleka, već ga otkupljuje od kooperanata) i zadružna mlekara (zadrugari udružuju kapital sa osnovnim stadom i proizvedenim mlekom, sa objektima koji odgovaraju za tu namenu).\nOprema za mini mlekaru u zanatskoj radionici košta do 3.000 do 5.000 evra. Oprema za zadružnu siraru košta 20.000-50.000 evra zavisno od kapaciteta i stepena automatizacije. Neophodno je da zadružna sirara ima: 1-2 laktofriza za prijem mleka, 1-2 duplikatora (sudovi za preradu mleka u sireve), jednu predpresu, kalupe i prese, posude za salamurenje i prostor za zrenje i negu sira (hladnjača).\nSrbija poseduje respektabilnu industriju koja proizvodi mlekarsku opremu. Povoljna je okolnost što u Srbiji postoji tržište kvalitetne polovne opreme, gde se mogu postići znatno niže cene.\nKako se dele sirevi Naš narod deli sireve na bele (kriška i slični sirevi) i žute (kačkavalj i slični sirevi). Za krišku-sir je potrebno 6-8 litara, a za kačkavalj od 10-12 litara kravljeg ili kozijeg mleka, dok je učešće ovčijeg mleka do 30 odsto niže.\nProfesor dr Ljubiša Topisirović naglašava da je većina sireva izrađena od nepasterizovanog mleka i da sastav populacije bakterija mlečne kiseline (BMK) u njima direktno zavisi od prisustva tih bakterija u sirovom mleku i okolini u kojoj se sir proizvodi. Shodno tome, ovi autohtoni sirevi sadrže specifične BMK koje postoje u ekološkim lokalitetima gde se oni proizvode.\nBMK daju osnovu za konstrukciju starter kultura za dobijanje autohtonih sireva visoke vrednosti sa deklaracijom određenog geografskog porekla. Do sada je urađena analiza BMK sireva proizvedenih u domaćinstvima na tradicionalan način na lokacijama: Regionu Karpatske Srbije, Valjevskih planina, Starog vlaha, Kopaonika, Stare planine i Regionu Vlasinske visoravni.\nSpecifična prepoznatljivostTakvim pristupom se obezbeđuje da proizvedeni sir ima svoj "pasoš", odosno specifičnu prepoznatljivost. Takav sir bi nosio ime regiona u kome je proizveden.\nU Srbiji sledeći sirevi imaju oznaku geografskog porekla: Krivovorski kačkavalj, Homoljski ovčiji sir, Homoljski kozji sir, Homoljski kravlji sir, Svrljiški kačkavalj, Staroplaninski kačkavalj, Sjenički ovčiji sir, Pirotski kačkavalj od kravljeg mleka, Somborski sir, Zlatarski sir, Sjenički kravlji sir, Svrljiški kravlji sir.\nNacionalni tim za preporod sela Srbije poručio je danas da je ulaganje u proizvodnju sireva veoma isplativo.Кopredsednici Nacionalnog tima za preporod sela Srbije ministar za regionalni razvoj Milan Krkobabić i akademik Dragan Škorić, odgovarali su na pitanja povratnika zainteresovanih za ulaganje...


Više od 300.000 žena iz Bangladeša je otišlo u Saudijsku Arabiju od 1991. godine (AFP)\nKrivični sud u Saudijskoj Arabiji izrekao je smrtnu kaznu jednoj Saudijki jer je ubila svoju služavku iz Bangladeša.\nGrupe za zaštitu ljudskih prava ističu kako je ovo rijedak primjer proglašenja krivice poslodavca za zlostavljanje migrantskog radnika u ovoj bliskoistočnoj državi, prenosi Al Jazeera English, pozivajući se na agencije.\nAyesha al-Jizani je u nedjelju osuđena na smrt zbog ubistva Abiron Begum marta 2019. godine, dvije godine nakon što je Begum stigla u Saudijsku Arabiju kako bi našla bolje plaćeni posao, objavio je zvaničnik Vlade Bangladeša.\nZatvoreni muž i sin osuđene\nČlanovi porodice ubijene služavke su tražili od vlasti Bangladeša da urade nešto protiv posrednika koji je “prevario“ 40-godišnju Begum da se zaposli u Saudijskoj Arabiji prije četiri godine.\n“Željela je ići u inostranstvo kako bi zaradila i mogla brinuti o starim roditeljima. Počeli su je mučiti dvije sedmice nakon što je otišla. Zvala nas je i plakala… Molili smo posrednike da je vrate, ali nas niko nije slušao“, rekao je za Reuters Ayub Ali, zet ubijene Begum.\nMuž Saudijke Jizani je osuđen na tri godine zatvora jer nije pomogao Begum da dobije ljekarsku pomoć i jer ju je nezakonito tjerao da radi van kuće, potvrdio je Ahmed Munirus Saleheen, viši zvaničnik u Vladi Bangladeša.\nDodao je kako je sin Jizani zatvoren na sedam mjeseci u maloljetničkom zatvoru.\nMinistar vanjskih poslova Bangladeša AK Abdul Momen je pozdravio presudu i pohvalio saudijsku vladu zbog “rijetke, ali primjerne kazne“.\nTakođer je pozvao saudijske vlasti da istraže druge slučajeve zlostavljanja i mučenja čije su žrtve bili radnici i radnice iz Bangladeša.\nViše od 50 samoubistava\nViše od 300.000 žena iz Bangladeša je otišlo u Saudijsku Arabiju od 1991. godine i mnoge od njih su se vratile s pričama o zlostavljanju i iskorištavanju.\nKako navodi Human Rights Watch (HRW), poslodavci oduzimaju radnicama pasoše, ne daju im plate i tjeraju ih da rade mimo svoje volje.\nDodaje se da radnicima koji napuste poslodavca bez njegove volje prijeti deportacija i zatvor zbog “bijega“.\nU posljednjih pet godina blizu 70 radnica iz Bangladeša je preminulo u Saudijskoj Arabiji, a više od 50 ih je počinilo samoubistvo.\nSaudijski disidenti formirali opozicijsku stranku\nSaudijska Arabija je apsolutistička monarhija koja ne tolerira nikakvo političko protivljenje.\nBritanki Shamimi Begum, koja je kao tinejdžerka pobjegla iz zemlje, odobreno je da se vrati u Veliku Britaniju i bori za državljanstvo.


BELI LUK njegov uzgoj – Pored pasulja, Srbija uvozi i zna?ajne koli?ine belog luka, iako za njegovu proizvodnju postoje odli?ni agroekološki uslovi. Znatne koli?ine belog luka uvoze se iz daleke Kine,iako kvalitet zaostaje za doma?im. Beli luk je jedan od najpoznatijih i najstarijih za?inskih biljaka, a zbog lekovitih svojstava koje poseduje koristi se u svakodnevnoj ishrani.\nSirovi beli luk se koristi za dobijanje ve?eg broja prera?evina:\nsir?eta belog luka,\n?ipsa od belog luka i sira,\n?ipsa od krompira,\nHemijski sastav belog luka je takav da voda ?ini 62%, 5-6% proteini, 30% ugljeni hidrati, 0,15% masti, a sadrži još i holin, jod, vitamine B kompleksa, vitamin C, provitamin A, mineralne materije: gvož?e, kali jum, sumpor, fosfor, selen i dr. Posle crnog luka beli luk je naj?eš?e uzgajani oblik.\nNajve?i proizvo?a? belog luka u svetu je Kina (oko 65 % od ukupne svetske proizvodnje), a ostali veliki proizvo?a?i su Koreja, Indija, SAD, Španija, Argentina i dr.\nBitan faktor u tehnologiji gajenja belog luka je izbor zemljišta i preduseva. Za preduseve treba birati kulture koje zemljište NE ostavljaju zakorovljeno. Beli luk se može saditi u jesen i u prole?e, u zavisnosti od sorte. Jesenja sadnja izvodi se od po?etka i traje do kraja oktobra, a prole?nu setvu potrebno je završiti najkasnije do 15. maja.\nSadnja se može obavljati ru?no i mašinski. Prednosti mašinske sadnje ogledaju se u ve?oj produktivnosti i smanjenju troškova proizvodnje. Produktivnost proizvodnje belog luka u pojedi nim zemljama kre?e se i do 25.000 kg/ha (Egipat). Va?enje belog luka se obavlja mašinski ili ru?no.\nBeli luk jesenje sadnje obi?no se vadi u prvoj polovini jula, a prole?ni krajem jula. Beli luk koji se sadi u prole?e može se koristiti i do 10 meseci, a onaj koji se sadi u jesen koristiti se 4-6 meseci.\nVeliki problem u ovoj proizvodnji kod nas predstavlja i ?injenica da nije organi-zovana proizvodnja i prodaja sadnog materijala, koji je pod stru?nim nadzorom,tako da se za sadnju uglavnom koristi merkantilni beli luk. Razlog zbog ?ega Srbija uvozi zna?ajne koli?ine belog luka je i nizak prose?an prinos, koji se po nekim procenama kre?e oko 3,5 t/ha. U narednom periodu pažnju je potrebno posvetiti i na?inu pakovanja, koje mora biti prilago?eno kupcima i zahtevima velikih hipermarketa.\nRadovan Ševarli?, dipl.ing. poljoprivrede za agroekonomiju\nInstitut za ratarstvo i povrtarstvo Novi Sad ima zasnovanu proizvodnju belog luka sorte Bosut, na površini od 0,5 ha kod dugogodišnjeg proizvo?a?a (23 godine saradnje sa Institutom), Boti? Svetozara iz Zmajeva, ulica Maršala Tita 115. Proizvo?a? Boti? Svetozar je od Instituta za ratarstvo i povrtarstvo dobio sadni materijal belog luka sorte Bosut, u koli?ini od 650 kg (avans) sa kojom je zasadio 0,5 ha semenske proizvodnje.\nNa osnovu analize zemljišta koju je uradio Institut za ratarstvo i povrtarstvo i planiranog prinosa, proizvo?a? je pod oranje dao na tu površinu 150 kg MAP-a i 400 kg NPK 16:16:16. Sadnja je obavljena ru?no 16.10.2011. u trorede trake sa me?urednim rastojanjem od 35 cm, a u redu na 12–15 cm. U prole?e, u martu mesecu, usev je prihranjen sa 200 kg AN-a (na 0,5 ha). U toku vegetacije vršena su tri okopavanja i zaštita od lukove buve, lisne r?e i truleži. Za sadnju belog luka bilo je potrebno 27 radnika sa po 8 ?asova rada. Za va?enje je angažovano 25 radnika sa po 8 ?asova rada. Nakon va?enja radnici su slagali po 30 biljaka u veze i vezivali kanapom. Tako upakovan beli luk je odnošen prikolicama kod proizvo?a?a i oka?en u ?ardak (ambar, koš) na dozrevanje i sušenje. U procesu dozrevanja hranljive materije iz lista se deponuju u lukovicu. Nakon sušenja za oko 25–30 dana pristupi?e se ?iš?enju belog luka. U ovoj fazi sazrevanja beli luk ne sme da pokisne jer dolazi do retrovegetacije i gubljenja hranljivih materija što se ogleda u klijanju i propadanju belog luka. Odnosno, beli luk se vadi kada 15–20% biljaka polegne.\nU procesu sušenja zatvara se „vrat” lukovice te ne postoji opasnost od propadanja i sekundarne infekcije. Samo tako izva?en beli luk daje kvalitetan sadni materijal.\nGore navedena proizvodnja bila je pod stalnom kontrolom stru?njaka iz Instituta za ratarstvo i povrtarstvo. Ostvareni prinos iznosi 4.500 kg na 0,5 ha.\nProse?na masa lukovice je oko 70–80 g, a dobar deo lukovica teži i preko 100 g.\nOptimalan rok sadnje u našim uslovima za jesenji beli luk je od 5.10. do 25.10. Dubinom sadnje se odre?uje i debljina pokrovnog sloja koja treba da je 2-3 cm iznad vrha ?ena. Kod pli?e sadnje usled intezivnog prorastanja korena vrlo ?esto dolazi do izbacivanja ?enova napolje i sušenja jer se deo korena nalazi van zemlje, dok je kod preduboke sadnje usporeno nicanje, te biljka zaostaje u nicanju i kasnije u porastu. Sadi se ru?no, mašinski i polumehanizovano. Sadnja se sprovodi u šestorede trake na rastojanje 20 cm red od reda, posle svakog šestog reda ostavlja se razmak od 50 cm, a rastojanje u redu je 10 cm. Sadnja u baštama se odvija na razmak 30–40 cm izme?u redova, a u redu na 10–12 cm. Koli?ina sadnog materijala zavisi od planiranog broja biljaka i krupno?e ?enova za sadnju. Kod jesenjeg belog luka se kre?e 1400–1600 kg/ha.\nSadni materijal belog luka sorte Bosut je pakovan u vre?e od 25 kilograma, kao i u manja pakovanja od 5 kg i 1 kg na kojima stoji deklaracija o kvalitetu sadnog materijala\nBELI LUK BELI LUK korovi BELI LUK uzgoj\t2017-09-11


