Gummy Smile (gingivalni osmeh): Značenje, korekcije, cena - Permadent\nGummy Smile (gingivalni osmeh): Značenje, korekcije, cena\nBazirano na činjenicama\nObjavljeno: 14. juna, 2022 Ažurirano: 14. juna, 2022\nIskren osmeh predstavlja znak uživanja i povezanosti. Kod nekih ljudi, javlja se stanje koje se naziva gingivalni osmeh, ili gummy smile.\nGummy smile je stanje kod koga osmeh otkriva više desni nego što bi voleli. Govoreći stomatološkim rečnikom, u pitanju je prekomerni prikaz gingive.\nIako je pojam „više nego što bi voleli“ potpuno subjektivan, ovo stanje je prilično često. Neki stomatolozi procenjuju da čak 10%1 odraslih uzrasta između 20 i 30 godina smatraju da imaju gingivalni osmeh.\nPostoji više načina da se izvrši gummy smile korekcija, ali je važno odabrati pravo rešenje prilagođeno stanju pacijenta. Važno je da odabrano rešenje bude optimalno u smislu rešavanja estetskog i/ili medicinskog problema, kao i da bude što manje izvanzivno i neprijatno za pacijenta, uz što kraći oporavak, kako bi zadovoljstvo pacijenta bili na najvišem mogućem nivou.\nU zavisnosti od procedure koja će se odabrati, zavise i iskustva pacijenta, o čemu ćete moći da pročitate u nastavku.\nŠta je gummy smile?\nTačna definija koja određuje šta je gummy smile ne postoji, i realno je stvar percepcije posmatrača.\nIpak, neke stvari mogu da utiču na percepciju, uključujući:\nVisinu i oblik zuba\nNačin na koji se usne pomeraju tokom osmeha\nUgao vilice u odnosu na ostatak lica\nUopšteno govoreći, smatra se da ukoliko se vidi tri do četiri milimetra desni, reč je o gingivalnom osmehu\nSamim tim, značenje gummy smile pojma je subjektivna stvar.\nIstraživanja su pokazala da nekoliko faktora mogu da doprinesu pojavi gingivalnog osmeha.\nRazlike u rastu stalnih zuba mogu da dovedu do pojave gingivalnog osmeha. Aoko desni pokrivaju veću površinu zuba nakon nicanja zuba, ovo može dovesti do pojave gummy smile efekta.\nTakođe, ako su prednji zubi izrasli previše, desni takođe mogu da prerastu i dovedu do stanja poznatog kao dentoalveolarna ekstruzija.\nVertikalni maksilarni višak može biti jedan od razloga za pojavu ovog problema. Vertikalni maksilarni višak je stanje kada kosti gornje vilice pacijenta rastu duže od svoje tipične dužine.\nRazlike vezane za veličinu i oblik usana\nDo gummy smile može doći i kada je gornja usna kratka ili su usne suviše pokretne.\nTo dovodi do toga da se usne previše pomeraju kada se pacijent smeje, što može da dovede do toga da se desni tokom osmeha vide više nego što je to uobičajeno, i efekta koji se može protumačiti kao gingivalni osmeh.\nLekovi kao što su lekovi koji sprečavaju napade, imunosupresanti (lekovi koji suzbijaju prirodni imunološki odgovor) ili medikamenti koji tretiraju visok krvni pritisak mogu izazvati prekomerni rast desni.\nU ovim slučajevima važno je pristupiti lečenju, jer može doći do problema koji nije samo estetske prirode, i može dovesti do paradontalne bolesti.\nPrekomeran rast mekog tkiva, odnosno desni, naziva se hiperplazija desni ili hiperplazija gingive.\nGummy smile korekcija\nKada je reč o rešavanju problema gingivalnog osmeh, postoji nekoliko opcija koje ćemo opisati u nastavku.\nU zavisnosti od nekoliko faktora, stomatolog ili oralnih hirurg preporučiće pacijentu najbolje rešenje za njegov problem. Faktori uključuju:\nUzrok nastanka gingivalnog osmeha\nKakav i koliki efekat je potrebno postići terapijom\nStanje usta i zuba pacijenta\nUzrast i opšte zdravstveno stanje pacijenta\nOd ovih faktora zanima i iskustvo gummy smile korekcije kod pacijenta.\nKada desni prekrivaju površinu zuba, stomatolog može preporučiti proceduru pod nazivom gingivektomija ili konturisanje desni.\nGingivektomija se obavlja u lokalnoj anesteziji, a operacija podrazumeva da će oralni hirurg koristeći skalper ili laser ukloniti i konturisati desni tako da veći deo zuba bude vidljiv.\nNakon same operacije desni mogu krvariti i pacijent može osećati bol, koji obično traje oko nedelju dana. U nekim slučajevima, operacija se mora ponoviti, kako bi se postigao željeni efekat.\nOva operacija naziva se i hirurški gummy smile tretman.\nCena gingivektomije određuje se na osnovu broja zuba na kojima je potrebno izvršiti operaciju. Cena po zubu kreće se od 1,200 do 2,500 dinara.\nGingivoplastika je procedura slična gingivektomiji, ali podrazumeva preoblikovanje desni, bez hirurškog uklanjanja viška desni.\nObavlja se u lokalnoj anesteziji, najčešće laserom, a cena po zubu kreće se od 1,500 do 4,000 dinara.\nOvaj tretman naziva se i laserski gummy smile tretman.\nGummy smile i Botox\nU slučajevima kada se usne previše pomeraju na gore tokom osmeha, što dovodi do pojave gingivalnog osmeha, ovo se može rešiti primenom Botox injekcija.\nU studiji iz 2016. godine2, 23 žene sa gummy smile problemom primile su Botox injekcije kako bi se smanjila pokretljivost mišića koji podiže usne. Posle dve nedelje, 99.6% žena videlo je promenu u svom osmehu.\nBotox je manje invanzivan tip zahvata u odnosu na gingivektomiju i gingivoplastiku, ali se procedura mora ponavljati svakih 3 do 4 meseca.\nGummy smile Botox cena\nCena tretmana gingivalnog osmeha botoksom zavisi od brizgane količine, ali u proseku se kreće od 150 do 250 evra po injekciji. Efekti su vidljivi nekoliko meseci, nakon čega je potrebno ponoviti postupak.\nSpuštanje i repozicioniranje gornje usne\nKada je uzrok gummy smile problema položaj usana, stomatolog može predložiti operaciju spuštanja i repozicioniranja gornje usne.\nProcedura podrazumeva promenu pozicije usana u odnosu na zube, a izvodi se tako što se uklanja deo vezivnog tkiva sa unutrašnje strane gorne usne, što sprečava da mišići koji podižu usnu to čine previsoko iznad zuba.\nOperacija se izvodi u lokalnoj anesteziji i samim time je bezbolna, a traje oko jednog časa.\nOporavak traje oko nedelju dana, tokom koje će pacijent preventivno piti antibiotike kako bi se sprečile infekcije, i po potrebi lekove protiv bolova koji ne utiču na krvarenje, najčešće iz grupe brufena.\nStudija iz 2019. godine3 pokazala je da su pacijenti nakon dve godine od operacije i dalje bili zadovoljni postignutim rezultatima. U najvećem broju slučajeva ovo rešenje je trajno, dok će u ređim slučajevima biti potrebno ponoviti postupak.\nCena operacije košta između 250 i 400 evra, a ovu operaciju ne izvode svi oralni hirurzi pa je važno naći iskusnog hirurga i dobro se raspitati kakva su iskustva drugih pacijenata. Neki hirurzi naplaćuju i znatno višu cenu od proseka koji smo naveli, u skladu sa svojom reputacijom.\n1. Melina Brizuela, Dallel Ine, (2022) https://www.ncbi.nlm.nih.gov/books/NBK470437/\n2. Afnan F Al-Fouzan, Lamia S Mokeem, Reem T Al-Saqat, Maisa A Alfalah, Mana A Alharbi, Abdullah E Al-Samary, (2017) https://pubmed.ncbi.nlm.nih.gov/28621277/\n3. Asha Ramesh, Radha Vellayappan, Sheethalan Ravi, Kaarthikeyan Gurumoorthy, (2019) https://www.jisponline.com/article.asp?issn=0972-124X;year=2019;volume=23;issue=3;spage=290;epage=294;aulast=Ramesh\nOvaj članak je baziran na naučnim dokazima i sadrži naučne reference.\nBrojevi u zagradama (1, 2, 3) su veze do recenziranih naučnih radova.\nNaš tim nastoji da bude objektivan, nepristrasan i da predstavi obe strane argumenta.


Posted ponedeljak 04 06 2018 18:38:08\nVeliko finale prve sezone Overwatch League će se održati u Barclays Areni 27. i 28. juna i arena od preko 20 000 mesta je već sad potpuno rasprodata.\nVeliko finale će se sastojati od po best of 3 serije po best of 5 mečeva prvi tim koji dvaput dobije bar tri pobede će osvojiti titulu.\nPre velikog finala, play off prve sezone će se sastojati od grupa od šest timova po sistemu pojedinačne eliminacije, s tim što se svaki meč sastoji od best of 3 serije best of 5 mečeva. Najbolji tim svake divizije se automatski kvalifikuje za polufinale dok se ostala četiri najbolje plasirana tima sastaju u četvrtfinalu.\nTimovi koji se takmiče u play offu tek treba da budu potvrđeni. Jedina garancija zasad je da će New York Excelsior biti prvi nosilac, budući da su postavili neoborivi rekord već druge nedelje u Stage 4.\nIspod New Yorka, samo dva meča odvajaju drugopasirane od šestoplasiranih, dok su trenutno sedmoplasirani Seoul Dynasty jedan meč ispod toga. Za sad LA Valiant drži prvo mesto u Pacifičkoj diviziji sa 23-12, a prate ih LA Gladiators sa 21-15. Valianti imaju još pet mečeva da igraju, Gladiators četiri.


zaposlenost - Blic Online\nU KOMŠILUKU ZA 3,6 ODSTO MANJE ZAPOSLENIH Rast broja radnika poslednji put zabeležen u aprilu\nPrema podacima Državnog zavoda za statistiku u septembru ove godine u Hrvatskoj je za 3,6 odsto manje zaposlenih nego prošle godine, a stopa nezaposlenosti je 8,8 odsto, prenela je Hina.\nRuski premijer Mihail Mišustin izjavio je danas da se u idućoj godini očekuje ekonomski oporavak zemlje posle pandemije korona virusa, povećanje zaposlenosti i prihoda građana.\nU Bosni i Hercegovini se u protekloj godini dana zvanično povećala nezaposlenost i smanjila zaposlenost.\nPOVEĆAN BROJ ZAPOSLENIH Rast od 1,6 odsto u odnosu na prošlu godinu\nU drugom kvartalu ove godine ukupan broj zaposlenih u Srbiji je iznosio 2.197.065 lica što je povećanje od 1,6 odsto u odnosu na isti period prethodne godine, objavio je Republički zavod za statistiku (RZS).\nPrivreda Španije počela se oporavljati od krize koju je prouzrokovala pandemija korona virusa, izjavila je u sredu ministarka ekonomije Nadia Kalvino, ukazujući na poboljšane pokazatelje zaposlenosti nakon ublažavanja mera blokade.\n"KRAJEM GODINE PONOVO POZITIVNA STOPA RASTA" Mali: "Od najave mera na posao vraćeno 7.000 radnika"\nOd dana kada su najavljene mere podrške našoj privredi, prema podacima Privredne komore Srbije, ukupno 73 kompanije na posao su vratile 6.988 radnika, a čak 31 kompanija je zaposlila novih 144 radnika, izjavio je danas ministar finansija Siniša Mali.\nMali: Više hiljada radnika se VRATILO NA POSAO nakon objave ekonomskih mera\nMinistar finansija Siniša Mali izjavio je danas da se više hiljada radnika u Srbiji vratilo na posao nakon što su objavljene ekonomske mere za pomoć privredi zbog krize izazve korona virusom.\nBeograd je krajem 2019. godine imao 66.300 nezaposlenih, skoro DVE TREĆINE SU BILE ŽENE\nPodaci Sekretarijata za upravu - Sektor statistike, pokazuju da je nezaposlenih lica krajem poslednjeg kvartala prethodne godine u Beogradu bilo 66.301, a skoro dve trećine ove cifre čine žene.\nUkupan broj zaposlenih u hrvatskoj industriji u decembru prošle godine bio je za 2,4 odsto manji u odnosu na isti mesec godinu dana ranije, dok je u celoj 2019. u odnosu na 2018. godinu manji za 2,8 procenata, pokazuju podaci Državnog zavoda za statistiku (DZS).\n"PORAŽAVAJUĆI PODATAK" Trivić: U Srpskoj nezaposleno oko 6.100 porodilja, a zaposleno 3.700\nNezaposlenih porodilja u Republici Srpskoj je skoro duplo više nego zaposlenih što je poražavajući podatak za ovo društvo, rekla je poslanica PDP Jelena Trivić tokom skupštinske rasprave o Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o dečjoj zaštiti.\n"SVE DRŽAVE TRAŽE STRANA ULAGANJA" Da li strani investitori imaju prednost u Srbiji u odnosu na domaće?\nSTOPA NEZAPOSLENOSTU U EU 6,3 ODSTO Slovenija najbolja u regionu, a evo na kom mestu je Srbija\nNa nivou Evropske unije sezonski prilagođena stopa nezaposlenosti, merena metodologijom Međunarodne organizacije za rad, u junu 2019. godine iznosila je 6,3 odsto, ista kao i prethodnog meseca, ali nešto niža ako se pogledaju brojke za jun 2018. godine – 6,8 odsto.\nZaposlenost u Srbiji veća za 1,6 odsto\nU drugom kvartalu ove godine u Srbiji je registovano 2.161.533 zaposlenih lica, što je za 1,6 odsto, odnosno 34.936 lica, više nego u istom periodu godinu dana ranije, objavio je danas Republički zavod za statistiku.\nU julu porastao BROJ NEZAPOSLENIH u Nemačkoj\nBroj nezaposlenih u Nemačkoj porastao je u julu, ali manje nego što su predviđali analitičari, pokazali su danas objavljeni zvanični podaci.\nNE POKAZUJE SLABOSTI SAMO NEMAČKA Austrija u blagoj recesiji\nNakon slabosti u kojima se našla najjača ekonomija u Evropi, Nemačka, o padu ekonomskih aktivnosti izvestili su i u Austriji.


