Trideseta sednica Skupština opštine | Opština Plandište\nПочетна страна » Trideseta sednica Skupština opštine\nTrideseta sednica Skupština opštine\nPrvi put, u 6 godina, otkako je na vlasti aktuelno rukovodstvo opštine Plandište, zakazana sednica Skupštine opštine Plandište, nije održana. Razlog za neodržanu 30. Sednicu Skupštine opštine Plandište jeste neizglasavanje predloženog dnevnog reda i nedostatak kvoruma.\nInače , Skupština opštine Plandište često radi u punom ili skoro punom sastavu što je bilo slučaj i na poslednje zakazanoj, 30. sednici. Nakon što je konstatovano da sednici prisutvuju svi odbornici, njih 23-troje, Danilo Lukić, odbornik DSS iz Plandišta tražio da se u dnevni red uvrsti 17 novih tačaka, odnosno 16, jer je prva tačka bila i u predloženom dnevnom redu, Usvajanje zapisnika sa 29. sednice SO Plandište: 1. Podnošenje predloga za razrešenje predsednika SO Plandište, Jagode Banjanin, 2. Izbor glasačkog odbora, 3. Predlog za izbor predsednika SO Plandište, 4. Izbor glasačkog odbora, 5. Predlog za razrešenje predsednika opštine, Zorana Vorkapića, 6. Izbor glasačkog odbora, 7.Predlog rešenja o razrešenju predsednika i članova mandatno-imunitetne komisije,8. Predlog rešenja o imenovanju predsednika i članova mandatno-imunitetne komisije, 9. Predlog rešenja o razrešenju predsednika i članova Opštinske izborne komisije, 10. Predlog rešenja o o imenovanju predsednika i članova Opštinske izborne komisije, 11. Predlog za izbor predsednika opštine, 12. Izbor glasačkog odbora, 13.Verifikacija odborničkog mandata, 14. Predlog za izbor zamenika predsednika opštine, 15. Predlog za izbor Opštinskog veća i 16. Izbor glasačkog odbora.\nPredsednica Skupštine, Jagoda Banjanin, dala je jednočasovnu pauzu nakon čega je rekla da je predlog predat bez obrazloženja i kao takav je nepotpun ali da će sve tačke staviti na glasanje, kao dopunu dnevnog reda. Banjanin se pozvala na Poslovnik o radu Skkupštine opštine Plandište na Statut opštine i Zakon o lokalnoj samoupravi i rekla da se dnevni red,prema pomenutim aktima, sačinjava na odborničkim grupama i predložene tačke mogu biti samo dopuna dnevnog reda. Takođe je rekla da će dozvoliti raspravu i zaključak o predloženim tačkama ali da glasanja neće biti na toj sednici. Zatim se pristupilo glasanju. Sve nove tačke izglasane su većinom glasova, sa 12 glasova za i 11 protiv.\nNakon toga, predsednica je stavila na glasanje predloženi dnevni red sa dopunom. Na opšte iznenađenje, za taj dnevni red nisu glasali ni sami predlagači. Pošto dnevni red nije izglasan, 30. sednica Skupštine opštine Plandište nije održana. Po rečima predsednice Banjanin, naredna sednica Skupštine opštine Plandište biće održana u zakonskom roku, o čemu će svi blagovremeno biti obavešteni.\nInače, za 30. sednicu SO Plandište predložen je dnevni red od 15 tačaka. Prva je Usvajanje Zapisnika sa poslenje sednice SO Plandište, 2. Predlog Odluke o otpisu kamata na dospele obveze po osnovu određenih lokalnih javnih prihoda ( izvestilac Aleksandar Savkov), 3. Predlog Odluke o visini troškovau postupku procene uticaja na životnu sredinu ( izvestilac Nataša Borojević), 4. Predlog Odluke o izmenama i dopunama Odluke o usklađivanju Prostornog plana opštine Plandište sa Zakonom o planiranju i izgradnji , 5. Predlog odluke o usvajanju Plana detaljne regulacije za vetrogeneratorsko polje „Plandište 1“, 6. Prelog Odluke o pristupanju izradi Plana detaljne regulacije Bloka br.3 u naseljenom mestu Plandište ( proširenje groblja), za sve tri tačke izvestilac , Nikola Poznić, 7. Predlog Rešenjao davanju saglasnosti na Statut Predškolske ustanove „ Srećno detinjstvo“ Plandište, 8. Predlog Rešenja o davanju saglasnosti na izmene i dopune Statuta Predškolske ustanove „Srećno detinjstvo“ Plandište, 9. Predlog Rešenja o usvajanju Izveštaja o radu Predškolske ustanove „Srećno detinjstvo“ Plandište za školsku 2009-2010. godinu (izvestilac za sve tri tačke ,Lija Skumpija), 10. Predlog Rešenja o imenovanju Školskog odbora OŠ „Dositej Obradović“ Plandište, 11. Predlog Rešenja o imenovanju Školskog odbora OŠ „ Jovan Sterija Popović“ Velika Greda, 12. Predlog Rešenja o imenovanju Školskog odbora OŠ „ Jovan Jovanović Zmaj“ Hajdučica, 13. Predlog Rešenja o imenovanju člana Upravnog odbora Istorijskog arhiva u Beloj Crkvi , 14. Predlog Rešenja o imenovanju člana Nadzornog odbora Istorijskog arhiva u Beloj Crkvi ( izvestilac za poslednjih 5 tačaka, Olga Dimitrovski) i poslednja tačka ,Odbornička pitanja i odgovori.\nPočetku sednice su , na zahtev koji je podnet u roku, prisutvovali predstavnici DOO „Energovind“ iz Vršca, Branislav Matić, Vojislav Kostić i Miroslava Maksimović.\nПретходнаZlato za opštinu Plandište\nНареднаPenzionerke u opštini\nПредлог Плана управљања Спомеником природе „Стари Парк у Великом Гају“ за период 2018-2028. године\nИЗВЕШТАЈ СА 14. СЕДНИЦЕ СКУПШТИНЕ ОПШТИНЕ ПЛАНДИШТЕ


Kakvi su rezultati švedskog modela borbe protiv korone? - Zdravlje Vodič | Vaš vodič kroz zdravstveni sistem Srbije\nŠvedska je u aprilu prošle godine bila među desetak zemalja koje su bile najteže pogođene epidemijom virusa korona, a danas, 15 meseci kasnije, ova država stoji bolje od većine evropskih zemalja primenjujući strategiju sa mnogo manje ograničenja, piše hrvatski portal Index. U Švedskoj je u aprilu prošle godine dnevni broj smrtnih slučajeva bio iznad 100, na intenzivnom lečenju bilo je više od 500 pacijenata zaraženih korona virusom, a posebno teško stanje bilo je u domovima za starije.\nIndex podseća da je svet u neverici pratio situaciju, posebno s obzirom na to da je glavni državni epidemiolog Anders Tegnel prihvatio strategiju s dosta preporuka, ali vrlo malo stvarnih ograničenja. Mnogi stručnjaci su smatrali da Švedska eksperimentiše sa sopstvenom populacijom, da će do leta umreti desetine ili čak stotine hiljada ljudi, odnosno da će se bolnički sistem slomiti pred najezdom pacijenata.\nUsred rastuće pandemije, za koju tada nije bilo ni vakcina ni naprednih medicinskih tretmana, za britansku platformu Anhrd istupio je švedski epidemiolog svetskog glasa, Johan Gizeke (71), Tegnelov mentor i jedan od njegovih prethodnika. Gizekeove izjave umnogome su, kako navodi Index, odražavale zvaničan stav švedske epidemiološke struke i Zavoda za javno zdravstvo.\n“Lokdaun ne može funkcionisati u demokratskim zemljama, odnosno, u najboljem slučaju, može se uvesti kao jednokratna i kratkotrajna mera, poput jednog metka koji treba ispaliti u pravom trenutku. Ne postoji naučna podloga za većinu epidemioloških mera koje se uvode širom Evrope. Stopa smrtnosti od kovida-19 u celoj Evropi za godinu dana biće otprilike ista, razlike će biti najviše oko 20 odsto”, rekao je Gizeke.\nKako ocenjuje autor teksta, danas više nema sumnje da Tegnel i Gizeke, u najmanju ruku, nisu pogrešili. Iako su osnovne škole normalno održavale nastavu, iako su bile otvorene sve prodavnice, tržni čentri, restorani, dečji vrtiči, bioskopi, javni prevoz, teretane, skijališta, kafići i druge delatnosti, iako nije bilo nikakvog lokdauna, obaveznog nošenja maski ili zatvaranja granica, Švedska danas stoji bolje od većine evropskih zemalja kako prema ukupnoj smrtnosti od kovida-19, tako i prema smrtnosti u pandemiji i padu privrednih aktivnosti.\nKako navodi portal, ukupno je do petka od korona virusa preminulo 14.656 švedskih građana, a u tu evidenciju ulaze svi koji su preminuli s pozitivnim PCR testom, bez obzira na uzrok smrti. U bolnicama s dijagnozom kovida-19 leži 109 pacijenata, od kojih je 16 na odeljenjima intenzivne nege. U poslednjih mesec dana na nacionalnom nivou beleži se od 1.500 do 2.100 novozaraženih nedeljno, dok je u najgorim pandemijskim danima, krajem decembra 2020, bilo i do 10.000 novih slučajeva u 24 sata.\n„Kada su u pitanju ekonomski pokazatelji, švedski BDP u junu bio je 2,5 odsto veći nego prethodnog meseca i čak 10 procenata veći nego u junu 2020. godine. Švedska privreda je krajem maja ove godine nadoknadila sve gubitke u pandemiji, a ukupan pad privredne aktivnosti prošle godine iznosio je 2,8 odsto, odnosno treći je najmanji u Evropskoj uniji“, navodi portal.