Ispovesti - Muž mi je iz Slovačke, a ja iz Srbi\nMuž mi je iz Slovačke, a ja iz Srbije. Živimo u Kanadi i imamo decu. Deca pričaju samo engleski jer smatramo da im apsolutno ne trebaju ni srpski ni slovački. Totalno su nebitni jezici koji im nikad neće trebati u životu, samim tim ih ne opterećujemo i ne učimo ih tim jezicima. Svi nas zbog toga osuđuju i pričaju kako smo deci ''uskratili'' dodatno znanje, i kako deca ne znaju svoje korene... Koje znanje, koje korene? Znanje nekog totalno nebitnog jezika i korene koje svakako bolje da zaborave?\nodobravam 785 • osudujem 1685 • komentari 66\nDevojka mog sina se često tušira kod nas, jednom se ona tuširala sin izašo do prodavnice, a ja je kroz ključaonicu gledao i bila je seksi.\nodobravam 213 • osuđujem 2918 • komentari 0\nBivša devojka je prezivela pokušaj silovanja. Iako je tvrdila da je sve ostalo na tom pokušaju ostavio sam je jer se nisam mogao nositi s tim. Sa promenama raspoloženja, skakanjem na svaki moj dodir i...\nodobravam 339 • osuđujem 11117 • komentari 0\nodobravam 14588 • osuđujem 126 • komentari 0\nodobravam 234898 • osuđujem 17739 • komentari 0\nodobravam 5229 • osuđujem 1741 • komentari 77\nImam devojku i rođendan joj je 8. marta. Kupujem joj dva poklona.\nodobravam 1493 • osuđujem 71 • komentari 0


U NALETU BIJESA POLUPALA FRIZERSKI SALON I AUTO, A VLASNICI NAPISALA “JAVI SE, KAKO TE SAMA NE BI TRAŽILA” | Hayat.ba\nU NALETU BIJESA POLUPALA FRIZERSKI SALON I AUTO, A VLASNICI NAPISALA “JAVI SE, KAKO TE SAMA NE BI TRAŽILA”\nNesvakidašnji slučaj desio se juče u prije podnevnim časovima u Svilajncu kada je izvjesna J. M. u naletu bijesa razbila čekićem dva izloga i vrata vlasnici frizerskog salona D. G, a potom se sama prijavila policiji.\nKako nezvanično saznajemo, motiv za ovo djelo je ljubomora, a J. M. je nakon polupanih izloga u praznom salonu ostavila i poruku u kojoj je vlasnici zaprijetila da joj se javi, kako je “sama ne bi tražila”.\nNakon izvršenog policijskog uviđaja bijesna žena se oko 21 sat vratila na isto mjesto i razbila i automobil D. G.\nIstraga je u toku, prenosi Blic.


"NEMA ŠANSE DA GA IZVUČEMO..." Telo muškarca koji je kolima sleteo u Lim danima će ležati na DNU REKE (VIDEO) - Grad Prijepolje\nGrad Prijepolje > Vesti > Hronika > „NEMA ŠANSE DA GA IZVUČEMO…“ Telo muškarca koji je kolima sleteo u Lim danima će ležati na DNU REKE (VIDEO)\nAutomobil lociran na dnu nabujalog Lima, reka ne dozvoljava žandarima da rone\nU ponedeljak oko 8:40 nesrećni muškarac naišao je svojim „renoom“ iz pravca Prijepolja i izašavši iz jedne krivine u Bistrici prešao preko leve kolovozne trake i sleteo u Lim! Na mestu gde se dogodila tragedija Lim počinje naglo da se širi i formira Potpećko jezero. Istog dana u Bistricu pristigla je Ronilačka jedinica Žandarmerije koja je odmah odradila deo posla, a potragu nastavila u utorak.\n„Brzina vode je isuviše jaka…“\nNedugo zatim, tokom površinskog pregleda vode, žandarmi su iz čamca uz pomoć sonara locirali vozilo na kamenitom dnu reke, 11 metara ispod površine a nekoliko stotina metara nizvodno od mesta gde je sleteo u Lim. Da se ne bi ugrozila bezbednost ronilaca, po dogovoru sa Opštinskom javnim tužilaštvom u Prijepolju, odlučeno je da se vađenje automobila odloži dok uslovi za akciju ne budu bolji.\nBrzina reke Lim ovih dana je pet metara u sekundi\nA trenutno su takvi, kaže za „Blic“ potpukovnik policije Goran Grčić, komandir Ronilačke jedinice Žandarmerije, da je nemoguće bilo šta preduzeti.\n– Brzina vode je isuviše jaka, pet metara u sekundi, a ekstremnim uslovima se smatra kada je ona oko tri metra u sekundi. Teorijska mogućnost da se spustimo na dno ne postoji – objašnjava Grčić.\nStruja „reno“ odnela nekoliko stotina metara dalje\nKoliko je vodena struja jaka govori podatak da je Lim odneo „reno“ nekoliko stotina metara od Džurovskog mosta gde je upao u reku, a prehtodno ga, kako je ispričao jedan očevidac, tridesetak sekudni kovitlao ka sredini toka gde je vozilo u trenutku potonulo. Od ponedeljka matica rekom ponovo valja velike količine otpada, među kome ima i velikog granja.\nTemperatura vode u Limu kroz Bistricu je svega tri stepena, a vidljivost u reci nulta. Ipak, ni jedno ni drugo ne bi bilo smetnja roniocima da je vodena struja slabija.\n– Sve i da uspemo da zakačimo vozilo, nema šanse da bi uspeli da ga izvučemo jer je pritisak ogroman. Kada struja oslabi, a ne očekujem u narednih sedam dana, moći ćemo da radimo – objašnjava Grčić.\nKada nivo reke oslabi, kaže on, najpre će ronioci odraditi izviđanje na osnovu koga će se odrediti način kako će se izvlačiti automobil…


Pripremna nastava za prve Game Art & Animation studije u regionu - | Prijemni Upis\nSAE Institut u Beogradu od 2010. godine organizuje kurseve u oblasti audio produkcije, filmske produkcije, animacije i veb dizajna i programiranja. U maju sledeće godine počinje i nov dvogodišnji program obrazovanja “Game Art & Animation”, nakon koga polaznici stiču diplomu Midlseks univerziteta iz Londona.\nTokom pripreme kandidati za upis će naučiti osnove digitalnog crtanja, 2D crtanja i animacije (softveri “Illustration”), osnove 3D modeliranja, kao i savladati osnovne pojmove kao što su “Game Engine”, “Game assets” i “Texturing”.\nProgram pripreme trajaće dva meseca, a časovi će se organizovati subotom i nedeljom, kako ne bi remetili radnu nedelju maturanata, kojima je uglavnom i namenjen. Cena pripremnog kursa je 420 EUR, ali kurs će biti potpuno besplatan za sve one koji budu sa uspehom završili kurs i upisali studije.\nSvoje učešće možete prijaviti najkasnije do kraja godine: http://bit.ly/2iaEgBx\nBA/BSc (Hons) “Game Art & Animation” program SAE Instituta međunarodno je priznat, traje dve godine i prvi je program u oblasti produkcije video igara u regionu. Program je validiran od strane Middlesex Univerziteta iz Londona, a nakon završetka studija stiče se zvanje “Bachelor of Arts / Science (Hons) Game Art & Animation.”\nSAE Institute je najveća obrazovna ustanova za kreativne medije u svetu. Pored Njujorka, Londona, Pariza, Dubajia, Melburna i ostalih svetskih metropola, od 2010. godine SAE Institut postoji i u Beogradu. SAE Institut je deo internacionalne edukativne mreže koji nudi Bachelor of Arts/Science Degree Program u partnerstvu sa Middlesex Univerzitetom iz Londona.\nt: +381 (0) 11 2626 632


Zbog čega je ambicija najvažnija za uspjeh u poslu? | Manager.ba\nmanager.ba/biznisinfo.ba 18 siječnja, 2021\nDvojica američkih univerzitetskih profesora su kroz istraživanje pokušali da definiraju ambiciju i shvate zašto je neki ljudi imaju, a drugi ne.\nAmbicijom se može nazvati želja za uspjehom zbog koje smo spremi da savladamo sve što je potrebno. Bez ambicije ne bi bilo ni uspjeha, ni napretka, niti razvoja čovječanstva uopće.\nIpak, hoće li ambicija uspjeti ili neće, zavisi isključivo od vaše definicije uspjeha. Ako želite da uspijete u profesionalnom smislu, vaša ambicija bi vas u tom pogledu mogla daleko odvesti. Ali ako ste se žrtvovali do te mjere da ste nesretni i usamljeni da biste postigli te uzvišene ciljeve, jeste li zaista uspješni?\nOno što je definitivno točno jeste da zdrava ambicija može na mnogo načina da pomogne da uspijete. Ipak, važno je napomenuti da ambicija sama po sebi ne znači uvijek uspjeh. Talent, vještine i druge okolnosti igraju također bitnu ulogu.\nAmbicija je definirana\nDvojica američkih univerzitetskih profesora su kroz istraživanje pokušali da definiraju ambiciju i shvate zašto je neki ljudi imaju, a drugi ne. Prema dvojici profesora, ambicija se uglavnom odnosi na težnju ka statusu i dostignućima.\n“Ne radi se samo o tome da radite naporno ili ne. Radi se o postizanju stvari i statusu koji odgovara postizanju tih ciljeva”, smatra John Kammeyer-Mueller, profesor na Univerzitetu Minnesota.\nAmbiciozni ljudi ne žele nužno da postanu izvršni direktori kompanije, dodao je. Neki ljudi jednostavno žele da postanu uspješni prodavači ili inženjeri. Ali drugi, posebno u sferi menadžmenta, željet će da se popnu na visoke korporativne ljestvice.\nNekoliko je faktora koji doprinose ambiciji, ali jedna velika odrednica je samopoštovanje, rekao je Nasir Gaemi, profesor psihologije i farmakologije u bostonskom Medicinskom centru Tufts.\nIstraživanja pokazuju da su ljudi s visokim samopoštovanjem ambiciozniji od ljudi koji imaju nisko samopoštovanje, rekao je on.\nNetko tko visoko cijeni sebe neće nužno napredovati, ali “što više samopoštovanja imate, to ste ambiciozniji jer mislite da možete nešto da učinite”, objasnio je Ghaemi.\nObiteljska povijest i ličnost\nObiteljska povijest je također važna, navode stručnjaci. Ako ljudi imaju uspješne roditelje, vjerojatno će i sami biti ambiciozni.\nZa te ljude je uspjeh jednostavno ono što se od njih očekuje.\nJoš jedan važan faktor ambicije je ličnost. Veća je vjerovatnoća da će ljudi koji imaju visok stupanj svjesnosti i koji su ekstrovertni imati nagon za napredovanjem.\nEkstroverti vole kada ih drugi ljudi priznaju i hvale. Introvertne ljude, s druge strane, manje brine hoće li ih ljudi gledati pozitivno, te im priznanja o uspjesima nisu neophodna da bi se osjećali dobro.\nNajbolja vrsta ambicije\nSudeći prema istraživanjima, postoje dvije vrste ambicija: individualna i kolektivna. Kolektivnu ambiciju preferiraju kompanije. One žele ambicioznog pojedinca i lidera, ali žele da ta ambicija bude iskorištena za dobrobit kompanija.\n“Ambicija je sjajna ako se može usmjeriti na pravi način. Lična ambicija na štetu organizacije neće doprinijeti uspjehu”, kaže Mark Kuin, lider u londonskoj konzultantskoj kompaniji Marcera.\nU korporativnom svijetu, ambiciozni ljudi koji se nalaze na vrhu kompanija imaju tendenciju da budu slični. Trude se da svima budu simpatični, društveni i vrijedni, ali što je najvažnije, trude se da budu normalni. Takvi ljudi nisu specijalno kreativni, produktivni ili inovativni. Oni su samo posvećeni svojoj kompaniji, a to ne doprinosi uspjehu.


