Mihajloviæ: Teško je igrati u pozorišnoj Bundesligi - B92\nReditelj Darijan Mihajloviæ veæ èetiri godine radi u Nemaèkoj, pozorišnom centru Evrope i kako kaže vrlo je teško "igrati u toj pozorišnoj Bundesligi", odgovoriti svim izazovima posebno imajuæi u vidu zahtevnost publike koja na predstave dolazi sa knjigom i prati da li je reditelj možda promenio neku reè u Geteovom "Faustu".\nIzvor: Tanjug petak, 8.12.2017. | 13:35\nMihajloviæ je nedavno dobio podršku na konkursu "Torino Film Laba" za razvoj scenarija za kriminalistièku seriju "Klan" na èemu æe raditi naredna tri meseca u Amsterdamu, Geteborgu i Lilu sa eminentnim evropskim scenaristima (Nikola Lusuardi, Vinsent Pojmiro, Stefano Sardo i Anita Vorham).\nU meðuvremenu u Beogradu je postavio vodvilj "Florentinski šešir" Ežena Labiša, koji se veæ 160 godina igra širom sveta i svuda predstavlja "veliki zalogaj", a Mihajloviæ je odluèio da ga uradi sa ansamblom Pozorišta "Boško Buha" i posveti svom profesoru Ljubomiru Muciju Draškiæu, koji je vodvilj smatrao najtežim žanrom u kome "glumac nema kud nego da se bavi svojim zanatom".\n"Ovo je trenutak kada èeznete da imate visoki bulevar, da imate visoku produkciju koja je u svim elementima uraðena do kraja. Stalno pominjemo nemaštinu, a u stvari shvatite da smo spremni i sposobni da napravimo zahtevnu produkciju", rekao je Mihajloviæ u intervjuu Tanjugu uoèi sutrašnje premijere predstave u UK "Vuk Stefanoviæ Karadžiæ".\nPozorište "Boško Buha" veæ duže nema svoju scenu, Ali Mihajloviæ primeæuje da to nekada izazove "inat da namerno uzmete nešto veæe da biste se oseæali ljudskije i pokažete da pozorište živi i da to nije samo zgrada".\nMihajloviæ kaže da Francuska krajem 19. veka, kada je nastao Labišov komad, lièi na današnju Srbiju kada su u pitanju podele u društvu.\n"Mi smo deo sveta. Taj milje, to tkanje našeg društva je slièno tkanju francuskog društva. Nušiæ je èitao Labiša i nismo mi izolovani, postoje i kod nas te razlike i sukobi. Ovo je jedna vrsta 'Pozorišta u kuæi' samo napisano u 19. veku, taj odnos sela i grada je vrlo jasno i precizino opisan u ovom komadu", istakao je reditelj i dodao da su društveni odnosi ostali isti kroz vekove, samo se menjaju maske.\nPotraga za šeširom u Labišovom vodvilju predstavlja, prema Mihajloviæevim reèima, poteru za utopijom.\n"Taj šešir postaje simbol društvenog pomirenja i ta potera za šeširom je potera za utopijom, želja da imate društvo koje se slaže, u kome nema trvenja izmeðu klasa, izmeðu bogatih i suiromašnih, sela i grada, a to je nešto što postoji kod nas", rekao je on.\nMihajloviæ primeæuje da je neverovatno da se oni na suprotnim stranama najbolje prepoznaju, pa se aristokrate najbolje slažu sa seljanima, a graðani se nalaze izmeðu dve vatre.\n"Ovaj komad je jedna odlièna analiza, disekcija, prikaz ponašanja i manira ljudi koji dolaze iz odreðenih klasa i krugova i tu je Labiš nepogrešiv, on taèno zna šta treba da izgovori, uradi i kako æe reagovati neko ko dolazi iz sela, ko dolazi iz grada i tu mi neverovatno lièimo - naši odnosi koje imamo ovde, ko šta donosi, kako selo ne voli grad i obrnuto i ta vrsta neke meðusobne konkurencije se kroz vekove nije uopšte promenila", objasnio je reditelj.\nNakon postavljanja Šekspirovog "Magbeta" letos u Berlinu, Mihajloviæ se naredne godine opet vraæa u nemaèku prestonicu najverovatnije sa Šilerovim "Razbojnicima".\n"Nemaèka je pozorišni centar Evrope, a možda i sveta. Još uvek se tamo rade najveæe produkcije, jeste malo kao na traci, tamo stvarno izlaze premijere non-stop, posebno u Berlinu, gde ja radim", kaže on.\nU pitanju je, kako primeæuje, velika posveæenost teatru.\n"Publika tamo obožava pozorište i oni svojim ogromnim interesovanjem podižu produkciju. Ne možete mesecima da naðete karte ni za šta i èim poènete nešto da radite, postoji obaveza da to bude visokog kvaliteta", rekao je Mihajloviæ.\n"Sve što radite kao da radite, da se izrazim fudbalskim reènikom, u Bundesligi i to što ja 'igram' u toj pozorišnoj Bundesligi èetiri godine doživljavam jako teško. Teško je izdržati sve to što je izazov nemaèkog teatra", dodaje srpski reditelj.\nPosveæen klasiènim komadima, Mihajloviæ je primetio da Nemaèka sa posebnom pažnjom i pijetetom prati kada se neko poduhvati Getea, Šilera, pa makar to bila i njegova postavka "Magbeta" na osnovu Šilerovog prevoda.\n"Veæ taj Šilerov prevod je bio veliki izazov - ostati veran govoru, ne promeniti ništa. Publika vam tamo doðe i drži knjigu u ruci i proveravaju da li ste možda, na primer, promenili neku reè u Geteovom 'Faustu'", rekao je.\nMihajloviæ istièe da je najveæi izazov pronaæi nov naèin èitanja klasika, da je to zapravo cela igra koja se zove režija.\n"Komad poèinjemo kada ga otkljuèamo i shvatimo kako ga vidimo danas. Neke pisce možete vrlo lako da otkljuèate, svaku Šekspirovu dramu možete vrlo lako da prebacite danas i naðete sve moguæe vrste analogije, a sa nekim piscima je teže jer su bili u istorijskim æorsokacima pa ne možete da napravite nikakvu paralelu", objasnio je on i dodao da kada je u pitanju Šilerova melodrama "Razbojnici" još nije "otkljuèao sve brave".\nU poslednjih godinu i po dana Mihajloviæ je režirao šest predstava pa æe se u narednom periodu okrenuti radu na scenariju za kriminalistièku seriju "Klan".\n"Prelazim iz medija u medij zato što mislim da je to sve jedna vrsta umetnosti. Volim da idem dalje, da svoje mišiæe oprobam i u nekom drugom žanru, da ne ostanem samo u jednoj vrsti režije, jer reditelj treba da teži inovaciji", pojasnio je.\nMihajloviæ je otkrio da je "Klan" kriminalistièka drama èija radnja povezuje Srbiju i Hrvatsku.\n"Sve je odavno rastureno, osim kriminalnog miljea. To tkanje se nikad nije rasparalo, a sve drugo jeste - i država i administracija. Sve se to uspešno rasturilo, ali ta jedna opruga koja spaja te dve zemlje jeste kriminal i ja sam to želeo da istražim kroz seriju", rekao je Mihaloviæ.


ZUKORLIĆ – DOKLE VIŠE: Srbi su okupatori\nZUKORLIĆ – DOKLE VIŠE: Srbi su okupatori\n– Uprkos svim poteškoćama s kojima se suočavamo živeći 100 godina okupirani od Srbije i Crne Gore, pošto se Sandžak nalazi između njih, mi nismo prestajali da postojimo uprkos masovnom etničkom čišćenju u Prvom i Drugom svetskom ratu, te uprkos poslednjim ratovima, u Bosni i na Kosovu – kazao je Zukorlić i naveo koje zemlje okružuju Sandžak – Crna Gora, Srbija, Kosovo, te da je položaj ove regije važan jer spaja Bosnu s Kosovom, dok Srbiju spaja od Crne Gore, odnosno razdvaja od nje.\n– Zato je Sandžak u poslednjih 100 i više godina bio ključna tačka mnogih previranja. To je stavilo muslimane u mnoge probleme i to je razlog što je Sandžak podijeljen između Srbije i Crne Gore, iako je regija koja ima svoju historiju i u najmanju ruku treba da ima autonomiju, ako ne može da postane država – naveo je muftija.\n– Naše traženje prava je pojačalo udare na nas i na mene lično. Ne bi prošlo ni dva dana a da se u beogradskim novinama ne govori o muftiji koji provocira, koji je ekstreman – naveo je on.\nNama je san da sagradimo veliku džamiju u Novom Pazaru, koja će moći da primi nekoliko hiljada ljudi – kazao je muftija o daljim planovima.\nMuslimani,odnosno Bosnjaci su listom glasali na referendumu u Crnoj Gori za samostalnost iste i stoga su sami krivi sto je njihov etnicki prostor podeljen iznedju dve drzave.Licno ih je doticni gospodin pozivao da se tako izjasne.Zeleci zlo Srbiji "pucali su sebi u nogu".Kada je rec o okupaciji Srbije,namece se pitanje kako je mogla Srbija okupirati deo teritorije na kojoj je imala suverenitet jos iz vremena kada muslimana pa ni Bosnjaka nije bilo severozapadno od Anadolije. Sto se etnickog ciscenja tice, najvece etnicko ciscenje na Balkanu izvrsili su Turci i njihovi sledbenici nad Srbima i ostalim pravoslavnim hriscanima tokom njihove visevekovne okupacije Srbije,tokom koje su pocinili monstruozne i neopisive zlocine, gore od onih koje danas cine mudzahedini u Siriji, Iraku...


UML osnove objektnog modeliranja (168): Računarske Knjige - Modeliranje Podataka: SveZaKucu.rs Prodaja, Cena, Beograd, Srbija\nUML osnove objektnog modeliranja (168)\nRačunarske Knjige - Modeliranje Podataka\nKarakteristike proizvoda: UML osnove objektnog modeliranja (168)\nIzdanje: Drugo dopunjeno izdanje\nAutor: Prof. dr. Alempije Veljović\nKorisnički Nivo: Početni - Srednji\nISBN broj: 86-7310-315-0\nOpis proizvoda: UML osnove objektnog modeliranja (168)\nUpoznajte se sa univerzalnim jezikom za modeliranje (UML). Knjiga prikazuje vezu izmedju funkcionalnog modeliranja (Bpwin) i univerzalnog jezika modeliranja (UML). Univerzalni jezik modeliranja UML je prikazan kroz školski primer tako da čitaoca postepeno uvodi u problematiku. Na kraju je data veza sa modeliranjem podataka (Erwin) i prikazan način mapiranja u Javi i generisanje u relacionoj bazi podataka. Informacije u knjizi predstavljene su u jednostavnom oprobanom formatu, tako da je knjiga namenjena od osnovnog do srednjeg nivoa.\nDEFINISANJE ZAHTEVA I OBJEKTNO ORIJENTISANA ANALIZA\nOBJEKTNO ORIJENTISAN DIZAJN\nIMPLEMENTACIJA ZA RELACIONE BAZE PODATAKA\nModeliranje procesa (IDEF0)\nSoftverska realizacija IDEF0 standarda u CASE alatu BPwin-u i MS Visio 2000\nUniverzalni jezik modeliranja - UML\nSoftverska realizacija UML u CASE alate Rational Rous i Paradigmu Plus\nIzrada logičkog modela baze podataka modeliranjem\npodataka (IDEF1X, IE)\nSoftverska realizacija IDEF1X standarda CASE alatom ERwin\nIzrada aplikativnog modela za izabrani RSUBP (Oracle, MS SQL Server) i definisanje JAVA klasa\nModeliranje procesa, korišćenjem funkcionalog modeliranja (IDEF0 standard) i UML dijagrama slučaja upotrebe i dijagrama aktivnosti.\nObjektno orijentisana analiza i objektno orijentisan dizajn korišćenjem univerzalnog jezika modeliranja – UML.\nPrikaz softverska realizacija UML u CASE alate Rational Rous i Paradigmu Plus.\nIzrada logičkog modela baze podataka modeliranjem podataka (IDEF1X, IE) korišćenjem CASE alatom ERwin.\nPrikaz implementacije u izabranoj relacionoj bazi podataka i prikaz JAVA klasa\nProf. dr Alempije Veljović, dipl. inž., 25 godina se bavi problematikom projektovanja informacionih sistema. Ova knjiga je sublimat iskustava realizovanih kroz niz projekata realizovanih u praksi. Profesor je na Tehničkom fakultetu u Čačku, MEGATREND univerzitetu i Vojnoj akademiji VJ za predmete Menadžment informacioni sistemi, Menadžment razvoja, i Projektovanje informacionih sistema.Kratak sadržaj:\nPoglvalje 1: Definisanje modela\nPoglavlje 2: Objektno orijentisana analiza\nPoglavlje 3: Objektno orijentisan dizajn\nPoglavlje 4: Implementacija\nDodatak A: Poslovi cirkulacije u biblioteci\nSvi proizvodi i cene iz podkategorije: Računarske Knjige - Modeliranje Podataka\nPogledajte ostale proizvode iz kategorije: Računarske Knjige - Modeliranje Podataka\nIzdiktirajte operateru šifru proizvoda - šifra ovog proizvoda je: 1773\nSifra 1773, kolicina (za 1 komad kucate 1, za 3 komada 3), Ime i prezime, Adresu isporuke, Poštanski broj, Grad, Kontakt telefon, e-mail adresu (e-mail adresa nije obavezna)\nPrimer: Sifra 1773, 2, Pavle Milosevic, Obalska 18, 11000, Beograd, 063123123, pavmi@szk.com


Kruševac, 04. April 2019. PR Objave: Saopštenje -\nSavet 27. Međunarodnog festivala "Zlatna kaciga" opredelio se da festivalskom nagradom nagradi uglednog i talentovanog novinara, autora poznatih emisija poput "Ćirilice", "Goli život", knjige "Deca komunizma" sa kojom se i predstavio srpskoj literaturi, jer u "njegovom radu ima dosta humora i satire na neobičan način".\n- S obzirom na to da se nagrada dodeljivala 1. aprila, pomislio sam da je u pitanju neka šala. Kasnije sam shvatio da je u pitanju tradicionalni festival humora u Kruševcu, odakle su potekli mnogi istaknuti glumci i humoristi. Brojni srpski humoristi su dobitnici ove nagrade, zbog toga sam veoma počastvovan što sam postao princ, ali čini se da je to kod mene moguće samo 1.aprila.\n- Kod nas kao da se ništa nije promenilo od vremena Nušića, Sterije Popovića, Radoja Domanovića... Sve je to manje-više "Sumnjivo lice", "Gospođa ministara", "Ožalošćena porodica". Igram na tu kartu, nisam mogao da odbranim narod od najvećih državnih neprijatelja. Kao čovek skromnih mogućnosti, mogao sam samo da zabavim unesrećeni narod, da mu vratim osmeh na lice. Time se moja misija završava i to je nekad dovoljno u ovakvim vremenima.\nnagrada, milomir marić, zlatna kaciga, festival humora\nq: 19 - t: 0.06496 sec