Možemo li mi bez nas - Bitef (1) - Nedeljnik Vreme\nBroj 1446 20.09.2018\nOTVARANJE – SVITA BR. 3 "EVROPA": Kolektiv "Enciklopedija reči" prvi put je bio na 50. Bitefu (prvom na kome je selektor bio Ivan Medenica) sa predstavom Svita br. 2 kada su osvojili i Gran pri festivala. Obema predstavama je zajedničko da je reditelj Žoris Lakost iz konteksta izvukao niz iskaza i stavio ih u kontekst svoje predstave. Predstava počinje citatom visokog francuskog zvaničnika koji upućuje građane šta da čine ako se nađu usred terorističkog napada, sledi tekst Španjolke koja priča o tome šta je pazarila u supermakretu, imama koji usred Brisela zagovara rigidan odnos prema oblačenju žena itd… Ovi tekstovi, istrgnuti iz originalnog konteksta, zvuče banalno, zastrašujuće i komično, ali svi zajedno, stavljeni u kontekst predstave, svedoče o podeljenosti i kompleksnosti situacije u kojoj se trenutno nalazi zajednica evropskih naroda. Da je predstava ostala na ovome, bio bi to kvazi-dokumentarni teatar ne baš vredan spomena. Međutim, prava vrednost predstave krije se u njenoj zvučnosti (muzička kompozicija Pjer-Iv Mase). Tekstovi se govore na različitim jezicima, različitim ritmom i uz pratnju klavira koji je treći akter u dijalogu. Autorski tim se opredelio za svitu – formu koja je u svojim počecima oličavala pravi "evropski" koncept budući sastavljena od igara različitih naroda starog kontinenta. Sada to, međutim, nisu – kao u 17. veku – igre za ples, već "igre" koje igramo u svakodnevnom životu i u kojima se muzika pokazuje kao "partner" bez premca. Jer, kojim god da se jezikom u izvedbi govori, muzika se lako prilagođava – kao jezik nad jezicima – komentarišući različitim stilskim sredstvima iz prošlosti, čas isonom, ostinatom ili veštim kontrapunktom, čas prepariranim zvucima, impostiranim glasom, šapatom ili kejdžovskom tišinom, sve apsurde kojima vrvi evropska (naša!) svakodnevnica.\nJubilej Branke Veselinović\nIntervju – Marta Jovanović, umetnica\nTelo je kuća jedina koju imam\nZašto je ovaj svet baš ovakav\nGlobalno marginalizovana kategorija\nIntervju: Marina Davidova, kritičarka i rediteljka\nVeoma pesimistička postavka države