"Nasa Borba" - Goran Matic, savezni ministar za informisanje\ncetvrtak, 11. jun 1998.\nGORAN MATIC, SAVEZNI MINISTAR ZA INFORMISANJE\nMediji koji rade za strane gazde ostace kao ribe na suvom\nDrzava se protiv njih nece boriti drzavnim sredstvima, njih ce unistiti konkurencija. RTS nije “julovska televizija". U Crnoj Gori - informativna blokada\nPozelevsi srecu u radu onim radio i TV stanicama koje su, na konkursu za dodelu frekvencija, dobile dozvole Goran Matic, savezni sekretar za informisanje, porucio je juce tim elektronskim medijima da svoje programe uvek koncipiraju tako da oni ne budu na stetu Jugoslavije. Objasnjavajuci novinarima kakav je to informativni rad na stetu sopstvene zemlje, ali ne pominjuci decidno o kojim je medijima rec, Matic je istakao:\n- Ne mogu da kazem da mediji koji prizivaju vojnu intervenciju NATO pakta, koji krivo prikazuju odredjene procese u nasoj zemlji, koji iskljucivo zive od finansijske pomoci onih centara iz inostranstva koji nam nisu naklonjeni - rade u korist Jugoslavije. Postoje mediji koji su produzena ruka nekih politickih interesa iz inostranstva i oni rade u skladu sa interesima koje njihove gazde zastupaju. Tu je situacija vrlo jasna jer gazda placa, gazda i trazi plasiranje odredjenih informacija.\nKako se informise savezni sekretar za informisanje?\nNa pitanje novinara "Nase Borbe" kako se informise, Matic je uz smesak odgovorio: "Citam 'Nasu Borbu'. Nakon naseg pitanja da li zna sta se dogadjalo na sastanku ministara Saveta NATO i da li je cuo da je tamo bilo govora o mogucoj vojnoj intervenciji, (dakle da to niko ne priziva, vec samo izvestava sa sastanka), savezni sekretar za informisanje je odgovorio:\n- Poslednjih mesec dana se u nekim nasim medijima moglo citati i citati o vojnoj intervenciji NATO u Jugoslaviji, u vreme kada niko od njih o tome nije ni razmisljao.Neki nasi mediji se koriste kao sredstvo za formiranje javnog mnjenja koje treba da olaksa odredjene politicke odluke, isprojektovane za kasnije. Radi se o sondiranju javnog mnjenja.\nDokaz da neki mediji rade u skladu sa interesima njihovih stranih mentora Matic vidi u, kako je rekao, “prebezima iz jednih medija u druge, kada nisu zadovoljeni odredjeni strani interesi u nekima od njih". On je istakao da ovi mediji (ne precizirajuci ni jednom o kojim glasilima je tacno rec) nece uspeti da opstanu na trzistu, pojesce ih konkurencija, jer se gradjani nece oslanjati na njih niti verovati njihovim informacijama. Ili, kako je to slikovito objasnio savezni sekretar za informisanje: “Kada prestanu ili se promene politicki interesi stranih mentora, ovi mediji ce ostati kao riba na suvom".\n- Drzava se protiv ovakvih medija nece boriti drzavnim sredstvima, jer ce njih, jednostavno, unistiti konkurencija. Ovi mediji nece uspeti da ponovo “obave posao" kao nekada. Jugoslavija je otvorena zemlja sa velikom slobodom informisanja - odgovorio je Matic na pitanja novinara “sta ce biti sa medijima koji rade na stetu Jugoslavije i da li ce im se dozvoliti da ponovo odrade posao na razbijanju zemlje."\nNa Kosovu je sve je normalno...\nBuduci da je protekli vikend proveo sa stanim diplomatama na Kosovu, Goran Matic je juce govorio i o svojim utiscima iz juzne pokrajine: "Strane diplomate su presle 450 km na Kosovu i Metohiji i videli su da se na najvecem delu teritorije zivi sasvim normalno. Deca se igraju, kupaju u potocima, ljudi se bave poljoprivrednim radovima, a mladi sede u kaficima. Stanje je bas kao i u svim normalnim zemljama. Samo na prostoru od petnaestak kilometara je bilo posledica otklanjanja teroristicke opasnosti. To je bio lokalizovan konflikt sa bandom terorista. Na ostalom delu teritorije je zivot normalan", rekao je Matic.\nNezaobilazna tema pri analiziranju medijskog prostora SRJ je, svakako, i RTV Jugoslavija za koju je Matic rekao da ju je osnovala Savezna vlada. On je odbio da prokomentarise pojedine izjave crnogorskih celnika koji su ustvrdili da je ovo “julovska" TV. Nerazumevanje potrebe za postojanjem jugoslovenske televizije, od strane Crne Gore, Matic je ovako objasnio:\n- U Crnoj Gori postoji informativna blokada. Pogledajte samo koliko je medija dobilo dozvolu za rad u Srbiji, koliko ovde imamo dnevnih novina... Uzmite kvantitativne podatke i uporedite ih. Jugoslavija zasluzuje jedinstven informativni prostor.\nNa pitanje da li RTV Jugoslavija opravdava svoj naziv kada se zna da u Saveznoj vladi nema vladajuce partije druge federalne jedinice, Matic je odgovorio kontrapitanjem: “Zasto da ne? Jugoslavija nije stvar jedne ili dve politicke partije, vec je ona proizvod volje njenih gradjana. Prema tome, ne moze volja jedne politicke partije koja nema vecinu u Saveznoj skupstini da odlucuje o Jugoslaviji. Tacno je da oni imaju vecinu u parlamentu svoje republike, ali u Saveznoj skupstini vecinu ima neko drugi i tu realnost treba uvaziti."\nU PALATI FEDERACIJE POCELO POTPISIVANJE UGOVORA O PRIVREMENOM KORISCENJU FREKVENCIJA\nBeograd. - Prvih tridesetak radio i TV stanica, koje su na konkursu za dodelu frekvencija uspele da dobiju dozvole za rad, juce su potpisale ugovore o privremenom koriscenju frekvencija u Saveznoj vladi. Dozvole za rad je, inace, dobilo vise od 250 stanica, koje ce ugovore potpisivati u narednom periodu. Nereseni zahtevi elektronskih medija, koji nisu imali upotpunjenu dokumentaciju, bice, obecao je Goran Matic, savezni sekretar za informisanje, vrlo brzo reseni.\n- Jugoslavija je u protekle tri, cetiri godine dozivela pravi medijski bum, imali smo oko 700 medija, koji nisu bili medjusobno koordinisani. Ministarstvo informisanja je odlucilo da na neki nacin koordinira njihov rad, kako bi poceli da rade na, rekao bih, drustveno zadovoljavajuci nacin. Cestitam svim medijima koji su dobili dozvolu za rad i zelim im da zadrze razlicitosti u programima i misljenjima, izjavio je Goran Matic, dodajuci da “je razlika u misljenjima u redu, samo ako ne ide na stetu nase zemlje" i porucujuci novolegalizovanim stanicama da u svojim programima vode racuna o Jugoslaviji.


Abazović: Uskoro ću saopštiti sastav vlade, Bulajić da zakaže sjednicu\nVICEPREMIJER I LIDER SNP-A GOSTI EMISIJE ARGUMENTI\nMandatar Dritan Abazović uskoro će biti spreman da poslanicima predoči sastav nove vlade, a od predsjedavajućeg Strahinje Bulajića očekuje da zakaže sjednicu.\nPodnaslov: VICEPREMIJER I LIDER SNP-A GOSTI EMISIJE ARGUMENTI\nTizer: Mandatar Dritan Abazović uskoro će biti spreman da poslanicima predoči sastav nove vlade, a od predsjedavajućeg Strahinje Bulajića očekuje da zakaže sjednicu.\n10.03.2022 - 20:05 | .\n10.03.2022 - 20:05\nAbazović je to poručio gostujući u emisiji Argumenti.\nPredsjednik SNP-a Vladimir Joković poručuje da je rano govoriti o raspodjeli resora, te da im je najbitnije da Crna Gora izađe iz krize.\nMandatar za sastav nove Vlade vjeruje da će uskoro biti spreman da pred javnost izađe s imenima novih ministara.\n“To je nešto što je utisak mojih razgovora sa gospodinom Jokovićem ali sa predstavnicima manjinskih partija i ostalim partijama da mi u vrlo skorom periodu, ne bih da robujem nekim datumima ali da ćemo u kratkom roku biti spremni da izađemo pred poslanike”, kazao je mandatar za sastav nove Vlade Dritan Abazović.\nA kada će Vlada i konačno biti formirana ne zavisi ni od mandatara, ali ni od partija koje će biti dio izvršne vlasti, već od Strahinje Bulajića.\n“Ja bi ga molio, ako mi dođemo u situaciju da sastavimo vladu, iako uputimo poziv da zakaže tu sjednicu. Ako on odbije da to uradi, ja mislim da drugi potpredsjednik koji ima ista ovlašćenja kao on može to da uradi”, dodao je Abazović.\nBez obzira ko će to uraditi, nešto je moralo da se mijenja poručuju iz SNP-a. Zato su i prevagnuli da krenu u pregovore o manjinskoj Vladi. Za sada ne otkrivaju koji resori bi eventualno mogli njima pripasti.\n“Da li će neko biti na mjestu predsjednika Skupštine, Vlade, to za nas nije prioritet. Za nas su prioriteti rezultati, put Crne Gore prema EU, vladavina prava i ekonomski oporavak”, kazao je lider SNP-a Vladimir Joković.\nTagovi: Manjinska vlada, Dritan Abazović, Vladimir Joković


Vijesti Archives - Page 821 of 2552 - Glas Naroda BiH\nErdogan: Mjere na granicama ostaju do ispunjenja očekivanja Turske\nRecep Tayyip ErdoganFOTO: AA Predsjednik Republike Turske Recep Tayyip Erdogan izjavio je da će Turska nastaviti s aktuelnim mjerama na granicama sve dok konkretno ne budu […]\nIstraga smrti porodilje u UKC-u Tuzla: Nova saslušanja nakon što stigne nalaz obdukcije\nTužilaštvo Tuzlanskog kantona istražuje smrt porodilje B. I. iz Srebrenika, koja je u ponedjeljak preminula na Univerzitetskom kliničkom centru Tuzla. – Muž preminule E. I., smrt […]\nOskrnavljena ploča na gradskom mostu, ispisano 4S na više mjesta\nJutros u Sanskom Mostu, na ploči zahvale svima koji su pomogli u izgradnji i obnovi mosta ispisani uvredljivi grafiti “4S”. Na više mjesta ispisano je 4S […]\nZBOG SEKSUALNOG ZLOSTAVLJANJA DJECE BEZ PRATNJE UHAPŠENI MIGRANTI\n– Akcija Policije USk provedena rano jutros u prihvatnom centru “BIRA” BIHAĆ, 11, marta – Policija Unsko – sanskog kantona jutros je privela deset migranata koji borave […]