Sportske.net - Janković: ''Težak meč, jako bitna pobeda!''\nTrener Crvene zvezde Aleksandar Janković je posle utakmice podsetio da je gostovanje u Novom Pazaru za njegov tim došlo u nezgodnom trenutku, između dva duela sa Bordoom, ali je posle svega veoma zadovoljan ishodom i onim što su crveno-beli pokazali danas.\n''Mnogo teška utakmica... Namerno to nisam želeo da ističem u najavi meča, ali zaista je tako. Obzirom da nam je ovaj meč došao u izuzetno teškom periodu, između dva meča sa Bordoom, čestitam mojim momcima na današnjoj igri.\nKada smo dolazili ovde, imao sam jedan veliki cilj, a to je da osvojimo tri boda i jedan mali cilj, da "prevarim" svog kolegu Bekvalca. Međutim, nisam uspeo, primili smo gol iz kornera, i iskusni i stariji kolega je pokazao da je veliki stručnjak'', pohvalio je i kolegu Janković.\nOn je izrazio i žaljenje što je meč odigran bez prisustva publike, a zatim naglasio da je pobeda u Novom Pazaru od velikog značaja za samopouzdanje njegovih igrača.\n''Izuzetno poštujem pazarsku publiku, mislim da je to jedan prava fudbalska sredina, i fenomen u ovoj našoj državi.\nJoš jednom čestitam momcima na pobedi u ovoj izuzetno bitnoj utakmici za samopouzdanje, i nadam se da ćemo u meču sa Bordoom imati šta da pokažemo'', poručio je Janković.


Lifestyle 03.03.2015. - 14:46h\nŽivot bez stresa dobar je preduslov za dug život. No na dugovečnost mogu uticati i neki neočekivani faktori poput pržene slanine i sirovih jaja.\nEliksir dugovečnosti od šargarepe: Recept da doživite stotu!\nPet najstarijih žena na svetu otkrilo je svoje recepte za dug i zdrav život:\n1. Misao Okava (116)\nNajstarija žena na svetu (koja će u martu napuniti 117 godina) većinu života jela je suši. Ona kaže da ima dug život zbog redovnog opuštanja i 8 sati sna svake noći.\n2. Gertrude Viver (116)\nNajstarija Amerikanka živi u Arkansasu, a na 116 rođendanskih torti zahvaljuje svojoj društvenoj naravi. "Ljubaznost je moja tajna. Ponašajte se na pravi način i budite ljubazni prema drugim ljudima i oni će biti ljubazni prema vama", otkrila je Gertrude.\nPuni 116 godina: Pogledajte šta jede najstarija žena na svetu!\n3. Ema Morano (115)\nOva Italijanka svoju dugovečnost duguje sirovim jajima i manjku muškaraca. Najstarija Evropljanka jede tri sirova jaja dnevno od svoje 18. godine kako bi rešila problem anemije. Od 1938. godine nije udata, pa iako je imala brojne udvarače, tvrdi da nikad više nije poželela da se uda.\n4. Suzana Mušat Džouns (115)\nTajna dugovečnosti za ovu se Njujorčanku krije se u prženoj slanini. Jedući holesterol i masnoćama bogatu namirnicu ova Amerikanka započinje svaki dan. Uz to, Suzana tvrdi da je pomoglo i to što nikad nije imala decu (iako je platu predano štedila kako bi svojim nećacima osigurala odlazak na fakultet).\n5. Džesi Galan (109)\nNajstarija žena u Škotskoj takođe savetuje život bez ljubavnih briga. "Moja tajna dugog života je klonjenje od muškaraca. Oni predstavljaju više problema nego što su vredni", priznala je u intervjuu za jedne britanske novine. Džesi se nikad nije udavala, ali je redovno vežbala, a svako jutro započinje kašikom tople kaše.\nDugovečnostDug životEliksir mladostiEliksirMladostNajstarija žena u Evropinajstarija žena


Nole: Imam najbolje fanove na svetu – Nadlanu.com\nNole: Imam najbolje fanove na svetu\nObjavljeno 10. apr 2011. / 13:16:51\nUprkos povredi i tome što ne učestvuje na turniru u Monte Karlu, naš Novak Đoković odlično se provodi. Fanovi širom sveta dolaze da se upoznaju sa njim, i donose mu najutentičnije poklone.\nKarina i Ana, (Noletove obožavateljke) i Nole slikali su se ispred njegovog omiljenog mesta u Monaku – „La Spiaggia“ restorana na plaži. Kao što se i može primetiti sa slike, iznad njihovih glava je srpska zastava. Vlasnik restorana, i Noletov veoma dobar prijatelj Eric Chauvet veliki je ljubitelj srpskog tenisa!\nNole je i velikodušno poručio: „Svi srpski ljubitelji tenisa koji su došli da prate turnir i podržavaju naše tenisere su dobrodošli na plaži kod Erika sa besplatnim pićem i obrokom od 11:30 - 15:30 🙂 P.S. Nije šala! :)“.\nNole je sa svojim fanovima razmenio poklone, a dobio je igračkicu – čovečuljka koji igra tenis na krilima aviona.\nNole se sprema i za "Serbia Open", koji se održava od 23. aprila do 1. maja. Potvrđeno je da će u pauzama mečeva biti zanimljiv program. Noletovi omiljeni bendovi iz devedesetih sviraće u pauzama, a za jedan se sigurno zna – „Tap 011“.\nPoznato je da Nole obožava ovaj bend i da je bio sprečen zbog turnira da prisustvuje njihovom nedavnom koncertu u Beogradskoj areni. Ali, evo prilike da se sve nadoknadi!\nPo medijima se piše i o tome kako Nataša Bekvalac i Novak planiraju susret u Crnoj Gori. Ali, Nole je na svom Twitter profilu napisao da je u prestonici Monaka i da, iako ne igra na turniru koji počinje sutra, neće propustiti priliku da pogleda mečeve.


Vesti online / Vesti / Svet / Netanijahu sa Putinom o obaranju ruskog aviona\nAgencija Tass je prethodno javila, pozivajući se na neimenovane izraelske izvore, da je Izrael u stalnom kontaktu sa ruskim političarima i vojnim zvaničnicima "na svim nivoima".\nRusko Ministarstvo spoljnih poslova pozvalo je na razgovor izraelskog ambasadora u Rusiji Gerija Korena zbog incidenta sa ruskim avionom Il-20 koji je oboren u Siriji.\nMinistarstvo odbrane Rusije saopštilo je da je izviđački avion Iljušin "Il-20" oboren sirijskom zemlja-vazduh raketom iznad Sredozemnog mora, javio je AP. Agencija je dodala da spasioci traže olupinu, ali da ne očekuju da pronađu preživele.\nZadržavamo pravo da odgovorimio "milo za drago", izjavio je portparol ruskog Ministarstva odbrane, general major Igor Konašenkov, preneo je Tass.


Srijeda, 08 Ožujak 2017 20:17\nŠumarija Tomislavgrad u protekloj godini ostvarila je rekordnu proizvodnju drvnih sortimenata, uzgojnih radova, odnosno pošumljavanja kao i građevinskih radova.\nOstvarena proizvodnja drvnih sortimenata u neto masi u metrima kubnim iznosi ukupno 29.391 s tim da je po vrstama drveća jele bilo najviše te je njena proizvodnja 19.736 m3. Slijedi crni bor sa 6.446 m3 i bukva s 2.990 m3 dok ostalo otpada na ostale listače.\nVezano za uzgajanje šuma u 2016. godini, pošumljeo je 140,9 hektara goleti, popunjavanja postojećih kultura urađeno je na 75 hektara, pošumljavanje unutar izdanačkih šuma na 20,5 hektara te pošumljavanje unutar svih visokih šuma na 12 hektara površine.\nIz šumarije je kazano kako je pošumljavanje unutar visokih i izdanačkih šuma obavljeno podsijavanjem sjemena jele tako da se ne radi o klasičnom pošumljavanju.\nPošumljavanje je izvršeno na dva odjela planinskog dijela Ljubuše s tim da je površina pripremljena riperanjem teškim buldožderom, a sadnju je obavilo lokalno stanovništvo.\nTakođer su, prema riječima mjerodavnih iz Šumarije Tomislavgrad, svi zacrtani građevinski radovi obavljeni uspješno i na vrijeme, čime je završen i projekt IPA prekogranične suradnje Forest Eye financiran sredstvima Europske Unije.\nTijekom protekle godine aktivnošću ove šumarije izgrađene su nove prometnice i to metodom frezanja u duljiini od 20 km (makadamski put od 15,8 km i šumski put za privlačenje od 4,5 km).\nPored puteva, iz tomislavgardske šumarije napominju da je izvršeno održavanje i rekonstrukcija puteva u duljini od nekoliko kilometara.\nViše u ovoj kategoriji: « Zajednička sjednica Vlade RH i Vijeća ministara BiH - razgovarat će o Buškom jezeru R Srpska: Zabranjen uvoz sjemenskog krumpira »


FOTO, VIDEO: Kod pedofila pronađeni nacistički predmeti i oružje vredni tri miliona evra\n07.10.2021.\t• Info\t• 4\n23.09.2021.\t• Info\t• 3\nNajviši nemački sud potvrdio doživotnu zatvorsku kaznu članici neonacističke organizacije\nNajviši sud u Nemačkoj potvrdio je danas doživotnu zatvorsku kaznu Beati Čepe, pripadnici neonacističke organizacije zbog ubistva devet osoba.\nErdogan: Nemci su nacisti\nSin naciste vratio ukradene predmete\n28.02.2017.\t• Info\t• 3\nPoljski zvaničnici izjavili su da je sin jednog naciste vratio tri vredna istorijska predmeta koja su članovi njegove porodice ukrali iz Krakova tokom Drugog svetskog rata.\nOko 30 miliona dokumenata o Holokaustu dostupno na internetu\nMeđunarodna služba traženja (ITS) saopštila je da je objavila preko interneta inventar iz vremena holokausta, čime će javnosti biti omogućen uvid u oko 30 miliona dokumenata o nacističkom proganjanju, prisilnom radu i sudbini preživelih.\nOficir nacističke divizije donirao selu u kojem je bio zarobljen\n04.12.2016.\t• Zabava\t• 0\nBivši nemački oficir nacističke SS divizije, zatočen u Škotskoj za vreme Drugog svetskog rata, ostavio je 384.000 funti (458.000 evra) škotskom selu gde je bio zarobljen, u znak zahvalnosti jer su ga meštani prijateljski prihvatili.\n22.11.2016.\t• Info\t• 2\nPoznata nemačka neonacistkinja Ursula Haverbek (88) osuđena je zbog negiranja Holokausta i izrečena joj je zatvorska kazna, međutim nema naznaka da će promeniti svoje stavove.


Država blagostanja u zemljama Zapadnog Balkana – izazovi i opcije - Centar za socijalnu politiku\nVesti - Država blagostanja u zemljama Zapadnog Balkana – izazovi i opcije\nSocijalna kohezija u zemljama Zapadnog Balkana je pod stalnim rizicima. Slaba socijalna država i dugogodišnja teška ekonomska situacija stvaraju nestabilno okruženje koje može da dovede u pitanje održiv razvoj društava Zapadnog Balkana.\nGrupa nezavisnih istraživačkih organizacija (think tank) i istraživača/-ica iz zemalja Zapadnog Balkana koji se bave pitanjima države blagostanja pokrenula je inicijativu za uspostavljanje regionalne platforme čiji je cilj da se najistaknutiji istraživači, politički, privredni i drugi lideri u društvu angažuju na uobličavanju regionalne agende države blagostanja i da na taj način doprinesu unapređenju socijalne dimenzije evropskih integracija na Zapadnom Balkanu. Inicijativa nastoji da pruži dodatni doprinos tako što će uticati na postojeće procese orijentisane ka održivim reformama na Zapadnom Balkanu (kao što su ekonomsko upravljanje i programi ekonomskih reformi, proces pregovora o pristupanju EU, programi reformi politike zapošljavanja i socijalne politike i dr.). Jedan od ključnih rezultata, ali i kanala za ostvarivanje uticaja, jeste iniciranje i održavanje godišnjeg regionalnog skupa sa temom Budućnost države blagostanja na Zapadnom Balkanu (pod nezvaničnim nazivom Socijalni Davos Zapadnog Balkana).\nPublikaciju možete preuzeti na srpskom, engleskom i albanskom jeziku.


DNEVNI HOROSKOP: HOROSKOP ZA 8.april 2021. - PRess Serbia | PR PRess team\nKATARINA Šišmanović se posle 12 meseci braka razvela od biznismena i uživa u luksuzu\nOvo je vaš dnevni horoskop za 8.april 2021.godine\nPOSAO: Očekuju vas teškoće na polje komunikacije: neki poslovni sastanci i putovanja mogu biti odloženi ili na održanim nećete uspeti da postignete ciljeve.\nLJUBAV: Bračna partnerka je u potpunosti nezadovoljna brakom tako da čak razmišlja o prekidu zajednice i razvodu.\nPOSAO: Očekuju vas teškoće na poslu koje nećete uspeti da rešite uprkos optimizmu i trudu koji ulažete.\nLJUBAV: Nezadovoljni ste brakom. Potrebne su vam promene. Bračni partner se ponaša kao da je sve u redu.\nZDRAVLJE: Bubrezi su osetljivi, naročito ako tu ima peska.\nPOSAO: Komunikacija vam ne ide od ruke. Uporno ste držite svojih stavova i ne želite da razumete argumente druge strane.\nLJUBAV: U potpunoste ste nezadovoljni vezom. Smatrate da odnos mora da se menja iz korena da bi opstao.\nZDRAVLJE: Moguća je tahikardija.\nPOSAO: Ukoliko ste u potrazi za poslom prilično ste nervozni zbog nemogućnosti da dobijete novu poslovnu priliku.\nLJUBAV: Nezadovoljni ste vezom, a pritom nervozni. Započinjete svađu sa partnerom više da bi se ispraznili, a ne da bi rešili probleme.\nPOSAO: Imate previše problema na poslu i ne znate koji pre da počnete da rešavate. Radite više stvari istovremeno.\nLJUBAV: Nezadovoljni ste emotivnom sferom. Izbegavate komunikaciju i susret sa partnerom.\nPOSAO: Pokušavate da rešite nagomilane probleme, ali vam ne ide od ruke. Početni optimizam tokom dana opada.\nLJUBAV: Suviše ste fokusirani na probleme da bi mogli da se na adekvatan način posvetite partneru.\nZDRAVLJE: Imate probleme sa kukovima.\nPOSAO: Poslovna situacija je stabilna i zadovoljni ste kako se odvija. Jako ste kreativni. Finansije su stabilne.\nLJUBAV: Brak je ozbiljnoj krizi. Problem je što ni vi ni partner nemate želju da se menjate i radite na rešavanju problema.\nPOSAO: Poslovna komunikacija je prilično neuspešna u smislu da ne uspevate da zainteresujete klijente za svoje ideje.\nLJUBAV: Bračni partner je nezadovoljan brakom i razmišlja o razvodu. Vi verujete da je u pitanju prolazna kriza.\nPOSAO: Imate puno problema na poslu koje pokušavate da rešite. Uprkos dobroj volji i veri rešavanje problema vam ne ide lako.\nLJUBAV: Veza je u krizi. Jako ste tvrdoglavi, svađalački raspoloženi i neprijatni prema partnerci. Ona je nezadovoljna vezom.\nPOSAO: Dolazi do neplaniranog odlaganja sastanka. Sastanak je jako bitan, tako da teško prihvatate njegovo prolongiranje.\nLJUBAV: Totalno ste nezainteresovani za drugu polovinu bilo da ste u vezi ili braku. Prvenstveno vas zanimaju finansije.\nPOSAO: Očekuje vas uspešan kraći put. Intuitivno osećate kako treba da se postavite prema poslovnom klijentu.\nLJUBAV: Bračni partner je prilično napet i čeka najmanju sitnicu da plane i kaže vam šta mu sve smeta u vašem odnosu.\nPOSAO: Ulažete svu svoju energiju u posao. Prisutni su izazovi, ali vi ih snagom volje prevazilazite.\nLJUBAV: Razmišljate o bivšem partneru. Intuicija vam govori i da on misli na vas. Očekujete njegov poziv.\nZDRAVLJE: Očekuje vas skok pritiska.