Novac i monetarna politika u funkciji razvoja (13)\nEfikasnost fiskalne i monetarne politike različita je\n15. Poreska politika, razvoj i platnobilansna barijera\nRazvojna fiskalna politika, u mnogim zemljama, ćesto je orijentisana u sledećim pravcima:\nRazmeštaj kapaciteta (investicija), odnosno stimulisanje modernizacije i nove tehnologije u proizvodnji,\nStimulaciju određenih grupa proizvodnje, odnosno izvoza,\nDislokaciju i izmenu strukture proizvodnje (roba široke potrošnje, investiciona roba, oprema, proizvodnja za izvoz i sl.),\nNa izmenu strukture zaposlenosti (radno-intezivne grane, kapitalno intezivne grane),\nPreusmeravanje tražnje s uvoznih na domaće proizvode i indirektno delovanje na platno-bilansne odnose,\nNa mikro-planu, povezano s više delovanja na strukturu cene proizvoda. Fiskalnim beneficijama (poljoprivredi, izvozne grane, izvođačima radova u inostranstvu i dr.), dovodi do bržeg ili sporijeg razvoja grana privrede i njihov položaj na tržištu i u primarnoj i sekundarnoj raspodeli,\nUsled specifičnog položaja svake zemlje na svetskom tržištu (što je posledica različitog nivoa razvoja, dispariteta u cenama, produktivnosti rada, socijalne politike, različite zaštitne politike, delovanja odnosa deviznih kurseva i drugih faktora), poreska politika se danas sve više okreće spoljnim ekonomskim i razvojnim (investicionim) ciljevima.\nRazvijanjem strukturalnih delovanja (otklanjanjem uskih grla) u proizvodnji fiskalna politika može snažno delovati na izmenu strukture proizvodnje određene zemlje,\nPoreska politika (carine, poreska zahvatanja i oslobođenja poreza, povraćaj carina i PDV, premije i sl.) danas se često upotrebljava za timulaciju izvoza, mada takve jednostrane mere poreske stimulacije jedne zemlje često izazivaju i određene represivne mere niza drugih („pogođenih") zemalja, što se može smatrati svojevrsnim oblikom dampinga.\nDržava određenim granama (posebno izvozno orijentisanim, strateškim značajnim) često daje određene supsidije, kompenzacije, dotacije i sl., a često iz posebnih fondova interveniše u finansijskom osposobljavanju preduzeća. Da li u našoj privredi i razvojnoj politici, uopšte postoje neke mere stimulacije izvoza? Uvozne carine su svedene na minimum (SSP), izvozne mere gotovo ne postoje, posebno izvozne premije, sigurnost i stalnost izvoza, podsticaji za pripremu proizvodnje za izvoz, stvaranje zaliha i potrebne količine za izvoz, povezivanje izvoznika, čak i nestanak kredita za izvoz. Pri uvođenju nove tehnologije država može da interveniše u sledećim pravcima:\nOmogućava socijalnim programima rešavanje problema nezaposlenosti (država prihvata preko „socijalnih programa" da „neutralizuje" rast nezaposlenosti u privrednom sektoru).;\nUbrzanom amortizacijom omogućava se formiranje fondova za razvoj, posebno u prioritetnim granama privrede;\nPoreskim olakšicama i oslobađanjima konkretnim granama omogućava se formiranje fondova za razvoj, odnosno rast akumulacije preduzeća. Kod nas postoji zahtev da se smanje porezi i doprinosi na lične dohotke, ali bi oslobođena sredstva morala biti usmerena na akumulaciju preduzeća, a ne u drugu „slobodnu" potrošnju;\nBeneficiranim kamatama i drugim uslovima povoljnim uvoznim instrumentima podstiče se razvoj takvih preduzeća ili grana, uz istovremeno povezivanje fiskalne i monetarne stimulativne politike;\nDirektno investiranje javnog sektora u grane koje nisu atraktivne za privatni kapital;\nStimulisanje istraživanja i razvoja nove tehnologije i uvoz nove tehnologije;\nPodsticanje direktnog povezivanja u programima razvoja sa stranim korporacijama;\nIzgradnja objekata infrastrukture da bi se olakšao razvoj preduzeća u određenim delovima zemlje;\nPodržavanje u određenoj fazi i nerentabilnih preduzeća koja su od posebnog društvenog značaja;\nDavanje fiskalnih koncesija pri uvozu stranog kapitala (kao i na domaće investicije);\nBeneficirani uslovi za raspodelu profita, odnosno dohotka određene grane;\nPoreske stimulacije preduzećima i korporacijama za investicije u manje razvijenim područnjima (poreske olakšice i vrlo diversifikovana regionalna politika razvoja);\nPosebne poreske olakšice u procesu kupovine malih preduzeća, odnosno podsticanje procesa koncentracije u privredi i dr.\nDržava raznim oblicima intervencija u privredi može, dakle, stimulisati ili destimulisati razvoj određenih grana, oblasti ili proizvodnju određenih područja. Fiskalnim beneficijama(poljoprivredi,izvoznim granama, energetici, sirovinskim granama) može se stimulisati razvoj određenih grana, kao što se i oštrom progresijom oporezivanja može ograničavati njihov razvoj. Danas se u mnogim zemljama poreskom politikom deluje na ubrzanu industrijalizaciju i tehnološku modernizaciju - preko ubrzane amortizacije, oslobađanja fondova za razvoj, stimulacije neraspoređene dobiti namenjene povećanju kapitala za proširenu reprodukciju i sl.\n16. Struktura javnih prihoda i rashoda u koncepciji stimulativne fiskalne politike\nFormirana struktura javnih rashoda i prihoda (koga i kako opterećuju) ima predominantno delovanje na faktore koji određuju dinamiku i strukturu ekonomskog rasta. Nije dovoljno samo isticati da je na faktore i kvalitet (tempo) ekonomskog rasta „javna potrošnja predimenzionirana", da „javni prihodi i rashodi guše privredu".\nPri tome se redovno ističe kao nužnost „smanjivanje javne potrošnje i rasterećenje privrede", dok „fiskalno opterećenje produkuje negativne ekonomske efekte". Sve u to postale uobičajene teze naših ekonomista, bez želje da se pronikne dublje u strukturu javne potrošnje i fiskalnog sektora, ali i prirodu delovanja i efekte pojedinih instrumenata fiskalne politike.\nFiskalni prihodi i rashodi su isuviše globalni agregati, koji mogu da ukažu samo na globalne odnose u ekonomiji. Ali, ako se želi istražiti dublja i stvarno suštinska njihova razvojna, stabilizaciona i eventualno prociklična delovanja, tada je potrebno ući u samu strukturu i mehanizam njihovog formiranja i delovanja (kako javnih prihoda, tako rashoda). Javni rashodi mogu biti snažan generator investicija i razvoja, posebno u privredi u kojoj su investicije zamrle i koja se više godina nalazi u pravoj ekonomsko - socijalnoj krizi, odnosno slamflaciji (kao što je slučaj kod nas i u nizu zemalja u razvoju pogođenim krizom i obavezama prema svetskom kapitalu).\nStalni i sve veći pritisak javne potrošnje i poreskih izdvajanja dovode do otpora njihovom daljem rastu u svim privredama, ali i preteranom ukupnom zahvatanju države i državnoj „neprivrednoj i neracionalnoj potrošnji". Istovremeno se javlja i kritika državne regulativne funkcije, posebno izdvajanja za socijalne izdatke, regionalni razvoj, zaštitu okoline i dr., jer to smanjuje efikasnost kapitala, vodi opadanju produktivnosti rada i opštem padu profitne stope i mase dohotka.\nNa sceni je koncepcija ograničavanja javnog sektora, smanjivanja javnih rashoda u bruto domaćem proizvodu, snižavanje poreza biznisu, ograničavanje socijalnih rashoda, štednja u javnom sektoru (penzije, socijalni transferi i sl.), smanjuje regulativne ekonomske funkcije države, što „treba da osigura širi prostor za privatni kapital i privatnu inicijativu".\nOvaj „novi konzervatizam", kako se obično naziva, narastao kao otpor daljem širenju „države blagostanja" i „ekonomije blagostanja", znači oštro suprostavljanje kejnzijanskoj ekonomskoj doktrini deficitnog budžetskog finansiranja - koja fiskalnim podsticajima, javnim rashodima i ekspanzivnom monetarnom politikom treba da oživi privrednu aktivnost i spreči ulazak privrede u fazu recesije.\nDržava, preko budžetske politike (prihoda i rashoda), mora se sve više pretvarati u preduzetnika, uz komercijalizaciju velikog dela rashoda budžeta, posebno u funkciji stimulisanja investicija u privredi i pokretanja ekonomskog razvoja, odnosno očuvanja stabilnosti odnosa u privredi i na tržištima.\n17."Fiskalno prilagođavanje" i ograničenja, inflacija i stabilan rast\nFiskalna politika, razvojno orijentisana, u uslovima prisustva stalne inflacije često izazvane visokom budžetskom potrošnjom, kao i napora koji stoje pred ovom politikom da postigne istovremeno teško ostvarljiv cilj: puna zaposlenost, stabilnost privrede i optimalnu stopu rasta, sve više zahteva i potrebu čvrstog finansijskog programiranja reprodukcije. Ono bi trebalo obuhvatiti sledeće agregate: globalnu tražnju i potrošnju, uravnotežavanje štednje i investicija, promene javnih rashoda i prihoda, sve u skladu s kretanjem nacionalnog dohotka.\nFiskalna politika, njihovim programiranjem i kontrolom kretanja, nastoji da ovlada konjukturom i razvojnom politikom, što je upravo osnovna funkcija savremene fiskalne politike. Time se ova politika, više nego do sada, može elastičnije i fleksibilnije adaptirati određenim društveno-ekonomskim stanjima privrede, bez pritiska da se formiraju neki „modeli", kojima bi se trebalo pokoravati, i prema kojima bi se trebalo stalno vladati (MMF, Svetska banka, STO).\nU međuvremenu, dinamičkom, privrednom sistemu toga nema, te tome, po svaku cenu, i ne treba težiti.\nBudžetsku i ukupnu javnu potrošnju (i tražnju) u našoj privredi treb stviti u kontekst ukupnog finansijskog sistema sa svih njegovih deset podsistema, kao i opšte privredne stagnacije i slabog privrednog rasta, uz uzimanje u obzir dostignuća savremene neokejnzijanske fiskalne teorije i politike vezane za delovanje i efekte javnog sektora u ekonomiji.\nDakle, treba imati u vidu mogućnosti primene politike aktivnih javnih rashoda, stimulativnu fiskalnu politiku i politiku „aktivnog novca", ali u granicama koje neće dovesti do inflatornog udara i nekontrolisanog širenja inflacije. Da li je to moguće provoditi? Da li je moguće istovremeno voditi ekspanzivnu monetarnu politiku, bez inflacije i stimulativnu fiskalnu politiku, nasuprot postojećoj dogmi oštre restriktivne monetarne politike (u cilju očuvanja stabilnosti cena i deviznog kursa) i politike „tvrdog budžetskog ograničenja", odnosno politike smanjivanja javnih prihoda i rashoda. Takva politika je moguća, bez pokretanja inflatorne spirale.\nStalni zahtevi da se snizi učešće javne potrošnje u bruto domaćem proizvodu, odnosno za bržim „fiskalnim prilagođavanjem", bez stvarne ekonomsko-finansijske segmentacije budžetske (i druge javne) potrošnje, bez ulaženja u strukturu i prirodu javne potrošnje i javnih sredstava, efekata eventualnog rasterećenja, mehanizma ovoga delovanja i sistema korišćenja eventualno oslobođenih poreskih sredstava, svodi se na davno poznate floskule u ekonomskoj politici.\nUkupno „fiskalno prilagođavanje" stvarno je potrebno kao „uslov opstanka privrede". Velikim poreskim zahvatima i neelastičnim javnim rashodima, koji se, uz sve višegodišnje zahteve, teško snižavaju, smatra se da fiskalni sektor time autonomno deluje recesiono i proinflatorno. Budžetska politika autonomno formirana i vođena, nezavisno od monetarne politike i rezultata u privredi (realni sektor), deluje proinflatorno i prociklički.\nDuboki zahvati u javnom sektoru u celini, kako na području javnih prihoda (porezi i doprinosi), tako i javnih rashoda, su nužnost i „osnovna pretpostavka stbilizacije i strukturnog prilagođavanja", ali i nužnog dinamičnijeg privrednog rasta.\nDakle, „kvalitet" ekonomskog rasta se ogled pre svega u sledećem:\nDa li je to dugoročno uravnotežen i neuravnotežen rast,\nDa li su pokrenuti fiskalnom politikom (stimulansima) kvalitetni interni faktori razvoja ili je to samo početni impuls, koji brzo nestaje,\nDa li je fiskalno prilagođavanje dopunjeno uvozom inostranog kapitala (ili bekstvom kapitala),\nKoji su faktori razvoja pokrenuti - da li oni koji se oslanjaju na domaće resurse ili resurse uvoznog porekla, odnosno nova tehnologija, uz snižavanje zaposlenosti i pritiska plata i zarada (uz odgovarajući rast štednje, akumulacije),\nDa li je fiskalno prilagođavanje praćeno i dubljom reformom finansijskog sistema ili je fisklni segment ostao „usamljen",\nDa li je stimulativna fiskalna politika praćena adekvatnom (i usklađenom) monetarnom politikom i politikom raspodele,\nKakva je opšta politička i ekonomska klima (i poverenje svih subjekata u makroekonomsku politiku vlade),\nVeć dostignuti nivo razvoja, visina štednje i potrošnje, sklonost štednji i potrošnji,\nKvalitet i položaj (vlasništvo) bankarskog sistema i nivo razvijenosti finansijskog tržišta, uz mogućnost lake monetizacije javnog dug na finansijskom tržištu, te preusmeravanje dohodaka sa neracionalne potrošnje na investicije.\nU našoj finansijskoj operativnoj budžetskoj politici, rekli bismo, nažalost, i dalje se polazi od stava da budžet mora biti uravnotežen i da se javni rashodi moraju pokrivati redovnim javnim prihodima, bez budžetskog deficita, posebno u situaciji kada gotovo sve zemlje imaju budžetski deficit, uz to i razvijeno finansijsko tržište i sopstveni bankarski sistem, strogu pravnu regulativu i „pravnu državu", te javnu kontrolu budžeta.\nDa li je ova teza i politika u uslovima višegodišnje krize, potpunog izostanka nacionalne štednje i destrukcije depozita (i bilansa) banaka ispravna? Ona, očito je, vodi produbljavanju krize, a ne oživljavanju investicija i privrednog rasta, jer se nije napravio nikakav korak dalje od klasičnog (državnog, fisklnog) budžeta?\nDa li je budžetski deficit (kontrolisan,ograničen, rezultat, pre svega proizvodne funkcije i podsticajnih mera budžetske politike) ex ante štetan i vodi isključivo inflaciji? Da li njegovo održavanje vodi kumulisanju javnog duga? Sa ovakvim budžetima i strukturom javne potrošnje to se i može očekivati, mada se sada najveći deo krivice za promašaje i slabe efekte programa razvoja i stabilizacije prebacuje upravo na izostlo „fiskalno prilagođavanje" i „velike poreske i druge javne zahvate".\nOdmah da navedemo činjenicu da bi u ovakvom finansijskom sistemu i sistmu raspodele svako rasterećenje, odnosno snižavanje poreza i doprinosa završilo i finalnoj i neracionalnoj (spekulativnoj) potrošnji, bez jačanja štednje privrede i javnih investicija.\n18. Primarni i sekundarni budžetski deficit i dopunsko finansiranje\nDeficit budžeta je rezultat odnosa ukupnih rashoda i prihoda. Radi se o posledičnom efektu, a ne unapred datom agregatu. Na mesečnom i godišnjem nivou formiraju se određeni javni prihodi i javni rashodi. Normalno, ako su rashodi veći od prihoda javlja se deficit budžeta. Primarni deficit je rezultat klasičnih prihoda i rashoda, dok je sekundarni (konsolidovani) rezultat odnosa i ostalih rashoda (otplata domaćih i stranih kredita i nabavka imovine) i ostalih prihoda (zaduživanje u zemlji, zaduživanje u inostranstvo, naplata dospelih datih kredita, prihodi od privatizacije).\nOvaj deo budžeta pokazuje sistem finansiranja primarnog deficita i dopselih obaveza iz dugova. Međutim, ne finansira se samo deficit, već sve stavke iz rashodne strane budžeta, koje dovode do deficita, kao i dospele nereprogramirane obaveze (otplate) po već ranije korišćenim kreditima i drugim dopunskim izvorima (obveznice duga). Kako se ne može trošiti ono čega nema, odakle se plaćaju rashodi kada su prihodi nedovoljni? U programu budžeta se unapred ukalkuliše (i vrši) zaduživanje po vremenskoj dinamici, da bi se osigurala likvidnost budžeta i solventnost države. Da pogledamo to na jednom primeru.\nPrimarni deficit je rezultat uspeha i kvaliteta nacionalne privrede (porezi, doprinosi, takse, carine, akcize neporeski prihodi, kapitalni prihodi), dok sekundarni (bruto) rezultat je finansiranja primarnog deficita i otplata glavnice dospelog duga (i eventualno nabavka finansijske imovine). Ovde se javljaju dva pitanja:\nKoliko se drugi prihodi moraju koristiti za otplatu kredita, i\nKoliko za pokriće klasičnog deficita , odnosno koliki je eventualni višak u finansiranju.\nOvde se javljaju dva velika strateška pitanja: Prvo, ako se dopunski prihodi uglavnom koriste za otplatu dospelih obaveza, tada dolazi do kumuliranja duga i kamate, bez neposrednih efekata u nacionalnom dohotku.\nKamata se urdno mora platiti, dok se dospele otplate dugova nastoje refinansirati (novim dugovima). Tada je moguće vršiti konverziju i konsolidaciju spoljnih dugova. Sada sve zavisi od kretanja na finansijskom tržištu (pad ili rast kamatne stope, uslovi i rokovi novih dugova i sl.). Ako dolazi do pada kamatnih stopa uslovi zaduživanja su povoljniji, ako kamate rastu uslovi se pogoršavaju, a teret kamata u budžetu se povećava. Ako je učešće kamate u bruto domaćem proizvodu veće od stope rasta proizvoda - privreda kreće u dužničko ropstvo i\nDržava tu mora biti izuzetno oprezna i vršiti prcizne kvantifikacije.\nAko se dopunsko finansiranje koristi za pokriće primarnog budžetskog deficita tada se ustvari ovim sredstvima finansiraju rashodi budžeta (a ne deficit kao takav). Sada je bitno za koje svrhe se koriste ova sredstva ( rashodi za zaposlene, kupovina robe i usluga, plaćanje kamata, subvencije, penzije, pomoć nezaposlenim, kapitalni rashodi, budžetska rezerva).\nOd toga zavisi da li se sredstva brže ili sporije troše, da li se rekreiraju u domaćoj privredi ili se odlivaju u inostranstvo (kamatama), u koji oblik finalne potrošnje odlaze, da li se rashodima stvara novi proizvod i dohodak ili je to konačna potrošnja, da li se radi o socijalnim, ličnim ili investicionim rshodima države. To su bitne komponente više ili manje uspešne razvojne ili stabilizacione fiskalne politike.\n19. Monetarna i fiskalna politika u regulisanju tražnje i ekonomskog rasta\nPrema kejnzijanskim stavovima, konjuktura samo posredno deluje na stvaranje nacionalnog dohotka, a to se ostvaruje državnim budžetom, dakle tipično fiskalnim merama.\nRashodi javnog sektora povećavaju dohotke privatnog sektora i ponovo javnog sektora, čime se istovremeno podstiče ukupna tražnja. Slične efekte pokazuju i poreske stimulativne mere. Fiskalne mere su, po savremenoj kejnzijanskoj teoriji, u pogledu brzine delovanja, mnogo efikasnije od monetarnih mera jer, po tim očito uskim stavovima tvrdi se tamo „gde se vodi dobra i elastična fiskalna politika, ne treba da se koristimo monetarnom politikom".\nTa teorija polazi od stava da ukupna količina novca pokazuje samo jednu od brojnih varijabla koje samo indirektno, kamatom, deluje na konjukturu. Ovo je tipično „fiskalističko" tumačenje koje gotovo potpuno negira efikasnost monetarne politike.\nMonetarističko shvatanje se, pak, pre ili kasnije, vraća stavovima kvantitativne teorije u kojoj postoji uzročna veza: količina novca ---a promena efektivne tražnje ---a promena cene. Monetaristi su bili u pravu kada su tvrdili da politika visokih kamatnih stopa u izraženoj inflaciji, kao i povećanje ukupne količine novca nisu efikasni.\nDanas su ova shvatanja nešto redukovana, pošto polaze od toga da se ekonomski proces ne prilagođava količini novca, već se količina novca prilagođva ekonomskom rastu.\nPo tim shvatanjima moglo bi se rezimirati sledeće:ž\nDominantan faktor u privredi su monetarni impulsi koji trajno utiču n ponašanje dohotka,\nMere fiskalne politike (promene poreza i javnih rashoda, monetizacija i demonetizacija javnog duga) imaju slabije i prolazno delovanje,\nPromene ukupne količine novca ili monetarne baze najsigurniji su kriterijum u određivanju pravca i jačine monetarnih delovanja na dohodak.\nPromena ukupne količine novca u određenom odgođenom periodu vremena (obično od 5-8 meseci) dovodi do promena cena i dohodaka, što znači da između dohotka i ukupne količine novca postoji određeni stlan odnos. Ako se raspoloživa količina novca menja monetarnim merama, preduzeća i potrošači brzo prilagođavaju svoj nivo potrošnje i likvidnosti novoj količini raspoloživog novca. Konačno se, pri svemu tome, postepeno uspostavlja i stalno nastoji uspostaviti željeni nivo potrošnje i likvidnosti koji odgovara novoj monetarnoj bazi.\nNa bazi stbilnog odnosa ukupne količine novca i nacionalnog dohotka (bruto domaćeg proizvoda), moneatristi nastoje da mere celokupne aktivnosti smeste u centralnu banku.\nUkoliko je ukupna količina novca najvažnija determinanta stabilnosti i kretanja cena - centralna banka bi trebalo samo da se stara da u privredi ubacuje novu količinu novca po gotovo konstantnim godišnjim stopama povećanja.\nTako se osigurava da ukupna količina novca postaje osnovni faktor koji determiniše tražnju i dohodak.\nPod ukupnom količinom novca monetaristi, očito, podrazumevaju različite kategorije. Monetarna baza (high povered money) je osnovni makroagregat za vođenje monetarne politike, dok su M1, M2 i M3 monetarni agregati koji sadrže različite oblike novčanih sredstava (više ili manje likvidna sredstva), što smo ranije šire istražili.\nMada je teza monetarista o autonomnom delovanju monetarnih faktora teško prihvatljiva, jasno je da i oni shvataju povratnu spregu tealnih i monetarnih komponenata u određivanju likvidnosti privrede. Vrtimo se sada, za momenat, nešto realnijem konceptu fiskalne politike.\nFiskalna politika ima danas, nesumnjivo, sve veću ulogu u pokretanju i usmeravanju privrednog razvoja jedne zemlje. Iako je onovna uloga fiskalne politike u većini privreda, da i dalje podiže stopu akumulacije, to je, smtrano, samo jedna od njenih značajnih funkcija u savremenoj ekonomici. Osim ostalih funkcija, moguće je, pri navedenom, istaknuti samo još neke od značajnijih. Fiskalna politika je:\nInstrumenti distribucije i usmeravanje ogromnog dela nacionalnog dohotka,\nInstrument za regulisanje inflacije, odnosno deflacije,\nInstrument za regulisanje alokacije resursa,\nInstrument koji je neophodan u razradi određenih pravaca i podsticaja određenih aktivnosti u privredi.\nDanas se generalni pravac mogućeg delovanja fiskalne politike obično koncipira u sledeće četiri funkcije:\nStabilizaciona funkcija, u kojoj se određenom primenom instrumenata fiskalna politika nastoji da ostvari stabilizaciju,\nRazvojna - kada se stimulišu investicije i modernizacija (preko akumulacije i amortizacije), a time i sama stopa rasta,\nAlokativna - kada se fiskalnim merama deluje na proporcije u raspodeli nacionalnog dohotka na pojedine oblike potrošnje (investicione, javne, iz izvoza i uvoza),\nRedistributivna - kojom se deluje na interregionalnu, interpersonalnu i intersektorsku raspodelu nacionalnog dohotka.\nNizak nivo privatne štednjestnovništva i stvaranja „dopunske" akumulacije ne može se prevazići u kraćem periodu. To je dugogodišnji proces u razvoju, proces usko vezan za rast nacionalnog dohotka pri čemu mere fiskalne korekture imaju značajnu ulogu.\nDržava se mora orijentisati na povećanje prihoda (od viših dohodnih grupa), ili se upustiti u deficitni sistem finansiranja, uvek kada se očekuje da će doći o opadanja investicija i globalne potrošnje.\nIstina, porastom nacionalnog dohotka, ukupno i per capita, raste uloga fiskalne politike, ali time ne slabi delovanje i mesto monetarne politike, s obzirom na sve veću monetarizaciju privrede.\nSavremena makroteorija „determinisanosti nacionalnog dohotka" polazi od neophodnosti intervencije države u privredni mehnizam, pre svega da bi se uklonile:\nInflacija ili opšti rast cena, odnosno tržišno-monetarna nestbilnost i 2)Masovna nezaposlenost i niži nivo nacionalnog dohotka od optimalnog uz 3)Osiguranje dovoljno visoke stope rasta i strukture razvoja privrede, 4)Kumulisanje platno-bilansnog, odnosno spoljnotrgovinskog deficita.\nDefinitivno napuštanje koncepcije laissez-fairea i tradicionalne teorije i politike potpuno je.\nMultiplikativno delovanje povećnih državnih izdatak i smanjenje poreza na nacionalni dohodak i zaposlenost, poznata je stvar.\nSvako povećanje poreza i privrede (bilo da se radi o postojećim ili novim porezima) koje sektor stanovništva mora da plaća, dovodi do smanjenja raspoloživog nacionalnog dohotka u rukama stanovništva i privrede što obično vodi smanjenju izdataka za potrošnju.\nSvi poznati oblici multiplikatora su uzajamno povezani s nizom povratnih delovanja, koje treba imati u vidu kada se planiraju efekti razvojne i stabilizacione monetarne i fiskalne poltike.\nU koordinaciji niza mera monetarne i fiskalne politike treba uzeti u obzir sve navedene multiplikatore, posebno u jednoj dinamički praćenoj privredi.\nMultiplikativno delovanje poreza na nacionalni dohodak i zaposlenost je evidentno, što je izuzetno značajno za vođenje poreske politike, i to kako u periodu inflacije i pune zaposlenosti, inflacije i nedovoljne zaposlenosti, tako i u vođenju te politike u periodu deflacije, pada tražnje i rasta nezaposlenosti.\nOslanjanje isključivo na mere monetarne politike pokazalo se najčešće kao neefikasno. Mere fiskalne politike dobijaju sve više na značaju u regulaciji potrošnje i raspodele nacionalnog dohotka.\nDugoročna strategija fiskalne politike, posebno danas, oslonac nalazi u upravljanju nacionalnim dugom. Sprovođenje politike upravljanja unutrašnjim dugom, uz aktiviranje politike budžetskog suficita ili deficita, kao efikasnih sredstava antiinflatorne ili deflatorne politike danas, a po svemu sudeći i ubuduće, dobija sve veći značaj. U našem finansijskom sistemu kao da su nam nepoznate sledeće moguće mere:\nPovećanje dugoročnog unutrašnjeg duga radi otplate inostranog duga,\nOtplata kratkoročnog duga iz dohotka,\nPovećanje dugoročnog duga radi otplate kratkoročnog duga,\nStvaranje budžetskog suficita na otplatu inostranog duga.\nSve te operacije treba da izvuku novac i novčanu akumulaciju , sprečavanjem izlivanja tog dela dohotka u jedan oblik izdataka (potrošnje), čime se sprečava stvaranje neadekvatne novčane tražnje na tržištu.\n20. Politika stabilnog novca i stalnog budžetskog deficita - kontroverze\nU uslovima niske stope rasta ili relativno niske stope rasta, nedovoljne zaposlenosti, s recesionim tendencijama, uz platnobilansni deficit,mere monetarne politike su izuzetno neefikasne, jer pothranjujući i stimulišući stopu rasta i zaposlenosti, obično vode preteranoj novčanoj tražnji i inflaciji. „Svako veće doziranje tražnje kreditnom ekspanzijom, radi oživljavanja i povećanja zaposlenosti, brzo bi se nepovoljno odrzilo na stanje platnog bilansa i na dalje opadanje intervalutarne vrednosti novca".\nFiskalne mere više se ne ograničavaju samo na visinu nacionalnog dohotka, razvoj javnog duga, koji u nekim zemljama dostiže i visinu godišnjeg društvenog proizvoda (GNP), a zatim javni dug u inostranstvu i sve razvijeniji sistem deficitarnog finansiranja, samo dokazuje da se domen delovanja fiskalne politike znatno proširio iznad visine ostvarenog bruto domaćeg proizvoda, odnosno nacionalnog dohotka (Y + M + D = C + I + G + X).\nKada je neophodno da bankarski sistem sprovodi vrlo snažnu, oštru akciju kontrole i ograničavanja kredita i novca, fiskalna politika bi mogla da bude izuzetno atraktivna u ograničavanju preterane tražnje , posebno poreskom politikom radi smanjenja tražnje ekonomskih subjekata i stvaranja uslova za redistribuciju dohotka. Taj momenat, posebno danas, dolazi do izražaja, jer se u savremenim privredma nedovoljna tražnja javlja kao izuzetno redak fenomen.\nU regulisanju ukupne i strukturne tražnje, efikasnost fiskalne i monetarne politike različita je, a upravo to daje osnovu za njihovu integraciju, da bi se pozitivne strane njihovog delovanja više ispoljile i iskoristile.