Partizan i mediji | Page 197 | Forum navijača Partizana\nFirst Претходна 197 of 201\nSve je to u redu, ako za 8.000 kazes 10.000, ali kad imas manje od 2.000 na stadionu, a tvrdis 10.000 i to svi mediji prenesu kao cinjenicu, onda je to bas tezak kriminal sa ucescem medija. Ne znam gde su sada organi vlasti. Naravno nemam iluziju da u ovoj ciganskoj drzavi neko ima zelju da proveri njihovo poslovanje, ali ja licno nikad necu ocutati neke stvari. Ma koliko je moje misljenje nebitno mogu samo da me povuku.\nСвиђа им се: President\nJa sam nasao samo ovo i tu nisam cuo da govori o bilo kakvom broju navijaca https://rtsplaneta.rs/video/show/231278/. Sjeti se gdje si to gledao/slusao pa da nadjemo. Sad se nadje lako preko ovog cuda.\nPa nije problem, snimicu ja taj izvestaj Rts-a ako treba, imam onu opciju gledanje unazad.\nU medjuvremenu, svi portali su preneli da su imali preko 10.000 gledalaca\nEvo video koji sam sklepao na brzinu, ako se nekom sviđa podelite...\nСвиђа им се: Bandit and Tomic11\nSve lepo izgleda, ali bilo bi bolje kad bi prikazali i slike zapada i severa za vreme utakmice.. tako ne bi mogli nikako da prigovore, a ovako ostaje sumnja ma koliko mi znali da je bilo prazno..\npa imas sliku severa, a zapad nemam izvukao sam iz snimka sa rts-a\nSvaka cast. Evo dodaj iz ovog videa https://www.youtube.com/watch?v=woHWuRNhJP0 frejmove, po minutama\nI to je samo na brzinu. Dakle, uveliko pocelo drugo poluvrijeme, a jos uvijek vode=niko nije otisao jer su primili gol.\nKad to zavrsis, salji mrezama a najbolje bi bilo da neko proslijedi bivsem nam clanu JNA da postavi na Viber grupi.\nja niti imam mreze, niti koristim mobilni... nemam ni fejsbuk ni twiter niti bilo sta, mobilni doduse imam, ali ne znam te aplikacije. Nikada me nije interesovalo. Mogu uklopiti ako nema ko drugi, ali kasnije u toku dana i veceri\nzato imamo mi, prosledicemo na zvanicim profilima partizan.net\njbg, sve na youtubu zasticeno, ne moze da se skine i isece\nAko neko moze ovaj video\nda mi isece deo\n00:00:53 - 00:01:16\nEvo dodato je jos 30-ak sekundi na kraju snimka sa pocetka utakmice, vidi se i zapad i jasno je da je u pitanju velika prevara.\nNadam se da ce nasi negde objaviti da se nisam dzaba mucio i uklapao\nBio sam slobodan da malo proguglam, što nikad ne radim kad su u pitanju romske utakmice i na ovoj slici se vidi poseta celog stadiona na toj utakmici.\nСвиђа им се: Tomic11\nza ubuduce koristi jdownloader2\nSamo kopiras youtube link u njega i skine ti video fajl.\nEvo, na ovom našem Forumu postavljene su fotografije sa kojih se, bar približno, može videti kolika je bila poseta te utakmice...\nDakle, ajmo malo matematike, njihov stadion prima nešto više od 55 000 gledalaca, da zaokružimo i na 56 000 i da to podelimo sa 4, i dobijamo probližan, prosečan, broj gledalaca na jednoj tribini, Priznajem, pretpostavljam, tribine im nisu iste veličine, ali računamo neki prosek...\nStadion može da primi 56 000 gledalaca, ima 4 tribine, 56 000 : 4 = 14 000 , na jednu tribinu može da stane oko 14 000 gledalaca...\nPogledajmo fotografije sa utakmice...\nGledaoci nisu ,,zbijeni,, jedan do drugoga, sede, stoje, raštrkano...na Severu ih je najviše i najzbijeniji su, Istok i Zapad tek ,,šačice,, sa velikim praznim prostorima između pojedinaca...\nPogledajte koliki površinski prostor zauzimaju ovi na Severu, to je bitno manje od polovine tribine...da im ,,dodamo,, sve ove sa Istoka i Zapada, opet ne bi napunili polovinu, a sve i da je napune, rekosmo da svaka tribina u proseku može da primi 14 000 gledalaca, 14 000 : 2 = 7 000 ...\n7 000 gledalaca je bio neki njihov maksimum maksimuma na ovoj utakmici...\nAli tačan broj može da bude i znatno manji...teško da bi čak i ,,dodavanjem,, ,,zapadnih i istočnih,, zvezdaša, svih redara, funkcionera, trenera i fudbalera, kao i sudijske trojke (kojoj se trener Zvezde zahvaljuje odmah posle navijača), Sever uopšte došao do polovine ,,popunjenosti,,...\nNaravno, meni je istina osnovni princip, ne mogu da tvrdim da je moj račun precizan, na fotografijama ne vidimo i desni deo ,,Zapada,, (ali, najverovatnije je da, kao i na svakoj utakmici) izgleda slično onom levom delu, isto tako, ne znam tačan kapacitet svake tribine pojedinačno, ali svakako se dobro VIDI koliku površinu neke tribine zauzimaju gledaoci, a kolika površina je PRAZNA!\nNemam problem sa istinom, neka ih je i 20, 50, 100 000 na svakoj utakmici, pa šta, njihova stvar, ali ne volim da me neko LAŽE!!!\nNe može 5, 6, ili maksimum 7 000 gledalaca da bude PREKO 10 000 gledalaca!\nNe može NIKAKO!!!\nA inače, meni prepucavanje dokonih po ,,mrežama,, oko toga koilko koga i kojih ima na nečijim utakmicama, i koji su brojniji, ne znači ništa, brojniji ne znači ni pametniji, ni bolji, ni pošteniji, ni moralniji...\nJednostavno ne volim da me neko OČIGLEDNO laže!\nUa novinari dripci!\nA sta vas to cudi? Pa nama ostane bok istoka prazan i sever i kazu 17.000 gledalaca, ispade da na sever i bok istoka stane 15.000 a na ostatak stadiona 17.000.\nMa ciganske lazovcine nije ih bilo ni 4.000 hiljade od toga 3 hljade dzabe ulaz stoka\nNista nas ne cudi i nije im prvi put, ali ovo je stvarno bezobrazluk svoje vrste. Primjetno je da su slabo gledani ove godine a ovamo brojke da ti se zavrti u glavi. Imate i na onom snimku sto sam postavio kolegi minute kad su bile izmjene ili prekidi pa kamera isla po tribinama gdje se lijepo vidi da ih ima saka jada, pogotovo kad uzmemo u obzir njihov megalomanski kompleks.\nRealno, mene iznenadjuje sto ih je preostalo i hiljadu...\nKo normalan bi gledao fudbalski klub koji namesta svaku utakmicu, falsifikuje papire i postoji kao sportsko krilo napredne stranke kojoj mese torte. Sta tek reci o kosarkaskom klubu koji ustvari i nije zvezda nego privatni klub mafijasa iz Zeleznika.\nDa ne pricam o ostalim ciganskim klubovima, to vise niko ziv ne zna koliko puta se gase i obnavljaju, oni su jebeno izvrsili fuziju i u sahovskom klubu. Dokaz:\nOni vise ne postoje i samo budale mogu ici na njihove utakmice.\nOd svih sportskih komentatora na svetu najvise mrzim Radulovica sa Arenasport. On je gori od Milojka Budale Pantica i Gnojka Andrijasevica i Nenada Milovanovica i Pedje Strajnica zajedno.\nNE mozes ga vise mrziti od onog ciganskog pseta sto njima kmenatirse utakmice. Taj ima tako gadan glas da mi se sere kad ga cujem.


Bisage+suvozač - POMOĆ - Prtljag - BJBikers Forum\nOd člana raikkonen, Januar 19 in Prtljag\nraikkonen 3 Napisano Januar 19\nNemam preteranog iskustava sa bisagama jer sam na ranijim motorima koristio bočne kofere, pa me interesuje kako se (i da li se) može rešiti problem mesta za suvozača. Vidim da se većina montiraju preko suvozačevog mesta, a neke su montirane da kaiševi idu ispod sedišta.\nMene zanima da li je u prvom slučaju nemoguće voziti nekoga, a u drugom, da li bi kaiševi oštetili plastike ako se oslanjaju na njih?\nMotor je FZ6 Fazer, okačio sam fotografije motora sa oglasa koji ima nosače kakve planiram da uzmem, ali verujem da neko sa foruma može da pomogne oko ovih informacija.\nAlekre 4012 Napisano Januar 19\nPakuj se i vozi, ne sekiraj se.\nabarth_maniac 2111 Napisano Januar 19\nNa SVu prve gen sam one iz louisa Moto Detail, pakovao pod sediste suvozaca i stavljao neku zastitu u vidu filca/tkanine da ne grebe plastike. Na prvoj turi se zajebah, oa su od kise i peska plastike malo bile zamatirane. Dalo se ispolirati.\nTo je bila montaza "na fabricki" bez nosaca.\nSa nosacima nemas brige!\nVule Gilera 69 Napisano Januar 20\nJa sam na moj skuter jedan kais prebacio preko sedista drugi ispod, nije bilo problema za suvozaca. Kako god stavis neces imati problema. Moje bisage imaju neku tkaninu jednim delom sa unutrasnje strane da se nebi ostetile plastike i da se bisaga nebi klizala mada sto kaze kolega malo se video trag na plastici nakon skidanja posle voznje do C. Gore i nazad. Lako se to uglancalo i vratilo u prvobitno stanje. Slucajnosti moj brat mi je te bisage kupio u Luisu i bas vozi fejzera i pre slanja istih okacio da ih proba na svoj motor, evo ti fotke ps sam proceni, nadam se da sam ti bar malo pomogao!\nCaponord 43 Napisano Januar 20\nNe znam koliko ce ti pomoci, a evo kako je to izgledalo na Caponordu. Doduse, nije ista vrsta motora i bisage su jako velike, ali posle 7-8000 km nije bilo nikakvog traga ni na motoru ni na torbama\nBiker-Boy 3933 Napisano Januar 20\nHronični Motociklopata, 4262 postova\nAko ti kaisevi budu naslonjeni na plastike, to se lako resava, kupiš samolepljive folije, isečeš komad odgovarajućeg oblika i zalepis tamo gde se kaiš naslanja na plastiku, i tako je zaštitiš, ja sam tako radio i plastike su ko nove.\nLuckygsxr 30 Napisano Januar 20\nMoja preporuka bi bila ista kao što ti je Biker-Boy napisao.\nNightrider Z 241 Napisano Januar 20\nU svakom slucaju nemoj da dozvolis da kaisevi budu naslonjeni direktno na plastiku, ostetice je sigurno. Znaci, ne pokusavaj\nSto se tice suvozaca, ja sam prebacivao i preko sedista, nije bilo nikakvih problema u voznji. Probas najbolje, pa ako ne odgovara, trazis drugo resenje.\nraikkonen 3 Napisano Januar 20\nHvala puno na informacijama, mnogo ste pomogli! Iskreno, više sam se brinuo za udobnost zbog dužine puta (Grčka je u pitanju), ali ako kažete da nema problema za suvozača, onda je to rešen problem.\nBiker-Boy 3933 Napisano Januar 21\nPa sad, i to zavisi od suvozača, nisu svi isti, npr meni bi itekako smetalo da ceo dan sedim na kaiševima preko sedišta... Ionako moto sedišta nisu baš extra udobna za dugu vožnju a još pogotovo sa kaiševima preko.\nArakis 979 Napisano Januar 21\nSvakom po zasluzi, 11299 postova\nMali jastuk na naduvavanje resava problem sedenja na trakama\nMediterraneo 872 Napisano Januar 21\nLovely jubbly, 758 postova\nOn 1/20/2020 at 10:05 AM, Biker-Boy said:\nI meni se smesi prva sezona sa bisagama. Budi drug pa pojasni koja folija je u pitanju.\nTo imas da kupis u svakoj radnji sto prodaje te folije,\nova koju trenutno imam je pvc "ORACAL 641" jako kvalitetna, jaka i otporna, dosta je koriste na katerima,\nako ti je frka, mozes nekoliko slojeva da zalepis, onda nema sanse da se nesto desi.\nbdada 4805 Napisano Januar 21\nOraguard 270 providna, zastitna folija, posebno dobra kao zastita od bisaga, tank torbe ma za sve. Da imam nov ili neogreban motor celog bi ga presvukao.\nMediterraneo 872 Napisano Januar 22\n@Biker-Boy @bdada Hvala\nBaneVuk58 992 Napisano Januar 22\nКад имаш јуне треба да имаш и уже. Носач за бисаге је права ствар. И ја сам паметовао па лепио фолије и сл. ср.ња али на крају дадох да ми се направе носачи код нашег друга Себе јер ми није падало на памет да плаћам оне златне од Лоуиса и сл. сајтова. Нећеш имати проблема код сувозача