NovaEnergija.net » honor 8 honor 8 – NovaEnergija.net\nHome Tags Posts tagged with "honor 8"\nJedan od trenutno najpopularnijih modela podbrenda kompanije Huawei, elegantni lepotan Honor 8 ponosni je vlasnik priznanja Tom’s Guide “Editor’s Choice” i Android Central “Choice Award”.\nPrema navodima Tom’s Guide-a ukoliko korisnici žele pametni telefon koji poseduje moćnu kameru visokih performansi i sofisticirano kućište staklene završnice, a ne žele da za njega daju čitavo malo bogatstvo onda je Honor 8 pravi izbor. Osim toga, Tom’s Guide ističe senzor otiska prsta sa mogućnošću programiranja Smart Key opcije kao jednu od najimpresivnijih karakteristika ovog pametnog telefona.\nHonor 8 poseduje čak dve kamere od 12 MP. RGB senzor kamere koja pravi fotografije u boji ističe boje i utiče na to da fotografije budu živopisne dok monohromatski senzor pravi crno-bele fotografije i ističe detalje. Izuzetan monohromatski senzor hvata tri puta više svetla nego regularni čime poboljšava dinamički opseg fotografije – čak i u mraku – pružajući neuporedivo bolji kvalitet snimka. Upotrebom kamere u režimu zajedničkog rada ova dva senzora nastaju fotografije izuzetnog kvaliteta boja i oštrine.\nKamera Honor 8 uređaja poseduje veliki broj funkcija i filtera, od režima svetlih boja i ulepšavanja do panoramskih okvira, usporenog snimka, detekcije osmeha, HDR, noćnog i režima ubacivanja vodenog žiga. Osim toga, prednja kamera od 8MP idealna je za popularne selfie fotografije.\nElegantan dizajn i karakteristična staklena završnica čine da Honor pametni telefon oduzima dah čak i najošrijim kritičarima. Između slojeva kućišta se nalazi litografija i 3D rešetkasti premaz koji se prelama kroz brojne linije prizme i stvara neverovatan vizuelni doživljaj.\n• Kirin 950 chipset\n• Četiri jezgra 2.3 GHz i četiri jezgra 1.8 GHz visoko efikasnih komponenti za uštedu energije\n• 4GB RAM i 64GB/32GB interne memorije, proširive do 128 GB preko microSD kartice\n• Baterija od 3,000 mAh\n• 5.2-inčni Full-HD LTPS ekran\n• Zadnja dualna kamera od 12MP sa odvojenim RGB i monohromatskim senzorom\n• Prednja kamera od 8MP\nHONOR 8 NAGRAĐEN – Pametni telefon po izboru urednika was last modified: December 29th, 2016 by Jelena Jovičić