NATO vežbe na ruskom pragu prave tenziju, Rusija će biti na oprezu - 06.06.2022, Sputnik Srbija\nNATO vežbe na ruskom pragu prave tenziju, Rusija će biti na oprezu\nVojne vežbe NATO-a sa saveznicima na ruskom pragu, u Baltičkom moru stvaraju izvesnu tenziju, ali odnosi Rusije sa Alijansom zbog tih manevara nisu ušli u... 06.06.2022, Sputnik Srbija\n„S obzirom da su to redovne godišnje vežbe, očekivali smo ih. Ne treba se pribojavati ako jedna ili druga strana obučava svoje Oružane snage, jer nema razloga za to. Svakako, mi ćemo pratiti te manvere. Sve vežbe se uvek prate, jer nikad se ne zna šta može da se dogodi, posebno u ova nemirna vremena...“, kaže ruski vojni ekspert Dmitrij Kornjev.Pred početak vojne vežbe „Baltops 2022“, u kojoj učestvuje 7.000 pripadnika mornarice iz 14 zemalja Severoatlanske alijanse, 44 broda i oko 100 aviona, američki vojni zvaničnici su rekli da je veoma važno da SAD i NATO pokažu solidarnost sa Švedskom i Finskom, zemljama koje su predale zahtev za članstvo u NATO-u.Finska i Švedska su dugo bile vojno neutralne, ali su odlučile da apliciraju za članstvo u NATO-u nakon početka ruske specijalne vojne operacije u Ukrajini. Moskva je najavljivila određene mere, uključujući i vojno-tehničke, ako ove dve zemlje uđu u NATO, kako bi nivelisala pretnje nacionalnoj bezbednosti Rusije.Vežbe „Baltops“ se održavaju od 5. do 16. juna u centralnim i južnim delovima Baltičkog mora, kao i na priobalnim poligonima Nemačke, Švedske, Poljske i baltičkih zemalja.Radi se o jednim od najvećih manevara u severnoj Evropi, a ove godine njihov cilj je dalje unapređenje saradnje i interoperabilnosti različitih vidova vojski i različitog naoružanja.NATO brodovi plove BaltikomVežbe su počele u Stokholmu u čast 500. godišnjice švedske mornarice, a potom slede taktički manevri u akvatoriji i vazdušnom prostoru regiona Baltičkog mora, a biće završene u Kilu.Kako je saopšteno, tokom vežbi biće demonstrirana spremnost snaga da osiguraju kolektivnu zaštitu u Baltičkom regionu, jačajući regionalnu bezbednost i doprinoseći obuzdavanju.Uvežbavaće se sve komponente morskih i obalnih operacija, uključujući desant, artiljerijsku paljbu, protivpodmorničke operacije, operacije protivvazdušne odbrane i operacije čišćenja mina.Uoči manevara održana je i konferencija za novinare na američkom desantnom brodu „USS Kearsarge“, dugom 257 metara. Komandant Združenih snaga Mark Mili je rekao da je za SAD ovo važno jer je ovo prvi put da brod te veličine plovio kroz stokholmski arhipelag.Godišnje „Baltops“ pomorske vežbe pokrenute su 1971. godine i ne održavaju se kao odgovor na neku aktuelnu, konkretnu bezbednosnu pretnju, ali je Alijansa saopštila da "učešćem Švedske i Finske NATO jača svoje snage, u nepredvidivom svetu".Osim Finske i Švedske, koje su partneri Alijanse, u manevrima učestvuju SAD, Belgija, Bugarska, Danska, Estonija, Francuska, Nemačka, Letonija, Litvanija, Velika Britanija, Holandija, Norveška, Poljska i Turska.Trvenja Turske sa Švedskom i FinskomKornjev skreće pažnju da će na manevrima posebno zanimljivo pratiti upravo odnos Turske sa Švedskom i Finskom, s obzirom da Turska, koja ima drugu po veličini vojsku u okviru NATO-a, prilično rezervisana i oprezna kada je reč o priključivanju te dve zemlje Alijansi.Pristanak Turske je ključan jer NATO svoje odluke donosi konsenzusom i bilo koja od njenih 30 zemalja može staviti veto na prijem novog člana.Turski lider Tajip Erdogan smatra da Švedska i Finska, ako žele u NATO, moraju da prekinu da pružaju podršku terorizmu, ukinu sankcije Turskoj i pokažu savezničku solidarnost.Takođe, Ankara optužuje Švedsku i Finsku da skrivaju osobe povezane s militantnom grupom Kurdistanske radničke stranke (PKK) i sledbenicima Fethulaha Gulena, muslimanskog lidera koji živi u SAD i za koga Ankara tvrdi da stoji iza neuspelog državnog udara 2016. godine.„Turska ima jednu od najmoćnijih oružanih snaga. Istina, Baltik se ne graniči sa teritorijom Turske, ali će Ankara, verovatno, poslati neke snage na ove vežbe, a možda će čak i neki turski brodovi doći u Baltičko more ili će biti prebačeni vazdušnim ili kopnenim putem. S obzirom da će buduće članice NATO-a, sa kojima Turska ima izvesna trvenja, učestvovati na ovim vežbama to se može protumačiti kao pi-ar potez i pokušaj da se solidarišu i združe“, smatra Kornjev.\nvojska i naoružanje, rusija – vojska i naoružanje, rusija, nato, zajedničke vojne vežbe, finska, švedska, turska, manevri, redžep tajip erdogan, baltičko more, baltik\n© AFP 2022 / JANEK SKARZYNSKI Vojne vežbe Baltops\nVojne vežbe NATO-a sa saveznicima na ruskom pragu, u Baltičkom moru stvaraju izvesnu tenziju, ali odnosi Rusije sa Alijansom zbog tih manevara nisu ušli u goruću fazu. To su planske vežbe, a akcije Alijanse sugerišu da će Rusija morati da bude na oprezu i prati dešavanja u blizini svojih granica.\n„S obzirom da su to redovne godišnje vežbe, očekivali smo ih. Ne treba se pribojavati ako jedna ili druga strana obučava svoje Oružane snage, jer nema razloga za to. Svakako, mi ćemo pratiti te manvere. Sve vežbe se uvek prate, jer nikad se ne zna šta može da se dogodi, posebno u ova nemirna vremena...“, kaže ruski vojni ekspert Dmitrij Kornjev.\nPred početak vojne vežbe „Baltops 2022“, u kojoj učestvuje 7.000 pripadnika mornarice iz 14 zemalja Severoatlanske alijanse, 44 broda i oko 100 aviona, američki vojni zvaničnici su rekli da je veoma važno da SAD i NATO pokažu solidarnost sa Švedskom i Finskom, zemljama koje su predale zahtev za članstvo u NATO-u.\nFinska i Švedska su dugo bile vojno neutralne, ali su odlučile da apliciraju za članstvo u NATO-u nakon početka ruske specijalne vojne operacije u Ukrajini. Moskva je najavljivila određene mere, uključujući i vojno-tehničke, ako ove dve zemlje uđu u NATO, kako bi nivelisala pretnje nacionalnoj bezbednosti Rusije.\nVežbe „Baltops“ se održavaju od 5. do 16. juna u centralnim i južnim delovima Baltičkog mora, kao i na priobalnim poligonima Nemačke, Švedske, Poljske i baltičkih zemalja.\nRadi se o jednim od najvećih manevara u severnoj Evropi, a ove godine njihov cilj je dalje unapređenje saradnje i interoperabilnosti različitih vidova vojski i različitog naoružanja.\nInfografika: Vojna moć kandidata za ulazak u NATO - Švedske i Finske\n17 Maj, 15:49\nNATO brodovi plove Baltikom\nVežbe su počele u Stokholmu u čast 500. godišnjice švedske mornarice, a potom slede taktički manevri u akvatoriji i vazdušnom prostoru regiona Baltičkog mora, a biće završene u Kilu.\nKako je saopšteno, tokom vežbi biće demonstrirana spremnost snaga da osiguraju kolektivnu zaštitu u Baltičkom regionu, jačajući regionalnu bezbednost i doprinoseći obuzdavanju.\nUvežbavaće se sve komponente morskih i obalnih operacija, uključujući desant, artiljerijsku paljbu, protivpodmorničke operacije, operacije protivvazdušne odbrane i operacije čišćenja mina.\nUoči manevara održana je i konferencija za novinare na američkom desantnom brodu „USS Kearsarge“, dugom 257 metara. Komandant Združenih snaga Mark Mili je rekao da je za SAD ovo važno jer je ovo prvi put da brod te veličine plovio kroz stokholmski arhipelag.\nGodišnje „Baltops“ pomorske vežbe pokrenute su 1971. godine i ne održavaju se kao odgovor na neku aktuelnu, konkretnu bezbednosnu pretnju, ali je Alijansa saopštila da "učešćem Švedske i Finske NATO jača svoje snage, u nepredvidivom svetu".\nOsim Finske i Švedske, koje su partneri Alijanse, u manevrima učestvuju SAD, Belgija, Bugarska, Danska, Estonija, Francuska, Nemačka, Letonija, Litvanija, Velika Britanija, Holandija, Norveška, Poljska i Turska.\n„Biće interesantno kakvu će sve te zemlje imati kordinaciju i kako će izvoditi određene zajedničke akcije. Na primer, sletanje trupa sa jednog broda na drugi, ko će i kako izvoditi te akcije, koje helikoptere će koristiti. Biće zanimljivo videti i kako kordinišu Turci sa Fincima i, recimo, Šveđani sa nekim drugima. Siguran sam da će naša mornarica sve pratiti“, kaže Kornjev.\nTrvenja Turske sa Švedskom i Finskom\nKornjev skreće pažnju da će na manevrima posebno zanimljivo pratiti upravo odnos Turske sa Švedskom i Finskom, s obzirom da Turska, koja ima drugu po veličini vojsku u okviru NATO-a, prilično rezervisana i oprezna kada je reč o priključivanju te dve zemlje Alijansi.\nPristanak Turske je ključan jer NATO svoje odluke donosi konsenzusom i bilo koja od njenih 30 zemalja može staviti veto na prijem novog člana.\nTurski lider Tajip Erdogan smatra da Švedska i Finska, ako žele u NATO, moraju da prekinu da pružaju podršku terorizmu, ukinu sankcije Turskoj i pokažu savezničku solidarnost.\nTakođe, Ankara optužuje Švedsku i Finsku da skrivaju osobe povezane s militantnom grupom Kurdistanske radničke stranke (PKK) i sledbenicima Fethulaha Gulena, muslimanskog lidera koji živi u SAD i za koga Ankara tvrdi da stoji iza neuspelog državnog udara 2016. godine.\n„Turska ima jednu od najmoćnijih oružanih snaga. Istina, Baltik se ne graniči sa teritorijom Turske, ali će Ankara, verovatno, poslati neke snage na ove vežbe, a možda će čak i neki turski brodovi doći u Baltičko more ili će biti prebačeni vazdušnim ili kopnenim putem. S obzirom da će buduće članice NATO-a, sa kojima Turska ima izvesna trvenja, učestvovati na ovim vežbama to se može protumačiti kao pi-ar potez i pokušaj da se solidarišu i združe“, smatra Kornjev.\nRuski admiral upozorio: Držaćemo na nišanu brodove NATO-a u Baltičkom moru\n15 April, 13:40


Sadržaj pisma Snežani Malović : Nadlanu.com\nSadržaj pisma Snežani Malović\nPODGORICA, 12. februara 2010. (Beta) - Ministarstvo pravosuđa Crne Gore objavilo je u petak sadržinu pisma koje je crnogorski ministar pravde Miraš Radović ranije u petak uputio ministarki pravde Srbije Snežani Malović.\nU pismu je Radović pozvao Malovićevu da "u neposrednoj komunikaciji" razmotre "sve aspekte nastale situacije" koja se tiče nesporazuma u vezi sa postupkom protiv osumnjičenih za šverc droge, Gorana Sokovića i Dejana Šekularca. On je, takođe, predložio Malovićevoj da razgovaraju o saradnji pravosudnih organa dve zemlje, u interesu zajedničke borbe protiv organizovanog kriminala.\nCrnogorski ministar je izrazio želju da on i njegova srpska koleginica "otklone probleme koji su opteretili" saradnju pravosuđa Crne Gore i Srbije, kao i da u njihove razgovore budu uključeni i državni tužioci dve zemlje. Iz srpskog ministarstva pravde Beti je ranije u petak potvrđeno da je Malovićeva dobila poziv od Radovića i da će se narednih dana sastati sa njim.\nPLAVA KOSA OTIŠLA U ZABORAV: Ksenija Bujišić napravila…