Kakva su pravila za korištenje dronova težine do 25 kilograma - Portal 072info\nKakva su pravila za korištenje dronova težine do 25 kilograma\nPravilnik o dronovima primjenjuje se na dronove čija je maksimalna težina od 249 grama do 25 kilograma, a ne primjenjuje se na dronove koji se koriste za potrebe policije, vojske, carine, službe traganja i spašavanja i drugih sličnih institucija, rečeno pojasnili su iz Direkcije za civilno zrakoplovstvo BiH.\nPosebna odobrenja za udruženja\nStručni saradnik za operacije zrakoplovstva Nikola Jovanović istakao je da Direkcija izdaje potvrdu o evidenciji drona vlasnicima čije je mjesto prebivališta u BiH ili pravnim licima čije je sjedište registrirano u BiH.\n– Pravilnikom o dronovima izvršena je kategorizacija po osnovu težine neposredno prije polijetanja, te vrste operacija koje se izvode dronom – nekomercijalne, komercijalne i radovi iz zraka. Predviđena su i posebna odobrenja za udruženja modelara ili dron klubova da obavljaju aktivnosti unutar klubova – rekao je Jovanović.\nOn je podsjetio da je primjena Pravilnika o uvjetimaza izvođenja letačkim operacijama dronom počela u septembru prošle godine.\nJovanović je naveo da Direkcija planira Pravilnik o dronovima sprovesti u četiri faze – obrada zahtjeva za upis drona u evidenciju i organiziranje semirana u nekoliko gradova BiH kako bi vlasnici i operatori dronova bili informirani o navedenom dokumentu.\nZaštita osoba na zemlji\n– Planirano je i provođenje ispita iz poznavanja propisa za operatore dronova, te izdavanje operativnih odobrenja za operatore dronova koji se deklarišu da izvode radove iz vazduha – pojasnio je Jovanović.\nOn je naveo da su Pravilnikom definirana horizontalna rastojanja, kao i vertikalna ograničenja, s ciljem zaštite osoba na zemlji, imovine, privatnosti, kao i ostalih učesnika u zračnom prostoru.\nPrethodni članakKo je vršio pritisak na inspektore da zapečate restoran Dodikove kćerke\nSljedeći članakKako je dogovarana nabavka respiratora: Fikret Hodžić za jedan dan poslao tri ponude


DEZINFICIJENSI U DOBA KORONE - ALHem\nHome » Blog » DEZINFICIJENSI U DOBA KORONE\nPočetak pandemije koronavirusa SARS-COV-2 izazvao je nestašicu različitih vrsta sredstava za dezinfekciju na tržištu. Na našoj Facebook stranici smo podelili preporučene mere Svetske zdravstvene organizacije u borbi protiv ovog virusa, među kojima su najvažnije pranje ruku i dezinfekcija.\nPored toga, dali smo preporuke na koji način koristiti svaki od predloženih sredstava za dezinfekciju, šta može biti adekvatna zamena i na koje informacije na etiketi obratiti pažnju.\nOve možete naći objedinjene Facebook objave na ovu temu.\nŠTA JE VAŽNO NA ETIKETI SREDSTAVA ZA DEZINFEKCIJU?\n– Na poleđini etikete proizvoda treba da stoji broj Akta kojim se odobrava stavljanje u promet proizvoda. Ovo znači da je, izmedju ostalog, testirana i dokazana efikasnost proizvoda na mikrobiološke sojeve za koje se tvrdi da proizvod deluje.\n– Pročitajte uputstvo za upotrebu kako bi se adekvatno zaštitili. U uputstvu piše koju količinu proizvoda treba koristiti da bi proizvod bio efikasan, a neretko i koliko često ga treba nanositi da bi imali konstantnu zaštitu.\n– Imajte na umu da su ovo agresivni proizvodi i da se može desiti da slučajno završe u oku ili ustima. Za te slučajeve, na etiketi pišu i mere prve pomoći, pročitajte ih.\n– Mere predostrožnosti se uglavnom odnose na to da proizvod bude van dometa dece i ne blizu otvorenog plamena. Ipak, svaki proizvođač ima određenu slobodu da uvede još neku meru predostrođnosti ako smatra da je vašna sa proizvod. Sve mere se nalaze na etiketi proizvoda.\n– Bezbedno koristite biocidne proizvode, zaštitite se od virusa ali i od negativnih efekata samog proizvoda. Čitajte etikete pre upotrebe.\n-Pročitajte uputstvo za upotrebu kako bi se adekvatno zaštitili. U uputstvu piše koju količinu proizvoda treba koristiti da bi proizvod bio efikasan, a neretko i koliko često ga treba nanositi da bi imali konstantnu zaštitu.\n-Imajte na umu da su ovo agresivni proizvodi i da se može desiti da slučajno završe u oku ili ustima. Za te slučajeve, na etiketi pišu i mere prve pomoći, pročitajte ih.\n-Mere predostrožnosti se uglavnom odnose na to da proizvod bude van dometa dece i ne blizu otvorenog plamena. Ipak, svaki proizvođač ima određenu slobodu da uvede još neku meru predostrođnosti ako smatra da je vašna sa proizvod. Sve mere se nalaze na etiketi proizvoda.\n-Bezbedno koristite biocidne proizvode, zaštitite se od virusa ali i od negativnih efekata samog proizvoda. Čitajte etikete pre upotrebe.\nNA OSNOVU PODATAKA I PREPORUKA SVETSKE ZDRAVSTVENE ORGANIZACIJE, PREPORUČENI DEZINFICIJENSI PROTIV KORONAVIRUSA SU NA BAZI:\n– Alkohola (etanol, etil-alkohol,1-propanol)\nSredstva na bazi alkohola se koriste za dezinfekciju kože i površina. Alkohol mora biti u koncetraciji 60-70% da bi bio efikasan. Više i niže koncetracije od navedene nemaju dezinfekcioni efekat. Vreme utrljavanja sredstva je 30 sekundi.\n– Aktivnog hlora (natrijum-hipohlorit, aktivni hlor) (npr. varikina, izbeljivač…)\nSredstva na bazi aktivnog hlora se koriste samo za dezinfekciju površina, osim metalnih površina.\nSredstva na bazi aktivnog hlora je potrebno rastvoriti na 0,1% aktivnog hlora. Za varikinu, koja je obično 5% to znači da je potrebno 20 ml varikine (pola čašice rakije) i dopuniti do 1 litra. Površina mora biti izložena sredstvu 10 min da bi se postigao dezinfekcioni efekat.\nPar predloga gde ih možete potražiti sredstva za dezinfekciju ako ih nema u apotekama i drogerijama:\nPoljoprivredne apoteke. Na veterinarskim dezinfekcionim sredstvima pogledajte koja je aktivna supstanca, ako je u pitanju etanol, aktivni hlor ili persirćetna kiselina, ovo sredstvo možete koristiti.\nProdavnice za snabdevanje frizerskih i kozmetičkih salona. Ovde se mogu naći sredstva na bazi alkohola koja se koriste u ovim salonima.\nSredstva na bazi hlora za dezinfekciju kupatila (ovo sredstvo se mora razblažiti, pročitati etiketu pre upotrebe).\nIzbeljivači (varikina) (ovo sredstvo se mora razblažiti, pročitati etiketu pre upotrebe)\nŠpiritus je 96% etanol. Ako ga imate, potrebno ga je razblažiti na sledeći način 2 mere špiritusa:1 mera vode.\nKolonjske vode imaju visok procenat alkohola. Ako uspete da nadjete sastav, i ako je etanol u koncetraciji od 60-70% – možete je koristiti kao dezinfekciono sredstvo\nAko ne uspete ništa od navedenog da nađete, verujemo da paročistač može pomoći pri dezinfekciji.\nPregledali smo naučne publikacije i druge reference kako bi pokušali da nađemo podatke o efikasnosti i drugih dezinficijenasa u nedostatku alkohola. Evo nekoliko naših preporuka:\nPersirćetna kiselina (doziranje i vreme kontakta po uputstvu proizvođača)- Dezinfekcija površina\nVodonik peroksid (hidrogen) 0,5%, vreme kontakta 1min – Dezinfekcija površina. Hidrogen koji možete nabaviti u apotekama je 3% vodonik peroksid. Potrebno ga je razblažiti na sledeći način: 1 deo 3% hidrogena i 5 delova vode. Svaki put treba napraviti svež rastvor!\nPovidon-jod (pročitati uputstvo za korišćenje, kontraindikovano kod osoba sa oboljenjima štitne žlezde) – dezinfekcija kože i/ili grla\nBenzalkonijum hlorid (poznatiji kao asepsol) i druge kvatenerne amonijumove soli imaju slabije dejstvo na korona viruse, pa bi zbog toga vreme kontakta trebalo da bude minimalno 10 min.\nNovi priručnik o prevenciji i lečenju COVID-19 infekcije u bolničkim uslovima\ncovid-19, dezinficijensi, sredstva za dezinfekciju


U festivalskom programu u utorak, 12. oktobra, u 19 časova, u programu „Naučite pjesan“ biće otvorena izložba vizuelnih pesama „Artikviteti“, Popa D. Đurđeva.\n„Smedrevski Orfej”, jedna od najstarijih nagrada koja je ustanovljena na prvom festivalu 1970. godine, pripala je ove godine Dunji Petković za pesmu „Nagoveštaj”.\nPovelju „Našeg glasa” za doprinos zavičajnom pesništvu dobiće smederevski pesnik Željko Đurić.\nBiće dodeljena i nagrada sa konkursa „Tomislav Stevanović“, za najbolju pesmu o Smederevu.\nNajvažnija festivalska nagrada „Zlatna struna grada Smedereva“ ove godine dodeljuje se ruskom pesniku Vjačeslavu Kuprijanovu.\nSve nagrade biće uručene na završnoj večeri „Smederevske pesničke jeseni”, 14. oktobra.


Pusenje kovid umiranje oksford studija - Žena.rs\nPušači su u 60 do 80 odsto većem riziku da budu primljeni u bolnicu ako se zaraze koronavirusom, a takođe i češće umiru od kovida 19, ukazuju podaci.\nPiše: Žena 28.09.2021. 23:54\nStudija sprovedena na Oksfordu u suprotnosti je sa istraživanjem objavljenim na početku pandemije koje sugeriše da bi pušenje moglo pomoći u zaštiti od virusa. To istraživanje je kasnije povučeno nakon što je otkriveno da su neki od autora imali finansijske veze sa duvanskom industrijom.\nDruge studije o tome da li je pušenje povezano sa većim rizikom od težeg oblika kovida 19 dale su nedosledne rezultate.\nJedan od problema je što je većina ovih studija bila posmatračke prirode, što otežava utvrđivanje da li je pušenje uzrok povećanog rizika ili je krivo nešto drugo. Na primer, važan faktor je i da pušači češće dolaze iz siromašnijih slojeva.\nU poređenju sa onima koji nikada nisu pušili, sadašnji pušači imali su 80 odsto veće šanse da budu primljeni u bolnicu i znatno veću verovatnoću da će umreti ako se zaraze.\nDr Klift i njen tim koristili su tehniku nazvanu Mendelska randomizacija, a posebno su uzeli u obzir genetske faktore koji povećavaju verovatnoću da će neko biti pušač ili da će mnogo pušiti.\nTa tehnika je ukazala vezu na između pušenja i lošijih ishoda kovida 19, otkrivši da je genetska predispozicija za pušenje povezana sa 45 odsto većim rizikom od infekcije i 60 odsto većim rizikom od prijema u bolnicu.\n"Naši rezultati snažno ukazuju na to da je pušenje povezano sa rizikom od razvijanja težeg oblika kovida, kao što utiče na veći rizik od srčanih oboljenja, različitih vrsta raka i svih onih drugih stanja za koja znamo da je su povezana s pušenjem. Tako da bi sada mogao biti dobar trenutak za ostavljanje cigareta i prestanak pušenja", rekla je dr Klift, a prenosi "Gardijan".\nkorona korona virus pušenje smrt zdravo telo