Galaksija [Arhiva] - Razbibriga\nRazbibriga > Bez dobrog naslova > Prirodne nauke > Astronomija > Galaksija\nPogledaj Punu Verziju : Galaksija\nGalaksija je masivni gravitacijom vezan skup zvezda (http://sr.wikipedia.org/wiki/%D0%97%D0%B2%D0%B5%D0%B7%D0%B4%D0%B0), međugalaktičog gasa (http://sr.wikipedia.org/w/index.php?title=%D0%9C%D0%B5%D1%92%D1%83%D0%B3%D0% B0%D0%BB%D0%B0%D0%BA%D1%82%D0%B8%D1%87%D0%BA%D0%B8 _%D0%B3%D0%B0%D1%81&action=edit&redlink=1), plazme (http://sr.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D0%BB%D0%B0%D0%B7%D0%BC%D0%B0) i (moguće) nevidljive tamne materije (http://sr.wikipedia.org/wiki/%D0%A2%D0%B0%D0%BC%D0%BD%D0%B0_%D0%BC%D0%B0%D1%82% D0%B5%D1%80%D0%B8%D1%98%D0%B0).\nGalaksije se po veličini dele na na one najmanje (patuljaste) koje sadrže oko 10 miliona zvezda do enormno velikih koje sadrže i do bilion(1012) zvezda. Pretpostavlja se da u vidljivom delu univerzuma postoji preko stotinu milijardi (1011) galaksija. Većina galaksija u prečniku ima od hiljadu pa do stotinu hiljada parseka (par desetina hiljada pa do par stotina hiljada svetlosnih godina). Galaksije su jedna od druge često udaljene više miliona parseka (ili megaparseka). Galaksije su međusobno povezane gravitacijom i kao takve čine skup ili galaktičko jato, koja zajedno mogu formirati i superjato. Pretpostavlja se da 90% materije u galaksiji čini takozvana tamna materija.\nPodaci prikupljeni posmatranjem govore da većina galaksija sadrži barem po jednu supermasivnu crnu rupu u svom centru. Vrlo je verovatno da naša galaksija, Mlečni put (http://sr.wikipedia.org/wiki/%D0%9C%D0%BB%D0%B5%D1%87%D0%BD%D0%B8_%D0%BF%D1%83% D1%82) poseduje jedan takav objekat.\nKada je Vilijam Heršel napisao katalog o objektima u dubokom svemiru upotrebio je naziv „spiralne nebule“ misleći prevashodno na galaksije poput Andromeda 31. Kasnije, kada se utvrdila prava udaljenost ovih objekata, galaksije su nazivane i „masivne konglomeracije zvezda“ ili „kosmička ostrva“. Ipak, uzevši u obzir da reč „kosmos“ predstavlja celinu svega postojećeg, naziv je odbačen, tako da su masivni gravitacijom vezani skupovi zvezda postali poznati kao galaksije.\nGalaksije se dele na tri glavna tipa:\n- spiralne i\nUzevši u obzir da se Hablova klasifikacija bazira isključivo na vizuelnom morfološkom tipu, to znači da postoje neke bitne karakteristike i osobine po kojima se pojedine galaksije razlikuju, a pripadaju istoj grupi-tipu. Primer su formacije zvezda, ili aktivnosti u centru.\nAstronomi dele galaksije (http://sr.wikipedia.org/wiki/%D0%93%D0%B0%D0%BB%D0%B0%D0%BA%D1%81%D0%B8%D1%98%D 0%B5) prema njihovom obliku (eliptične (http://sr.wikipedia.org/w/index.php?title=%D0%95%D0%BB%D0%B8%D0%BF%D1%82%D0% B8%D1%87%D0%BD%D0%B0_%D0%B3%D0%B0%D0%BB%D0%B0%D0%B A%D1%81%D0%B8%D1%98%D0%B5&action=edit&redlink=1), spiralne (http://sr.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D0%BF%D0%B8%D1%80%D0%B0%D0%BB%D0%BD%D0%B0_% D0%B3%D0%B0%D0%BB%D0%B0%D0%BA%D1%81%D0%B8%D1%98%D0 %B0) i premošćene spiralne galaksije (http://sr.wikipedia.org/w/index.php?title=%D0%9F%D1%80%D0%B5%D0%BC%D0%BE%D1% 88%D1%9B%D0%B5%D0%BD%D0%B5_%D1%81%D0%BF%D0%B8%D1%8 0%D0%B0%D0%BB%D0%BD%D0%B5_%D0%B3%D0%B0%D0%BB%D0%B0 %D0%BA%D1%81%D0%B8%D1%98%D0%B5&action=edit&redlink=1)) i dalje prema osobinama pojedinačne vrste (zakrivljenost spirale, broja krakova i sl.). Sistem za klasifikaciju galaksija se naziva Hablov viljuškasti dijagram.\nHablov dijagram (ili Hablova sekvenca) je klasifikacija galaksija koju je razvio Edvin Habl 1925. godine. Takođe se naziva "viljuškasta klasifikacija" zbog svog izgleda (kao zvučna viljuška (http://sr.wikipedia.org/w/index.php?title=Звучна_виљушка&action=edit&redlink=1)).\nHablov dijagram počinje sa leve strane sa eliptičnim galaksijama (http://sr.wikipedia.org/wiki/Елиптична_галаксија). Eliptične galaksije se obeležavaju od E0 do E7.\n"E" znači "eliptična", dok broj označava koliko je "ovalna" galaksija, gde je 0 loptasta galaksija a 7 galaksija u obliku diska. Tehnički, broj u oznaci je deset puta eliptičnost galaksije. Tako, na primer, galaksija E7 ima eliptičnost od 0,7.\nNakon eliptičnih galaksija dijagram se deli u dve grane. Na gornjoj grani su spiralne galaksije. Grana počinje sa "S0", tzv. lentikularne galaksije.\n"S" znači "spiralna" a "0" znači "galaksija bez krakova". Na istoj grani se nalaze još četiri tipa spiralnih galaksija koje imaju krakove, "Sa" do "Sd". "S" takođe znači "spiralna", a malo slovo označava koliko su rašireni krakovi:\nNa donjoj gani dijagrama su premošćene (prečkaste) spiralne galaksije (http://sr.wikipedia.org/w/index.php?title=%D0%9F%D1%80%D0%B5%D0%BC%D0%BE%D1% 88%D1%9B%D0%B5%D0%BD%D0%B0_%D1%81%D0%BF%D0%B8%D1%8 0%D0%B0%D0%BB%D0%BD%D0%B0_%D0%B3%D0%B0%D0%BB%D0%B0 %D0%BA%D1%81%D0%B8%D1%98%D0%B0&action=edit&redlink=1) sa oznakama SBa do SBc. Ova grana počinje sa SB0 galaksijama praćeno brojem koji pokazuje koliko je "most"(prečka) definisan. Nakon toga nastavljaju SB galaksije sa dodatim malim slovima koja imaju sledeća značenja:\nZa našu galaksiju, Mlečni put (http://sr.wikipedia.org/wiki/%D0%9C%D0%BB%D0%B5%D1%87%D0%BD%D0%B8_%D0%BF%D1%83% D1%82), se veruje da je SBb galaksija.\nHablov dijagram nema nikakve veze sa evolucijom galaksija. Naime, S0 galaksije se ne dele u dve grupe (spiralne i premošćene), niti spiralne galaksije evoluiraju u eliptične. Zapravo, veruje se da su eliptične galaksije starije od spiralnih.\n(broj masa Sunca (http://sr.wikipedia.org/w/index.php?title=%D0%9C%D0%B0%D1%81%D0%B0_%D0%A1%D1 %83%D0%BD%D1%86%D0%B0&action=edit&redlink=1))\nSvetloća (http://sr.wikipedia.org/w/index.php?title=%D0%A1%D0%B2%D0%B5%D1%82%D0%BB%D0% BE%D1%9B%D0%B0&action=edit&redlink=1)\n(broj svetloća Sunca (http://sr.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D1%83%D0%BD%D1%86%D0%B5))\nprečnik (kpc (http://sr.wikipedia.org/wiki/%D0%9F%D0%B0%D1%80%D1%81%D0%B5%D0%BA))\n109 do 1011\n108 do 1010\n105 do 1013\n105 do 1011\n107 do 109\nSpiralna galaksija je tip galaksije (http://sr.wikipedia.org/wiki/Галаксија) u Hablovom nizu (http://sr.wikipedia.org/wiki/Хаблов_низ) koju karakterišu sledeća fizička svojstva:\nZnatan ukupan moment impulsa (http://sr.wikipedia.org/wiki/Момент_импулса)\nJezgro podseća na eliptičke galaksije (http://sr.wikipedia.org/wiki/Eliptička_galaksija) i sadrži mnoge stare zvezde (one koje pripadaju tzv. Populaciji II (http://sr.wikipedia.org/w/index.php?title=Стеларна_популаци� �а&action=edit&redlink=1)), a obično i supermasivnu crnu rupu (http://sr.wikipedia.org/w/index.php?title=Супермасивна_црна_ рупа&action=edit&redlink=1) u svom središtu.\nDisk je ravan, rotirajući skup mladih zvezda (Populacija I (http://sr.wikipedia.org/w/index.php?title=Стеларна_популаци� �а&action=edit&redlink=1)), međuzvezdane materije (http://sr.wikipedia.org/w/index.php?title=Међузвездана_мате� �ија&action=edit&redlink=1) i rasejanih zvezdanih jata (http://sr.wikipedia.org/wiki/Расејана_звездана_јата).\nSpiralne galaksije su tako nazvane zbog toga što se disk sastoji od grana (http://sr.wikipedia.org/wiki/Спирална_грана), sjajnih od formiranja zvezda (http://sr.wikipedia.org/w/index.php?title=Формирање_звезда&action=edit&redlink=1), koje se približno logaritamski (http://sr.wikipedia.org/w/index.php?title=Логаритамска_спир� �ла&action=edit&redlink=1) šire od jezgra. Premda ih je ponekad teško uočiti, ove grane razlikuju spiralne galaksije od lentikularnih (http://sr.wikipedia.org/wiki/Лентикуларне_галаксије), koje imaju strukturu diska ali ne i spiralne grane.Diskove spiralnih galaksija obično okružuju veliki sferoidni (http://sr.wikipedia.org/w/index.php?title=Сфероид&action=edit&redlink=1) haloi sastavljeni od zvezda populacije II, od kojih se mnogi nalaze koncentrisani u zbijenim zvezdanim jatima (http://sr.wikipedia.org/w/index.php?title=Збијена_звездана_ј ата&action=edit&redlink=1) koja kruže oko centra galaksije.\nGalaksija M101 (poznata i kao NGC (http://sr.wikipedia.org/wiki/NGC) 5457), primer spiralne galaksije.\nZa našu galaksiju, Mlečni put (http://sr.wikipedia.org/wiki/Млечни_пут), se dugo smatralo da je spiralna, sa Sbc klasifikacijom u Hablovom nizu, međutim, nedavna istraživanja pomoću svemirskog teleskopa Spicer (http://sr.wikipedia.org/w/index.php?title=Свемирски_телеско� �_Спицер&action=edit&redlink=1) potvrđuju da ona u stvari pripada prečkastim spiralnim galaksijama (http://sr.wikipedia.org/w/index.php?title=Пречкаста_спиралн� �_галаксија&action=edit&redlink=1).\nPrvi prihvatljivu teoriju su osmislili Frenk Šu (http://sr.wikipedia.org/w/index.php?title=Френк_Шу&action=edit&redlink=1) i Lin 1964 (http://sr.wikipedia.org/wiki/1964). Oni su sugerisali da su spiralne grane manifestacija talasa gustine u spirali. Pretpostavili su da zvezde putuju u blago eliptičkim orbitama kao i da su orijentacije njihovih orbita u korelaciji tj. elipse se pomalo razlikuju u svojoj orijentaciji (jedna u odnosu na drugu) uz rastuću udaljenost od galaktičkog centra. Ovo je ilustrovano na dijagramu. Jasno je da se eliptičke orbite u pojedinim oblastima približavaju što daje efekat postojanja grana. Zvezde, dakle, ne ostaju zauvek u poziciji u kojoj ih sada vidimo, već prolaze kroz grane dok putuju svojim orbitama.\nEliptičke galaksije se, prema spljoštenosti, klasifikuju od E1 do E7.\nOve galaksije (http://sr.wikipedia.org/wiki/%D0%93%D0%B0%D0%BB%D0%B0%D0%BA%D1%81%D0%B8%D1%98%D 0%B0) su bez uočljive strukrure. Tipični primeri su pratioci spiralne galaksije (http://sr.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D0%BF%D0%B8%D1%80%D0%B0%D0%BB%D0%BD%D0%B0_% D0%B3%D0%B0%D0%BB%D0%B0%D0%BA%D1%81%D0%B8%D1%98%D0 %B0) M31 u sazvežđu Andromeda (http://sr.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D0%B0%D0%B7%D0%B2%D0%B5%D0%B6%D1%92%D0%B5_% D0%90%D0%BD%D0%B4%D1%80%D0%BE%D0%BC%D0%B5%D0%B4%D0 %B0).\nOvo su, u stvari, kompaktini sistemi čije mase ne prelaze 10 na 10 masa Sunca (http://sr.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D1%83%D0%BD%D1%86%D0%B5) bez međuzvezdane materije. Apsolutini sjaj ovih galaksija iznosi najviše -13m.7, a za mnoge od njih je ispod -12m. Spektralna klasa je G3.7 i predstavlja srednju klasu zvezda u ovim galaksijama.\nPrstenasta galaksija je galaksija (http://sr.wikipedia.org/wiki/Галаксија) koja po svom obliku podseća na prsten.\nPrsten galaksije se sastoji od ogromnih, relativno mladih plavih zvezda (http://sr.wikipedia.org/wiki/Звезда) koje su izuzetno sjajne. Centralna oblast sadrži relativno malo sjajne materije (http://sr.wikipedia.org/wiki/Материја). Astronomi (http://sr.wikipedia.org/wiki/Астрономија) misle da prstenaste galaksije nastaju kada manja galaksija prođe kroz središte veće galaksije. Pošto se galaksija većim delom sastoji od praznog prostora, ovaj „sudar“ retko dovodi do nekog stvarnog sudara među zvezdama. Ipak, gravitacioni (http://sr.wikipedia.org/wiki/Гравитација) poremećaji koje bi takav događaj prouzrokovao bi mogli da izazovu talas (http://sr.wikipedia.org/wiki/Талас) formiranja zvezda koji bi prošao kroz veću galaksiju.\nHoagov objekat (http://sr.wikipedia.org/w/index.php?title=Хоагов_објекат&action=edit&redlink=1), koji je Art Hoag (http://sr.wikipedia.org/w/index.php?title=Арт_Хоаг&action=edit&redlink=1) otkrio 1950 (http://sr.wikipedia.org/wiki/1950). godine, predstavlja primer prstenaste galaksije.\nHoagov objekat, primer prstenaste galaksije\nLentikularna ili sočivasta galaksija je galaksija (http://sr.wikipedia.org/wiki/%D0%93%D0%B0%D0%BB%D0%B0%D0%BA%D1%81%D0%B8%D1%98%D 0%B0) koja predstavlja prelazni tip između eliptičnih (http://sr.wikipedia.org/wiki/%D0%95%D0%BB%D0%B8%D0%BF%D1%82%D0%B8%D1%87%D0%BD%D 0%B0_%D0%B3%D0%B0%D0%BB%D0%B0%D0%BA%D1%81%D0%B8%D1 %98%D0%B0) i spiralnih galaksija (http://sr.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D0%BF%D0%B8%D1%80%D0%B0%D0%BB%D0%BD%D0%B0_% D0%B3%D0%B0%D0%BB%D0%B0%D0%BA%D1%81%D0%B8%D1%98%D0 %B0) u Hablovoj klasifikacionoj šemi (http://sr.wikipedia.org/wiki/%D0%A5%D0%B0%D0%B1%D0%BB%D0%BE%D0%B2_%D0%BD%D0%B8% D0%B7). Lentikularne galaksije su galaksije koje imaju disk (kao spiralne) koje su potrošile ili izgubile svoju međuzvezdanu materiju (http://sr.wikipedia.org/w/index.php?title=%D0%9C%D0%B5%D1%92%D1%83%D0%B7%D0% B2%D0%B5%D0%B7%D0%B4%D0%B0%D0%BD%D0%B0_%D0%BC%D0%B 0%D1%82%D0%B5%D1%80%D0%B8%D1%98%D0%B0&action=edit&redlink=1) (što je odlika eliptičnih galaksija). Zbog svojih slabo ocrtanih spiralnih grana (http://sr.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D0%BF%D0%B8%D1%80%D0%B0%D0%BB%D0%BD%D0%B5_% D0%B3%D1%80%D0%B0%D0%BD%D0%B5), često je teško razlikovati lentikularne galaksije od eliptičnih, ako se posmatraju spreda, odnosno ako nam je okrenuta njihova prednja strana (naličje).\nU Hablovom nizu (http://sr.wikipedia.org/w/index.php?title=%D0%A5%D0%B0%D0%B1%D0%BB%D0%BE%D0% B2%D0%BE%D0%BC_%D0%BD%D0%B8%D0%B7%D1%83&action=edit&redlink=1) lentikularne galaksije se klasifikuju kao S0, SB0, E8.\nNepravilna galaksija je galaksija (http://sr.wikipedia.org/wiki/%D0%93%D0%B0%D0%BB%D0%B0%D0%BA%D1%81%D0%B8%D1%98%D 0%B0) nepravilnog izgleda i bez jasnog definisanog oblika ili strukture. Nepravilne galaksije se dele na dve klase, označene sa Irr I i Irr II.\nIrr I galaksije sadrže veliki broj OB asocijacija (grupa vrelih, mladih, visoko luminoznih (http://sr.wikipedia.org/w/index.php?title=%D0%9B%D1%83%D0%BC%D0%B8%D0%BD%D0% BE%D0%B7%D0%BD%D0%BE%D1%81%D1%82&action=edit&redlink=1) zvezda (http://sr.wikipedia.org/wiki/%D0%97%D0%B2%D0%B5%D0%B7%D0%B4%D0%B0)) i HII regiona (http://sr.wikipedia.org/w/index.php?title=HII_%D1%80%D0%B5%D0%B3%D0%B8%D0%BE %D0%BD&action=edit&redlink=1) (sjajni oblaci jonizovanog vodonika (http://sr.wikipedia.org/wiki/%D0%92%D0%BE%D0%B4%D0%BE%D0%BD%D0%B8%D0%BA) koji okružuje mlade, vrele zvezde) i popriličnu količinu gasa (oko 20% ukupne mase je u formi gasa). Mogu da imaju naznake spiralne strukture. Masa ovih galaksija se kreće u rasponu od oko milion Sunčevih (http://sr.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D1%83%D0%BD%D1%86%D0%B5) masa do nekoliko milijardi Sunčevih masa, a prečnici od oko 3.000 do 30.000 svetlosnih godina.\nIrr II galaksije su "maglovitog" izgleda i najčešće sadrže popriličnu količinu gasa i prašine. Neke od njih imaju deformisan oblik koji može da nastane sudarima ili bliskim prolascima sa drugim galaksijama ili burnom unutrašnjom aktivnošću.\nNGC 1427A (http://sr.wikipedia.org/wiki/NGC_1427A), primer nepravile galaksije udaljene 52 miliona svetlosnih godina.\nPatuljasta galaksija je mala galaksija (http://sr.wikipedia.org/wiki/Галаксија) koja može imati do nekoliko milijardi zvezda (http://sr.wikipedia.org/wiki/Звезда), što je mali broj u poređenju sa 200-400 milijardi zvezda koliko ima naš Mlečni put (http://sr.wikipedia.org/wiki/Млечни_пут). Veliki Magelanov oblak (http://sr.wikipedia.org/wiki/Велики_Магеланов_облак), koji sadrži preko 30 milijardi zvezda, ponekad se klasifikuje kao patuljasta galaksija dok ga drugi smatraju za standardnu galaksiju koja kruži oko Mlečnog puta.\nU lokalnoj grupi (http://sr.wikipedia.org/w/index.php?title=Локална_група&action=edit&redlink=1) ima mnogo patuljastih galaksija: ove male galaksije često kruže oko većih, kao što su Mlečni put (http://sr.wikipedia.org/wiki/Млечни_пут), Andromeda (http://sr.wikipedia.org/wiki/Андромеда_(галаксија)) i Triangulum (http://sr.wikipedia.org/w/index.php?title=Триангулум_(галакс ија)&action=edit&redlink=1).\nMlečni put ima 14 poznatih satelitnih patuljastih galaksija. Pogledajte članak Mlečni put (http://sr.wikipedia.org/wiki/Млечни_пут) za više informacija.\nPatuljaste galaksije se javljaju u više različitih morfologija (http://sr.wikipedia.org/wiki/Класификација_галаксија):\nEliptička galaksija: patuljasta eliptička galaksija (http://sr.wikipedia.org/w/index.php?title=Патуљаста_елиптич� �а_галаксија&action=edit&redlink=1) (oznaka dE) i njen podtip - patuljasta sferoidna galaksija (http://sr.wikipedia.org/w/index.php?title=Патуљаста_сфероид� �а_галаксија&action=edit&redlink=1) (oznaka dSph).\nNepravilna galaksija: patuljasta nepravilna galaksija (http://sr.wikipedia.org/w/index.php?title=Патуљаста_неправи� �на_галаксија&action=edit&redlink=1) (oznaka dI).\nSpiralna galaksija: patuljasta spiralna galaksija (http://sr.wikipedia.org/wiki/Патуљаста_спирална_галакси ја).\nViše stotina miliona godina nakon što je vreme počelo da teče (posle Velikog praska) pod uticajem gravitacije u vasioni su počeli da se izdvajaju u zasebne celine ogromni oblaci gasa. To su bile protogalaksije, spororotirajuci kuglasti skupovi vodonika i helijuma od kojih će milijardu godina kasnije nastati galaksije. Unutar ovih oblaka slobodno su vršljale čestice tvari u svim smerovima i svim brzinama, sudarale se, odbijale, ali i lepile jedna za drugu pod dejstvom gravitacionog privlačenja. Vremenom su nastale milijardi grudvi ovih čestica. Veće su privlačile manje i tako se još više uvećavale. Pod dejstvom sopstvene gravitacije njihova zapremina se smanjivala, a time se povećavao njihov unutrašnji pritisak. Kod mnogih je pritisak narastao do takvih razmera da su se pokrenuli nuklearni procesi i grudve su se užarile i zasijale sopstvenom svetlošću. Tako su nastale prve zvezde, a time i galaksije.\nTe prve zvezde bile su sačinjene samo od vodonika (3/4) i helijuma (1/4) jer drugih elemenata nije ni bilo. Ali te zvezde su bile dobra kuhinja za stvaranje novih, težih elemenata. U eksplozijama supernovih ti elementi su rasuti daleko u međuzvezdani prostor. Ta nova zvezdana prašina bila je testo za nove zvezde i druga tela.\nI same protogalaksije su se sažimale ka svom centru pod dejstvom svoje sopstvene gravitacije. Svaka čestica materije gravitaciono utiče na sve ostale čestice, ali rezultanta svih takvih privlačenja je sažimanje oblaka materije ka svom centru.\nDakle, zapremina oblaka se smanjuje, a tada na scenu stupa zakon održanja ugaonog momenta obrtanja i sa smanjenjem zapremine spororotirajuci oblak počinje brže da se obrće (u literaturi na ovom mestu je neizbežno poređenje sa klizačicom koja se obrće sve brže što ruke više privlači sebi).\nAli sa brzim obrtanjem raste centrifugalna sila koja sa svoje strane tera čestice od centra rotiranja. Konačno, rezultat uravnoteženja svih kinetičkih sila jeste razvlačenje nekada loptastog oblaka u disk. Ili, ako ne u disk ono bar u neku stišnjenu kuglu.\nSve što se nalazi unutar ove stišnjene kugle vremenom uredi svoje kretanje prema opštem proseku. U sudarima i pod gravitacionim dejstvom svih formi materije sve konačno počne da se kreće uniformno.\nAli zvezde koje su se formirale u spoljnim oblastima protogalaksija nemaju gotovo nikakvu priliku da se sudare. One se kreću kroz ogromna, daleka i pusta prostranstva i izložena su jedino opštem dejstvu gravitacije galaksije. Te zvezde se tvrdoglavo i danas kreću po svojim starim putanjama sasvim različitim od putanja zvezda iz unutrašnjosti diska.\nPrepoznajemo ih po njihovom siromašnom sastavu pošto su nastale u doba kada su postojali samo laki elementi. Često se kreću u jatima od nekoliko stotina do nekoliko miliona zvezda. Jedna takva je M13, koja se sredinom leta teleskopom lepo vidi iz nasih krajeva.\nTo su inače najstarije zvezde koje uopšte postoje (destak milijardi godina) i one su svedoci najranijih dana galaksije. Kreću se na nekih desetak hiljada svetlosnih godina iznad i ispod diska galaksije, u prostoru za koji se dugo verovala da je sasvim pust i prazan. Međutim, oderđeno, dosta snažno gravitaciono dejstvo, daleko veće od gravitacionog dejstva spoljnih zvezda, se očitava u ovim oblastima i astronomi danas čvrsto veruju da su ti daleki prostori dobro popunjeni tamnom materijom.\nPosmatrajući galaksije i mereći njihove udaljenosti od nas, tj. od Mlečnog puta Habl je primetio da sa daljinom opada gustina galaksija, tj. da je u našoj blizini koncentracija galaksija veća, da se u blizini naše galaksije na okupu nalazi više drugih. I u drugim delovima kosmosa mogu se otkriti skupovi galaksija koje se nalaze u nekoj gravitacionoj vezi. Jednostavno, galaksije žive svoj život u jatima. Jato kome pripada naša galaksija nazvali smo Lokalno jato (Local Group), a zovemo ga jos i Lokalna grupa.\nU Lokalnom jatu dominiraju svojom veličinom M31 i nas Mlečni put. To su pravi giganti među susednim patuljastim satelitima. Najpoznatiji pratioci Mlečnog puta su Veliki i Mali Magelanov oblak (za koje se znalo i pre pronalaska teleskopa), a najpoznatini sateliti M31 su galaksije M32 i M110. To zapravo znači da u okviru Lokalnog jata postoje dva podsistema ili podgrupe okupljene oko dve glavne galaksije. Treći veliki član Lokalnog jata (iako dosta manji od prethodno pomenutih) je galaksija u Trouglu, M33. Izgleda da je ova galaksija na samoj granici gravitacionog uticaja M31. I M33, čini se, ima svog pratioca. To je patuljasta galaksija LGS 3.\nBroj članova Lokalnog jata je sumnjiv. U literaturi iz sredine osamdesetih godina mogli ste naći podatak da ih ima manje od dvadeset. Danas je na spisku vise od trideset galaksija koje pripadaju Lokalnom jatu, a ima još kandidata, tj. za više njih tek postoji sumnja. Ovo naše jato zauzima prostor od deset miliona svetlosnih godina u prečniku sa centrom negde između Mlečnog puta i M31.\nIzgleda da Lokalno jato nije stabilan skup i verovatno je u prošlosti pretrpeo značanje promene. Pretpostavlja se da su galaksije danas okupljene oko eliptične Maffie 1 nekada pripadala našoj grupi galaksija. To opet znači da i među bliskim jatima postoji međusobni gravitacioni uticaj i da će se razmena galaksija nastaviti i u budućnosti. Isto tako i unutrašnja struktura jata nije stabilna i neki astronomi predviđaju sudar naše galaksije sa M31 nakon čega bi nastala gigantska eliptična galaksija.\nJedna od najneobičnijih i najlepših pojava na istinski tamnom nebu zasigurno je traka blede bele svetlosti što se proteže s jednog kraja horizonta na drugi. Upravo zbog svog izgleda ona je dobila ime »Mlečni put«. Na severnoj hemisferi se ovaj svetlosni trag najbolje vidi tokom letnjih meseci. Na južnoj je hemisferi mnogo upečatljiviji - toliko da su južnoamerički Indijanci dali imena njegovim pojedinim delovima, baš kao što su zapadni astronomi svrstali u sazvežđa određene grupe zvezda.\nNažalost, Mlečni put nije toliko sjajan da bi se mogao posmatrati sa područja gradova koji su osvetljeni ogromnom količinom veštačke svetlosti, tako da ga mnogi ljudi nikada u životu nisu videli.\n1610. godine Galileo Galilej je po prvi put izveo teleskopska posmatranja Mlečnog puta i otkrio da je sastavljen od mnoštva pojedinačnih zvezda. Mi danas znamo da se naše Sunce nalazi unutar sistema zvezda koje su raspoređene u obliku diska. Ovu ogromna skupinu, koja uključuje sve zvezde koje možemo zapaziti na nebu, nazivamo galaksija Mlečni put ili jednostavno – Galaksija.\nZvezdani sistem oblika diska kom pripada i Sunce, kvantitativno je prvi put prikazao Vilijem Heršel 1785, iskoristivši teleskop da bi izbrojao zvezde koje je mogao da sagleda u svim pravcima. Tada je otkrio da je broj zvezda otprilike isti u svim pravcima oko Mlečnog puta, što ga je navelo na pomisao da se Sunce nalazi u blizini centra Galaksije.\nTek mnogo kasnije utvrđeno je da nije bio u pravu. Međuzvezdana prašina apsorbuje svetlost zvezda i ograničava optičko posmatranje u ravni Mlečnog puta na zvezde u području od 6500 sg. Heršel je bio u mogućnosti da vidi samo sićušan delić zvezda koje nas okružuju.\nModernom opremom i instrumentima, astronomi mogu da vrše posmatranja na talasnim dužinama radio i infracrvenih talasa, a elektromagnetno zračenje na ovim dugačkim talasnim dužinama lako prolazi kroz međuzvezdanu prašinu. Na osnovu ovih novih osmatranja astronomi danas predstavljaju Galaksiju kao tanak, kružni disk svetleće materije, koji se kroz svemir proteže već pomenutom dužinom od 100.000 sg.\nPrašina i gasovi koji su osnovni materijal potreban za stvaranje zvezda, gusto su raspoređeni u blizini galaktičkog diska. Disk je naizgled »ugrađen« u Halo, oreol mračne materije koja se prostire na 160.000 sg od centra Galaksije. Zbijena zvezdana jata su takođe raspoređena u veliki sferičan venac oko galaktičkog centra. Naše Sunce kruži oko centra na udaljenosti od skoro 27.000 sg.\nUnutar granice od 3.200 sg (od galaktičkog centra) zvezde više nisu ograničene diskom, već formiraju sferno jezgro sazdano od najstarijih zvezda.\nIako naša zvezda leži veoma daleko od središta galaksije, njen disk se prostire na skoro jednakoj udaljenosti i posle Sunca. Mlade zvezde Mlečnog puta koncentrisane su u nizu spiralnih kraka.\nVeć je pomenuto da naša Galaksija liči na Andromedinu galaksiju, M31, ali postoje među njima i neke bitne razlike. U disku Mlečnog puta nalazi se mnogo više zvezda nego u Andromedi, dok ona prednjači u broju zbijenih zvezdanih jata, ima mnogo sjajnije jezgro i disk joj je veći od diska Mlečnog puta.\nDo ranih godina XX veka astronomi su prihvatali Heršelov zaključak da je centar Galaksije negde u blizini Sunca, i da se ona prostire na samo nekoliko hiljada svetlosnih godina od svoga centra. Prelazak sa heliocentričnog na galaktocentričan pogled na Mlečni put, kao i prva saznanja o njegovoj istinskoj veličini, bili su osnova istraživanja o rasporedu zbijenih zvezdanih jata.\nZbog svog sjaja, i činjenice da im položaj nije ograničen centralnom ravni Galaksije (gde bi inače bila zamračena zvezdanom prašinom), zbijena jata se mogu posmatrati teleskopima čak i ako su na veoma velikim udaljenostima.\nVećina zbijenih jata sadrži barem nekoliko promenljivih zvezda tipa Lirida, čije su apsolutne magnitude poznate. Udaljenost od neke Liride u loptastom jatu, i odavde udaljenost do samog jata može biti izračunata uz pomoć njene prividne magnitude. Harlou Šepli je iskoristio ovu tehniku da bi izračunao udaljenosti do Zbijenih zvezdanih jata.\n1917. godine iskoristio je udaljenosti i pravce 93 zbijena jata da bi sačinio mapu njihovog trodimenzionalnog položaja u svemiru. Otkrio je da ova jata formiraju čvrst sferičan sistem, ali da centar te sfere nije u blizini Sunca, već u nekoj tački u središtu Galaksije.\nŠepli je pretpostavio da je sistem loptastih jata smešten u centru Mlečnog puta, što je do danas potvrđeno mnogim dokazima, uključujući i zabeležene položaje zbijenih zvezdanih jata u drugim spiralnim galaksijama.\nRaštrkana izmaglica pojedinačnih zvezda koje nisu članice jata, ali ih ima daleko više, takođe postoji van granica oblasti zbijenih jata. Ovo mnoštvo zvezda i zvezdanih skupova čini Halo galaksije – region čiji radijus premašuje glavni disk nekoliko puta.\nPojedinačne Liride pronađene su u znatnom broju na udaljenostima od 30 do 50 hiljada sg sa obe strane galaktičke ravni, što pokazuje da Halo mora imati spoljnu debljinu od oko 95000 sg. Nedavno je otkrivena jedna Lirida na 160 hiljada sg od Sunca, a nekoliko zvezdanih jata nalazi se na više od 200 hiljada sg od centra Mlečnog puta.\nAko nam dalja istraživanja pokažu da su ovi objekti vezani gravitacionim silama za našu Galaksiju, a nisu samo intergalaktički nametljivci, tada će se veličina Halo-a proširiti mnogo dalje od vidljivog oboda galaktičkog diska. Najnoviji podaci o rotaciji Mlečnog puta daju nam razlog da pretpostavimo da halo sadrži veliki deo mase Galaksije.\nU ovoj oblasti ima i gasa čiji jedan deo emituje X-zrake. Da bi se stekli uslovi za emisiju ovog zračenja, on mora imati temperaturu od oko 106 K. Gas, zagrejan verovatno udarnim talasom neke supernove ili zvezdanim vetrovima, širi se samo u unutrašnje delove Halo-a i određuje oblast koja se uglavnom naziva Galaktička korona .\nMeđuzvezdani prostor Mlečnog puta nije prazan - osim gravitacionog i magnetnog polja, u njemu se nalazi međuzvezdana materija, koja se sastoji od međuzvezdane prašine i gasa .\nMeđuzvezdana prašina sastavljena je od čestica prečnika oko 10-15 m i mase oko 10-16 kg. Na njima se vrši apsorpcija, rasejanje i polarizacija svetlosti zvezda. Ovi efekti su nam najveći izvori podataka o međuzvezdanoj materiji. Sama prašina je neravnomerno raspoređena, a najviše je ima u ravni Mlečnog puta.\nMeđuzvezdani gas se sastoji prvenstveno od vodonika, koji zajedno sa helijumom sačinjava oko 99% njegove mase. Većina gasa je mračna i hladna, sa temperaturama između 5 i 30 K.\nPostoje i oblaci gasova koji imaju temperature od nekoliko desetina do nekoliko stotina Kelvina i koji sadrže najviše atomskog vodonika. U blizini veoma toplih zvezda, vodonik je jonizovan njihovim ultraljubičastim zračenjem.\nIstraživanja su pokazala da je neutralan atomski vodonik u Galaksiji ograničen na veoma »pljosnat« sloj. Ovakav vodonik se prostire daleko izvan Sunca, do daljine od 80000 sg od centra naše Galaksije. Sa pozicije Sunca, sloj neutralnog atomskog vodonika debeo je samo 400 sg.\nU unutrašnjim oblastima Mlečnog puta, prašina se najčešće nalazi na istim mestima kao i neutralan vodonikov gas, i zbog toga je i njeno prostiranje ogarničeno na disk, sa najvećom koncentracijom u spiralnim kracima. Debljina sloja prašine je takođe oko 400 sg. Što se tiče zračenja prašine koja leži oko centra Galaksije, ono je veoma slabo.\nNajhladniji vodonikov gas ima temperature ispod 30 K i uglavnom se nalazi u obliku molekula vodonika (H2). Ovi se molekuli grupišu u džinovske molekularne oblake, koji su u velikom broju pronađeni u širokom prstenu na udaljenosti između 10 i 25 hiljada sg od galaktičkog centra. Molekularni oblaci se u velikoj većini slučajeva ne mogu pronaći na više od 300 sg iznad ili ispod ravni Galaksije. Molekularni vodonik registrovan je i u centru Mlečnog puta.\nNajmasivniji molekularni oblaci nalaze se u spiralnim kracima. U mnogim slučajevima spajaju se u velike skupove, koji sadrže desetine ili više zasebnih grupa.\nVećina zvezda u blizini Sunca kreće se u skoro paralelnoj ravni u odnosu na jezgro Galaksije, dok su njihove brzine uglavnom oko 40 do 50 km/s. One spadaju u zvezde malih brzina. Radijalne brzine bliskih oblaka gasa takođe su male.\nNeke, pak, zvezde imaju brzine veće od 80 km/s i njih svrstavamo u zvezde velikih brzina. Ove zvezde se kreću duž orbita velikog ekscentriciteta i seku Sunčevu orbitu u ravni Galaksije pod prilično velikim uglovima. Bliske zvezde kreću se takvim orbitama da prolaze kroz naš »komšiluk« i samo su privremeno blizu nas.\nZbijena zvezdana jata i zvezde u Halo-u galaksije takođe imaju orbite veoma različite od Sunca i spadaju u objekte velikih brzina. Većina zvezda velikih brzina usporavaju iza Sunca u svom kretanju kroz Mlečni put.\nGusta koncentracija uglavnom starih zvezda popunjava centralni deo, čije su najsjajnije zvezde crveni džinovi i velike plavičaste zvezde , nedavno rođene iz gasova koji se čvrsto drže oko galaktičkog centra.\nOkružujući spiralni disk i centralno ispupčenje, prostire se svetlosni oreol satkan od starih zvezda koje (u proseku) imaju nešto manju masu od Sunca, uključujući relativno mali broj pojedinačnih zvezda i oko 200 loptastih zvezdanih jata, raspoređenih iznad i ispod diska.\nPremda je od 6000 do 8000 zvezda vidljivo sa Zemlje golim okom, retko ih je moguće videti više od 2500 sa jednog mesta u jednom trenutku. Većina sjajnih zvezda koje vidimo su atipične zvezde, većih masa, prečnika i sjajnosti od našeg Sunca.\nSa druge strane, ogromna većina zvezda u Sunčevoj blizini su bleđe od njega; toliko blede da se ne mogu posmatrati golim okom. Iako blede i crvenkaste zvezde čine više od polovine zvezdane populacije Mlečnog puta, nijedna od njih nije vidljiva golim okom.\nMnoge sjajne zvezde dobile su svoja imena. Većina su arapska, zasnovana na položaju zvezda unutar originalnih grčkih sazvežđa. Zvezde iz nama vidljivih 88 sazvežđa ispred svog imena imaju dodata i slova grčkog alfabeta, koja ustvari označavaju stepen njihove sjajnosti. Tako najsjajnija zvezda u sazvežđu nosi oznaku a , sledeća po sjajnosti je b , i tako dalje.\nAstronomi razlikuju zvezde i po tome kom spektralnom tipu pripadaju. To je sistem klasifikacije koji označava pretežnu (dominantnu) boju zvezde, tj. refleksiju njene površinske temperature.\nPo Harvardskoj spektralnoj klasifikaciji, postoji sedam osnovnih spektralnih tipova, koji su ustvari preuveličane boje zvezda po delovima spektra, i koji se označavaju velikim slovima abecede:\nO, B, A, F, G, K i M.\nSvaki spektralni tip je dalje podeljen na 10 delova, od 0 – 9, od toplijih ka hladnijim.\nVećina zvezda u Galaksiji spada u tip M, sa manjim brojevima, sve do tipa 0 koji je veoma redak u Mlečnom putu. Oko 90 % zvezda su na glavnom nizu HR-dijagrama, i spadaju u patuljke tipa F do M.\nSledi tabela spektralnih tipova sa oznakama, bojama i prosečnim temperaturama zvezda.\n» 9000 K\n» 7000 K\n» 6000 K\nSunce, a Centauri\nPre svega mali uvod. Gama-zraci ili gama zračenje je oblik elektromagnetnog zračenja ili emisije svetlosti, koje nastaje usled interakcija subatomskih čestica, kao što je elektron-pozitron anihilacija ili radioaktivni raspad. Gama zračenje je elektromagnetno zračenje visoke frekvencije i energije (kratkih talasnih dužina - ispod 10 pikometara). Gama-zraci se sastoje od fotona visoke energije (oko 100 keV) Gama zrake su najviši oblik energije svetlosti.\nFERMI ili Gamma-ray Space Telescope (FGST) (http://en.wikipedia.org/wiki/Fermi_Gamma-ray_Space_Telescope) prozvan i "Gamma-ray Large Area Space Telescope (GLAST)" letelica koja je iz niske Zemljine orbite (na visini od 550 km i inklinaciji od 28,5°) u potrazi za gama zrakama. Tim svojevrsnim skenerom dubokog neba pratimo i otkrivamo aktivna galaktička jezgra, pulsare, jake izvore energije i pokušavamo dokučiti i tajne misteriozne tamne materije.\nInstrument FERMI ili Gamma-ray Burst Monitor se upravo i koristi za proučavanje takvih gama zraka. Projekat je pokrenut 11.06.2008. kada je u orbitu izbačen raketom Delta II 7920-H. Misija je objedinjeni projekat SAD, Francuske, Nemačke, Italije, Japana i Švedske.\nDa sada pređemo na jedan zanimljivi detalj, koji nam je otkrio FERMI skenirajuci našu vlastitu galaktiku, tačnije njen centar.\n"Ono što smo sada videli su dva gama zračenja koji u obliku dvaju mehurića se protežu 25.000 svjetlosnih godinaseverno i južno od galaktičkog centra", izjavio je Doug Finkbeiner, astronom na Harvard-Smithsonian centra za astrofiziku u Cambridgeu - Massachusetts, naime oni su prvi prepoznali ovu strukturu.\n"Mi u potpunosti još ne razumemo njihovu prirodu ili poreklo. Još ne možemo razabrati kako je ta pojava nastala. Taj se oblik proteže preko više od pola vidljivoga dela neba, od sazvežđa Device na severnom do sazvežđa Ždrala na južnom nebu " - kaže Doug Finkbeiner.\n"Od njegovog lansiranja 2008, FERMI u više navrata pokazao da se pomera granice projekta, dajući nam nove uvide u prirodu prostor-vremena …", rekao je Jon Morse, direktor odseka astrofizike u NASA-inom sedištu u Washingtonu. "Ovim najnovijim otkrićima i dalje pokazuju da FERMI poseduje izvanredne performanse."\nMehuri se sastoje od jonizovanih čestica i uglavnom su sastavljeni od gama zraka, a u njihovuspoljašnjem delu, bliže središtu galaksije, blago prevladavaju X-zrake. Interesantno je da je do otkrića Finkbeinerov tim došao obrađujući na Internetu dostupne slike obradom javno dostupnih podataka iz njegove Fermi's Large Area Telescope (LAT). LAT je najosetljiviji i najviše rezolucije detektor gama-zraka ikad pokrenut.\nEmisija ove strukture ima mnogo više energije nego gama-zračenje bilo drugde u Mliječnom putu. Struktura se takođe poseduje jako dobro definirane rubove.\nTakav oblik i emisije sugerišu da je nastala kao rezultat velikih i relativno brzih oslobađanja energije - od izvora ili procesa koji ostaje misterija. Pojedine teorije daju nam pojašnjenja da su to mlazevi iz supermasivne crne rupe u središtu galaksije, drugi tvrde da su mehuri nastali od izlova gasova iz stvaranja zvezdanih jata. Za ovoliki nebeski objekt pokretač je mogao biti događaj koji je odjednom stvorio mnoštva tih zvezdanih rojeva koje i postoje u blizu središta Mlečnog putae. Ipak još smo uvek bez pravog objašnjenja ove novootkrivene pojave čiji pravi uzrok tek treba da se otkrije.\nSigurno je da su ova dva nebeska objekta bila poznata ljudima još u praskozorje istorije. Prve tragove uopšte o njihovom postojanju nalazimo kod starih aboridžinskih naroda Australije, ali prve pisane tragove u zapadnoj civilizaciji ostavio nam je persijski astronom Abd–al Rahman Al Safi, koji 964. godine u svojoj "Knjizi nepokretnih zvezda" pominje Al Bakr, Belog Bika, objekat koji se ne vidi iz Bagdada ali se vidi sa prolaza Babd al Mandeba. Sledeći ko ih je pominjao bio je slavni moreplovac Amerigo Vespuči, u pismima sa svog trećeg putovanja 1503–4. godine. Konačno, za vreme svog epskog putovanja oko Zemlje, Fernando Magelanih je posmatrao i opisao, a saznanje o njima je 1519. godine donešeno u Evropu.\nVeći objekat, poznat kao Veliki Magelanov oblak (VMO), udaljen je od nas 50 kpc (oko 160.000 sv godina) i većim delom je lociran u sazvežđu Sabljarka (Dorado). Njegov ugaoni prečnik je negde oko 7°, što znači da je oko 5 puta manjeg prečnika od naše galaksije. Veruje se da ima 100–200 milijardi zvezda, što je samo 10% naše populacije. Dugo se smatralo da je ova galaksija nepravilna, ali su nedavni radovi (Sung Kim i saradnici) potvrdili da ima izraženu spiralnu strukturu.Mali Magelanov oblak (MMO ili NGC 292) je patuljasta galaksija skoro sasvim smeštena u sazvežđu Tukana, udaljena je 65 kpc, i meri oko 4° u prečniku. Predstavlja jedan od najudaljenijih objekata na nebu koje ipak možemo da vidimo golim okom. Sadrži "svega" 30 milijardi zvezda.\nZa objašnjenje uzajamnog delovanja i pojava koje to prate, poslužiće nam prigodno predavanje Meri E. Putman, post–doktoranta na školi za astronomiju i astrofiziku Australijskog nacionalnog univerziteta, održano 2000. godine.Rezultati interakcija Mlečnog puta i Magelanovih oblaka ogledaju se kroz delovanje nekoliko gasovitih kompleksa velike brzine koje se nalaze u sastavu samih Oblaka.\nTi kompleksi su poznati pod deskriptivnim nazivima kao što su Magelanov most, koga čini jedna vodonična "veza" između Malog i Velikog Magelanovog oblaka, zatim Magelanov potok, koga čine gasovita vlakna elementarnog vodonika, dimenzija 10° × 100°, a koja se protežu duž Oblaka, i Vodeće ruke, difuznih vlakana vodonika, koji predvode, prethode Oblacima.\nNedavno su naučnici iz Australije (među kojima ima i naših ljudi), objavili seriju velikih mozaika, sa podacima prikupljenim radom na nekoliko veoma značajnih projekata, gde su u punom svetlu prikazana sva tri navedena Magelanova kompleksa u dvostruko većoj rezoluciji nego što je to bilo moguće ranije. Neki od tih najznačajnijih projekata su npr. "HI Parkes All Sky Survey" (HIPASS), "SMC HI" dr Snežane Stanimirović, "LMC HI" dr Kim Sunga, kontinuumske mape dr Miroslava D. Filipovića itd. Iz svega iznešenog, jasno je da su te pojave međusobno povezane, ali i da su po svojoj brzini i prostornom rasporedu nezavisne. Upravo te razlike donekle bacaju svetlo na njihovo poreklo i sadašnje stanje.\nVelika gustina "grudvi" vodonika u pravcu galaktičke grupe Skulptora, koja je, a možda i nije u vezi sa navedenim pojavama, takođe su predmet opsežnih razmatranja i istraživanja.\nPraktično sve galaksije u vasioni pre ili kasnije postaju deo nekog interaktivnog sistema. Naravno da to važi i za našu galaksiju, ali do nedavnog otkrića patuljaste galaksije Sag DEG u sazvežđu Strelca, strujanja vodonika u Magelanovim oblacima predstavljala su jedan od retkih sigurnih znakova naše interaktivne prošlosti.\nGigantske strukture neutralnog vodonika, poznate kao Magelanov potok, Magelanov most i Vodeća ruka, reprezentuju njihove međusobne interakcije kao i interakcije sa Mlečnim putem. Ovi Magelanski vodonični kompleksi sačinjavaju najveći deo visokoubrzane koncentracije vodonika, onoga što se na nebu južne hemisfere registruje kao "oblaci velike brzine" (High Velocity Clouds – HVC).\nTo su objekti koji se uklapaju u klasičnu sliku galaktičke vodonične rotacije, čija se brzina kreće u rasponima od = 90 – 400 km s–1 (po studiji Wakkera & Van Woerdena iz 1997).\nUkupna HVC populacija ima brojne alternative svog nastanka: od supermehurova u galaktičkom disku, do plimskih ostataka ili do jednostavne gradivne materije Lokalne grupe.\nDa bi mogli putem objekata HVC lakše da shvatimo i odredimo stepen interakcije naše galaksije sa Magelanovim oblacima, potrebno je da detaljnije upoznamo ukupan raspored vodonika u HVC. To nam danas omogućavaju, između ostalih, i složene mape dobijene posredstvom složenog programa za radio–osmatranje HIPASS kojima se prate prostorna kretanja HVC (Putman & Gibson, 1999), kao i otkrivanje ranije prikrivenih struktura i malih ali brzih grudvi gasova unutar Magelanovog sistema.\nMagelanov most i Vezni region predstavlja ogroman pramen hladnog neutralnog vodonika približne mase ~ 3 × 108 mase Sunca, koji spaja dva Magelanova oblaka i ima brzinu u rasponu od oko 125 km s–1 na repu Malog Magelanovog oblaka (MMO) ili na tzv. Šeplijevom krilu, do oko 300 km s–1 u produženom kraku Velikog Magelanovog oblaka(VMO). Gravitacioni modeli pokazuju da se ovaj Most pružio od MMO još tokom bliskog kontakta dva Oblaka negde pre 0,2 milijarde godina (Gardiner & Noguchi, 1996). Podaci koje je pribavio HIPASS otkrili su nove strukture duž Mosta, što sugeriše da je Most zapravo nastao od materijala poteklog sa oba Oblaka. Most je jedini HVC za koji se zna da sadrži zvezde, a prosečna starost većine sazvežđa u njemu (10 – 25 miliona godina) govori da je Most region u kome se rađaju mlade zvezde (Grondin, Demers & Kunkel, 1992).\nMapa gustine neutralnog vodonika Magelanovog mosta koji spaja Veliki i Mali Magelanov oblak. Projekcija je bazirana na prethodnim mapama sistema i na njoj su označeni glavni delovi. Obojene konture su gustine 1, 2, 4, 8, 16 i 32 × 1020 cm–2.\nIntegrisana mapa jačine Magelanovog potoka (νLSR = – 400 do + 400 km s–1), koji polazi od MMO i Mosta i pruža se do deklinacije + 02°. Radi lakšeg snalaženja obeleženi su položaji grudvi MS I i MS IV, koje je prvi zapazio Mathewson 1979. godine.\nHIPASS–ova mapa Magelanovog potoka prikazana je na drugoj slici. Potok prati Magelanove oblake na dužini od preko 100° i ne predstavlja samo uzanu nit koja je označavana na prethodnim mapama (Mathewson, Cleary i Murray, 1974), već jednu složenu mrežu vlakana i grudvi gasa. Ukupna masa mu je procenjena na malo više od 108 masa Sunca. Početak Potoka sadrži višestruka vlakna i strukture koje su karakteristične za udarni talas i prostire se severno od MMO i Mosta, i kreće se brzinom od νLSR = 90 – 240 km s–1. Većina vlakana se završava na deklinaciji 60°, ali glavna struja gasova Potoka nastavlja da teče ka severu, gde se račva i postepeno opada. Grudve velike gustine prate Potok i po položaju i po brzini, sem u predelu galaktičke grupe Sculptora, o čemu će biti još reči. U Potoku nisu uočene nikakve zvezde (npr. Guhathakurta & Reitzel, 1998), ali se vodonik lako uočava na svim lokacijama duž Potoka čija je gustina veća od 1019 mase Sunca (Weiner & Williams, 1996; Bland – Hawthorn & Maloney, 1999), što pokazuje da je Potok jonizovan fotonima poteklim od galaksije (Bland – Hawthorn & Maloney, 1999).\nTreći Magelanov kompleks predstavlja prirodnu kopiju Potoka i naziva se Vodeća ruka . Ta tvorevina, 4 puta manje mase od Potoka (znači svega 6% od ukupne mase gasova), znatno je difuznije strukture od Potoka i njena vodeća pozicija jasno pokazuje da su plimske sile dominantni mehanizam u formiranju Magelanovog potoka. Do nedavno, jedino ovaj kompleks je sa sigurnošću bio definisan kao Magelanov ostatak (Putman, 1998), jer su slabije rezolucije predhodnih snimaka prenebregavale vlakna materije između grudvi i veze sa Magelanovim oblacima. Dalji dokazi o Magelanskom poreklu ove tvorevine određeni su određivanjem metaličnosti uz pomoć pozadinske galaksije NGC 3783.\nHIPASS je obezbedio mapu vrhunskog intenziteta, koja prikazuje Vodeću ruku u punom rasponu, kao i Magelanove oblake, Most i početka Potoka (kako je i obeleženo). Položaj pozadinske galaksije, NGC 3783, takođe je označen. Da bi se izbegla emisija iz galaktičke ravni (koja se prostire od 120 km s–1 u tom pravcu),\nNakon što su HIPASS i ostali projekti omogućili otkriće Vodeće ruke, počelo je sa nagađanjima o poreklu i ostalih vodoničnih pojava u Magelanovom sistemu na južnom nebu. Jedna važna grupa HVC koje je HIPASS uspešno detektovao jesu kompaktni vodonični oblaci velike brzine (CHVS) koji okružuju Magelanov potok i Vodeću ruku.\nDa li su ti objekti dodatni ostaci interakcije galaksija ili pak mogući udaljeni tragovi Lokalne grupe (Blitz, 1999, Brown & Burton, 1999.), za sada možemo samo da nagađamo. Većina CHVC svojim položajem i brzinom prate čitav Magelanov kompleks, što sugeriše da su u vezi sa Potokom ili Vodećom rukom; međutim, između deklinacija –30° i –40° CHVC imaju mnogo veći brzinski raspon disperzije (~ 500 km s–1; od νLSR = –250 do 250 km s–1) od prosečne disperzije materijala samog Potoka (~ 80 km s–1). Ovaj deklinacioni opseg obuhvata južnu i bližu stranu (na ~ 2 Mpc) Skulptorove grupe galaksija. Slika 4 pokazuje složenost tog regiona, u kome se pozitivne brzine CHVC utapaju među galaksije, dok Magelanov potok nastavlja ka jugu.\nOvi rezultati su postali posebno interesantni kada su objavljeni rezultati Jerjena, Freemana i Binggeli (1998) o merenjima udaljenosti, koji su govorili o tome da Grupa Skulptor nije zapravo odvojena grupa galaksija, već samo jedan ogranak Lokalne grupe, koji formira pramen galaksija dimenzija 6 x 2 Mpc, sa M31 i Mlečnim putem na jednom kraju (danas je čitava hipoteza dovedena u pitanje).\nKompaktni HVC ne pripadaju normalnoj distribuciji materijala Magelanovog potoka, već mogu da leže bilo gde duž pomenutog ogranka galaksija. Na navedenoj dužini od 2 Mpc ukupna masa oblaka ima masu od ~107 masa Sunca i prečnik od ~ 20 kpc.Budućnost ovih navedenih gasovitih kompleksa može da krene po jednom od navedenih scenarija: 1) mogu ponovo da srastu sa Magelanovim oblacima; 2) mogu da srastu ali sa Mlečnim putem; 3) mogu da stvore jedan šroki gasoviti halo oko galaksije; i 4) da formiraju patuljastu galaksiju.\nHIPASS je omogućio ogromnu količinu informacija o razmeštaju neutralnog vodonika na južnom nebu. Uzajamni gravitacioni uticaji Magelanovih oblaka i Mlečnog puta stvorile su neobične tvorevine, a strukture otkrivene tom prilikom pružile su značajne informacije o tačnim mehanizmima odgovornim za njihovo nastajanje.Rezolucija i prostorno odmeravanje HIPASS–a prvi put su omogućila istraživanje složene populacije kompaktnih HVC i njihovog mogućeg vangalaktičkog porekla. Posmatranje u pravcu Skulptorove grupe galaksija se pokazalo kao idealno mesta za početak takvog istraživanja. Dalja proučavanja će omogućiti napredak u određivanju količine vodonika, veću rezoluciju pri određivanju brzina, kao i optička i UV merenja pri određivanju metalnost (http://www.astronomija.co.rs/galaksije/3606-ta-kriju-magelanovi-oblaci.html#_ftn5)i Magelanovih i HVCV objekata.\nSnimljena najbliža galaksija našoj koja je obavijena – prašinom!\nGalaksija Veliki Magellanov oblak koji se nalazi u našem najbližem ‘susjedstvu’ ujedno je i jedna od najvećih satelitskih galaksija naše Mliječne staze. NASA je objavila infracrvenu fotografiju koja otkriva stvaran izgled te galaksije.\nDo sada su sve fotografije Velikog Magellanovog oblaka bile snimljene optičkim teleskopima. Obični teleskopi rade u vidljivom dijelu spektra i ne mogu vidjeti iza oblaka plina i prašine ili kroz neka druga za obične teleskope nevidljiva područja. Ova fotografija, koju je snimio svemirski opservatorij Herschel infracrvenim teleskopom Spitzer, otkriva skrivene oblake prašine koji u potpunosti obavijaju cijelu galaksiju, piše dnevnik.hr\nPoput mnogih nepravilnih galaksija Veliki Magellanov oblak je bogat međuzvjezdanim plinom pa se u njemu konstantno rađaju nove zvijezde, što zrokuje izbacivanje tona i tona prašine.\nNASA je pojasnila: Jezgra je uvijek žute ili crvenkaste boje jer se u njoj nalaze starije zvijezde, a u plavičastom dijelu se nalaze mlade zvijezde. Najpoznatije skupina zvijezda u Velikom Magellanovom oblaku, Tarantula Nebula, na slici se vidi vrlo jasno. Radi se o najsvijetlijem dijelu galaksije malo lijevo od njezina središta.\nMali i Veliki Magellanov oblak nazvani su po Ferdinandu Magellanu, prvom Europljanu koji ih je ugledao. Veliki Magellanov oblak se nalazi u sazviježđu Dorado i udaljen je oko 170.000 svjetlosnih godina a Mali Magellanov oblak, koji se nalazi u sazviježđu Tukan, udaljen je 210.000 svjetlosnih godina.\nOtkrivena najstarija galaksija?\nJapanski astronomi tvrde da su otkrili najstariju galaksiju, iako se u toj kategoriji “takmiči” više njih. Naučnici kažu da se ova galaksija oformila pre 12,91 milijardu svetlosnih godina, a otkrili su je uz pomoć teleskopa “Subaru” i “Kek” na Havajima.\nSvetlosna godina je udaljenost koju svetlost pređe za godinu dana, dakle oko 10 triliona kilometara, podsetio je “Telegraf”.\nRičard Elis sa kalifornijskog Instituta za tehnologiju kaže da je otkriće japanskog tima ubedljivije od drugih, jer su se oni koristili metodama koje svi odobravaju.\nFrancuski tim je 2010. godine objavio da je uz pomoć “Habla” otkrio galaksiju staru 13,1 milijardu svetlostnih godina, a prošle godine su kalifornijski naučnici rekli da su videli galaksiju od pre 13,2 milijarde godina, takođe uz pomoć “Habla”.\n- Međutim, oni tek treba da potvrde svoja otkrića drugim metodama – ukazao je Elis.\nTakođe, prošlog meseca su američki astronomi, sa Univerziteta Arizona, saopštili da su otkrili galaksiju udaljenu 13 milijardi svetlosnih godina. Oni su se poslužili teleskopom iz Čilea.\nTrenutna teorija je da je univerzum rođen u eksploziji, takozvani Veliki prasak, koji se odigrao pre oko 13,7 milijardi godina.\nNaučnici smatraju da su konačno otkrili tamne galaksije, za koje su do sada samo pretpostavljali da postoje, prenosi “Nacionalna geografija”.\nPlavim kružićima su označene tamne galaksije, a crvenim krugom kvazar koji ih osvetljava\nTamne galaksije su objekti bogati gasom, kao i obične galaksije, ali za razliku od njih, nemaju zvezde koje bi ih osvetljavale. Astronomi su primetili desetak takvih objekata pomoću najvećeg optičkog teleskopa na svetu, smeštenog u Čileu.\nOni su posmatrajući svemir iskoristili jedan od najjasnijih izvora svetlosti – kvazar HE0109-3518.\nTaj kvazar, odnosno galaksija u čijem centru se nalazi supermasivna crna rupa, sija snagom stotina biliona zvezda (milion miliona) i osvetljava okolne galaksije u poluprečniku od deset miliona svetlosnih godina, a naučnici su među njima primetili tamne galaksije.\nZa ove tamne galaksije je utvrđeno da su udaljene oko 11 milijardi svetlosnih godina, što znači da ih mi danas vidimo onakvim kakve su bile pre 11 milijardi godina.\nOvo otkriće ima veliki značaj za teoriju o evoluciji galaksija.\n- Vidimo ove tamne objekte kao "bebe galaksije", odnosno onakve kakve su bile pre 11 milijardi godina. Tada su karakteristike njihovih gasova, kao što su sastav, gustina i još neki još uvek nepoznati parametri, činile idealne uslove za formiranje zvezda. Ove tamne galaksije, koje sada konačno posmatramo kako su izgledale u ranom univerzumu, su na neki način karika koja nedostaje u evoluciji galaksija i predstavljaju "kamen temeljac" na kome su izgrađene današnje sjajne galaksije - objasnio je Sebastijano Kantalupo, astronom sa Univerziteta u Kaliforniji i vođa naučnog tima zaslužnog za otkriće.\nZa naučnike je još uvek misterija kako se zvezde formiraju od gasova u tamnim galaksijama, a jedna teorija kaže da se to dešava kada postanu dovoljno velike ili kada se sudare sa drugim galaksijama.\nSupermasivna crna rupa u centru naše galaksije vuče ka sebi mladu zvezdu i njen oblak od kojeg se formiraju planete.\nSupermasivna crna rupa "Strelac A" u središtu Mlečnog puta\nPoput drugih galaksija i naš Mlečni put ima crnu rupu u svom središtu, nazvanu “Strelac A” (Sagittarius A ili Sgr A), koja je izbacila zvezdu sa njene prvobitne orbite, iz prstena mladih sunaca koja kruže oko Sgr A.\nPre nego što će uopšte dobiti šansu da se razvije u Solarnom sistemu, disk gasa i prašine biće progutan, objavio je tim Centra za astrofiziku Harvard-Smitsonijan u Kembridžu, Sjedinjene Američke Države.\nPočetkom godine naučnici su objavili da su videli oblak jonizovanog gasa i prašine kako pada ka Sgr A. Oni su zaključili da se oblak oformio kada se sudario gas koji je oticao sa dve obližnje zvezde. Međutim, astronomi Rut Marej i Abraham Leb smatraju da je ovaj oblak protoplanetarni disk koji okružuje zvezdu male mase.\nNovorođene zvezde zadržavaju oko sebe disk gasa i prašine milionima godina. Ako bi jedna takva zvezda propadala ka našoj crnoj rupi, radijacija i gravitacija bi rastrgle materiju koja je okružuje za svega nekoliko godina.\nMlada zvezda sada ide ka crnoj rupi eliptičnom orbitom. Iako je premala da se vidi, njen protoplanetarni oblak se kida putem ka crnoj rupi, pa su naučnici uspeli da opaze njegove ostatke. Kako se zvezda bude kretala ka Sgr A, još više materijala sa diska biće otrgnuto tokom sledeće godine. Međutim, dok oblak ide ka uništenju, zvezda će verovatno preživeti.\n-\tGravitacija crne rupe je dovoljno jaka da otrgne gas od zvezde, ali ne i toliko jaka da povuče samu zvezdu – kažu naučnici.\n-\tOvde su na snazi iste vrste sila koje generišu plimu i oseku. Crna rupa generiše toliko jake sile da one odvlače velike delove diska daleko od zvezde. Unutrašnji deo diska će preživeti – gas blizu mlade zvezde se drži čvrsto, jer je dublje u njenom gravitacionom bunaru – ističu oni.\nIako je centar Mlečnog puta negostoljubivo mesto, naučnici smatraju da postoji šansa da se u toj kosmičkoj ratnoj zoni oforme planete.\nIako je ovaj protoplanetarni disk uništen, zvezde koje su ostale u prstenu oko crne rupe čuvaju svoje oblake od kojih se formira planeta. To znači da one mogu da naprave planete uprkos neprijateljskom okruženju.\nAstronomi su primetili do sada neviđeni fenomen – dva skupa galaksija povezanih “mostom” veoma vrelog gasa, koji se proteže na neverovatnih 10 miliona svetlosnih godina.\nFenomen, koji podseća na asgardski Most duge iz nordijskih mitova o bogu Toru, uočen je uz pomoć svemirskog teleskopa “Plank”, čija je misija potraga za najstarijim izvorima svetlosti u univerzumu.\n“Plank” takođe detektuje objekte koji su na neki način povezani sa drevnom svetlošću, kao što je ovaj gasni most između skupova galaksija, poznatih kao Abel 399 i Abel 401.\nNaučnici Evropske svemirske agencije navode da je oblak gasa koji povezuje skupove galaksija vreo kao i gas koji okružuje Abel 399 i 401, te da je njegova temperatura 80 miliona stepeni Celzijusovih.