Bliži se LOGIC 2022 - Predstavljamo sve detalje ovogodišnje konferencije! - Pluton Logistics\n21. maja 2022. 25. maja 2022. marko\tlanac snabdevanja, LOGIC, Logic 2022, logistička konferencija saobraćajni fakultet Beograd, logistika, međunarodna logistička konferencija Beograd, Milorad Kilibarda, Saobraćajni fakultet Beograd\nPeta međunarodna logistička konferencija LOGIC biće održana 26. i 27. maja na Saobraćajnom fakultetu u Beogradu. Ovaj važan logistički događaj okupiće privrednike, istraživače, naučnike i studente koji će razmeniti najnovija iskustva, saznanja i ideje. Za ovogodišnju konferenciju vlada veliko interesovanje, a rekordan je i broj učesnika i registrovanih gostiju.\nUoči konferencije iskoristili smo priliku da razgovaramo sa prof. dr Miloradom Kilibardom, predsednikom Organizacionog odbora, koji za PlutonLogistics kaže da je veliko interesovanje za ovu konferenciju pre svega zbog izuzetno velikih izazova koji se postavljaju pred sektor logistike usled globalnih prilika.\n– Logistika postaje ključna za nesmetano odvijanje globalnih lanaca snabdevanja. U narednoj deceniji ključna reč će biti rezilijentnost, tj. sposobnost logističkih sistema i kompanija da što brže odgovore na rizike, poremećaje i prekide u poslovanju.\nPL: Koje su vodeće teme ovogodišnje konferencije?\n– Na ovogodišnjem LOGIC-u izdvajaju se tri grupe tema. Prva grupa je vezana za logističke izazove, poremećaje i prekide u lancima snabdevanja, druga za talente i ljudske resurse u logistici i treća za inovacije i nova rešenja koja su kompanije razvijale i implementirale prethodnih nekoliko godina. Veliko je interesovanje za panel diskusiju posvećenu logističkim izazovima i ljudskim resursima, gde će govornici i učesnici panela iznositi različita iskustva, dobru praksu, planove razvoja i rada u novonastalim okolnostima i okruženju koje se često naziva – nova realnost. Pre svega to su teme vezane za iskustva iz COVID-a, poslovanje u post-COVID uslovima, ali i trentuno aktuelne teme kao što su trgovinski i stvarni ratovi, geopolitičke i privredne promene, ekonomska kriza, inflacija, nestašice materijala, komponenti i proizvoda. Sve su to izuzetno veliki izazovi koji se postavljaju pred sektor logistike i istovremeno situacije gde logistika postaje ključna za nesmetano odvijanje globalnih lanaca snabdevanja. Kaže se da će u narednoj deceniji biti ključna reč rezilijentnost, tj. sposobnost logističkih sistema i kompanija da što brže odgovore na rizike, poremećaje i prekide u poslovanju, da se prilagode novonastalim okolnostima, ali i da se vrate u prvobitno stanje ili pređu u neko novo stanje kada rizici i poremećaj i prođu.\nPL: Saglasni ste sa tim da nema ovih izazovnih globalnih prilika, ljudski resursi bi bili tema broj jedan?\n– Za logističke i druge kompanije ključne su teme vezane za talente i ljudske resurse, tako da će na konferenciji biti reči o studentskim praksama, stipendijama, školovanju i zapošljavanju, ali i zadržavanju logističkih kadrova. Tu će kompanije saopštavati konkretne programe, planove, iskustva i dobru praksu.\nPL: Inovacije mogu da unaprede industriju.\n– Najveći deo konferencije biće posvećen inovacijama i novim rešenjima u logistici i lancima snabdevanja. Prijavljeno je 28 konkretnih rešenja, koje će predstaviti kompanije. Rešenja koja su kompanije razvijale i implementirale vezana su za digitalizaciju i automatizaciju u logističkim procesima i sistemima, primenu informaciono-komunikacionih i logističkih tehnologija. Rešenja će biti predstavljena kroz četiri tematske sekcije, a predstaviće ih 35 govornika.\nPL: Ove godine imate veliki broj učesnika i veliko interesovanje za konferenciju.\n– Dosada je prijavljeno 350 učesnika, a prijavljivanje još traje, sve do početka konferencije. Prijavljeni učesnici su iz različitih industrija, oblasti i sektora. Najveći broj je iz privrede, preko 250 učesnika. Tu su logističke, špediterske i transportne kompanije, trgovinski lanci, kompanije koje se bave proizvodnjom i distribucijom proizvoda, spoljnom trgovinom i dr. Ostali učesnici su iz obrazovnih i naučno-istraživačkih institucija, sa unviverziteta i fakulteta. I na kraju, što je i najvažnije, tu su studenti koji će vrlo aktivno učestvovati u svim sadržajima konferencije. Zbog njih se sve ovo i organizuje.\nPL: Po vašem mišljenju, koji su razlozi tome da logistika postane interesantna najširoj publici?\n– Ima više razloga zašto su teme konferencije interesantne široj javnosti. Prvo, logistika i lanci snabdevanja su ključni faktor tržišnog povezivanja, privrednog razvoja, ekonomičnog poslovanja i konkurentnosti. Drugo, logistika je područje sa najvećim potencijalom za smanjenje troškova, stvaranje ušteda i unapređenje poslovanja svake kompanije, bez obzira na njenu delatnost, veličinu i tržišnu poziciju. Treće, logistika je radno intenzivna delatnost i zahteva veliki broj kvalifikovane radne snage. Potrebe za logističkim stručnjacima rastu po stopi između 10-15% godišnje. Međutim, sve više se ispoljava problem nedostatka radne snage, što će u budućnosti biti ozbiljan izazov za većinu industrija. Iz tih razloga kompanije se sve više fokusiraju na primenu tehnologije, digitalizaciju i automatizaciju procesa i operacija. I na kraju, u vreme krize, poremaćaja, velikih rizika i izazova raste svest o značaju logistike, ne samo u stručnoj već i široj javnosti. Tako je, na primer, prvih meseci COVID-pandemije, od vitalnog značaja za društvo bilo redovno snabdevanje, pre svega, medicinskom opremom, farmaceutskim i prehrambenim proizvodima, ali i robom široke potrošnje.\nPL: Koje sve oblasti pokrivate na ovogodišnjoj konferenciji? Da li će biti sadržaja i za korisnike logističkih usluga?\n– Konferencija pokriva skoro sve oblasti vezane za lance snabdevanja. Od logističkih usluga i operacija, preko informaciono-komunikacionih tehnologija, digitalizacije i automatizacije u lancu snabdevanja, distribuciji, transportu i skladištenju robe. Pored toga, na konferenciji će biti reči o marketingu i prodaji logističkih usluga, transportnom osiguranju, međunarodnoj logistici, trgovini i ekonomiji, slobodnim zonamai sl.\nSvi sadržaji su u suštini i usmereni prema korisnicima logističkih usluga, koji će imati priliku da bliže upoznaju različite logističke kompanije, njihova rešenja i ponudu logističkih usluga. To je prilika da se ostvare nova poznanstva, poslovni kontakti, razmene informacije i otvore novi putevi saradnje. Na konferenciji će se naći kompletna ponuda logističkih usluga i sve značajnije logističke kompanije koje posluju na našem, ali i globalnom tržištu.\nPL: Predstavite nam naučni deo skupa. O čemu će biti reči i ko će učestvovati?\n– Naučni deo LOGIC-a se takođe bavi vrlo interesantnim i aktuelnim temama. Kroz šest sekcija biće saopšteno 35 radova od strane 98 autora iz 10 zemalja. Teme su vezane za optimizaciju i modeliranje u logistici i transportu, logistiku 4.0, primenu informaciono-komunikacionih tehnologija, zelenu logistiku, logističke strategije i koncepte, optimizaciju procesa skladištenja i rukovanja robom. Uvodno predavanje će biti posvećeno pametnim sistemima za upravljanje kontejnerskim terminalima.\nPL: Koje teme su studenti obrađivali i koje će radove predstaviti?\n– Poseban deo konferencije čine studentske sekcije. Studenti Odseka za logistiku su pisali istraživačke radove i radili studije slučaja u kompanijama. Tako da imamo šest radova čiji su autori samo studenti i pet radova na kojima su studenti autori zajedno sa svojim profesorima i asistentima. Pored toga, studenti su rešavali konkretne probleme i zadatke u kompanijama, radili studije slučaja i rezultate će predstaviti na konferenciji. Na ovim aktivnostima radilo je dvadeset pet studenata kroz osam timova.\nPL: Koje je sve uključen u organizaciju konferencije i ko pruža podršku?\n– Konferenciju LOGIC 2022 organizuje Odsek za logistiku Saobraćajnog fakulteta zajedno sa tradicionalnim partnerima: Milšped, Delhaize Serbia, cargo-partner, Gebruder Weiss, Geodis, Transfera, Mercator S, Nelt, Delta transportni sistem, Kuehne Nagel, Planet soft, Fercam, Coca-Cola, Sport Vision, Bosch, Schenker, Standard Logistics, Dragon Maritime – COSCO, Rhenus Logistics, LOGIT, Špica centar, Dunav osiguranje, Sava osiguranje, Logistar, Express Global, NTS International, Rauch i dr. Konferencija se održava pod pokroviteljstvom Ministarstva prosvete, nauke i tehnološkog razvoja. Medijski partneri LOGIC-a su Radio-televizija Srbije i PlutonLogistics.\nPogledajte preliminarni program:\nPrivredni deo konferencije\nNaučni deo konferencije\n← Nove obaveze po pitanju EU licence za prevoz od danas na snazi – Kako se izmene odnose na srpske firme?\nKompanija Maersk i zvanično u Srbiji! →\n14. juna 2021. 16. juna 2021. Milica Milosavljevic\n14. juna 2021. 14. juna 2021. Milica Milosavljevic\nNovi model praktične nastave za studente logistike Saobraćajnog fakulteta\n16. marta 2022. 17. marta 2022. Milica Milosavljevic


Podrazumevana veb lokacija koju kreira registar domena - Office 365\nPodrazumevana veb lokacija koju kreira registar domena\nKada kupite domen u registru domena, kao što su HiChina ponekad podrazumevana Veb lokacija se kreira za vas. Kada u registar kreira na Veb lokaciji, dodaju www CNAME zapis za domen tako da osobe mogu da dođu na lokaciju uz pomoć, na primer, www.yourdomain.com.\nAko niste sigurni da li već imate veb lokaciju sa svojim domenom, proverite tako što ćete otići na veb lokaciju www.vašdomen.com, gde je www.vašdomen.com ime vašeg domena.\nAko imate SharePoint Online javnu veb lokaciju (više nije dostupno) u usluzi Office 365 i već imate veb lokaciju sa prilagođenim domenom, kada Office 365 podesi domen da radi sa Office 365 e-poštom i drugim uslugama, vaša SharePoint Online javna veb lokacija možda neće biti podešena sa URL adresom www.vašdomen.com. To znači da nećete moći da dođete do originalne lokacije u registru domena, ako ga imate, koristeći adresu www.vašdomen.com. Umesto toga, kad posetilac ode do lokacije www.vašdomen.com, videće SharePoint Online javnu veb lokaciju.


Čistač ulica na Karlovom mostu u Pragu, 25. mart, 2020.\nPregled tekstova i vijesti za 25. mart, 2020.:\nEvropska komisija izdvojila 38 miliona eura za pomoć zemljama Zapadnog Balkana\nEvropska komisija je izdvojila 38 miliona eura kako bi pomogla zdravstveni sektor u zemljama Zapadnog Balkana u krizi nastaloj zbog izbijanja korona virusa. Ovo je potvrdio evropski komesar za proširenje Oliver Varhelji (Varhelyi) na svom Twitter nalogu gde je naglasio da je o ovoj odluci obavestio premijere svih šest zemalja regiona.\nPutin odgodio glasanje o ustavnim promjenama zbog korona virusa\nU televizijskom obraćanju naciji, Putin je najavio da će odgoditi javno glasanje o ustavnim promjenama koje bi mu omogućile da ostane na vlasti do 2036. godine.\nVojska Srbije prilagodila je odmaralište "Letenka" na Fruškoj Gori potrebama trenutne krize zbog korona virusa i taj objekat će u vreme karantina moći da koriste srpski državljani koji dolaze iz inostranstva, izjavio je ministar odbrane Aleksanadar Vulin.\nBroj preminulih od COVID-19 u Španiji veći nego u Kini\nSa ukupno 3.434 žrtve COVID-19 bolesti, Španija zvanično ima više smrtnih slučajeva od Kine koja ima 3.285 preminule osobe.\nTurska donirala medicinske materijale Bosni i Hercegovini\nAmbasador Republike Turske u BiH Haldun Koc povodom pomoći koju je njegova zemlja uputila BIH izjavio je da je u vrijeme kada se čitav svijet bori protiv pandemije virusa korona, saradnja, solidarnost i uzajamno pomaganje jedini način da se u ovoj borbi bude uspješan.\nIran spreman pooštriti mjere, više od dvije hiljade preminulih\nIranski predsjednik Hasan Rohani upozorio je da je njegova administracija spremna na uvođenje novih mjera protiv virusa korona pošto je broj preminulih u toj zemlji premašio 2.000.\nNa graničnim prijelazima u BiH počela je primjena odluke Vijeća ministara BiH o zabrani ulaska strancima u BiH, kako bi se umanjile posljedice pandemije korona virusa, potvrdila je za Radio Slobodna Evropa glasnogovornica Granične policije BiH Franka Vican.\nU Kini nijedan novi slučaj zaraze korona virusom\nKina danas, 25. marta, nije prijavila nijedan slučaj zaraze novim korona virusom na svojoj teritoriji i vlasti su delimično ukinule drastične mere karantina u provinciji Hubeji, gde se virus pojavio prvi put u decembru.\nIndija od ponoći zabranila izlazak iz kuća\nIndijski premijer Narendra Mudi naredio je uvođenje blokade širom zemlje u sklopu napora da se uspori širenje virusa korona. Zabrane su na snagu stupile u ponoć i trajaće 21 dan.