Premijer Poljske: ''Severni tok 2'' je nemoguće zaustaviti! | Najnovije vesti - Srbija danas\n26.01.2019. • 18:58 Srbija Danas/ Sputnjik\nPremijer Poljske Mateuš Moravijecki izjavio je u subotu da je nemoguće sprečiti izgradnju gasovoda ''Severni tok 2“. Političar je u intervjuu za list ''Interija“ rekao da je nemoguće zabraniti izgradnju tog gasovoda zato što je Rusija svetska država, a Nemačka četvrta ekonomija u svetu.\nMoravijecki je naglasio da smatra da je realizacija tog projekta ''egoistična''. Prema njegovim rečima, neophodna je pomoć saveznika koji bi se jasno izjasnili protiv ''Severnog toka 2''.\nVUČIĆ U INTERVJUU ZA RUSKE "RIA NOVOSTI": Početak izgradnje gasovoda kroz Srbiju u narednih nekoliko dana!\n- Smatramo da to protivreči evropskim pravilima. Takođe smatramo da to protivreči garancijama bezbednosti Ukrajine i Poljske - dodao je poljski premijer.\nProjekat ''Severni tok 2'' podrazumeva izgradnju dva kraka gasovoda ukupnog kapaciteta 55 milijardi kubnih metara gasa godišnje od obala Rusije, kroz Baltičko more, do Nemačke.\nProtiv izgradnje gasovoda su Ukrajina, koja strahuje da će izgubiti prihode od tranzita ruskog gasa, SAD, koje aktivno promovišu svoj tečni prirodni gas u Evropskoj uniji, kao i Poljska, Litvanija i Letonija.\nPočetkom januara šef poljske diplomatije Jacek Čaputovič je izjavio da projekat ''ubija Ukrajinu'', jer smanjenje tranzita ruskog gasa navodno može da dovede do toga da Kijev izgubi ne samo prihode nego i garancije zaštite od ''ruske agresije''.\nMoskva i Berlin insistiraju na tome da je ''Severni tok 2'' isključivo komercijalni projekat i da njegova izgradnja ne podrazumeva prekid tranzita ruskog gasa kroz Ukrajinu.\nPoljska Mateuš Moravijecki Gasovod Severni tok 2 Rusija Nemačka Ukrajina Jacek Čaputovič