„Opel“ priprema novu „astru“ za trke › Made-in-Germany.rs\nSportska divizija nemačkog proizvođača automobila “Opel“ razvija turistički trkački automobil baziran na novoj „astri“, koji će ovog septembra svoju svetsku premijeru doživeti na Salonu automobila u Frankfurtu (IAA).\nIz kompanije je saopšteno da će trkački model potpuno biti usklađen sa aktuelnom regulativom TCR serije za nacionalne i internacionalne trke kupaca. Dvolitarski turbo motori ovakvih vozila raspolažu sa 330 ks i maksimalnim obrtnim momentom od 410 Nm.\nTCR serija, inaugurisana 2015. godine, bazirana je na konceptu koji počiva na nacionalnim šampionatima, kontinentalnim šampionatima i međunarodnoj TCR seriji. Sva tri nivoa takmičenja imaju potpuno istu tehničku regulativu, kako bi TCR trkački automobili mogli da se koriste širom sveta, bez bilo kakvih tehničkih modifikacija.\n– Trke turističkih automobila oduvek su bile važan sektor kojim se „Opel“ bavi. Filozofija nove TCR serije u potpunosti odgovara našoj ideji trka u kojima učestvuju naši kupci. Mi želimo da ambicioznim privatnim timovima omogućimo platformu za uzbudljivo takmičenje, po razumnim cenama – objašnjava direktorka marketinga „Opel grupe“ Tina Miler (Tina Müller).\n„Opel Astra TCR“ je još uvek u fazi razvoja, tako da će njegove tehničke specifikacije biti naknadno objavljene. Testiranje novog sportskog turističkog automobila za kupce počeće od oktobra.\nOd MiG na 02/08/2015 / Auto industrija, Investicije, Proizvodnja, Tehnologija, Turizam / Ostavite komentar


Želimo da probudimo istraživački duh kod školske dece i da ih spojimo sa prirodom. Najbolji način za to upravo je druženje sa pticama u prirodi\nDruštvo za zaštitu i proučavanje ptica Srbije pozvalo je građane da se uključe u praćenje prolećne seobe ptica kroz aktivnosti na programu “Proleće uživo”.\nU prvim danima marta očekuje se dolazak belih roda i seoskih lasti, a neke selice poput čaplji kašičara i vivaka već pristižu.\n– Želimo da probudimo istraživački duh kod školske dece i da ih spojimo sa prirodom. Najbolji način za to upravo je druženje sa pticama u prirodi – kaže Slobodan Knežević, koordinator programa Proleće uživo za Srbiju.\nAktivnosti u 2017. uključuju organizovanje po 10 predavanja i izleta za decu školskog uzrasta u Novom Sadu, Sremskoj Mitrovici, Beogradu, Čačku i Pirotu. Generalni pokrovitelji programa je Micubiši fond za Evropu i Afriku, navedeno je u saopštenju Društva.\n“Proleće uživo” je međunarodni program koji organizuju partneri globalne mreže za zaštitu ptica i prirode “BirdLife International” sa ciljem da se podstakne i razvije interesovanje za ptice selice i zaštitu prirode.\nU Srbiji ga sprovodi Društvo za zaštitu i proučavanje ptica Srbije sa svojim lokalnim partnerima.\nPrijavljivanje nalaza počinje od marta, u vreme njihovog dolaska iz Afrike u naše krajeve i traje do juna.\nProgram je prvenstveno namenjen deci školskog uzrasta, ali su i svi ostali zainteresovani dobrodošli.\nPredsednik Društva Milan Ružić kaže da se mnoge ptice selice svrstavaju u ugrožene vrste jer im zbog uništavanja staništa i krivolova populacije decenijama opadaju.\nMeđunarodna naučna studija pokazala je da se u oblasti Sredozemlja godišnje nelegalno ubije oko 25 miliona ptica selica što ostavlja katastrofalne posledice i po ptice koje se gnezde u Srbiji, zaključio je on.\nTagovi :Društvo za zaštitu i proučavanje ptica Srbije, laste, ornitologija, posmatranje ptica, proleće, Proleće uživo, ptice, rode\nPriče za decu Desanke Maksimović: Ćudljivi kmet Mart


NIN / Deca japi revolucije\nDeca japi revolucije\nNa�i �mladi lavovi� nisu tipi�ni predstavnici svoje generacije. Naprotiv, oni su jedna prili�no selekcionisana grupa, druga�ija od proseka. To su ljudi kojima je stalo do brze karijere, ambiciozni su i nesumnjivo �ude za mo�i\nPre nego �to �e zbrisati sa ve� �uvene konferencije za novinare na kojoj je novinarima bilo omogu�eno da �ute, Zoran Janju�evi� je izrazio nadu koja mnogo govori, a ponajvi�e logiku aktuelne vlasti. Rekao je: �Zahvaljujem se novinarima koji su od mene napravili Ka�ogija, odnosno D�emsa Bonda. Nadam se da �u slede�i put biti predstavljen kao Silvio Berluskoni.�\nU me�uvremenu, jedan nezadovoljni podanik, a po sopstvenom priznanju u�esnik svih revolucionarnih gibanja u nas, pa tako i jedan od zaslu�nih za dolazak nove - ove politi�ke nomenklature, �ali se ovda�njim medijima: �Kriv sam jer sam bednik - radim za ru�ak nekog ministra u boljem restoranu. A premijer i njegovi nastupaju sa takvom samouvereno��u da mi preostaje da se zapitam: �ta nije u redu sa mnom kad tako �ivim?� I u pravu je, treba da se pita. Oko njega su sve sami miljenici sre�e, mladi mo�nici - uglavnom tek pre�li tridesetu - �etali kao i on u farmerkama i patikama, a danas za razliku od njega, letuju na egzoti�nim gr�kim ostrvima, okru�eni bri�nim telohraniteljima, zavaljeni u luksuzne jahte i skupocene automobile.\n�ta se dogodilo?\nStariji imaju utisak da prisustvuju reprizi, de�avanjima posle 1945. godine. Na pijadastalu se �epurila moralno-politi�ka podobnost, funkcioneri su se kleli da se �rtvuju za radni�ku klasu i da se bore za socijalnu jednakost. Zlobnici tvrde da je tako i danas. Oktobarski revolucionari su nedodirljivi a kriti�are etiketiraju kao neprijatelje dr�ave, ko�ni�are reformi, branitelje ratnih zlo�inaca i patriotske snage predvo�ene biv�im predsednikom nekada�nje SRJ Vojislavom Ko�tunicom.\nI posle jedne i posle druge revolucije na vlast su se ustoli�ili �mladi lavovi�. I to je oduvek tako. U prelomnim dru�tvenim trenucima ne isplivava ve�e staraca, isplivavaju mladi ljudi. Nedostatak iskustva i mladala�ka energija �ine ih hrabrijim, spremnijim na rizik da pristupe radikalnijim promenama. �Za prve radikalne promene neophodan je rizik, ali posle toga sledi mukotrpan put mudrog vo�enja dr�ave. Sve �e��e se susre�emo sa ljudima kojima je, recimo, ministarsko prvo radno mesto. To je simptom stanja u dru�tvu - previranja, rovitosti, neregularnosti. I sa psiholo�kog stanovi�ta to je te�ka provokacija u �ivotu mladih ljudi i ima svoju cenu. Malobrojni su oni koji �e izdr�ati teret funkcija do kojih su prerano do�li. Kad situacija postane normalna, tako ne�to vi�e ne�e biti mogu�e�, kategori�an je Bora Kuzmanovi�, profesor socijalne psihologije na Filozofskom fakultetu u Beogradu.\nAko je za utehu, isti problem je vidljiv i u Makedoniji i u Crnoj Gori. Ipak, Evropa i svet ne slede primer balkanskih zemalja. Zbog �ega? ��injenica je da su mladi juri�ali i osvojili vlast. Sada su, me�utim, u situaciji kada je vlast osvojena, ali ju je te�ko zadr�ati. Nedostatak iskustva zna�i i nedostatak mudrosti, on se ne mo�e lako nadoknaditi. Inteligencija ma kako briljantna bila, ne mo�e da nadomesti iskustvo. Mudrost podrazumeva socijalnu i intelektualnu zrelost�, obja�njava profesor Kuzmanovi�.\nZanimljivo je zapa�anje na�eg sagovornika - da �mladi lavovi� na na�oj politi�koj sceni nisu tipi�ni predstavnici svoje generacije. �Naprotiv, oni su jedna prili�no selekcionisana grupa, druga�ija od proseka. To su ljudi kojima je stalo do brze karijere, kojima se jako �uri u �ivotu, ambiciozni su i nesumnjivo �ude za mo�i. Nisam primetio da su mladi politi�ari popularni u svojoj generaciji. Popularnost je kratko vreme u�ivao �edomir Jovanovi�, ali ju je izgubio onog trenutka kada je profesionalno po�eo da se bavi politikom.�\nNaro�ito su kriti�ni mladi stru�njaci koji nisu bili te sre�e da kao eksperti honori�u za vladu i koji, dakle, za razliku od vladinih �volontera�, �ive kao podstanari i od skromne plate. Na�i ministri ube�uju gra�ane da zara�uju koliko i prodava�ice u boljem butiku, a pozivaju se na crne fondove kojima pokrivaju svoje tro�kove. Dobronamerni �ak misle da sami sebi pla�aju mesta u vladi, ili su bar mislili dok se nisu upoznali sa brojem njihovih stanova koje su stekli u vreme dok su se �rtvovali za sve nas i njihovim �esto fantomskim privatnim firmama, kao i debelo pla�enim �lanstvom u upravnim odborima.\nKarakteristi�an za ve�inu na�ih politi�ara jeste njihov bodigard imid�, italijansko-mafija�ki izgled koji se kod nas pripisuje uspe�nom �oveku. �Oni danas odelom, mobilnim telefonima i automobilima �alju poruku �Ja sam Evropljanin�. Ali, svojim narcisoidnim dr�anjem glave, nekontrolisanim pokretima ruku, na�inom na koji govore, veoma �esto dokazuju da su primitivni, bahati, sebi�ni i nesigurni. Vi�e deluju kao upla�ena deca, nego uspe�ni ljudi�, ocenjuje psiholog Tijana Mandi�.\nSve nabrojano ih, me�utim, nije spre�ilo (naro�ito posle ubistva premijera Zorana �in�i�a) da se pozivaju na prvobora�ke zasluge i nametnu specifi�nu oslobodila�ku kulturu koja podrazumeva neprestano isticanje sopstvenih zasluga. �A kada ste zaslu�niji od drugog, sti�ete preimu�stvo da se prema njemu pona�ate sa visine i bahato�, primetio je Jovo Brki�, socijalni politikolog na Filozofskom fakultetu u Beogradu. Koje su jo� o�igledne slabosti mladih ljudi u na�em politi�kom �ivotu?\nBrzopletost u odlukama, plahovitost, slaba samokontrola, umi�ljenost, pretencioznost, lo�a komunikacija sa javno��u - sva�ala�ki ili ironi�an ton, nabraja Bora Kuzmanovi�. Svojim strogo kontrolisanim izrazom lica oni poru�uju �dr�ava to sam ja�. Takav stav najvidnije demonstriraju Milo �ukanovi�, �edomir Jovanovi�, Vladimir-Beba Popovi�, Aleksandar Vu�i�, Dejan Mihajlov, Nemanja Kolesar, Zoran Janju�evi�, Goran Vesi�, a odskoro i premijer Zoran �ivkovi�. Kada se otkrilo sa koliko stanova raspola�e kao i da je bila suvlasnik firme �Milenijum grup�, pokazala se i Marija Ra�eta-Vukosavljevi� ministarka saobra�aja. Odmah je izjavila da to nije napad na nju li�no nego na Vladu Srbije.\nPojava koja zabavlja na�u javnost je tzv. kapo-sindrom gde se oboleli pot�injeni pona�aju na isti na�in kao vo�a. De�ava se da �itava grupa ima istu gestikulaciju, isti akcenat, da se svi friziraju i obla�e na isti na�in. Ovaj obrazac je naro�ito vidljiv u Demokratskoj stranci. �lanstvo imitira �in�i�a kako za njegovog �ivota, tako dosledno i danas.\nSa ozbiljnijom ve�bom u DS krenulo se pre �est godina. Zoran �in�i� je svoju vlast u�vr��ivao isklju�ivo �mladim lavovima� koji su bili spremni u svemu da ga slede. Pored raznovrsnih oblika edukacije organizovao je kamp na planini Goliji u kojem je odr�avao kratke edukativne kurseve koje je pro�lo oko 120 mladih rukovodilaca stranke. Novinar Nenad Stefanovi� napisao je tada u �Dugi� da je �japi revolucija u DS zapo�eta u kampu na Goliji�.\nIstovremeno, do danas radi i Centar modernih ve�tina �iji su osniva�i Neda Arneri� (narodni poslanik iz DS), Boris Tadi� (ministar odbrane) i Ivanka Pavi�evi�. Polaznici se obu�avaju kroz vi�e disciplina: politi�ki marketing, politi�ke ve�tine, nenasilno re�avanje sukoba, prevazila�enje predrasuda, ve�tine javnog nastupa i komunikacije.\nMilo� �aji�, predsednik Upravnog odbora Centra, u�i polaznike kako politi�ki lider treba da bude moralan, da poseduje �vrstinu, fleksibilnost i da bude dobar govornik. Njegovi favoriti na koje bi mladi trebalo da se ugledaju su: Boris Tadi�, �edomir Jovanovi�, Sr�a Popovi�, Miroljub Labus, Dragoljub Mi�unovi�, Goran Svilanovi�, �arko Kora�, Nenad Bogdanovi� i Bojan Stanojevi�.\nPitali smo neke od mladih politi�ara da navedu prednosti i nedostatke vezane za svoje godine kao i da li je dobro da ljudi bez radnog sta�a budu na najvi�im funkcijama u stranci i dr�avi. �lanovi i funkcioneri DS su na kolektivnom godi�njem odmoru. To su naveli kao razlog �to niko nije bio u mogu�nosti da govori za NIN.\nIvan Andri� �lan je Predsedni�tva GSS-a, narodni je poslanik i predsednik je Odbora za kulturu i informisanje u Skup�tini Srbije. Ima 29 godina, studira na Ekonomskom fakultetu. �U stranci sam napredovao stepenicu po stepenicu. U�lanio sam se pre osam a GSS je osnovana pre 13 godina. Prosudite sami da li sam mlad u svojoj stranci.� Na pitanje da li ga je vlast promenila, ka�e da jeste, ali utoliko �to nema vremena za prijatelje. �Nisam osetio nijednu privilegiju vlasti - nemam voza�a, nemam telohranitelja, sam pla�am mobilni telefon. U ovoj zemlji vlast nikome ne mo�e da prija osim ako taj neko nema ozbiljan psihi�ki problem.�\nNa konstataciju da ne mora da bude tako i da neke njegove kolege u�ivaju u mo�i i novoste�enom bogatstvu, pre svih upadljivo njegov prijatelj �edomir Jovanovi�, student Andri� ka�e: �To nije tako. I on i ja najvi�e mrzimo �to ujutro umesto majice i farmerki moramo da usko�imo u odelo. �esto mi je sme�no kad vidim neke svoje kolege u skupim, dre�avim, firmiranim, svilenim odelima. Poti�em iz dobrostoje�e porodice pa ne ose�am potrebu za statusnim simbolima.�\nAleksandra Drecun, sekretar Ministarstva finansija, ka�e da iako je energija kod mladih ljudi dragocena, �nije logi�no da pripravnici dolaze na najvi�e dr�avne funkcije�. Da je neko u Danskoj pita da li bi za njihovu zemlju bilo dobro da pre svega mladi ljudi budu na najvi�im funkcijama u zemlji, ka�e da nije sigurna da bi odgovorila potvrdno. Ali mi smo specifi�na zemlja i ljudi sa iskustvom �esto nemaju �iste biografije. Dalje, ljudi koji su �ezdeseto i sedamdeseto godi�te su silom prilika prerano sazreli. �Ima i onih koji, na�alost, nisu svesni da od njihovog li�nog primera zavisi kredibilitet institucija. O�igledno je da su promenili stil �ivota pa �ovek ne mo�e da se ne zapita odakle im novac�, prime�uje na�a sagovornica.\nSlobodan Orli�, predsednik SDP-a, ro�en je 1971. godine. Misli da je za mlade politi�are va�no da se profesionalno doka�u kako bi njihov �ivot imao smisla i pre i posle ulaska u politiku. On ina�e, ima 10 godina radnog novinarskog sta�a. I on ka�e da je njegova generacija prerano sazrela, te da poseduje mnogo energije i volje za promenama i radom. �to se mudrosti ti�e: �Ne prime�ujem da su stariji kod nas ne�to mudriji.�\nSvestan je da neke njegove kolege preteruju isti�u�i u prvi plan statusne simbole, ali ima razumevanja. Bar kada je odevanje u pitanju: �Hendikep godina nadokna�uju skupim, upadljivim odelima i kravatama. Ipak, ne mo�ete se obla�iti kao tinejd�er a da vas shvate ozbiljno.�\nO�igledno je da ovoj vlasti planiranje i strategija nisu ni upola va�ni kao pouzdani kadrovi. Kadrovi koji se ne zbunjuju, vazda ne�to stru�no i spretno obja�njavaju, manekeni i tehni�ari revolucije. Neki su se suvi�e zaneli. �Zaista ima razloga da se �ovek zabrine �ta �e biti sa tim mladim ljudima kad odu sa funkcija. Imam utisak da je malo njih koji su svesni te prolaznosti. Veliko je pitanje kako �e oni psiholo�ki podneti �injenicu da vi�e nisu na vrhu�, iskreno je zabrinut profesor Bora Kuzmanovi�.