The Urban Villa Marbella, hotel Шпанија. Ograničeno trajanje ponude!\nHacienda los Canasteros, 5, 29610\nPogledajte više fotografija Proverite cene i raspoloživost za The Urban Villa: Datum dolaska :\nThe Urban Villa - Opis\nUrban Villa je Porodičan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: n.a.. Nalazi se u ulici Hacienda los Canasteros, 5, pozicija mu je severoistok za grad Marbelja, a od centra je udaljen samo 11 minuta hodom.Do aerodroma Malaga možete da stignete kolima za 76 minuta (aerodrom je udaljen 38 kilomet(a)ra od hotela).Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: tereni za golf u blizini.\nThe Urban Villa sadržaji i usluge\nDon Miguel Hotel\nNalazi se u ulici Camino Del Trapiche Costa Del Sol, pozicija mu je severozapad za grad Marbelja, a od centra je udaljen samo 5 minuta hodom.U hotelu Don Miguel Hotel pronaći ćete sve usluge koje treb\nNa 2 minuta hodom udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici Trapiche, 2 Y 4 sa pozicijom jugozapad za grad Marbelja, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostajete samo nekoliko\nArtola Hotel Marbella\nStil ovog hotela za grad Marbelja je Povoljan, a kategorija tri zvezdice. U njemu ćete naći razne usluge, kao što su: Restoran, Bar, Poslovni centar, Perionica.Pozicija ovog hotela je jugoistok za gra\nNa 15 minuta kolima udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici Carretera de Cádiz, Km 173 sa pozicijom severoistok za grad Puerto Jose Banus, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da l\nNa 95 minuta kolima udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici Ctra. de Cadiz, Km. 192, Marbella sa pozicijom jugozapad za grad Malaga, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li osta\nLas Chapas Hotel\nNa 8 minuta hodom udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici , a pozicija mu je jugoistok za grad Marbelja. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grada i okoline.Stil ovog hotela za gra\nPozicija ovog hotela je jugoistok za grad Marbelja, a nalazi se u ulici Lobatas, na samo 4 minuta hodom od centra grada.U hotelu Hostal El Gallo pronaći ćete sve usluge, a posebno: Restoran, Bar, Sobe\nPozicija ovog hotela je jug za grad Marbelja, a nalazi se u ulici C/ San Francisco, 5, na samo 4 minuta hodom od centra grada.U hotelu Boutique Hotel Claude Marbella pronaći ćete sve usluge koje treba\nHotel ima 40 soba/e/u, i to od soba tipa total do soba tipa Triple. Cene najjeftinijih soba u hotelu Hotel Linda Marbella kreću se od 4 225 dinar - Srbija . Nalazi se u ulici C/Ancha 21, pozicija mu j\nMuseo Del Grabado Español Contemporáneo:\nMuseo Del Grabado Español Contemporáneo, Марбеља infos\nSanta Clara Golf Club:\nSanta Clara Golf Club, Santa Fe de los Boliches infos\nAloha Golf, Шпанија infos\nGolf Rio Real:\nGolf Rio Real, Cala del Moral infos\nGolf Los Naranjos, Puerto Jose Banus infos\nReal Club De Golf Guadalmina, San Pedro de Alcántara infos\nMagna Marbella Golf:\nMagna Marbella Golf, Марбеља infos\nGolf La Dama De Noche, Puerto Jose Banus infos\nLos Arqueros, Benahavís infos\nGreenlife Golf Marbella:\nGreenlife Golf Marbella, Марбеља infos\nLos Naranjos Golf Club, Марбеља infos\nBucea en Marbella :\nBucea en Marbella, Шпанија infos\nFlamingos Golf Club:\nFlamingos Golf Club, Марбеља infos\nReal Club De Golf Las Brisas, Марбеља infos\nLa Quinta Golf Country Club, Ronda infos\nMarbella Golf Country Club:\nMarbella Golf Country Club, Марбеља infos\nCabopino East :\nCabopino East, Марбеља infos\nLos Monteros :\nLos Monteros, Santa Fe de los Boliches infos\nSan Pedro del Alcantara, San Pedro de Alcántara infos\nCabopino West or Andy´s Beach :\nCabopino West or Andy´s Beach, Марбеља infos\nClínica buchinger, Марбеља infos\nHospital Europa, Шпанија infos\nCosta del Sol Marbella Hospital:\nCosta del Sol Marbella Hospital, Марбеља infos\nCentro de Salud San Pedro de Alcántara, San Pedro de Alcántara infos\nCentro de Salud Nueva Andalucía, Santa Fe de los Boliches infos\nCabopino Marina, Марбеља infos\nPuerto de Jose Banus Marina, Марбеља infos\nMarina Marbella, Шпанија infos\nPort of Marbella:\nPort of Marbella, Марбеља infos\nCasino Marbella, Puerto Jose Banus infos\nProverite cene i raspoloživost za The Urban Villa: Datum dolaska :


Libijska mornarica spasila 187 migranata sa zapaljenog broda\nLibijska Obalska straža i mornarica spasili su 187 afričkih migranata i pronašli četiri tela nakon požara koji je izbio na brodu na putu ka Evropi, rekao je danas portparol libijske mornarice pukovnik Ajub Kasem.\nPrema njegovim rečima, operacija spasavanja izvršena je na oko 11 kilometara od Sabrate, udaljene sedamdesetak kilometara zapadno od Tripolija.\nPukovnik Kasem istakao je da je 187 migranata spaseno sa zapaljenog i drugog broda koji je bio u blizini. On je naveo da su 43 osobe prebačene u bolnicu zbog opekotina.\nPokrenuta je istraga o uzroku požara.\nMeđu spasenim migrantima iz nekoliko zemalja bila su 64 Sudanca, 30 Marokanaca i nepoznat broj Egipćana.\nIZBEGNUTA TRAGEDIJA Italijanska mornarica u poslednji čas spasila 36 migranta\nLibijska obalska straža presrela brod sa 40 migranata\nKod Libije presretnut čamac sa 53 migranta\nHOROR U BARAJEVO Telo starice pronađeno u fazi raspadanja


U Španiji 4.089 umrlih, nešto blaži dnevni rast\n26.03.2020 / 16:09 KORONAVIRUS - COVID-19\nBroj preminulih osoba od korona virusa u Španiji skočio je u četvrtak na 4.089, što je 19 posto više nego dan ranije, izvijestilo je ministarstvo zdravstva, a brojke zaraženih i umrlih pokazuju danas nešto blaži rast epidemije nego dan ranije.\nPrethodno je u srijedu broj preminulih, u odnosu na dan ranije, porastao za 27 posto, čime je Španija prestigla Kinu. Više mrtvih ima samo Italija, njih 7.503.\nIstovremeno se doznaje da je sud u Madridu primio tužbu neimenovane osobe protiv španjolske središnje i regionalne vlade jer su dopustile masovna okupljanja uoči erupcije epidemije korona virusom u zemlji.\n„Svjetska zdravstvena organizacija sve do 11. ožujka nije priznala koronavirus kao pandemiju“, branio se na konferenciji za medije španjolski ministar zdravstva Salvador Illa. Dodao je kako je njegovo ministarstvo 23. siječnja na svojoj internetskoj stranici objavilo protokol ponašanja nakon što su zabilježeni prvi slučajevi korona virusa.\nЈoš jedna žrtva koronavirusa u RS\nUkupno preminulo 98.875 osoba


Svetski dan životinja obeležen u Zrenjaninu | TV KANAL 9 NOVI SAD\nNaslovna EMISIJE Svetski dan životinja obeležen u Zrenjaninu\nSvetski dan životinja obeležen u Zrenjaninu\nVIDEO K9:: Povodom obeležavanja 4. oktobra, Svetskog dana životinja, zrenjaninsko JKP Čistoća i zelenilo organizovalo je edukaciju u prihvatilištvu za napuštene životinje.\nPovodom obeležavanja Svetskog dana zaštite životinja JKP Čistoća i zelenilo Zrenjanin svake godine organizuje u Prihvatilištu za napuštene životinje druženje i edukaciju za učenike srednje škole ,,Uroš Predić’’ sa smera zaštita životne sredine.\nUčenici su imali priliku da saznaju sve što ih interesuje o zaštiti i dobrobiti životinja, udomljavanju i kako treba brinuti o kućnim ljubimcima. Nešto više o tome rekla je Danijela Tančić, PR JKP Čistoća i zelenilo Zrenjanin.\nAkciju udomljavanja pasa podržava i Kinološko društvo Zrenjanin ispred kojeg se obratio predsednik Vladimir Vujin.\nOd početka rada Prihvatilišta do danas, udomljeno je preko 3500 pasa što ukazuje na to da su sugrađani prepoznali potrebu za brigom o dobrobiti životinja, što je JKP Čistoća i zelenilo Zrenjanin koje se bavi rešavanjem problema napuštenih životinja i koje promoviše udomljavanje izuzetno važno. (Prilog KTV Zrenjanin)\nPrethodni tekstSremska Kamenica bez gasa 15. oktobra\nSledeći tekstOktobar – mesec popusta za osiguranje automobila u Niškom i Topličkom okrugu


Finansijski kriminalitet predstavlja spektar kriminalnih aktivnosti sa teškim posledicama na ekonomskom, političkom, bezbednosnom i socijalnom planu. Ovim vidom kriminaliteta ne samo što se podriva privredni i monetarni sistem, nego se narušava politička stabilnost i bezbednost zemlje, i vrši uticaj na društvene odnose na nacionalnom i međunarodnom planu. Na ovaj način dolazi do širenja ekonomske nejednakosti, smanjuju se šanse da u zemlju uđu direktne strane investicije, smanjuje se stopa privrednog rasta i otežava stvaranje stabilnog demokratskog društva, pravne države i tržišne privrede, smanjuje se poverenje građana u državu i njene institucije i uopšte dolazi do krize vrednosno normativnog sistema. Cilj rada je da ukaže na osnovne karakteristike ovog vida kriminaliteta i na efekte koje usled toga nastupaju po čitavo društvo, sa posebnim osvrtom na politički ambijent.\nPERIODIKA Srpska politička misao 3/2012 УДК 343.9.024:336.7 303-322


Prvi put u posljednjih 95 godina dva petoligaša su izborila plasman u osminu finala engleskog nogometnog FA kupa Vodeći sastav petog razreda engleskog nogometa Lincoln City u dvoboju osmine finala pobijedio je lidera Championshipa Brighton…\nRevolucione promjene u Engleskoj: Mijenjaju se pravila FA kupa!\nNogometna asocijacija Engleske odlučila je da se ubuduće u četvrtfinalu FA kupa ne igraju ponovljeni mečevi u slučaju da se okršaji završe remijem. U stvari od sada će četiri meča najboljih osam timova biti odigrana u jednom vikendu, a ovu…


MIROVNA INICIJATIVA ONMS PREZENTIRA AKTIVNOSTI I WEB STRANICU | Hayat.ba\nMIROVNA INICIJATIVA ONMS PREZENTIRA AKTIVNOSTI I WEB STRANICU\nMirovna inicijativa "Obilježavanja neobilježenih mjesta stradanja" (ONMS) i Centar za nenasilnu akciju Sarajevo - Beograd u danas će u Sarajevu predstaviti aktivnosti i web stranicu. "Obilježavanja neobilježenih mjesta stradanja" (ONMS) i Centar za nenasilnu akciju Sarajevo - Beograd u danas će u Sarajevu predstaviti aktivnosti i web stranicu.\nONMS od 2015. godine obilježava neobilježena mjesta stradanja u Bosni i Hercegovini. U pet godina djelovanja ova inicijativa posjetila je, dokumentirala i obilježila 81 mjesto stradanja u BiH, vezanih za period rata od 1992. – 1995. godine.\nObilježavanjem neobilježenih mjesta stradanja želimo ukazati na postojanje tabuiziranih, zaboravljenih i prešućenih mjesta stradanja i patnje u našim zajednicama. Mnoga od tih mjesta (domovi kulture, škole, tvorničke hale, fudbalski stadioni, policijske stanice, hoteli itd.) bila su mjesta zatočenja ili ubistava, a danas su, nakon ratnih razaranja, uglavnom obnovljena i vraćena u prvobitne funkcije. Namjera nam je da pokažemo da je prelazak preko bosanskohercegovačkih imaginarnih linija razdvajanja moguć, te da iskažemo solidarnost s patnjom svih žrtava iz proteklog rata, saopćeno je iz ONMS-a.\nNa prezentaciji bit će predstavljena web stranica koja sadrži mapu i pregled dosad obilježenih mjesta stradanja.\nNadamo se da će ovakvo predstavljanje prikupljenih informacija o zanemarenim i prešućenim mjestima stradanja biti dodatni poticaj da porazgovaramo o tome na koji se način odnosimo prema našim žrtvama, zločinima i prošlosti, kao i kulturi sjećanja koja je omeđena dominantnim, međusobno suprotstavljenim nacionalnim narativima o ratu – navodi se u saopćenju, prenosi Fena.\nPrezentacija će se održati u srijedu, 4. marta, na Fakultetu kriminalistike, kriminologije i sigurnosnih studija od 13.45 sati.\nMirovna inicijativa "Obilježavanja neobilježenih mjesta stradanja" (ONMS) i Centar za nenasilnu akciju Sarajevo - Beograd u danas će u Sarajevu predstaviti aktivnosti i web stranicu.\nKAKO IZGLEDA ČOVJEK KOJI JE GODINU DANA JEO SAMO KROMPIR?\nEmrah Fejzović - 21/01/2021 23:55 0\nAndrew Flinders Taylor iz Australije je godinu dana jeo samo krompir.\nU INVALIDSKIM KOLICIMA SE POPEO NA SOLITER VISOK 250 METARA\nEmrah Fejzović - 21/01/2021 22:39 0\nLai Chi-wai iz Hong Konga nedavno je postao prvi čovjek u toj državi kojem je pošlo za rukom da se u invalidskim kolicima popne na soliter visok 250 metara, a motiv za to bilo je prikupljanje novca za osobe koje pate od bolesti kičmene moždine.\nUZEO UZ OBEĆANJE: LAŽNI MESAR PREVARIO STOČARA ZA JAGNJAD I OVNA\nEmrah Fejzović - 21/01/2021 22:26 0\n- Dobojska policija radi na rasvjetljavanju prevare pomoću koje je muškarac, koji se predstavio kao mesar, od oštećenog stočara uzeo pet jagnjadi i jednog ovna vijednih više od 1.000 maraka koje mu nije platio.\nJEDNOSTAVNIM TEHNIKAMA DISANJA SMANJITE STRES\nNermina Hasić - 22/01/2021 04:32 0\nKada smo pod stresom, često nas hvata panika koja sa sobom nosi niz fizičkih simptoma poput lupanja srca, nedostatka zraka, vrtoglavica, mučnine i mnogi drugi simpotmi.\nMITOVI O TRUDNOĆI: KAKO POMOĆU NARODNIH VJEROVANJA UTVRDITI SPOL BEBE\nNAPRAVITE UKUSNE AMERIČKE KOLAČIĆE OD SASTOJAKA KOJE SVI IMAMO U FRIŽIDERU\nIAKO JE SODA BIKARBONA VIŠENAMJENSKA NAMIRNICA, U OVIM SITUACIJAMA JE TREBA...\nKOD NJIH LJEPOTA NE BLIJEDI: EVO KAKO IZGLEDAJU POZNATE ŽENE KOJE...