Papa Franjo i Frank-Valter Štajnmajer čestitali Milu Đukanoviću Dan državnosti\nVama i Vašim građanima upućujem pozdrave povodom proslave Dana državnosti Crne Gore sa molitvom mojom da svi nastavite da njegujete društvo na temeljima pravde, mira i solidarnosti. Neka Božji blagoslov bude nad Vašim narodom, navodi se u čestitki pape Franja\nPoglavar Rimokatoličke crkve papa Franjo i predsjednik Savezne Republike Njemačke Frank-Valter Štajnmajer uputili su čestitke predsjedniku Crne Gore Milu Đukanoviću povodom 13. jula, Dana državnosti Crne Gore.\nŠtajnmajer je, uz srdačne čestitke, predsjedniku lično i svim građankama i građanima Crne Gore, kazao da je Crna Gora je proteklih godina ostvarila mnogo, saopšteno je iz Kabineta predsjednika Đukanovića.\n“U pristupnim pregovorima sa Evropskom unijom Vaša zemlja je daleko napredovala. Ovaj uspjeh zaslužuje veliko poštovanje. Tim važnije je sada da se proces reformi angažovano nastavi, prije svega u oblastima vladavine prava, borbe s korupcijom i organizovanim kriminalom, kao i slobode medija. Promjene treba da osjete i sami građani i građanke. Na ovom putu Vama i Vašoj zemlji želim mnogo energije i uspjeha. Rado se sjećam našeg razgovora ovdje u Berlinu. Budite uvjereni da će Vam Njemačka i ubuduće pružati podršku kao prijatelj i partner“, piše u čestitki njemačkog predsjednika.