Britanska vlada izgubila sudsku bitku oko glasovanja o Brexitu – Energy Press\nBritanski parlament mora glasati o tome može li London pokrenuti postupak izlaska iz EU-a, odlučio je u četvrtak visoki britanski sud To znači da vlada ne može sama pokrenuti proceduru prema članku 50 Lisabonskog ugovora, odnosno početi službene razgovore s Unijom.\nPremijerka Theresa May ustraje u tome da zbog referenduma o Brexitu i ovlasti ministara zastupnici ne moraju glasati, no zagovornici taj argument drže neustavnim. May je krajem listopada kazala da će se u parlamentu raspravljati o planovima vlade, ali je isključila mogućnost glasovanja o Brexitu.\nOčekuje se vladina žalba na odluku suda. Premijerka je rekla da će do kraja ožujka iduće godine aktivirati članak 50 i službeno izvijestiti Bruxelles o namjeri Britanije da napusti EU. Temelj za to je referendum u lipnju na kojem je većina Britanaca, s 51,9 posto “za” i 48,1 posto “protiv”, glasalo za Brexit.\nHilary Ben, oporbeni laburistički zastupnik koji će predsjedati novoformiranim odborom o Brexitu kazao je da je “nepojmljivo” da zastupnici ne glasaju o konačnom sporazumu o raskidu između Britanije i EU-a. “Nepojmljivo je da parlament ne koristi svoju suverenost (…) da odluči što misli o sporazumu, složenom pregovaračkom procesu, kada naposljetku bude okončan”, rekao je Benn krajem listopada.\nBritanski parlament će “najvjerojatnije” morati ratificirati konačni sporazum s EU o razdruženju, odgovorio je tada odvjetnik britanske vlade.\nMaras: Dok otimaju novac ugostiteljima, Mostovci broje Vujčiću svaki škamp