45Piše: Aleksej Kišjuhas 04. aprila 2021. 08.31\nUzelac Igor kaže:\nRevakcinisani, i ja i supruga, 14.2. juče oboje pozitivni. Toliko o neopevanim činjenicama.\nDundo Marojević kaže:\n04. aprila 2021. u 14.01\nGospodine, nedostaju vam činjenice. Nijedna od postojećih anti-kovid vakcina ne stvara „sterlizujući imunitet“, dakle ne štiti vas 100%. I dalje možete da se zarazite i prenosite virus.\nDundo, vama nedostaju činjenice. Autor tvrdi da je iskaz da su vakcine nedelotvortne lažan. On nije napisao da su vakcine u najvećem delu delotvorne. Pri tome, on ne razlikuje vakcine po proizvođačima. Takođe, on ne kapira da smo u fazi kada još uvek nagađamo o njihovoj efikasnosti, naročito u pogledu trajanja. Dakle, autor ne barata činjenicama već premisama/sudovima čije dokazivanje je u toku.\nJovan Jovsnovic kaže:\nCinjenica je da ti je receno bezbroj puta da nastavis da se pridrzavas mera zastite,da vakcina ne stiti 100% od zarazavanja nego da u visokom procentu stiti od rezeg oboljevanja i smrti,e sad da li je cinjenica da si posle vakcinacije spustio gard i pohrlio u gomilu to najbolje znas samo ti\n05. aprila 2021. u 16.23\nVerovatno niste od početka pratili šta je nauka rekla o delotvornosti vakcina. Ni jedna od priznatih vakcina ne štiti 100% pa prema tome i mi revakcinisani ako ne nosimo i dalje maske i ne poštujemo druge mere, možemo da se zarazimo. Jedina naša prednost u odnosu na nevakcinisane jeste u tome što bolest bude u blažem obliku, a recimo kineska vakcina 100% štiti od najtežih oblika i respiratora.\n04. aprila 2021. u 10.39\nSvakako ste problem lepo izlozili, ako mogu da prokomentarisem da ce se traziti da deca budu vakcinisana pre antivinista, jer je to neki logicki sled. Pa da se ukrstimo!\nAko je sve tako bajno zašto su članovi istražnog tima rekli da su im određeni podaci uskraćeni? A istraga je sprovedena tek nedavno mnogi dokazi su mogli biti uklonjeni. . . I ako su vakcine toliko bezbedne zašto je Norveška za starije od 85 uvela obaveznu procenu benefita/rizika za svakog pojedinačno, a vakcinacija Astra-Zeneka vakcinom obustavljena u nekim zemljama? Opet ja ću se vakcinisati jer mislim da je za mene korist veća od rizika, ali je glupo reći da rizika uopšte nema, pa i kod nas prvo treba lekarski pregled i upitnik pa vakcina.\n04. aprila 2021. u 10.51\nMa nemoj…zašto se onda figurice bude prodaju u svakom marketu?\n04. aprila 2021. u 11.39\n“…činjenica ili znanje je takvo da je SARS-CoV-2 nastao prirodnim putem.“\n“…činjenica ili znanje je takvo da je SARS-CoC-2 nastao u laboratoriji.“\nU čemu je razlika izmešu gornja dva iskaza osim što je prvi dao Aleksej a drugi francuski nobelovac, čovek koji je dešifrovao HIV virus, Luc Antoine Montagnier, saradnik Pasterovog instituta u Parizu, osnivač raznoraznih institucija, nosioc preko 20 odlikovanja dobijenih širom sveta, itd.\nSvaka čast Francuzu, ali ja više verujem Alekseju jer Aleksej uvek pogađa u sridu, u centar i po sred srede, nikad pored, piše sjajne tekstove kao i uvek, i njemu skidaju kapu i duboko mu se klanjaju. I na kraju, ne manje važno, Aleksej je mnogo zgodiniju od Luka matorca.\n05. aprila 2021. u 07.22\nOvo što Aleksej govori je činjenica opšteprihvaćena od strane stručnjaka za virusologiju, a to što priča uvaženi Francuz je slobodni utisak koji se ne zasniva ni na kakvom istraživanju, što ima veze sa time da je Francuz zašao u godine i ne prati nauku, koliko god da su značajni rezultati koje je nekad davno postigao.\n05. aprila 2021. u 11.29\nČinjenica je nešto što se dokazuje. Ja nisam do sada pročitala da je neko ponudio dokaze da je virus prirodan. Sa druge strane, starac Montagnier je radio fino sekvencioniranje genoma Covid 19 i otkrio da sadrži sekvence HIV virusa što nije moguće objasniti drugačije nego time da je neko prčkao po virusima u laboratorijama. Umesto da ga demantuje, mainstream vurusološka zajednica je ostala nema a mediji su se postarali da se glas matorog više ne čuje.\n06. aprila 2021. u 06.43\nMontagnier je u penziji i nije radio nikakvo sekvenciranje genoma covid 19, pa posledicno nije ni „otkrio da sadrzi sekvence HIV virusa“. Ne treba verovati svemu sto se procita na drustvenim mrezama. Sekvenciranje genoma se ne radi u kucnim uslovima vec zahteva opremu kojoj Montagnier nema pristupa. On je jednostavno francuski Nestorovic.\n07. aprila 2021. u 07.56\nNiste pročitali jer niste želeli da pročitate.Ima li čvrstih dokaza da je virus veštački? Nema, nema ni labavih dokaza da je veštački napravljen, a kamoli čvrstih.\nJoš pre godinu dana je dr Radovanović rekao da su ideje o tome da je virus napravljen ljudskom rukom sulude. Niko ne može da zna da virus neće mutirati, vratiti mu se kao bumerang i ubiti ga.\n05. aprila 2021. u 11.30\nRedovni čitaoci tekstova i komentara pratili su tvoje rasprave sa Basarom. Sad pišeš apsolutno kao Basara. Imaš li ti svoje mišljenje o bilo čemu ili si jednostavno Mile kontraš. Mislim da je ovo drugo.\n06. aprila 2021. u 08.36\nMontaigner je posle Nobela potpuno odlepio, postao mistik i u naučnom svetu više ne postoji. Citira ga jedino još ona histerična žena psihijatar na televiziji.\n04. aprila 2021. u 11.42\nZašto imam osećaj da Alekseja retko zovu na dečije rođendane.\n04. aprila 2021. u 12.09\nRedovno citam Vase predivne tekstove a danas kao dugogodisnji prosvetni radnik sam istinski uzivala jer ste podsetili da je znanje kljuc svega.\n04. aprila 2021. u 12.44\nSjajan, aktuelan tekst! Hvala što nas vraćate zdravom razumu i svakim svojim tekstom pokazujete koliko je logičko razmišljanje važno, ali ujedno i retko i teško razumljivo (sudeći po vernim kritičarima i pljuvačima).\n04. aprila 2021. u 12.56\nZnanje! Znanje! Juriš! Uraaaaaa!\nHvala. Treba da naučimo da se izborimo da biramo po znanju a ne po veštinama.\n04. aprila 2021. u 19.37\nAutor na početku teksta kaže kumst. Sa m. Ako već želi da koristi ovu reč treba da zna da se kaže kunst od nemačkog Kunst umetnost. Toliko o tekstu o znanju i neznanju.\n05. aprila 2021. u 12.51\nA, Vi, verovatno, kažete: ‘schraubenzieher’ umesto: ‘šrafciger’ i ‘knödel’ umesto ‘knedla’, ‘soken’, a ne: ‘sokne’, ‘jacke’, a ne: ‘jakna’ itd.\nMa nema veze, polupismeni ne citaju duge tekstove.\nSumnja, blistavo sunce mog uma kaže:\n04. aprila 2021. u 19.51\nNeophodni su i znanje i veštine-za praktični segment života. Duh ovog doba karakteriše površnost i brzina, sve pogrešno iz moje vizure. Slažem se da deci i mladima treba podizati lestvicu, a ne spuštati.\n04. aprila 2021. u 20.04\nNe bi se piše odvojeno…\n05. aprila 2021. u 08.41\nFantastčan tekst. Čestitke autoru.\n05. aprila 2021. u 12.06\nPohvale su dozvoljene i preporučljive, kritički intonirani komentari nisu poželjni, npr.moj, koji u nečemu daje Kišjuhasu za pravo, ali u nečemu i ne.\n05. aprila 2021. u 16.24\nMarijana Stanković kaže:\n05. aprila 2021. u 23.23\nBravo! Ovaj tekst treba potpunu medijsku pažnju, čitanje naglas u terminu vesti kako bi došao svugde i do svakog.\n06. aprila 2021. u 07.20\nZato i znanje treba da bude besplatno, sa besplatnim udzbenicima. Pisite nesto o tome, ili to vec nije po agendi poslodavca.\n06. aprila 2021. u 09.58\nKada bi premisom dokazivao svoje tvrdnje bio bih profesor sociologije na Univerzitetu u Novom Sadu. „SARS-CoV-2 je veštački proizveden u laboratoriji, dok je vakcina protiv korona virusa nedovoljno ispitana, opasna po zdravlje, i nedelotvorna zaštita od kovida 19? Više od polovine građana Srbije će ovaj opasno lažni iskaz smatrati – istinitim.“ Da li su Kašjuhasovi sudovi istiniti? Krenimo redom. 1. Vakcina protiv korone virusa dovoljno ispitana? Koja vakcina, kojeg proizvođača, koja faza testiranja i koja forma registracije, hitna ili redovna u kojim državama i šta ta znači „dovoljno“ ispitana vakcina u kontekstu ubrzanih procedura i registracije? 2. Vakcine su bezopasne. Koje vakcine, za koju bolest, kojeg proizvođača, za koju kategoriju korisnika i na osnovu čije procene? Kišjuhasovog ili na osnovi ispitivanja nadležne agencije neke države, itd. U nekim državama vakcina određenog proizvođača, su povučene iz upotrebe dok se ne ispita bezbednost, a neke još nisu registrovane, ili su registrovane ali ne za sve kategorije korisnika (npr. za decu jer nisu testirane za određen uzrast). Premijerka Nemačke je npr. odbila da se vakciniše proizvodom određenog proizvođača jer je starija od 65 godina i povučene su iz upotrebe zbog sumnje (koja verovatno nije opravdana). 3. Vakcine su delotvorna zaštita od Covid19? Vakcina kojeg proizvođača, koliko dugo traje zaštita i šta se podrazumeva pod „delotvotnom“ vakcinom. Npr. vakcina protiv tuberkuloze je dokazano bezbedna i delotvorna za ceo život ali za ove vakcine ne znamo da li je to tačno, jer je provera u toku, krećemo se u zoni razumnih pretpostavki. 4. Virus je prirodan, nije modifikovan, pram tome ne potiče iz laboratorije. Virus je možda prirodan, ali iz te premise ne možemo izvesti istinit iskaz o njegovom poreklu. Nemodifikovan virus je mogao biti ispušten greškom iz laboratorije u Vuhanu. Ova hipoteza je nedokazana, ali i hipoteza o zaražavanju u prirodi je takođe nedokazana, te prema tome iskaz sociologa o tome da je virus prirodan ništa ne govori o njegovom poreklu iako ga on sugeriše. Ukratko, nisam protiv vakcinacije, samo sam protiv glupih i ambicioznih tekstova.\n07. aprila 2021. u 08.05\nZorane, na konferenciji za stampu, koja je prenosena uzivo, premijerka Merkel nije odbila.da se vakcinise, naprotiv, na pitanje novinara je rekla da ce se vakcinisati, i to vakcinom AstraZeneke. Na pitanje kada, odgovorila je kada bude pozvana, kad bude dosla na red.\nNe znam odakle ljudima informacija da je odbila da se vakcinise, kad se na toj konferenciji lepo čuju njeni jasni odgovori.\nAleksej molim te pošalji svoj uradak Angeli Merkel, razuveri je.\n17. aprila 2021. u 09.30\nRevakcinisana Fajzerom (TC Ušće), imam zdravstvene probleme već peti dan. Dakle, bolje se pozivati na lična iskustva, nego na vašu amatersku logiku.


Izmjena od 14:47, 30 novembar 2016\nObrisano 946 bajtova , prije 3 godine\n→Utjecaj na društvo\nIzmjena od 14:46, 30 novembar 2016 (uredi - уреди)\n(→Utjecaj na društvo)\nIzmjena od 14:47, 30 novembar 2016 (uredi - уреди) (ukloni ovu izmjenu - уклони ову измену)\nPrema statističkom istraživanju iz lipnja 2006. godine na YouTubeu je dnevno pregledavano 100 milijuna video isječaka, a tokom 24 sata postavljano 65 000 novih video isječaka. Prema istraživanju tvrtke Nielsen/NetRatings stranicu posjećuje gotovo 20 milijuna korisnika mjesečno, od toga 44% žena i 56% muškaraca najčešće dobi od 12 do 17 godina. Prema istraživanju stranice Hitwise.com 64% mrežnog video prometa u [[UK]]-u odvija se na YouTubeu.\n== UtjecajGledajte naPornice društvosvaki dan ==\nRornHub!!!! 30 cm penis\nMoć YouTubea prepoznali su i političari. Tako kandidati za američke predsjedničke izbore [[2008.]] godine koriste YouTube kao medij za predsjedničku kampanju čime se najviše služe [[Barack Obama]] i [[Hillary Clinton]]. Potencijalni birači mogu pregledavati video uratke u kojima predsjednički kandidati iznose svoje stavove te ih komentirati vlastitim uratcima. Također, američki mediji ističu da je YouTube odigrao značajnu ulogu u porazu republikanskog senatora Georgea Allena 2006. zbog video isječka u kojem senator iznosi [[Rasizam|rasističke]] stavove.\n== GLEDAJTE ZIGUBIGULE I SUBSCRIBE TO MUDJA!!! ==\nDobavljeno iz "https://sh.wikipedia.org/wiki/Posebno:MobilneRazlike/40660941"