Pozivni broj 0781 / +880781 / 00880781 / 011880781, Bangladeš\nPozivni broj 0781 (+880781 / 00880781 / 011880781)\nPozivni broj: 0781 (+880781)\n0781 je pozivni broj telefonskog okruga za Chapai Nowabgonj. Za fiktivni broj telefona 6419725 i pozivni broj grada 0781, broj za pozivanje je 0781 6419725. A Chapai Nowabgonj se nalazi u Bangladeš.\nPrefiks pozivnog broja grada dodeljuje broj telefona pretplatnika određenoj lokaciji. Pored pozivnog broja grada, postoje i druge vrste prefiksa: prefiksi međunarodnih država, prefiksi pružalaca usluga mobilne telefonije i prefiksi raznih usluga. Oni se kombinuju tako da odgovaraju za nekoliko svrha. Prilikom pozivanja iz jedne države u drugu u slučajevima kada primalac poziva ima fiksnu liniju, prefiks države se kombinuje sa pozivnim brojem grada i brojem pretplatnika. Za fiktivni broj telefona 6419725, pozivni broj grada 0781 (Chapai Nowabgonj) i Državni pozivni broj 00880, broj za pozivanje je 00880 781 6419725. Ako se poziv upućuje na mobilni uređaj, Državni pozivni broj se kombinuje sa prefiksom pružaoca mobilnih usluga i brojem pretplatnika. Ako se poziv upućuje pretplatniku u istoj državi, Državni pozivni broj se može izostaviti. U slučaju nacionalnih poziva sa jedne fiksne linije ka drugoj, pozivni broj grada se takođe može izostaviti u mnogim državama kada oba pretplatnika imaju isti pozivni broj grada. Naravno, pozivni broj grada se takođe mora birati, u ovom slučaju 0781, naročito u državama u kojima su pretplatnici u mogućnosti da zadrže isti broj telefona nakon preseljenja na drugu lokaciju ili u drugi grad.\nUsluge kojima se pristupa putem prefiksa usluga mogu biti naplaćene ne samo od telekomunikacionih kompanija, već i od kompanija koje nude ove usluge. Kao rezultat toga, brojne sumnjive kompanije nude usluge od kojih nema mnogo koristi, ali koje imaju visoke naknade. Kako bi još više povećali zaradu, takve usluge pokušavaju da zadrže pozivaoce na liniji što je duže moguće. Nadzorni organi redovno preduzimaju mere protiv takvih pružalaca usluga, ali se na to ne može osloniti. Pored posebnih brojeva koji se mogu prepoznati pomoću svojih prefiksa, postoje i brojevi za brzo biranje. Najpoznatiji su brojevi za hitne slučajeve, 112 u Evropi i 911 u Severnoj Americi. Ovi brojevi se mogu koristiti širom države i ne moraju da sadrže prefiks, tj. Državni pozivni broj +880 (00880) ili pozivni broj grada 0781 (Chapai Nowabgonj).\nAko ste van Bangladeš i želite da pozovete osobu u Chapai Nowabgonj, pored pozivnog broja, treba vam i pozivni kod zemlje koju želite pozvati. Pozivni kod za Bangladeš je +880 (00880), pa ako ste u Srbija i želite da pozovete osobu u Chapai Nowabgonj, morate da dodate +880 781 njegovom broju telefona. Nula ispred pozivnog broja telefonskog okruga je u ovom slučaju izostavljena. Za fiktivni broj telefona 6419725, pozivni broj grada 0781 (Chapai Nowabgonj) i Državni pozivni broj 00880, broj za pozivanje je 00880 781 6419725.


Sutra počinje nova školska godina - Studio B\nSutra počinje nova školska godina Beoinfo\nObjavljeno: 01.09.2019. 17:59 Izmenjeno: 02.09.2019. 09:24\nUoči sutrašnjeg početka nove školske godine sekretar za obrazovanje i dečju zaštitu Slavko Gak čestitao je svim beogradskim prvacima polazak u školu i poželeo im puno uspeha tokom školovanja.\nSutra je u školskim klupama prvi put skoro 17.000 mališana u Beogradu. Želim im puno uspeha i sreće na početku njihovog obrazovanja – rekao je Gak.\nOn je i ostalim učenicima koji se sutra vraćaju u škole nakon letnjeg raspusta poželeo uspešnu školsku godinu. Gak je istakao da sve škole spremno dočekuju đake i najavio nastavak obnove i rekonstrukcije škola u Beogradu.\n– U ovom trenutku vrednost svih započetih radova u školama je oko 800 miliona dinara, cilj je obnova svih škola kojima je to potrebno uz organizaciju nastave na način koji ne remeti decu, ali sa ciljem da uz strpljenje dok radovi traju ona kasnije dobiju što bolje uslove za učenje – rekao je Gak.\nOn je podsetio da je najvažnija investicija u obrazovanju u ovom trenutku izgradnja škole u naselju Leštane koja je u toku, ali i da je započeta rekonstrukcija škole „1.300 kaplara” na Zvezdari, te da preporod u toku nove školske godine očekuje i osmoletke „Vladislav Ribnikar“ i „Vladimir Rolović“, gde radovi počinju sutra, kao i OŠ „Sveti Sava“.\n– Ovaj investicioni ciklus ne sme da stane. Prošle godine za nabavku računara, klupa, tabli i druge opreme neophodne školama Sskeretarijat izdvojio 150 miliona dinara dok je sada već u avgustu ta cifra premašena i do sada za te namene u 2019. utrošeno 180 miliona dinara – rekao je Gak.\nU planu su, kako je istakao, obimni radovi i u školama „Vlada Obradović Kameni”, „Rade Drainac”, „Kneginja Milica”, ali i u Trgovačkoj, Dvanaestoj gimnaziji…


FIBA olimpijske kvalifikacije iz Fošana preselila u Beograd - SPORTSKI ŽURNAL\nZbog sigurnosti učesnika i epidemije koronavirusa, Srbiji SAD, Nigeriji i Mozambiku od 6. do 9. februara u Beogradu će se pridružiti i Kina, Velika Britanija, Južna Koreja i Španija\nKvalifikacioni turniri dama za Olimpijske igre trebalo je da se održe u Beogradu, Burgu (Francuska), Ostendeu (Belgija) i Fošanu (Kina). Međutim, zbog epidemije koronavirusa i rizika od zaraze FIBA je odlučila da premesti turnir iz Kine.\nPosle analize tehničkih detalja vezanih za organizaciju, putovanja i smeštaj učesnika, činjenice da ekipama za Srbiju nisu potrebne vize, ali i spremnosti našeg košarkaškog saveza da priskoči u delikatnom trenutku FIBA je odlučila da domaćin bude Beograd.\nTako će ljubitelji ženske košarke u našoj zemlji imati priliku da prvog vikenda februara vide dupli program u dvorani Aleksandar Nikolić.


Beograd i jutros jedan od najzagađenijih gradova sveta - MediaSfera\nPrema merenjima stanice Air Visual, Beograd je jutros jedan od najzagađenijih gradova sveta kad je u pitanju vazduh, a „zauzeo je“ četvrto mesto.\nU zagađenom vazduhu u Srbiji najviše je PM čestica – prašine koju čini smeša dima, čađi, prašine i kiseline.\nZagađen vazduh je i u drugim gradovima – pojedinim delovima Novog Sada, u Beočinu, Valjevu, delu Niša, Subotice, u Pančevu, Kosjeriću i, nažalost konstantno, u Boru.\nU Srbiji izvori zagađenja su stara vozila, uglavnom zabranjena u zemljama odakle dolaze – sa dizel motorima, loženje u domovima, saobraćajni čepovi u većim gradovima, industrija i termoenergetski sektor.\nMinistar za zaštitu životne sredine Srbije Goran Trivan rekao je krajem oktobra da je rešenje za zagađenje vazduha u dodeli subvencija za prelazak na hibridna vozila i podizanju svesti građana o zaštiti okoline. Trivan je tada naveo da je prošle godine „otvorio problem uvoza polovnih automobila sa zastarelim motorima koji ispuštaju otrovne gasove i da je ove godine taj problem aktuelizovao, ali da je to pitanje u nadležnosti Ministarstva trgovine“.\nTagovibeograd zagađenost zagađenost vazduha


Gasili požar na pogrešnom avionu\nBeta 11. decembra 2015. 08:30\nVatrogasci na jednom kineskom aerodromu u južnom delu države munjevito su reagovali na prijavu požara na avionu, ali su penom zasuli pogrešnu letelicu što je njen polazak odložilo za oko 10 sati, prenosi agencija AP.\nTa agencija navodi da je na aerodromu u Fužou posada jednog aviona prijavila varničenje na letelici na šta je osam vatrogasnih kola reagovalo hitno i polilo avion koji se spremao za poletanje ogromnom količinom pene za gašenje vatre.\nProblem je bio u tome što su vatrogasci pogrešili avion te su intervenciju izveli na pogrešnoj letelici, punoj putnika i spremnoj za poletanje.\nKukan: EU nema nikog ko će Prištini da ”udari rukom o sto”!


Nakon tri sata zakašnjenja napokon počela sednica GO SP | Novosti.RS\n26. 01. 2020. u 16:34\nSednica Glavnog odbora SP počela je nakon prekida u Doboju. Istoj prisustvuju i tri poslanika koja je iz stranke isključio Petar Đokić - Maksim Skoko, Milenko Savanović i Goran Selak.\nSednica je počela sa zakašnjenjem od tri sata, a nakon što su salu napustili nezadovoljni članovi SP jer su bili upozoreni da će policija reagovati i izvesti ih iz sale.\nPročitajte još: Drama na sednici glavnog odbora socijalističke partije: Nezadovoljni ušli u salu i traže obraćanje Đokića (FOTO)\nNezadovoljni članovi SP su napustili salu i zamerili predsedniku Petru Đokiću što im nije dopustio da govore na sednici Glavnog odbora.