Prihvatilište za decu | Carnex donirao preko 130.000 dinara Prihvatilištu za decu\nCarnex donirao preko 130.000 dinara Prihvatilištu za decu\nBeograd, 28. oktobar 2013 - U okviru humanitarne akcije Guliver Happy hour, kompanija Carnex uz podršku Voje Nedeljkovića ljubitelja hot doga prikupila je više od 130 hiljada dinara. Donacija je namenjena Prihvatilištu za decu u Beogradu, koja će korisnicima omogućiti nabavku neophodnih stvari za zimsku sezonu. Pored sakupljenog novca, komapnija Carnex donirala je i proizvode iz svog širokog asortimana. Carnex više od pet decenija pomaže onima kojima je pomoć najpotrebnija i tradicionalno svakog meseca donira više od dve tone hrane ustanovama širom Srbije.\nAkciju Guliver Happy hour, obeležio je neobični Viršlamobil postavljen ispred tržnog centra Ušće i Kombank arene Beograd. Prolaznici su imali priliku da probaju novi Carnex Guliver hot dog, a poznate ličnosti u ulozi prodavaca doprinele su uspešnosti akcije koja je trajala mesec dana.\nKomapanija Carnex nastaviće da u skladu sa strategijom društveno odgovornog poslovanja podržava ustanove, projekte i inicijative koje za cilj imaju omogućavanje kvalitetnijeg života dece, osoba sa invaliditetom i siromašnih. Vodeći računa o lokalnoj zajednici u kojoj posluje, Carnex je godinama gradio i s pravom zaslužio epitet “dobar komšija”.


KAKO ODABRATI DUŠEK ZA PRVI SAMOSTALNI KREVET ZA DETE? | Schlarafia - Vrhunska oprema za spavanje\nKAKO ODABRATI DUŠEK ZA PRVI SAMOSTALNI KREVET ZA DETE?\nJedno od najčešćih pitanja sa koje nam upućuju mladi roditelji jeste kako birati podlogu kada dete preraste krevetac. To je ujedno i važan trenutak u odrastanju i osamostaljivanju deteta kojim se podstiče njegova ličnost i ukazuje da više nije beba i da kao veliki dečak ili devojčica sada ima pravo na svoju sobu ili krevet. Ovaj je proces u isto vreme i vrlo emotivan i za dete i roditelja jer je praćen izvesnim manjkom bezbrižnosti koju su zajedničke noći nosile. Ipak, ovaj poduhvat je, smatraju psiholozi, jedan od glavnih pomoćnika u daljem prihvatanju svih novih adaptacija na nove uslove (vrtić, spavanje kod bake i deke, dolazak nove bebe u porodicu, putovanja sa vaspitačima i sportskim klubovima itd). Uzrasna dob kada se roditelji odluče na ovaj korak kod deteta varira, ali najčešće se, ukoliko postoje uslovi u stambenom prostoru, u potpunosti sprovede nakon navršene treće godine kada dete i fizički preraste krevetac.\nTada se uzbuđeno osmišljava dizajn sobe ili se selidba vrši u već postojeću sobu starijeg brata ili sestre što celom događaju daje posebnu čar. Biraju se boje zidova, tapete, ručke na ormaru, stolice, fotelje, kutije za igračke, rasveta… ali nemali broj mama i tata i dalje vodi brigu da ambijent u kome dete spava bude čist i zdrav – pogledajte intervju sa dr Gordanom Petrović. Izbor dušeka na kom će „veliko“ malo dete spavati zavisi od nekoliko, najpre praktičnih i organizacionih faktora, a manje ima veze sa time da se menjaju potrebe u potpori kičmenom stubu. Ipak higijenske mere su i dalje, naročito u periodu usvajanja toaletne kulture, od presudnog značaja, a samim tim i dobra ventilaciona svojstva dušeka.\nU ovom tekstu Šlarafija je za Vas izdvojila nekoliko ključnih stvari koje bi trebalo uzeti u razmatranje prilikom izbora dušeka za detetov prvi samostalan krevet.\nDa li je krevet u kom će dete spavati dugotrajno rešenje ili će u tinejdžerskom periodu biti zamenjen novim?\nOvo je, mogli bismo reći polazna tačka iz koje razmatramo sve dalje opcije jer u odrastanju deteta postoje fizijatrijske i psihološke prekretnice u periodu pred ulaska u pubertet. U mlađem uzrastu, do pete godine života detetu se čak može i olakšati samostalno noćenje u sobi izradom zanimljivih kreveta u obliku automobila, dvoraca za princeze, spratnim krevetima sa toboganom ili zamkom ispod. Takvi krevetići su obično vanstandardnih dimenzija, neretko dignuti na visinu pa se dete u svoje „skrovište“ penje merdevinama ili su pak u pitanju najslađe improvitacije krevet-fioka kako bi se braća i sestre zajedno smestili na počinak. U tom dobu, mala deca još uvek često imaju povišenu temperaturu, znoje se, imaju obilan sekret iz nosa, neretko povraćaju ili mokre u krevet i sve to iziskuje učestale promene posteljine, pranje skidajućih navlaka i okretanje dušeka. Ukoliko je krevet na sprat ili je ležaj na određenoj visini, roditelju će biti lakše da manipuliše madracem ukoliko je on lakši i manje visine. U takvim slučajevima predlažemo da se odlučite za dušek bez žičanog jezgra bilo iz ponude baby dušeka ili dušecima bez žičanog jezgra. Važno je da znate da svaki dušek možemo uraditi u bilo kojoj dimenziji i obliku, a u slučaju da se krevet izrađuje po želji i zamisli potrebno je konsultovati naše prodavce oko visine Šlarafijinih madraca.\nUkoliko će novi krevet biti dugotrajno rešenje onda treba razmišljati o dušeku kao za odrasle spavače i u tom slučaju neprikosnoveni su dušeci sa ručno rađenim jezgrom. Takvi madraci će u osetljivom periodu puberteta, kada nastupi nagli rast biti adekvatna podrška ne samo kičmenom stubu već i paravertebralne muskulature koja treba da se adekvatno relaksira tokom sna. Takođe, takve podloge trpeće i veće opterećenje kada dete dobije na težini, a obzirom na čvrstu strukturu svih slojeva kao i izraženih bočnih ojačanja ne postoji rizik od deformisanja bočnih stranica usled dugotrajnog sedenja na ivici kreveta. Ovo naglašavamo jer tinejdžerima često krevet služi kao i mesto za okupljanje, gledanje filmova, igrica pa se na takvom krevetu podjednako sedi koliko i leži. Zato je važno da na takav dušek prilikom kupovine čak i malom detetu planira dugorajna podrška rastu i razvoju.\nDa li je dete atopične konstitucije i da li ima alergiju na grinje?\nNe zaboravimo da deca najveći deo dana provode u krevetu i da je sa higijenske strane to mikroambijent kome su najduže izložena. U tom slučaju od presudnog značaja je dobra aeracija podloge na kojoj dete spava jer će to omogućiti da se u dušeku ne zadržava vlaga koje predstavlja preduslov za razmnožavanje grinja, glivica i bakterija – pogledajte intervju sa dr Gordanom Petrović. Svi Šlarafijini dušeci imaju odlična ventilirajuća svojstva, a skidajuće navlake omogućavaju lako održavanje higijene. Takođe Tencel vlakna u našim navlakama, poreklom iz celuloze, daju dodatan osećaj prijatnosti i odvode vlagu od tela spavača tako da upotpunjuju zdravu mikroklimu u postelji. Svakako naša preporuka bi išla u pravcu dušeka sa opružnim jezgrom, a u slučaju penastih dušeka valjalo bi birati one koji imaju latex i kokosovu žimu u svom sastavu.\nKoja je dubina kutije kreveta u koji se smešta dušek?\nOvo pitanje se nametnulo na osnovu višegodišnjeg iskustva naših prodavaca koji u razgovoru sa roditeljima dobijaju raznolike informacije o vrsti kreveta svojih mališana. Naši dušeci sa opružnim jezgrom imaju debelu CORE zonu i bogat COMFORT sloj, a pojedini modeli mogu dostići visinu i do 40cm. Ukoliko je krevet već kupljen, pre dolaska u Šlarafijin salon valjalo bi izmeriti dubinu kutije za dušek.- I ne manje važna stvar: šta nakon kupovine? Pre svega vodite računa o higijeni postelje, a nekoliko ključnih preporuka dala je naša konsultantkinja dr Gordana Petrović. Ukoliko ste se opredelili za dušek od penastih materijala ili onaj sa bogatim komfornim slojem-budite obazrivi sa unošenjem toplih napitaka (mleko, zaslađeni sokovi, sokovi na bazi aroma) u dečji krevet. Naime obilni i česti kontakti penastih slojeva sa ovim tekućinama mogu skratiti dugotrajnost dušeka i uticati nepovoljno na održavanje higijenskog ambijenta.