klikom na shut down kompjuter se resetuje\nProblemi Sa Shut Down!?!\nMyCity » Windows » klikom na shut down kompjuter se resetuje\nNapisano na dan: 13.6.2010\nPoslao: 13 Jun 2010 03:28\nimam jedan "mali" problem,\nklikom na shut down kompjuter pocinje da se gasi i sve ide normalno, dok ne izbaci obavestenje koje ne mogu da stignem da procitam i onda se resetuje. Ovo se ne desava svaki put, skoro svaki cetvrti put prilikom gasenja. Nakon toga nekada ne moze da podigne sistem iz prve ili se prlikom resetovanja sistem ne podigne (pojavi se crni monitor sa crticom)!! Operativni sistem je windows 7.\nPoslao: 13 Jun 2010 12:57\nneznam... mozda su virusi... jel si ga skenirao? meni na primer na xp nije hteo na stand by.....\nPoslao: 19 Jun 2010 00:56\nNe nalazi nista od virusa i nikakve greske ne prijavljuje!!!\nPoslao: 19 Jun 2010 15:20\nMeni je na jednom računaru takav problem pravila TV Karta. Kada sam je izvadio prestalo je resetovanje......XP sistem je bio....\nPoslao: 19 Jun 2010 17:13\nNe verujem da je nesto hardvera, jer kad sam reintalirao operativni radio je dobrih mesec dana i duze bez problema. mislim da je nesto od pratecih programa ili eventualno neki bag\nPoslao: 19 Jun 2010 18:09\nStart -> run -> msconfig -> kartica Services -> Stikliraj Hide All Microsoft Services . Okaci sliku prozora da pogledamo.\nTakodje okaci sliku kartice StartUp iz istog prozora.\nPoslao: 21 Jun 2010 20:53\nacika870 ::Nakon toga nekada ne moze da podigne sistem iz prve ili se prlikom resetovanja sistem ne podigne (pojavi se crni monitor sa crticom)!! Operativni sistem je windows 7.\nisto se i meni tako desava, nece iz prvi, crni ekran stoji ili se restartuje pa ga ugasim na dugme iz struje pa onda opet palim. E tada se sistem podigne bez problema, kao harli iz drugi put. Sta da radimo kada imamo opasne masine . Tako vec dva meseca, neko mi je rekao da mi mozda napajanje ne valja\nPoslao: 22 Jun 2010 08:40\nCitat:neko mi je rekao da mi mozda napajanje ne valja\nVrlo moguce, al' to mozes jako lako proveriti. Pozajmis napajanje i istestiras.\nPoslao: 05 Jul 2010 03:44\nsorry za kasnjenje sa slikom unapred hvala!\nPoslao: 05 Jul 2010 10:34\nsrry što upadam , da nije za ovo odgovoran\novaj "SM56 helper.." , jer koliko mi je poznato da\nsu dosta stariji drajveri za njega ,za taj modem (i eventualna nekompatibilnost sa vistom)\nto je "motorola sm56 dial-up modem" u pitanju\nOvaj topic je pregledan 3808 puta\nUkupno su 450 korisnika na forumu :: 6 registrovanih, 2 sakrivenih i 442 gosta :: [ Administrator ] [ Supermoderator ] [ Moderator ] :: Detaljnije\nKorisnici trenutno na forumu: cikadeda, DonRumataEstorski, havoc995, pavle_pzs, Rabit, Raptor1