Ovo su poslednje reèi Ejmi Vajnhaus - Komentari -Život - B92.net\nOvo su poslednje reèi Ejmi Vajnhaus\nPevaèica Ejmi Vajnhaus preminula je u julu 2011. godine, sa samo 27 godina, nakon duge bitke sa alkoholom i drogom.\nIzvor: B92, Mirror sreda, 4.03.2020. | 11:06\n..ejmi je bila hronicni alkos, tako da 0.4% za nju nije bila letalna doza...\n...pitanje je sta je konzumirala pored alkohola...\nValjda 4.0 alkohola\n(Danac, 4. mart 2020 23:06)\n(dr zarubica, 4. mart 2020 21:07)\n@I, koje su bile poslednje reèi?\n- Levo, desno, nigde moga stana...\nŠalu na stranu, dakle vi ne možete da zamislite kako se žene po Londonu opijaju petkom i subotom uveèe. I sutradan, kada krvavih oèiju ne mogu da se pomere od glavobolje, hvale se kako su imale opasan provod. Bez obzira na klasu srednja, radnièka, aristokracija ' jedino se razlikuje koja šta i gde pije.\n(dzericak, 4. mart 2020 20:07)\n(dr zarubica, 4. mart 2020 19:27)\nI, koje su bile poslednje reèi?\n(Crossroads, 4. mart 2020 18:40)\nèuvajte mi Srbiju\n(A3-5, 4. mart 2020 17:51)\nDanas me je ispred glavne pošte u Zemunu presrela devojka i upitala me nekim tihim ali èudnim glasom da li mogu da joj dam 20 ili 30 dinara. Bila je lepa, visoka crnka od nekih 20-ak godina, dosta dobro obuèena i uopšte nije izgledala kao izgladnela klošarka.\nBilo mi je jasno da je u pitanju narkomanka koja je spala na to da žicka novca po ulicama. Možda je èak i izbaèena iz kuæe. Nisam joj dao novac jer nije imalo svrhe da joj pružim samo još jedan fiks više.\nAli velika tuga me je obuzela! Kako neko u tim godinama, kada je tek startovao u životu, a veæ se našao na silaznoj putanji narkomanije, sa koje se malo ko vratio?! Za tu jadnicu verovatno neæe biti sreænog kraja, kao što ga nije bilo ni za Ejmi...\n(Maslaèak, 4. mart 2020 17:30)\n(b92 najbolji, 4. mart 2020 15:28)\nUmrla od 4 promila alkohola, a neki kod nas voze sa tom kolicinom najnormalnije i jos se kunu da nisu nista ni liznuli...\nTi sto kod nas voze sa 4% su muskarci,nikada zene. Alkohol ne deluje isto na muskarce i zene. Zene imaju slabu aktivnost enzima u zelucu koji razlaze alkohol,a muskarci jaku,tako da ista kolicina popijenog pica ne dovodi do iste koncentracije u krvi i jos vaznije u mozgu. Zene nemaju puno misica i masti,nemaju masu,a alkohol se rasporedjuje i u tim tkivima. Zbog svega toga ista kolicina alkohola teze pogadja zene nego muskarce. Ejmi je imala verovatno samo pedesetak kila,i ako nista nije jela kriticne veceri nego na prazan zeludac popila recimo bocu votke u kratkom vremenskom periodu,to moze dovesti do ogromne alkoholemije i depresije disanja,kome i smrti. Klasicno zadesno trovanje alkoholom,nema tu neke velike misterije.\n(Oliver, 4. mart 2020 14:27)\nnije tu samo alkohol bio u pitanju nego i opijati...to je smrtonosna kombinacija ako se pretera kao sto je ona uradila,inace bila je veoma talentovana za muziku po mom misljenju zenski Fredi Merkuri,sa specificnom bojom glasa i nacinom pevanja,danasnje pevacice izgledaju smesne kada ih uporedjujes sa Ejmi,imala je neverovatni glas,kako je ta devojka pevala bruka,ali alkohol i droga su je uzeli pod svoje izgubila glas i to je bio kraj,ali takav talenat se radja jednom u 100g i stvarno je velika steta sto je otisla tako rano,klub 27 je dobio jos jednog vrhunskog umetnika,inace kada sam gledao jedan intervju sa njom kada je imala 18g,kako je tada bila lepa devojka da ne poverujes...\n(dd, 4. mart 2020 14:02)\n"Bitka" sa alkoholom i drogom... Kad ga vi ulepšate!\nMa herojska bitka, sa muèenièkom smræu na kraju...\n(..., 4. mart 2020 13:25)\n(Milojko, 4. mart 2020 13:05)\n...ejmi je bila hronicni alkos, tako da 0.4% za nju nije bila letalna doza...\n(kraja, 4. mart 2020 13:01)\nStrašno je to...kakva je bila, stvarno predivna, talentovana...upropasti sve :(\n(Faruk je kralj, 4. mart 2020 12:50)\n"Èuvajte mi Jugoslaviju"\n(akhakhkrhaa, 4. mart 2020 12:46)\nPoslednje reèi su joj bile ZOVI ÈOVIKA!!!\n(Prvog dana revolucije..., 4. mart 2020 12:42)\nÈuvajte mi Yugoslaviju!\n(Dragan, 4. mart 2020 12:40)\n”Косово је Србија!” и дигла три прста?\n(Сима, 4. mart 2020 12:38)\nOva Vajnhaus.. Da nije umrla, zamolio bih je da to uèini. Evo imate temu za 186. èlanak o sirotici.\n(Mister, 4. mart 2020 12:37)\nDivna Ejmi... Nek poèiva u miru!\n(Randy Marsh, 4. mart 2020 12:27)\nPoèela je opet da pije 3 dana pred smrt. Posle dužeg perioda apstinencije.\nA šta je bilo ono u Beogradu?\nMožda i nije bila pijana, samo drogirana.\n(only fools and horses, 4. mart 2020 12:26)\n(neko, 4. mart 2020 12:23)\nPoslednje reci.+Necu u Beograd.+\n(DEJAN, 4. mart 2020 12:13)\nHej, hej, cek. Zar Ejmi nije bila politoksikomanka? Koliko sam upucena, ona je bila navucena na sve od tableta preko alkohola do kreka. Zvuci potpuno smesno da se ona lecila samo od alkoholizma. Kada se lecis od zavisnosti, lecis se od zavisnosti na sve na sta si navucen. Ili je ovo sad neka idi-mi-dodji-mi terapeutkinja, koja zeli da na racun pokojne Ejmi, navuce jos kog klijenta? Da je iskoristi, kao sto su je koristili mnogi..\n(prokletnica, 4. mart 2020 12:09)\nPocela da pije pre tri dana....bila pripita....i umrla :(\n(tutlo, 4. mart 2020 12:09)\nNazalost, cesta slika kod ovisnika koji su se skinuli pa opet poceli. Pri konzumiranju opijata, telo stvori otpornost i toleranciju za opijate. Kada je ovisnik cist neko vreme, telo se ocisti od otrova. Pri rilapsu, ovisnici uzimaju opet "staru dozu" koja je cesto tada fatalna, posto se telo odviklo i toleracija i otpornost vise ne postoji.\n(Dr No, 4. mart 2020 11:58)\n"Glasajte za Blumberga, cuvajte Ameriku i nista ne verujte Sputnjiku…"\n(ime, 4. mart 2020 11:55)\nÈUVAJTE MI JUGOSLAVIJU! ???\n(lukaaa, 4. mart 2020 11:44)\nCuvajte mi Jugoslaviju\n(majstor, 4. mart 2020 11:39)\nNe znam ali mogao bi Beograd da se oduži nekako njoj jer je imala poslednji nastup baš u njemu kao nekad grupa Mango Jerry kad se posvaðaše i pukoše u sred Beograda pred publikom.\n(XXL, 4. mart 2020 11:36)\n-Pevaèica je navodno prihvatila ozbiljnost svog stanja i hladno rekla doktorki: "Ne želim da umrem."\n-Èuj,rekla da ne želi umreti..?!\n(dnevna doza prosecnog Srbende, 4. mart 2020 11:35)\nAlkohol je isti kao i droga.\nUništava èitave porodice ako se jedna jedinka prepusti.\nNikuda neæete pobeæi od sebe tako što æete utonuti u iluziju koju vam daju bilo kakve psihoaktivne materije.\nOni koji se izvuku - eno ih na neurologiji, opet, èitave porodice su uništene.\nZnate, dragi alkoholièari, svi mi imamo probleme. Prihvatite sebe, ako ne možete da rešite onda nauèite da živite sa tim. Nemate pravo da uništavate bliske osobe.\nNajodvratniji smrad i naodvratnije ponašanje su kod ljudi kojima je alkoholom/drogom izmenjena percepcija stvarnosti.\nPrvo, imajte mooda da se ne prepustite fejstbu alkohola, drugo, iskopajte u sebi snagu da ga ostavite ako ste veæ zaglibili.\n(Ana, 4. mart 2020 11:17)\nVeliki umetnicima, savest pati, u ime svih nas, nesvesnih...\nTo je ogroman teret koji ih drobi. Dok ih mi plitkoumnici osuðujemo kao alkoholièare, narkomane, bludnike i slabiæe.\n(Mediocritical, 4. mart 2020 11:17)\nBikove i Strelèeve posao danas "pritiska", a Škorpijama se po mislima "provlaèi" neko iz prošlosti...