Pripadnik narko kartela, saradnik velikih narko dilera, ubica i kriminalaca u akciji zataškavanja likvidacije – PRAVDA – ISTINA\nPripadnik narko kartela, saradnik velikih narko dilera, ubica i kriminalaca u akciji zataškavanja likvidacije\nPredrag Ćeranić, savjetnik ministra unutrašnjih poslova RS Dragana Lukača, glavni je koordinator kriminalaca iz institucija čiji je cilj da se zataška zločin Teškog Ubistva Davida Dragičevića. On koordiniše sve aktivnosti koje bi trebalo da onemoguće rasvjetljavanje zločina.\n-Istovremeno, Ćeranić je glavni inspirator i nalogodavac najgnusnijih i najprljavijih uvreda na račun Davora Dragičevića, ubijenog Davida Dragičevića, ostalih članova njihove porodice, kao i i ataka na grupu “Pravda za Davida” i svakog onog ko insistira da se otkriju Naručioci Ubistva, Ubice Davida Dragičevića i njihovi Saradnici.\n-Ćeranić je, naravno, i kreator svih idiotluka, stupidarija i frontalnih delibilizama o “Obojenim revolucijama” i, posebno, dovođenjem Mirnih okupljanja građana u vezu sa njima.\n-Ćeranić je pripadnik NarkoKartela koji je likvidirao Davida Dragičevića!\nSve navedeno Ćeranića čini direktnim Saučesnikom u prikrivanju Zločina Teškog Ubistva Davida Dragičevića!\nNjegova uloga u zločinu zataškavanja Ubistva Davida Dragičevića jedna je od najvećih, ali i najneuspješnijih: Zahvaljujući njegovoj nesposobnosti, neznanju, površnosti… u javnost su dospjeli brojni dokazi o tome da je David Dragičević likvidiran, da je u njegovu likvidaciju umiješan dio pripadnika policije, da Naručioce Ubistva, Ubice i pomagače štiti dio vrha MUP RS, kao i da su svi oni dio NarkoKartela koji hara Banjalukom i brojnim drugim gradovima širom RS.\nTo što se Ćeranić kao Glavni koordinator zataškavanja zločina, inspirator i organizator najprljavijih medijskih napada, botovskih udara i brojnih drugih kriminilanih radnji, kojima se ugrožavaju čak i životi njegovih meta, pokazao potpuno nesposobnim – kompletnim idiotom, jadnom budalom i neznalicom, ne znači nikako da je tek riječ o rektalnom alpinisti, čiji je jedini cilj opstati u mikrouniverzumu Lukačeve kanalizacione mreže. Dapače.\nUpravo zbog toga što je svjestan da je nesposoban, neefikasan, nedarovit, samim tim teško iskompleksiran i isfrustriran do veoma razvijenih psihičkih problema, Ćeranić je veoma veoma opasan i spreman na sve.\nNije prvi put u njegovoj karijeri podlaca, gnjide, bijednika, ništarije, nikogovića… da on učestvuje u ubistvu, zaštiti ubica, ali i u trgovini visokoakciznim robama, kao i u trgovini narkoticima.\nUpravo u tim poslovima je Ćeranić još od 1992. godine i nikada od tada on nije prestao da se bavi najprljavijim kriminalnim radnjama i teškim zločinima.\nNedavno sam, u jednom od tekstova, postavio pitanje: Da li se iko još sjeća ubistva Đorđa Milosavljevića Kostolomca, pripadnika MUP-a RS, koji je likvidiran 16.03.1998. u banjalučkom naselju Borik?\nUbica nikada nije otkriven, a upućeni tvrde da svoje prste u ovoj likvidaciji ima i Ćeranić. I to prste do lakata, što ću detaljnije pojasniti uskoro!\nTakođe, Ćeranić bi, da je pravne države, štošta imao reći i oko Likvidacije snajperom u Mrkonjić Gradu, 1999. godine.\nTaj i takav Ćeranić, koji je na usluzi za najprljavije poslove Velikim NarkoDilerima još od 1992. godine danas je najveći branilac vladajućeg Režima.\nUbistvo Kostolomca, likvidacija snajperom u Mrkonjić Gradu, četrdesetak pljački L.D. na “Plavom putu” daleko su ga izgurali, nema šta; Zato Ćeranić čvrsto vjeruje da će profitirati i na surovoj likvidaciji Davida Dragičevića.\nKao što je profitirao i na likvidacijama u Zvorniku, što ću, takođe, u nastavcima detaljno pojasniti.\nOd neljudskog smeća kakav je taj nečovjek, drugo nije ni za očekivati.\nĆeranić u poslove sa narkoticima i švercom visokoakciznom robom ulazi 1992. godine pod čvrstom rukom K.T. i u saradnji sa Z.T., P.M. i G.R., a nakon rata i drugim narkoigračima (U nastavcima priče “Otpad Ćeranić” objaviću sva puna imena, koja su samo danas pod inicijalima).\nU tim poslovima je i danas, a preko jedne od svojih firmi, direktno sarađuje sa brojnim firmama porodice Zeljković, čiji je najznačajniji izdanak Vico Zeljković, poznat i kao “Banjalučki Arkan” i sestrić Milorada Dodika!\n“Banjalučki Arkan” Vico, suvlasnik je banjalučkog kluba “Drama” u kojem se potpuno legalno prodaje kokain i druge vrste narkotika. I, što nije ništa manje značajno, organizuje visoka prostitucija.\nZa kraj prvog dijela serijala “Otpad Ćeranić” bitno je još naglasiti da mu nijedna bezbjednosna agencija iz Srbije ne dozvoljava pristup, niti ima saradnju sa njim, niti dozvoljava suštinsku saradnju o bezbjednosnim pitanjima sa bilo kim u čijoj blizini je Ćeranić.\nSaučesnici u Ubistvu Davida Dragičevića su ministar unutrašnjih poslova RS Dragan Lukač, Darko Ilić, načelnik Uprave za organizovani kriminal, direktor Policije Darko Ćulum, Nedeljko Lubura, načelnik Uprave za borbu protiv terorizma, Dejan Mitrić, Bojan Karanović (svi pripadnici MUP RS); tužioci Želimir Lepir, Dalibor Vrećo, Saša Labotić, Željko Karan, patolog, Predrag Ćeranić, Mišo i Đorđe Rađen i drugi…\nZbog čega je bilo VAŽNIJE usred “obdukcije” utvrditi da su predmeti “nađeni” u džepovima Ubijenog Davida “otuđeni” iz kuće Rađenovih, nego kako je David Lišen Života\nDodik ima tešku i opasnu dijagnozu, pokazuje psihijatrijski nalaz i performansi psihijatrijskog bolesnika


MAJKA IZBOLA DETE: Krvi je bilo svuda | Hronika | Novosti.rs\nMAJKA IZBOLA DETE: Krvi je bilo svuda\nS. ĐOKIĆ | 05. decembar 2018. 21:20 | Komentara: 1\nU Tužilaštvu u Podgorici saslušana državljanka Srbije M. O. (40) zbog pokušaja ubistva sedmogodišnjaka. Dečak navodno i ranije zlostavljan, ali nema podataka o tome u Centru za socijalni rad. Policija je zatekla jeziv prizor\nPolicija privodi osumnjičenu M. P. / Foto S. Đokić\nUhapšena zbog sumnje da je pokušala da ubije sina\nSARA NIJE NAPALA POLICAJCA: Advokat Beograđanke demantuje pisanje crnogorskih medija\nSARA VIDAK TVRDI: Sve je nesporazum; Ombudsman: Njena prava se poštuju\nDRŽAVLjANKA Srbije M. P. (40) koja je, kako se sumnja, u utorak uveče u iznajmljenoj kući u Rijeci Crnojevića pokušala da ubije svog sedmogodišnjeg sina, od srede se nalazi u spuškom zatvoru. Njoj je određeno zadržavanje do 72 sata nakon čega će se odlučivati o pritvoru.\nKako saznajemo, napad su policiji prijavile komšije osumnjičene.\n- Dolaskom do doma gde je boravila osumnjičena sa sinom, policija je zatekla zaključana vrata. Nakon ulaska svedočili su jezivom prizoru. Krvi je bilo svuda - kaže naš izvor blizak istrazi i dodaje da je tokom uviđaja pronađen i nož kojim je navodno M. P. pokušala da ubije sina.\nPROČITAJTE JOŠ: Uhapšena zbog sumnje da je pokušala da ubije sina\nPrema nezvaničnim saznanjima, dečaka je i ranije fizički zlostavljala majka. Ipak i pored spekulacija da su majku deteta više puta komšije prijavljivale nadležnim organima, iz cetinjskog Centra za socijalni rad tvrde da njima nije stizala nijedna prijava protiv osumnjičene.\n- Na evidenciji JU Centar za socijalni rad nije evidentirana nijedna prijava nasilja u porodici M. P. Porodica M. P. nije ostvarivala nijedno pravo iz Zakona o socijalnoj i dečjoj zaštiti - piše u njihovom saopštenju.\nSedmogodišnji dečak, podsetimo, doveden je u utorak veče u Dečju bolnicu u Podgorici nešto posle 19 časova sa više ubodnih rana u predelu grudi. Nakon toga je hitno operisan i, kako saznaju “Novosti”, nije životno ugrožen. Povodom ovog događaja oglasili su se i iz Uprave policije.\n- Službenike OB Cetinje su obavestili iz Hitne medicinske pomoći da su preuzeli sedmogodišnjeg dečaka sa povredama po telu koje su nastale najverovatnije usled dejstva oštrog predmeta - navodi se u saopštenju crnogorskog MUP.\nKako navode, preduzimajući mere i radnje i na osnovu prikupljenih saznanja od građana, u koordinaciji sa državnim tužiocem u Višem državnom tužilaštvu u Podgorici, policijski službenici su ubrzo uhapsili M. P. zbog sumnje da je počinila krivično delo teško ubistvo u pokušaju.\nPROČITAJTE JOŠ: Ukinuta presuda Puzigaći za ubistvo Tatona, sledi novo suđenje\nRODITELjI SU SE NjE ODREKLI\nKAKO “Novosti” saznaju, osumnjičena M. P. je rođena u Beloj Palanci, a roditelji joj trenutno žive u Nišu.\n- Koliko nam je poznato otac i majka su se nje odrekli i prekinuli svaki kontakt - rekao nam je jedan od meštana Bele Palanke. - Pričalo se da ima psihičkih problema, stalno je upadala u nevolje i roditelji to više nisu mogli da izdrže. Udala se i dobila dete, ali se priča da ju je taj čovek ubrzo napustio.\nKako kad 15.44%


Posjete – J.U. CENTAR ZA DNEVNI BORAVAK\nFilip Radović u posjeti Dnevnom centaru\nVišestruki državni prvak Crne Gore, dva puta osvajač bronzane medalje na Evropskom paraolimipijskom prvenstvu u stonom tenisu, cetinjski stonoteniser, Filip Radović, koji se nalazi među TOP10 paraolimpijaca na globalnoj listi stonotenisera, posjetio je danas JU Centar za dnevni boravak u Prijestonici. Pored druženja, korisnici Centra su iskoristili ovu priliku [...]\nUručena vrijedna donacija Centru za dnevni boravak\n6. juna 2018\nDanas je JU Centar za dnevni boravak u Prijestonici posjetio Mitropolit Crnogorsko-primorski Amfilohije u pratnji sveštenstva i tom prilikom uručio Centru donaciju u vrijednosti od 3000 eura. U pitanju je digitalni logopedski set (Beringer), koji se koristi u tretmanu govorno-jezičkih smetnji i poremećaja. Beringer logopedski aparat predstavlja najmoderniji logopedski [...]\nVlada Japana donirala je JU Centru za dnevni boravak djece i omladine sa smetnjama u razvoju specijalno kombi vozilo prilagođeno potrebama korisnika. Donacija je realizovana kroz projekat za osnovne potrebe stanovništva u Crnoj Gori a rezultat je, između ostalih, i bolji uslovi rada. Zahvaljujući se u ime Prijestonice Cetinje, [...]\nDANI EVROPSKE BAŠTINE: Održana likovna radionica za korisnike dnevnog centra\nLikovna radionica pod nazivom “Život moj” održana je danas (29.09.2017.) u Dnevnom centru. Radionicu su organizovali predstavnici Dnevnog centra i Savjeta mladih Prijestonice Cetinje, u saradnji sa profesorima likovne umjetnosti, a u okviru programa obilježavanja Dana evropske baštine. Cilj radionice je, upoznavanje korisnika Dnevnog centra sa [...]\nAktivnosti, Radionice, Posjete\nPosjeta i donacija AD JUGOPETROLA\nKompanija Jugopetrol AD, prepoznajući Dnevni centar Cetinje kao društveno važnu instituciju a u čast uspješnog i predanog rada iste, obavila je posjetu i tom prilikom uručila donaciju. U cilju još boljeg funkcionisanje ovog sistema donirana je određena kompjuterska oprema, a i stu su uručili gđa Dunja Zeković Djonaj -marketing menadžer [...]\nPosjeta Fudbalskom klubu ,,Lovcen“\nU toku radne sedmice korisnici Dnevnog centra posjetili su Fudbalski klub "Lovćen". Trener kluba, Radovan Kavaja, sa svojim saradnicima i prvotimcima, nije krio zadovoljstvo, što su naši mladi drugari učetsvovali u treningu. Korisnici su uživali u svakom dijelu treninga, a najviše im se dopalo šutiranje na gol. Tom prilikom smo [...]\nPovodom puštanja u rad senzorne sobe, Dneni centar Cetinje su posjetili ministarka rada i socijalnog staranja, gđa Zorica Kovačević, gradonačelnik Prijestonice g-din, Aleksandar Bogdanović i predsjednik Skupštine Prijestonice g-din, Jovan Martinović sa svojim saradnicima. Tom prilikom prisutni su obišli Centar , korisnike i upoznali se sa svim bitnim karakteristikama rada [...]


Iznajmljujem manju garsonjeru u centru Zagreba - Podstanar.hr iznajmljivanje i najam\nIznajmljujem manju garsonjeru u centru Zagreba\nUlica Grge Tuškana, , Zagreb, Donji Grad\nIznajmljujem manju garsonjeru, renoviranu i kompletno namještenu, krevet s madracima koji se izvlači. Do 160cm, mini kuhinja , Tv, internet , kupaona s tušem (osim veš mašine, nema mjesta za nju) u strogom centru grada 14m2, cijena mjesečnog najma 2000kn režije uključene + polog u visini jedne stanarine,Tuškanova ulica, blizina tramvaja, parking ispred zgrade se plaća, 1.zona.\nIdealno za jednu osobu.\nAdresa: Ulica Grge Tuškana,\nID oglasa: 38392\nVeličina imovine: 14 m2\nIznajmljujem manji stan u centru\nNajam stana RIJEKA-Škurinje


Prostor za koji se obnavlja planski dokument je površine dva hektara, zapadnu granicu planskog dokumenta predstavlja Ulica Marka Miljanova, a sjevernu Ulica četvrte proleterske brigade.\nNa istoku granica zahvata planskog dokumenta ide ulicom Omladinskih brigada, dok je južna granica Ulica Vuka Karadžića.\n“Na uglu Ulica Miljana Vukova i Omladinskih brigada predviđeno je rušenje prizemnih objekata i izgradnja stambeno-poslovnog objekta, spratnosti Po+P+3+M koji se oslanja na postojeći stambeno-poslovni objekat, iste spratnosti u Ulici Omladinskih brigada. Unutar bloka, u dvorištu Muzičke škole Vasa Pavić predviđena je ljetnja scena”, piše u dokumentu.\n“Objekat na uglu Ulica Marka Miljanova i Vuka Karadžića na katastarskoj parceli 4065 je predviđen za rušenje, a novoplanirani objekat je spratnosti Po+P+3+Pk. Objekat u Ulici Vuka Karadžića na katastarskoj parceli broj 4068 je takođe predviđen za rušenje, a na tom prostoru je predviđena izgradnja stambeno-poslovnog objekta, spratnosti Po+S+P+3+Pk.Prizemnim objektima je dozvoljena nadgradnja sa spratnošću Pr+2+Pk, sa namjenom poslovno-stambenom, čime je izjednačena visina krovnog vijenca sa objektom Muzičke škole i stambene zgrade na uglu Omladinskih brigada i Novaka Miloševa”, naznačeno je u dokumentu.\n“Ne smije se mijenjati namjena prostora ni osnovni urbanistički parametri iz prethodnog Detaljnog urbanističkog plana Drač Vatrogasni dom – izmjene i dopune, a potrebno je da se planski dokument uskladi sa propisom kojim se bliže uređuje sadržaj i forma planskog dokumenta, kriterijumi namjene površina, elementi urbanističke regulacije i jedinstveni grafički simboli”, piše u dokumentu.