Kako da sačuvamo srce od ekstremnih temperatura - Izazov\nOtašević savetuje kardiovaskularne bolesnike da u danima kada su veliki temperaturni skokovi osluškuju svoje telo i razgovaraju s lekarima. "Treba da budu dodatno oprezni ukoliko osećaju vrtoglavicu, slabost, oduzetost jedne strane tela", navodi Otašević.\n"Velika vrućina dovodi do širenja krvnih sudova srca, od pada do skupljanja, što može dovesti do infarkta ili moždanog udara".\nOtašević naglašava da je uobičajen broj slučajeva infarkta tokom jednog vikenda u Institutu za kardiovaskularne bolesti "Dedinje" četiri ili pet, a da ih je prošle subote i nedelje bilo čak osam.\n"Naročiti problem da se izborimo sa vrućinama su dani kada je vlažnost vazduha visoka, jer se telo sporije rashlađuje – znojenje ide teže", ukazuje Otašević.


Wiko | MALL.HR\n"Nalazite se ovdje: "Glavna stranica›Svi brandovi od A-Z›Wiko\nNa zalihi 74,24 Kn 74,24 Kn\n74,24 Kn 74,24 Kn\nWiko Y60 mobilni telefon, zlatna\nPrikladan Wiko Y60 mobilni telefon omogućuje vam gledanje sadržaja na velikom zaslonu i kompaktnog dizajna.\nNa zalihi Ocjena: 3 590,97 Kn 590,97 Kn\n590,97 Kn 590,97 Kn + besplatna isporuka\nWiko Y80 mobilni telefon, tamno plava\nWiko Y80 mobitel omogućuje vam gledanje sadržaja na velikom zaslonu dijagonale 15,2 cm (5,99 '') u rezoluciji HD+. Velika baterija, kompaktno kućište u elegantnoj tamnoplavoj boji i osmojezgreni procesor neće vas iznevjeriti.\nNa zalihi Ocjena: 4,3 758 Kn 758 Kn\n758 Kn 758 Kn + besplatna isporuka\nMobilni telefoni 5 Navlake 3\ncrna 1 prozirna 1 tamno plava 1 zelena 1\nWiko Y60 mobilni telefon, tamno plava\nPrikladan Wiko Y60 mobilni telefon omogućuje vam gledanje sadržaja na velikom zaslonu i kompaktnog dizajna. Omogućuje vam sigurno pohranjivanje podataka u memoriju 16 GB Rom.\nWiko maska WiCube Lenny 3, zelena\n112,87 Kn 75,22 Kn\nMaska zelene boje za zaštitu vašeg telefona od oštećenja. Primjerena je za uređaj Wiko Lenny 3.\nWiko maskica + zaštitna folija za Sunny 2\nSilikonska maskica za telefon WIKO Sunny 2 pruža visoku zaštitu od oštećenja i drugih vanjskih utjecaja. U kompletu se nalazi i zaštitna folija za ekran.\nWiko mobilni telefon Lubi 4 crni\n188,17 Kn 140,27 Kn\nWiko telefon Lubi 4 crni. Uvijek na dohvat ruke i sve što trebate Lubi 4 sadrži. Mali je i praktičan, možete ga pohraniti u džep ili torbu. Mogućnost proširenja interne memorije do 32 GB sa microSD karticom.\nWiko View Go pametni telefon, LTE, antracit\n1.159 Kn 579 Kn\nWiko VIEW Go nudi odličan zaslon od 14,4 cm (5,7''), prednju kameru od 5MP i stražnju kameru od 13 MP, moćan procesor, 2 GB radne memorije i 16 GB interne memorije.


Obratite se administratoru (obično osoba koja vam je dala Office 365 nalog) da biste videli da li postoji drugačija metoda verifikacije koju možete da koristite, kao što je Office Phone ili pametna kartica dok ne zamenite mobilni telefon.\nDa biste koristili ovaj metod verifikacije, Office telefon mora biti unet u postavke Office 365. Da biste to potvrdili, kliknite na dugme postavke > Office 365 postavke > menei pogledajte da li se informacije prikazuju u polju za telefon .\nDa biste koristili drugi metod verifikacije, administratoru sistema, ne treba samo da podešava Office 365, već i na računaru ili laptopu, ažurira registrator sistema. Administrator može na nekoliko načina da automatski ažurira uređaj umesto vas, ali moguće je da je došlo do problema.\nPrvo, zatvorite i ponovo pokrenite sve Office aplikacije ili ponovo pokrenite uređaj. Zatim se prijavite na Office 365 pomoću poslovnog ili školskog naloga. Zatim pregledajte podnožje dijaloga za prijavljivanje:


28.09.2021 23:01 Autor: Raport.ba\nVeliko iznenađenje viđeno je na Santiago Bernabeuu, gdje je Sheriff slavio protiv Real Madrida.\nVodio je moldavski tim golom Jakhshibaeva iz 20. minute, a poravnanje Realu u nastavku iz penala donosi Benzema. Sheriff u 73. minuti dolazi do drugog gola, ali on je naknadno poništen zbog ofsajda… Dva minuta poslije Modrić u velikoj šansi topovski šutira i pogađa u glavu golmana Atanasiadisa, kojem se nakon toga dugo ukazivala pomoć.\nDo kraja meča Real nije uspio stići do pobjedonosnog pogotka, ali jeste Sheriff koji je priredio prvorazrednu senzaciju. U 90. minuti je Thill prelijepim udarcem s 20 metara matirao Courtoisa za 1:2.\nKoliko je nemoćan bio Real na ovom duelu možda najbolje pokazuje scena kod izjednačujućeg gola.\nReal je u razmaku od nekoliko minuta dva puta tražio penal. U prvom navratu u 61. minuti sudija Lawrence nije pokazao na bijelu tačku, ali jeste dvije minute kasnije.\nVinicius je pao u kaznenom prostoru, igrači Reala su okružili sudiju, koji je na kraju pregledao snimak te pokazao na bijelu tačku. Penal pogledajte OVDJE.\nTako je Sheriff stigao do druge pobjede u dva meča grupne faze i na maksimalnih je 6 bodova.\nTagovi: Real Madrid Sheriff\nPerezov odgovor Al-Khelaifiju je brutalan: I Real stvara svoj Dream Team. Besplatno!


Parkinsonova bolest | Drhtava paraliza\nParkinsonova bolest je oboljenje nervnog sisitema koje je prvi opisao engleski lekar Dzems Parkinson, i nazvao je "drhtava paraliza". Vodece tegobe kod Parkinsonove bolesti su grubo drhtanje (tremor), ukocenost misica i usporenost pokreta. Drhtanje pocinje na prstima ruku (obicno izgleda kao brojanje metalnog novca ili predenje vune), pa se kasnije simptomi sire i na ostale delove tela. Drhtanje postoji u mirovanju, smanjuje se pri kretanju, nestaje za vreme spavanja, a pojacava se pri uzbudjenju.\nUkocenost misica cini da se ovakav bolesnik lako prepozna po stegnutom drzanju, pognutom polozaju tela pri hodu, sitnim koracima i odsustvu mimike (lice kao maska), govor je usporen i otezan, a rukopis drhtav i sitan. Pored toga, kod Parkinsonove bolesti pojacano je lucenje pljuvacke i ona curi iz usta, jer je kod bolesnika otezano i gutanje, razvijaju se poremecaji ravnoteze i nevoljni pokreti.\nNa pocetku Parkinsonove bolesti kod obolele osobe nema nikakvih psihickih promena, ali kako bolest napreduje, bolesnici postaju mrzovoljni i deprimirani zbog svojih telesnih tegoba.\nParkinsonova bolest pocinje u zrelo doba, posle 40. godine zivota, razvija se progresivno, ne ugrozava zivot, ali se jos uvek tesko leci. Ipak, Parkinsonova bolest je jedna od retkih bolesti nervnog sistema ciji je uzrok poznat medicini, a to je svakako jedna dobra vest koja uliva nadu. Krivac je dopamin. Nauka je ustanovila da kod obolelih u pojedinim delovima mozga postoji nedostatak dopamina - vaznog regulatora nervnih funkcija. Za normalnu koordinaciju pokreta potrebno je da u mozgu postoji ravnoteza izmedju dopamina i drugog regulatora, acetilholina. Preovladavanje dopamina snizava tonus misica i omogucava povecanu pokretljivost, dok preovladavanje acetilholina povecava tonus misica, pa nastaju ukocenost i drhtanje. Tako bi se moglo reci da dopamin u centralnom nervnom sistemu koci delovanje acetilholina i time omogucava normalnu pokretljivost muskulature i koordinaciju pokreta.\nOtkrice uzroka Parkinsonove bolesti doprinelo je revolucionarnom zaokretu u lecenju jedne bolesti nervnog sistema. Pronadjena je "biohemijska greska" za kojom se toliko traga kod drugih nervnih i dusevnih bolesti. To je dalo i snazan podsticaj naucnim istrazivanjima u psihijatriji, jer se uzroci mnogobrojnih bolesti iz ove oblasti jos uvek nalaze u domenu hipoteza.\nKod Parkinsonove bolesti primenom odgovarajucih lekova moze se nadoknaditi organizmu bas ono sto mu nedostaje i tako eliminisati uzrok bolesti. A kada nema uzroka, ne moze doci ni do pojave simptoma.


Još nedelju dana do otvaranja najsavremenijeg bioskopa u Novom Sadu | Burina.NET :: Novosti iz zemlje i sveta\nJoš nedelju dana do otvaranja najsavremenijeg bioskopa u Novom Sadu\nZa sedam dana najsavremeniji bioskop u Srbiji stiže u Novi Sad. Otvaranje Cineplexx Promenade zakazano je za 15. novembar u novom tržnom centru Promenada Novi Sad u centru grada. Nakon višemesečnih radova, značajno uloženih sredstava i resursa, srpska Atina dobija bioskop urađen prema poslednjim standardima uz najnoviju tehnologiju bioskopske industrije....\nWine Style salon vina 30. marta u Beogradu Danas :: Politika (Danas) - Nakon deset godina, ispred Wine Style salona vina je nova epoha – jedan od najuglednijih vinskih događaja u regionu odsad će se publici predstavljati na novom mestu, sa novom energijom...\nNovozelandske džamije u kojima se dogodio MASAKR su ponovo otvorene Blic :: Svet (Danas) - Posle nešto više od nedelju dana, dve džamije u Krajstčerču na Novom Zelandu, u kojima se dogodio teroristički napad, ponovo su otvorene za vernike....\nPonovo otvorene džamije koje su bile mete napada B92 (Juče) - Posle nešto više od nedelju dana, dve džamije u Krajstčerču na Novom Zelandu, u kojima se dogodio teroristički napad, ponovo su otvorene za vernike....