Najbolje plaže u Albanije,Albanija Odmor - Albanija Letovanje 2021\nby nikola January 3, 2021 January 3, 2021\nAlbanija letovalište koje izlazi na dva mora Jadransko i Jonsko u nekoliko poslednjih godina pokušava da približi svetu svoja letovališta, što znači da ima puno tajnih, netaknutih, divljih i prelepih plaža u kojima je istinska magija boravka na moru.\nZbog takvih netaknutih plaža i samo obale Albanija je priviukla još više naših turista a i stranih tursita za Letnji odmor i avanturu.\nPozivamo vas da otkrijete i istražite obalu Albanije za vaš letnji odmor, a mi ćemo se potruditi da vam zagolicamo želju kroz par prelepih plaža Albanije.\nUšuškana zmeđu dva brda, Gjipe je jedna od onih skrivenih plaža do kojih nije baš tako lako doći, ali vredi svaki trud.Kad posle nekih dvadesetak minuta puta do plaže stanete na neverovatan pesak i kad pogledate plavetnilo koje vas okružuje zaboravićete na sve i uživati. Na Gjip plaži nema gužve, voda je kristalno čista i prelepo plava, sama plaža okružena je zelenilom, a i taj momenat tajnovitosti i nepristupačnosti daje joj na šarmu. Jednostavno, ljudi se osećaju specijalno kad konačno stignu do nje i doživljavaju je kao pravo parčence raja na zemlji. Do Gjipe plaže osim pešačenja i avanturizma naravno postoje brodići koji voze do ove plaže.\nPlaže primorskog seoceta Ksamil krasi beli pesak i čista, na listi je najlepših plaža Evrope Ne previše hladna i duboka voda i mnoštvo gotovo nerealnih prizora magične prirode, i čoveka u njoj. Ovde možete da birate da li ćete partijati u nekom od atraktivnih barova koji se nalaze na jednom delu plaže, i ili krenuti u istraživanje obližnjih ostrva, a sve izgleda tako kao da ste ga izmaštali.\nDrymades jedna od najlepša plaža u celoj Albaniji, maleni zaliv u blizini sela Dhermi. Međutim, dok je Dhermi plaža već preplavljena kafićima, glasnom muzikom, suncobranima, gužvom, Drymades još čuva svoj mir. Okružena borovom šumom gde je stenoviti odvaja plažu na peščani i šljunkoviti deo. Drymades je mesto gde potpuno možete da se prepustite uživanju.\nDhermi plaža jedno od najduži i najpopularnijih plaža u Albaniji okružena borovom šumom i dužinom od nekoliko kilometara sa bistrom plavom vodom idealna za vaš odmor. Kako je sama plaža dosta atraktivna a samim tim dosta posećenja, u blizini plaže ima dosta prelepih uvala ukoliko volite da se osamite. Dok ste na plaži Dhermi preporučujemo vam da posetite kameno selo iznad same plaže kao, luku Gramata , manastir Panagia i piratsku Pećinu.\nPetnaest minuta vožnje od Valone naićiće te na prelepu peskovitu lagunu čiste vode. U blizini plaže nalazi se i malo ostrvo Zvernec do kojeg dolazite drvenim mostićem na kojem je usred šume skriven pravoslavni manastir iz 18. veka.