Nevladine organizacije traže od Institucije ombudsmena da ispita sistemsko kršenje Zakona o zaštiti od nasilja u porodici Federacije BiH – Sarajevski Otvoreni Centar\nSarajevski otvoreni centar, Medica Zenica, Fondacija za lokalnu demokratiju Sarajevo, Vive žene Tuzla, Žena BiH Mostar, Žene s Une Bihać i Žene ženama Sarajevo podnijele su ovaj mjesec žalbu Instituciji ombudsmena za ljudska prava sa ciljem da ispita sistemsko kršenje Zakona o zaštiti od nasilja u porodici Federacije BiH.\nUsvajanjem novog Zakona o zaštiti od nasilja u porodici Federacije BiH 2013. godine unapređeni su zakonski okviri za sistemsku borbu protiv nasilja u porodici i nasilja nad ženama. Član 35. tog Zakona predviđa da Federacija BiH i kantoni finansiraju sigurne kuće, i to u razmjeru 70% Federacija – 30% kantoni. Zakon predviđa i jasnu obavezu da se usvoje podzakonski akti kojima će se jasno urediti osnivanje, rad i finansiranje sigurnih kuća, kao i standardi koji moraju biti ispunjeni da bi jedna sigurna kuća bila akreditirina i mogla dobiti podršku.\nNažalost, u protekle tri godine ova obaveza nikada nije ispunjena, nego je rad šest postojećih sigurnih kuća prepušten samoregulaciji. Postojeće sigurne kuće su samostalno izradile studiju i procjenu godišnjih troškova jedne sigurne kuće. Procjenjeno je da rad, osobolje i programi jedne sigurne kuće sa kapacitetom od 25 mjesta koštaju min. 240.000 KM godišnje. S druge strane, podrška sigurnim kućama na godišnjem nivou od strane Vlade Federacije BiH od 2008. godine do danas nikada nije bila viša od 180.000 KM (u prosjeku). Da se jednostavno zaključiti da se sa predviđenih 180.000 KM mogu pokriti troškovi samo jedne sigurne kuće u Federaciji, tj. da kada se ovaj iznos podijeli na šest kuća, svaka kuća dobija iznos koji pokriva 10 do 15% ukupnih troškova. Vlada Federacije je time svake godine prekršila zakona i nije ispunila obavezu finansiranja u iznosu od 70%.\nVlada Federacije umjesto da se ozbiljno pozabavi ovim pitanjem, 2015. godine je odlučila da će pristupiti izmjeni člana 35, a sve pod izgovorom da je postojeća odredba «nejasna». I umjesto da zatraži tumačenje nejasne odredbe od strane Parlamenta FBiH, Vlada je predložila da u budućnosti sigurne kuće mogu biti samo ustanove (po Zakonu o ustanovama iz 1993. i 1994. godine) i da će buduće finansiranje ići po smještenoj osobi, na osnovu unaprijed određene cijene smještaja. Po ovom nacrtu , postojeće sigurne kuće, koje su fondacije ili udruženja građana, moraju promijeniti svoj pravni status u status ustanove ili u suprotnom neće moći dobijati podršku Federacije. Vlada FBiH se tako pozabavila pogrešnim pitanjem, a to je pravni status sigurnih kuća, umjesto da donese podzakonske akte i da izvrši svoju obavezu finansiranja u iznosu od 70%. U decembru 2015. na parlament su upućene izmjene i dopune Zakona o zaštiti od nasilja u porodici FBiH bez da se uradi javna konsultacija. Ista će se samo provesti zato što su organizacije civilnog društva izvršile pritisak te je parlament (Predstavnički dom PFBIH ) donio takvu odluku.\nVažno je naglasiti da je ovo pitanje u Republici Srpskoj poprilično dobro uređeno, da sve sigurne kuće imaju status udruženja ili fondacije, da je njihov rad prepoznat i regulisan zakonom i podzakonskim aktima, te da su kao takve upisane u registar sigurnih kuća Vlade RS i da od iste dobijaju finansiranje u iznosu od 70%. Ovo je očigledan primjer da sigurne kuće ne moraju biti ustanove i ta pravni status sigurne kuće nije uopšte važan jer država može podržati i sigurne kuće koje vode udruženja i fondacije.\nPored predloženih zakonskih izmjena, zabrinjava da Vlada Federacije BiH nije izdvojila ni jednu KM prema postojećim sigurnim kućama tokom 2015. godine. Za 2016. godinu usvojen je budžet koji predviđa svega 160.000 KM za svih šest sigurnih kuća u Federaciji, što ne pokriva ni 70% trškova jedne sigurne kuće. Zbog nemara vlasti sigurna kuća koju vodi organizacija Žena BiH u Mostaru je pred zatvaranjem te već mjesecima ne prima žrtve nasilja.\nImajući sve navedeno na umu gore navedene organizacije zatražile su u svojoj žalbi od 2. februara 2016. da Institucija ombudsmena ispita slijedeće stvari:\n– kršenje zakona kroz nedonošenje podzakonskih akata koja se odnose na osnivanje, rad i finansiranje sigurnih kuća, te nepostojanje registra sigurnih kuća,\n– kršenje zakona kada govorimo o nedovoljnom izdvajanju sredstava za 2013. i 2014. godinu,\n– kršenje zakona kada govorimo o potpunom izostanku finansiranja u 2015. godini,\n– kršenje zakona kada govorimo o predlaganju budžeta da se za rad sigurnih kuća izdvoji svega 160.000 KM u 2016. godini,\n– neprepoznavanje i potpuno isključivanje sigurnih kuća koje imaju pravni status udruženja i fondacije u Nacrtu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti od nasilja u porodici FBiH , koji se trenutno nalazi u parlamentarnoj proceduri, iako su nevladine organizacije kao nositeljice sigurnih kuća prepoznate kroz Istanbulsku konvenciju, ali i zakon i podzakonske akte Republike Srpske.\nNadamo se da će Institucija ombudsmena iskoristiti svoj autoritet te tako doprinijeti spašavanju sigurnih kuća u Federaciji BiH. U suprotnom se bojimo da će doći do zatvaranja i drugih kuća, kao što se to desilo 2015. u Mostaru. Posljedice toga mogle bi biti katastrofalne za sve žrtve nasilja u porodici.


Kulturno nasleđe Srbije: Predavanje Dejana Ristića - Presstiž internet magazin...Presstiž internet magazin…\nVi ste ovde: Naslovna » Kulturno nasleđe Srbije: Predavanje Dejana Ristića\nKulturno nasleđe Srbije: Predavanje Dejana Ristića\nPostavio Redakcija Presstiž 23 Jan 2019 u 15:33 | Kategorija: Vesti | 0 Komentara\n,,Kulturno nasleđe Srbije: Srbija i Uneskoˮ, predavanje istoričara Dejana Ristića, biće održano večeras, 23. januara sa početkom u 20h, u beogradskom hotelu ,,Metropolˮ.\nŠta čini kulturno nasleđe Srbije? Koliko poznajemo, na koji način čuvamo i kako upravljamo sopstvenim kulturnim nasleđem? Šta je ono što predstavlja svetsku vrednost? Po čemu Srbija može biti prepoznatljiva na svetskim kulturnim i turističkim mapama? Šta bi to mogao biti srpski kulturni proizvod? Na koji je način Srbija prisutna u Unesku? Zašto nas u Unesku više nema, nego što nas ima?\nUlaz na predavanje je slobodan, a organizator je Rotari klub ,,Beograd – STARI GRADˮ.\nDejan Ristić je istaknuti istoričar, prevodilac i scenarista. Jedan od vodećih stručnjaka u oblasti integralne zaštite i upravljanja kulturnim nasleđem.\nObavljao je dužnosti upravnika Narodne biblioteke Srbije, državnog sekretara za kulturu i brojne druge u Vladi Republike Srbije. Bavi se diplomatskom istorijom (srpsko-britanski i srpsko-francuski odnosi krajem 19. i početkom 20. veka; jugoslovensko-alžirski odnosi od 1954. godine), Holokaustom, odnosom države i tradicionalnih verskih zajednica u 20. veku, kulturnom istorijom i kulturom sećanja).\nAutor je većeg broja naučnih radova i knjiga među kojima se posebno izdvaja ,,Kuća nesagorivih reči: Narodna biblioteka Srbije 1838-1941.”.\nPreveo je dela prof. dr Jana Keršoa ,,Hitler – Hibris : 1889–1936ˮ i ,,Hitler – Nemezis : 1936–1945ˮ, prof. dr Suzan Vajs Bauer ,,Istorija starog sveta: prve civilizacijeˮ, ,,Istorija starog sveta: prva carstvaˮ, ,,Istorija starog sveta: prve nacijeˮ, dvotomne ,,Istorije srednjovekovnog svetaˮ, kao i prof. dr Filipa K. Hitija ,,Tvorci arapske istorijeˮ (kao koprevodilac).\nUčesnik je međunarodnih stručnih i naučnih skupova održanih u Beogradu, Londonu, Trondhajmu, Jerusalimu, Beču, Hagu, Amsterdamu, Tel Avivu, Istambulu, Bratislavi, Pragu, Moskvi, Haifi, Varšavi, Oslu, Helsinkiju, Briselu, Bukureštu, Luvenu, Andrićgradu, Ljubljani i dr.\nPohađao je specijalizovane edukacije u Jerusalimu i Londonu iz oblasti državne uprave i istraživanja Holokausta kao stipendista britanske i izraelske vlade. Inicijator je i koordinator više projekata realizovanih pod pokroviteljstvom Uneskoa.\nKoordinirao je aktivnosti na izradi nominacionih dosijea za unos slave (nematerijalno kulturno nasleđe), telegrama kojim je Austrougarska objavila rat Srbiji 1914. godine (pokretno kulturno nasleđe) i stećaka (nepokretno kulturno nasleđe) na Uneskove liste svetske kulturne baštine.\nKoautor je Nacionalne postavke Republike Srbije ,,Vojni memorijali i mesta stradanja iz Drugog svetskog rataˮ koja je osvojila prvu nagradu na Međunarodnoj izložbi ˮMemorijal 2011.ˮ (Moskva, 2011), kao i izložbi ,,Petar Prvi Karađorđević – kralj i ratnikˮ (Topola, Zadužbina kralja Petra Prvog Karađorđevića, 2011) i ,,Sećajte se moji mene jer me više nemaˮ (Beograd, Istorijski muzej Srbije, 2011).\nInicijator je, koordinator i/ili stručni konsultant u realizaciji više desetina nacionalnih i međunarodnih naučnih skupova i izložbi održanih u Beogradu, Novom Sadu, Nišu, Kragujevcu, Kruševcu, Valjevu, Šapcu, Boru, Užicu, kao i na Cetinju, u Skoplju, Zagrebu, Banja Luci, Solunu, Budimpešti, Rimu (Vatikan), Parizu, Londonu, Tunisu i Rabatu.\nTokom rada u NBS posebnu pažnju posvetio je zaštiti i obogaćivanju nacionalnog fonda, stručnom radu, izdavačkoj delatnosti, kao i unapređenju međunarodne bibliotečke saradnje. Uspostavio model nacionalne biblioteke kao multifunkcionalne ustanove kulture. Narodna biblioteka Srbije u tom razdoblju dobila je čitav niz visokih odličja poput Sretenjskog ordena drugog stepena, Izvanrednog zlatnog beočuga, Nagrade grada Beograda za najbolju knjigu u oblasti humanističkih nauka u 2012. godini, kao i priznanja na međunarodnim sajmovima knjiga u Beogradu i Podgorici i dr.\nUspostavio je Nacionalni dan knjige. Utemeljio je Nacionalnu nagradu u oblasti bibliotekarstva Janko Šafarik. Osnovao je Fondaciju Narodne biblioteke Srbije. Inicirao je i sproveo zakonsku proceduru za uvođenje akademskog obaveznog primerka. Dobitnik je ,,Pečata Matice srpskeˮ, Spomen-medalje Ministarstva odbrane, ,,Zlatne značke KPZ Srbijeˮ, Povelje zahvalnosti Filološkog fakulteta u Beogradu, plakete Fakulteta muzičke umetnosti u Beogradu, priznanja Narodnog muzeja Srbije, Muzeja nauke i tehnike, NC ,,Odbranaˮ Ministarstva odbrane za najboljeg saradnika i dr.


GA: Crna Gora još uvijek nije izgradila efikasan sistem za borbu protiv policijske torture | Standard\nGA: Crna Gora još uvijek nije izgradila efikasan sistem za borbu protiv policijske torture\n“Policijska tortura i zlostavljanje u Crnoj Gori su već godinama veliki problem i pitanje na koje naše institucije još uvijek nijesu dale odgovor. U brojnim slučajevima istrage nijesu otkrile počinioce policijske torutre i nije došlo do procesuiranja odgovornih službenika koji su izvršili ili naredili torturu i zlostavljanje. Istrage sprovedene od strane nadležnog tužilaštva su nedjelotvorne”, ističe GA\nNažalost, dodaju, takvo stanje je i danas, kada obilježavamo ovaj dan.\n“Policija je po svom mandatu zadužena da štiti prava građana i da svojim vršenjem, kako je zakonom definisano „obezbjeđuje zaštitu bezbjednosti i imovine građana i ostvarivanje sloboda i prava građana“. Ipak, nerijetki su policijski službenici koji su krili i koji su spremni da to i dalje čine, informacije o kolegama koji su zlostavljali građane. Ovo je i glavno obrazloženje nadležnih zašto se slučajevi torture i zlostavljanja ne procesuiraju, pa ovi procesi često idu sporo i bez jasnog utvrđivanja odgovornosti i kažnjavanja”, navode iz ove NVO.\nPodsjećaju i da je Ombudsman za slučaj od 28.7.2021. godine koji se desio na Cetinju konstatovao da je izostala pravovremena reakcija u vidu uobičajenog obavještavanja ODT Cetinje o predmetnom događaju, što je trebalo uraditi istoga dana kada je podnosilac pritužbe na Zapisnik iznio uvjerljive navode o zlostavljanju.\n“U prilog tome govori i činjenica da su o predmetnom događaju potrebna obavještenja poslata Odjeljenju za unutrašnju kontrolu rada policije tek narednog dana, tek nakon što je javno objavljen video snimak o samom incidentu koji je uznemirio javnost”, ukazuje GA.\nUstavni sud je 21.06.2017. po prvi put utvrdio kršenje ustavne zabrane torture zbog nedjelotvorno vođene istrage policijskog zlostavljanja u predmetu Baranin i Vukčević.\n“Uprkos tome, Osnovno državno tužilaštvo u Podgorici nije izvršilo odluke Ustavnog suda i nije sprovelo istragu policijskog nasilja prema ovim licima na nivou minimalnog evropskog standarda. Glavni razlog zašto je istraga bila nedjelotvorna je upravo to što nije utvrđen identitet učinilaca torture zbog solidarnosti službenika. Podsjetićemo i da je istog dana kada su pretučeni Baranin i Vukčević, bilo više sličnih incidenata u kojima su građani pretrpjeli zlostavljanje i torturu, jer su policijski službenici razbijali proteste i da je u svim tim slučajevima izostala djelotvorna istraga”, saopštila je GA.\nNa ovu pojavu, podsjećaju, ukazao je i Evropski sud za ljudska prava koji je utvrdio da nadležni državni organi, prvenstveno tužilaštvo i policija, nijesu sproveli efikasnu i djelotvornu istragu kako bi otkrili počinioce zlostavljanja i adekvatno ih kaznili.\nU navedenom slučaju Baranina i Vukčevića utvrđeno je da istraga nije bila brza, temeljna i nezavisna, što je znatno umanjilo njenu sposobnost da identifikuje odgovorne osobe.\n“U slučajevima kada dođe do identifikacije službenika policije ili njihovog procesuiranja, sankcije su često blaže od zakonom propisanih, čime se često obesmišljava cijeli proces. Presedan je u sudskoj praksi da imamo i slučajeve da se potpisuje sporazum o priznanju krivice sa optuženim za više krivičnih djela torture, koji se i video materijalom potvrđuju, a kojim se predviđa samo uslovna osuda”, navodi GA.\nPomenuli su i posljednje događaje na Cetinju od septembra 2021. godine i postupanje sektora bezbjednosti tokom ustoličenja mitropolita crnogorsko-primorskog Joanikija.\n“Predstavnici Građanske alijanse su ovim povodom bili na terenu kako bi izvršili kontrolu poštovanja ljudskih prava. Tom prilikom registrovali smo primjere prekomjerne upotrebe sile od strane pripadnika policije i prekomjerne upotrebe suzavca, što smo utvrdili u komunikaciji sa osobama koje su bile na razgovoru u prostorijama policije Cetinje, ali i tokom razgovora sa građanima na gradskom trgu. Do sada je izostala djelotvorna istraga i u ovim slučajevima”, ističe GA.\nSve ovo ukazuje da se država ne bori efikasno sa policijskom torturom, zlostavljanjem i nezakonitom upotrebom sredstava prinude.\n“Dosadašnja praksa je neprihvatljiva i ne vodi ka pervenciji policijskih službenika da čine ovakva i slična krivična dijela. Zato je neophodno sprovesti efikasne, djelotvorne i nezavisne istrage koje će rezultirati identifikacijom svih odgovornih lica i suočiti ih sa individualnom odgovornošću, kako bi se poslala poruka da se policijska tortura neće tolerisati i da niko nije iznad zakona”, zaključuje GA.


RTS :: Moja lepa gospođice\nRTS 1 Moja lepa gospođice\nsubota, 05. sep 2020, 22:00\nU starom Londonu živi Henri Higins, arogantan i umišljen profesor fonetike koji veruje kako su naglasak i ton glasa glavna odrednica uspeha u društvu. (My Fair Lady, 1964)\nSvojim znanjem i sposobnostima se hvali pukovniku Hjuu Pikeringu, takođe stručnjaku za fonetiku, kog uverava da bi bilo koju ženu mogao da nauči govoru plemkinje. Kako bi dokazao svoju tvrdnju, bira mladu cvećarku Elajzu Dulitl s jakim naglaskom od koje namerava napraviti pravu damu...\nIzložena nestandardnim i napornim metodama, ona nauči da govori i da se ponaša kao dama iz visokog društva. Razočarana što Higins isključivo sebi pripisuje njihov zajednički uspeh, ona ga napušta, a on shvata da se zaljubio u nju.\nFilm je snimljen prema istoimenoj predstavi koja je imala ogroman uspeh, a kritičari su ga ocenili kao besprekoran, sa savršenom kostimografijom. Film je osvojio ukupno osam Oskara, i to za najbolji film, režiju, glavnu mušku ulogu, scenografiju, kolor fotografiju, kostimografiju, ton i muzičku adaptaciju.\nUloge: Odri Hepbern, Reks Harison, Gledis Kuper...\nRežija: Džordž Kjukor


2015 SX Anaheim 3 – MotoVesti\n2015 SX Anaheim 3\n05/02/2015 05/02/2015 Andrija Milenković\t2015, anaheim 3, cole seely, eli tomac, ryan dungey, supercross, sx\nPeta trka Monster Energy AMA Supercross šampionat vratila je po treći i poslednji put ove godine u Anaheim. Takmičare je dočekala izmenjena staza sa startom na strmom uzvišenju a zemljana podloga bila je dobro natopljena od celonedeljne kiše.\nNa podlozi koja je nalik na klasičnu motocross podlogu vodeći u poenima, Ryan Dungey (KTM), došao je do svoje prve pobede ove sezone.\nTrku je na samom početku poveo Blake Baggett (Yoshimura Suzuki) uzevši holeshot a za njim su usledili Dungey, Cole Seely (Honda), Trey Canard (Honda), Mike Alessi, Ken Roczen (Soaring Eagle Suzuki) i Eli Tomac (GEICO Honda).\nNakon prvog kruga, u prvoj krivini, Dungey je preuzeo vođstvo i vodio je neometano do kraja trke. Seely je odmah potom napao Baggetta i pretekao ga nakon par krivina, što je odmah zatim učinio i Canard, ubrzo obišavši i Seelyja i ustremivši se na Dungeya. Istovremeno je iza njih Roczen se spremao da obiđe Baggetta a na isti potez se spremao i Tomac.\nU narednih par krugova Roczen i Tomac obišli su Baggetta kada je Canardu u desetom krugu proklizao prednji točak u pesku usled čega je pao. Iako je uspeo da se odmah vrati u trku na peto mesto nije mu pošlo za rukom da napreduje dalje.\nTomac je dodatno iskoristio Canardov pad i u poslednjem krugu obišao i Roczena, zauzevši tako treće mesto, dok mu je Seely na drugom bio van domašaja.\nSeely se našao na 450SX podijumu prvi put u karijeri.\nPosle pete trke bodovno stanje je sledeće:\n1. Ryan Dungey KTM 107\n2. Ken Roczen Suzuki 96\n3. Eli Tomac Honda 84\n4. Trey Canard Honda 84\n5. Jason Anderson Husqvarna 74\n6. Justin Barcia Yamaha 71\n7. Cole Seely Honda 67\n8. Chad Reed Kawasaki 57\n9. Davi Millsaps Kawasaki 54\n10. Blake Baggett Suzuki 54\n← Radical Ducati\nYamaha VMAX Carbon →\n2015 Dakar Etapa 11\n15/01/2015 15/01/2015 Andrija Milenković


Evro u Poljskoj - tek 2013? | Evropa | DW | 20.03.2009\nEvro u Poljskoj - tek 2013?\nMlada žena izlazi iz menjačnice u Krakovu. U jednoj ruci drži novčanice evra, drugom vuče kofer. Elžbijeta Gromek - putuje na odmor. U Španiju. Radosna je, ali, teško joj pada što mora da menja zlote u evre...\nMnogi Poljaci tvrde da bi im evro olakšao život\nElžbijeta gleda u novčanicu od pedeset evra i odmahuje glavom: "Bilo bi divno kada bismo i u Poljskoj imali evre. To donosi mnoge prednosti: mogli bismo na primer lakše da putujemo… Kada želim da odem u neku drugu zemlju članicu Evropske unije, najpre moram u menjačnicu, da zamenim novac. Kada bismo imali evre, to ne bi bilo potrebno - imali bismo novac koji i tamo važi…" Iza studentkinje, vitka žena žuri u samoposlugu iza ćoška. Šta ona misli o evru, pitamo je. Mlada žena stavlja paket pirinča u kolica i kaže: „Poljaci se boje skoka cena. Ali, ne verujem da bi se to desilo. Mislim da bi cene jednostavno bile preračunate u evre. Problem vidim u činjenici da mi mentalno nismo spremni za evro…“\nVlada bi želela da EP u fudbalu dočeka evro\nPoljska ispunjava sve kriterijume za pristup zoni evra. Stopa inflacije i kamatne stope su ispod najviše dozvoljene granice. I državni dug i budžetski deficit su ispod dozvoljene granice. Ali, finansijska kriza mogla bi da odgodi pristup uvođenje evra. Za Poljsku važi isto što i za ostale zemlje: pre nego što pristupi zoni evra mora 2 godine da bude u zajedničkom mehanizmu kurseva Evropske Unije. Drugim rečima, kurs zlota u odnosu na evro sme da varira samo oko 15 odsto. Međutim poljski zlot je minulih meseci izgubio dosta na vrednosti u odnosu na evro. Pa ipak, poljska vlada insistira na brzom prelasku na evro: 2012, za tri godine, Poljska će biti domaćin Evropskog prvenstva u fudbalu. Najkasnije do tada vlada namerava da uvede zajedničku evropsku valutu.\nEvro – tek 2013?\nEkonomski stručnjak Marek Cuber smatra da taj datum nije realan: „Najveća poljska opoziciona stranka „Pravo i pravda“odlaže u nedogled prelazak na evro. Preduslov za to je doduše promena poljskog ustava. A ona je nemoguća bez saglasnosti opozicije. Jer, vladajućoj koaliciji nedostaju glasovi za potrebnu dvotrećinsku većinu. Zato nema izgleda da stranke narednih meseci postignu konsenzus“. A od konsenzusa je poljski parlament odista vrlo daleko. Opoziciona stranka „Pravo i pravda“ namerava da prihvati promene u ustavu samo ako se odluka donese na referendumu. Tako bi narod odlučio da li želi da zameni zlote za evre. Predsednik poljske vlade Donald Tusk ne prihvata plebiscit. Prema procenama stručnjaka, Poljska će najverovatnije uvesti evro tek kroz 4 godine - znači 2013, kao jedna od poslednjih istočnoevropskih zemalja.\nTrajni link http://p.dw.com/p/HGBA


Desetina svetske populacije koristi Internet\nSavet za trgovinu i razvoj Ujedinjenih nacija predviđa da će do kraja ove godine Internet koristiti 655 miliona ljudi, to jest svaki deseti Zemljanin. Tokom 2002. godine, navedeno je u izveštaju, broj korisnika Interneta porastao je za 30%; prethodne godine Internet je koristilo 500 miliona ljudi.\nVeliki rast u odnosu na 2001. godinu zabeležio je i promet robe i usluga preko Interneta (50%), pa se očekuje da će ukupna vrednost takvog prometa za 2002. godinu biti 2,3 milijarde dolara. Još veći rast u ovoj oblasti predviđa se naredne godine, kada bi vrednost godišnjeg prometa mogla da iznosi 3,9 milijardi dolara.\nNajveći porast broja korisnika Interneta ove godine beleže Azija i Afrika, gde je taj broj uvećan za 44% i 43% u 2002. godini. Slede Južna Amerika i Evropa sa rastom od 33%. U Severnoj Americi već se desio „bum“ u korišćenju Interneta, pa je ove godine zabeležen rast od samo 10%.


CALMID - Apotekamo\nPočetnaProdavnicaPrehrana i suplementiVitamini i mineraliCALMID\n1.399,00 RSD 999,00 RSD\nCALMID je inovativni preparat jedisntvene formulacije i sastava. Deluje kod stanja anksioznosti, ublažava stres, skraćuje vreme uspavljivanja, pomaže kod fibromijalgija i migrena.\nZbog najmodernije tehnologije proizvodnje kapsule, preparat deluje veoma brzo, oko 30 min od unosa.\nSKU: 10036 Tag: Za svakog po nešto\nDruge ponude za CALMID\neapoteka.rs23.05.2022. u 12:30\nCena 1.372,00 RSD\nvegafarma.rs23.05.2022. u 10:57\nCalmid je jedinstvena kombinacija neuroaktivnih komponenti GABA-e I 5-HTPA-a koje, uz podršku cinka I vitamin B6 doprinose: pravilnom funkcionisanju nervnog sistema, smanjenju stresa, umora I iscrpljenosti, psihofizičkom balansu I zdravom spavanju kao I regulisanju telesne mase.\nPreporučuje se preventivno odraslim osobama izloženim fizičkom i psihičkom naporu, stresu, nesanici.\nTerapijske efekte postiže i kod pacijenata sa anksionznim i depresivnim ispoljavanjima.\nCalmid brzo postiže željene efekte i ne gubi svoju efikasnost tokom vremena.\nNe izaziva zavisnost i može se koristiti u dužem vremenskom periodu za razliku od svih postojećih preparata za ovu namenu.\nMože se koristiti uz redovnu terapiju, dok je neophodan oprez prilikom istovremene primene antidepresiva.\nNačin primene: Odrasli