SREDNJOVEKOVNO SELO - Vesna Bikić | Knjižara Roman\nEdicija "Ovako se živelo" govori o svakodnevnom životu ljudi od praistorije do danas na području središnjeg Balkana, na kojem se tokom vremena uobličavala moderna Srbija. Saznajte kako se živelo na selu u srednjem veku! I još nešto: zašto je život na selu bio težak, kako je izgledalo prosečno domaćinstvo, kako je obrađivana zemlja, o namirnicama, jelima i lekovitim travama, o igrama i zabavama, strahovima i praznovericama, šta znače neke stare srpske reči.


31. januar 1983. (1983-01-31) (dob: 38)\n→ Fiorentina 12 (1)\n→ Chieti 43 (19)\nSampdoria 196 (85)\nItalija do 18 8 (1)\nItalija do 19 9 (1)\nItalija do 20 8 (2)\nItalija do 21 2 (1)\nItalija 28 (9)\nFabio Quagliarella (Castellammare di Stabia, 31. januar 1983.) profesionalni je italijanski fudbaler koji trenutno nastupa za Sampdoriju. Igra na poziciji napadača.\nTokom karijere igrao je uglavnom za italijanske fudbalske klubove, među kojima su Torino, Fiorentina, Ascoli, Sampdoria, Udinese i Napoli. Sa torinskim Juventusom je osvojio tri uzastopne titule šampiona Serije A, igrao jedno finale kupa Italije i osvojio dva superkupa.\nIgrao je za mlađe reprezentacije Italije od 18 do 21 godine, a za seniorski tim je debitovao 2007. godine. Nastupao je na dva velika takmičenja, prvo na Evropskom prvenstvu 2008, a kasnije i na Svetskom prvenstvu 2010. godine. U dresu fudbalske reprezentacije Italije postigao je ukupno devet golova.\nTokom sezone 2018/19. bio je strelac na 11 uzastopnih utakmica i tako izjednačio rekord Gabrijela Batistute, što mu je kasnije pomoglo da dobije priznanja za najboljeg strelca i najboljeg napadača Serije A te sezone.\n↑ 1,0 1,1 „FIFA World Cup South Africa 2010 List of Players”. str. 15. Arhivirano iz originala 10. 1. 2019. https://web.archive.org/web/20190110055019/https://www.fifa.com/mm/document/tournament/competition/01/22/85/78/fwc_2010_squadlists.pdf. Pristupljeno 27. 12. 2018.\n↑ „Fabio Quagliarella”. https://www.sampdoria.it/en/player/202122-fabio-quagliarella/. Pristupljeno 15. 4. 2019.\nFabio Quagliarella na Wikimedijinoj ostavi\nFabio Quagliarella na sajtu Soccerbase ((en))\nFabio Quagliarella na sajtu Soccerway ((en))\nFabio Quagliarella na sajtu National-Football-Teams.com\nOva stranica je zadnji put izmijenjena 15:01, 4 novembar 2021.


Poziv za dostavu poslovnih ideja za TV takmičenje SBF Start-up Challenge – druga sezona - CAT BiH\nPoziv za dostavu poslovnih ideja za TV takmičenje SBF Start-up Challenge – druga sezona\nNakon vrlo uspješne prve sezone takmičenja Sarajevo Business Forum (SBF) Start-up Challenge, BBI banka i TV Hayat ponovo pozivaju mlade iz Bosne i Hercegovine, starosti do 35 godina, koji imaju ili će u narednih godinu dana imati diplomu prvog ili drugog ciklusa studija sa nekog od univerziteta u Bosni i Hercegovini, da se prijave na takmičenje u predstavljanju poslovnih ideja „SBF Start-up Challenge“ – SEZONA 2.\nRokovi za prijavu za pojedine emisije bit će objavljivani na web stranicama: https://bbi.ba i https://hayat.ba.\nUvjerenje o registraciji (ukoliko se poslovni plan odnosi na već registrovani biznis).


Beograd: Jaka detonacija u Rakovici | Radio Televizija BN\nBeograd: Jaka detonacija u Rakovici\nOko 17 sati došlo je do detonacije i požara u reciklažnom centru firme "Miteko" u opštini Rakovica u kom nije bilo povređenih. Prema prvim podacima, nema opasnosti po životnu sredinu, a gorelo je bure s pesticidima.\nSrbija 13.08.2015 | 17:58\nU Ulici oslobođenja 39, danas posle podne izbio je požar koji je ugašen, a povređenih nema. Požar je izbio u reciklažnom centru firme "Miteko", kompaniji koja se bavi zbrinjavanjem industrijskog i opasnog otpada.\nU Rakovici se čula jaka detonacija i širio se gust i crni dim koji je uznemirio građane.\nNačelnik Uprave za vanredne situacije u Beogradu Rade Milošević rekao je za MONDO da su ekipe uprave vršile merenje zagađenja vazduha odmah posle požara i da nisu uočile povišene vrednosti.\nPotom je i ekotoksikološka ekipa Gradskog zavoda za javno zdravlje izašla na teren da ispita vazduh, ali se rezultati tih analiza mogu očekivati tek sutra, pošto traju 24 sata.\nPrema njegovim rečima, zapalilo se bure od oko 100 litara u skladištu.On je za Mondo potvrdio da je u pitanju pesticid.\nNa pitanje da li je potrebno da građani Rakovice preduzmu nešto da bi se zaštitili, on je rekao da je požar bio manjeg obima, da je kratko trajao, da nema informacija da je bilo šta štetno po zdravlje ljudi, ali da je svakako potreban oprez.


Britanski poslanici podržali Džonsonov plan za Bregzit | N1 Srbija\nBritanski poslanici podržali Džonsonov plan za Bregzit\n20.12.2019. |18.30 >18.32 |\nPoslanici britanskog parlamenta podržali su danas plan premijera Borisa Džonsona da Velika Britanija napusti Evropsku uniju 31. januara.\nZa predloženi zakon o sporazumu o povlačenju iz EU glasalo je 358 poslanika, a 234 su bila protiv, i on sad ide na uvid u Dom lordova, preneo je BBC.\nZakon bi trebalo da zabrani vladi da i nakon 2020. godine produži period tranzicije, tokom kog je Britanija van EU, ali je i dalje u obavezi da poštuje mnoge njene zakone.\nLider opozicionih laburista Džeremi Korbin pozvao je članove parlamenta da glasaju protiv zakona, rekavši da postoji "bolji i pošteniji način" da se napusti EU.\nZakon, kojim bi bio primenjen dogovor o Bregzitu koji je Džonson postigao sa EU u oktobru, predstavljen je ranije ove nedelje tokom kraljičinog govora, kada su određivani prioriteti vlade za sledeću godinu.\nIz vlade poručuju da će zakon biti na snazi do 31. januara, što je Džonson odredio kao rok za uzlazak iz EU.\nPoslanici su danas odredili da će se rasprava o zakonu voditi nakon božićnih i novogodišnjih praznika 7, 8. i 9. januara.\nU predlogu zakona koji je danas podržan postoji više izmena u odnosu na zakon iz oktobra, koji je vlada povukla.\nPromene uključuju zabranu vladi da produži period tranzicije, tokom kog će se raspravljati o trgovinskom sporazumu sa EU, nakon 31. decembra 2020. godine, zahtev da ministri podnose godišnji izveštaj parlamentu o sporovima sa EU, kao i poništavanje zakona koji sada nemaju "nikakvu svrhu".\nIz zakona je izostavljena raniju klauzulu o jačanju prava radnika.\nBoris Džonson Bregzit Velika Britanija Evropska unija\nMakron: Vučić sjajno radi, ali investicije u Srbiji nisu evropske, već kineske 16.02.2020.\nEvroskeptik, EU ima velikih problema, koje će, brže, ili sporije, rešiti u hodu. Mislim, da će EU , u budućnosti, u svom najgorem izdanju, biti bar tri puta bolja od Srbije (van EU) u svom najboljem izdanju.\nZnajuci Brite,dobro su razmislili,proracunali,rastegli koliko im je trebalo.Ne brinem za Uk ,brinem za nas kao trecu drzavu po evropskim merilima.\nBritanci su 100 posto u pravu\nDoneli su mudru i dalekovidu odluku. Iako ih je tadasnja vlada, svi mediji i svi poznati ljudi ubedjivali da glasaju za ostanak u EU. NIsu shvatili da je EU na silaznoj putanji, da vise ne odgovara nikome osim Nemackoj, da privreda usporava, pravila guse, milioni migranata imaju otvorena vrata itd. Britanci ulaze u pravo zlatno doba, a i sada im ide odlicno, bas zato sto nisu ni imali evro niti bili u Sengen zoni. Ali u sledecem periodu sledi procvat