Propala posjeta Lavrova Srbiji, oglasili se Rusi\nTri zemlje u blizini Srbije: Crna Gora, Bugarska i Sjeverna Makedonija su zabranile prelet aviona kojim je u Srbiju trebao doputovati ruski ministar vanjskih poslova Sergej Lavrov\nMinistarstvo vanjskih poslova Rusije potvrdilo je da Bugarska, Sjeverna Makedonija i Crna Gora nisu dale dozvolu za prelet aviona ruskog ministra vanjskih poslova Sergeja Lavrova, koji je trebao posjetiti Beograd 6. i 7. juna, prenosi RTS vijest agencije Interfax. Blic dodaje da se čeka potvrda ambasadora da Lavrov ne dolazi.\n“Ti izvještaji su tačni”, rekao je za Interfax visokopozicionirani izvor iz ruskog ministarstva vanjskih poslova.\nAgencija navodi da je na pitanje je li zbog toga otkazan posjet Lavrova Srbiji diplomat napomenuo: “Naša diplomatija još nije ovladala sposobnošću teleportacije.”\nIstovremeno, glasnogovornica ruskog ministarstva vanjskih poslova Marija Zaharova izjavila je za talijansku TV La7 da su susjedne zemlje Srbije zatvorile zračni prostor za prelet aviona ministra Lavrova te da Rusija, “za razliku od EU, ne stavlja željeznu zavjesu između zemalja”, prenose Ria Novosti.\nPredsjednik Srbije Aleksandar Vučić sastat će se danas s ruskim ambasadorom u Beogradu Aleksandrom Bocan-Harčenkom.\nKako RTS neslužbeno saznaje, neizvjestan je posjet ruskog ministra vanjskih poslova Beogradu, a o tome će Vučić govoriti u Dnevniku večeras u 19:30.\nBlic: To je dobra vijest za našu zemlju\n“Tri zemlje u blizini Srbije: Crna Gora, Bugarska i Sjeverna Makedonija jučer su zabranile prelet aviona kojim je danas u Srbiju trebao doputovati ruski ministar vanjskih poslova Sergej Lavrov. Zatvaranjem zračnog prostora posjet Lavrova je praktički otkazan, što je dobra vijest za našu zemlju, koja je pod velikim pritiskom zapadnih sila zbog nepristupanja sankcijama Rusiji”, objavio je Blic.\nPrema njima, Lavrov bi posjetu Beogradu iskoristio za guranje prsta u oko zapadnim silama, što bi dodatno otežalo poziciju Srbije.\nBBC: Ove izjave Lavrova nisu tačne\nLavrov dao intervju za BBC: Ni Rusija nije potpuno čista. Ne stidimo se pokazati ko smo i šta smo\nUkrajinski novinar u lice pitao Lavrova šta su sve ukrali iz njegove zemlje


RTS :: Mercedes iz 1965. godine košta koliko i nov\nSrbija danas Mercedes iz 1965. godine košta koliko i nov\nMercedes iz 1965. godine košta koliko i nov\npetak, 06. okt 2017, 12:41 -> 15:37\nJugoslovenska narodna armija nekad je smatrana četvrtom oružanom silom na svetu, a za nabavku opreme, posebno mehanizacije nije se štedelo. Mnogo toga je pojeo zub vremena, ili je obezvređeno, ali u toj velikoj imovini JNA ima i automobila čija vrednost sa godinama raste.\nU idealnim uslovima, garaži sa pločicama gde je konstantna temperatura 22 stepena, nepune četiri decenije u zasluženoj penziji je mercedes koji je nekada službovao u vojsci.\n"Vozilo je bilo od 69-79. godine generala Ljubičića u njegovoj pratnji. Godine 1979. je kupljen i od tada je u našoj porodici. Stoji u garaži u pločicama, parno grejanje zimi, leti klima", kaže Filip Raković, vlasnik mercedesa.\nZbog toga je zadržao originalnu farbu i odoleva zubu vremena. Filipov pokojni otac bio je kolekcionar mercedesa, ali ovaj model 280 SE iz 1965. godine razlikovao se od svih ostalih. Posebno zbog tehničkih karakteristika, koje su šezdesetih godina prošlog veka bile svetski raritet.\n"Napravljeno je 60 modela sa ovakvom opremom. Ovaj model nosi motor iz kabria, 2.8 motor, 2800 kubika, 160 konja. Ima elektronsko ubrizgavanje, pumpu u rezervoaru, kao i ovde boš pumpu, servo volan , servo kočenje, četiri diska, elektronski šiber. Zasebno hlađenje i grejanje sedišta napred, pozadi", kaže Filip Raković.\nLjubav prema automobilima, u Rakovićima se prenosi generacijama.\n"Prvi "tristać" su, na primer, kupili iz Zastave još, koji je napravljen prvi "tristać" Milivoje Raković. To mi je pričao deda baš ovde kad je bio u kući", kaže Milanko Džavović - ujak vlasnika mercedesa.\nMercedes već tri decenije nije registrovan, ne samo zbog tog troška, već zato što treba dosta novca da se napuni rezervoar od 210 litara.\n"Registracija je šezdeset hiljada dinara kod nas trenutno kod nas u Srbiji. Ali problem je što automobil troši 38 litara na sto kilometara, tako da nije baš rentabilno za vožnju svaki dan", kaže Filip Raković.\nBudući da je na njemu sve originalno, tržišna cena je 160.000 evra, a Filip je od proizvođača u Štutgartu saznao da zaista poseduje svetski unikat, kojim bi rado dopunili svoju muzejsku zbirku.\nIz Mercedesa je stigla ponuda, da ukoliko 2019. godine i dalje bude u voznom stanju, Filip za ovaj model može da dobije novi model S klase.\n1 U Novoj Varoši obeležena godišnjica velikog srpskog vojvode\n2 Alasi iz Ečke zadovoljni cenom ribe\n3 Za kupine u knjaževačkom kraju nema otkupljivača?\n4 Mladi iz sveta volontiraju u Novom Milanovcu\n5 Belovodska rozeta za kruševačko dopisništvo RTS-a\nneko ZSO glasacima u USA je bilo dosta demokrata... Blamiranje On je bio prisutan...


Pritisak vam je naglo skočio: Evo rešenja\nJedna od direktne posledice stresa je nagli skok krvnog pritiska. Evo načina kako da ga snizite za samo nekoliko minuta, bez lekova\nPod uticajem stresa mišići u našem telu se naprežu, krvni sudovi sužavaju a kao direktna posledica se javlja naglo povećanje pritiska. U tim trenucima, kada osetite kao da vam se krv “penje u glavu”, neophodno je što pre opustiti mišiće.\nKineska medicina smatra da je tada najvažnije omogućiti odgovarajući protok krvi do mišića i tkiva.\nNaime, ako negde u organizmu dođe do zastoja u krvotoku, na tom mestu počinje razvoj bolesti. S druge strane, ukoliko je protok krvi dobar, organizam će biti u stanju da brzo izleči bolest.\nTajna je u tome da se masiranjem ključnih tačaka na telu normalizuje protok krvi a pritisak snizi za samo nekoliko minuta bez lekova.\nPrva tačka: Ovo nije prava tačka, već pre linija koja prolazi iza ušne resice do sredine ključne kosti. Blagim pokretom ruke, bez velikog pritiska, skoro vrhovima prstiju, treba prelaziti preko ovog dela, od gore na dole.\nDesetak puta se pređe jedna strana, pa se onda prelazi na drugu i to ponovi još deset puta.\nDruga tačka: Nalazi se na licu, pola centimetra od uva prema nosu, a u nivou ušne resice. Ovu tačku bi trebalo masirati po jedan minut sa obe strane lica, vrhovima prstiju, jačim pritiskom ali bezbolno.\nNakon nekoliko minuta ove jednostavne masaže mišići bi, prema tvrdnji kineskog lekara Lu Hunsena, trebalo da se opuste a krvni pristisak vrati u normalu.\nantistres kineski krvni masaža mišići pritisak Stres sudovi tajna visok zdravlje\t2015-01-17


Brus ONLINE - Da li je izvršenje budžeta Opštine Brus za period januar - septembar 2020. godine 56,27%?\nDa li je izvršenje budžeta Opštine Brus za period januar - septembar 2020. godine 56,27%?\nBrus,09.12.2020. Na sednici SO Brus koja je održana 17. novembra 2020. jedna od tački Dnevnog reda bila je Izveštaj o izvršenju budžeta opštine Brus za period januar - septembar 2020. godine.\nNa samoj sednici i nije bilo prave analize izveštaja izvršenja budžeta za dati period pa je većinom glasova odbornika usvojena odluka da je izvršenje budžeta Opštine Brus za period januar - septembar 2020. godine 56,27 procenata.\nKako nije bilo diskusije i analize Izvršenja budžeta, ali ni objašnjenja o drugom rebalansu budžeta koji je usvojen na sednici održanoj 22. septembra 2020. godine sa pravom može da se postavi pitanje "Koliko je stvarno izvršenje budžeta Opštine Brus za period januar - septembar 2020?"


UI UX KursPhotoshop KursPremiere Pro Kurs\nNajbolji program za dizajn aplikacija\nU dizajnu su presudni kreativnost, ideja, inspiracija, istraživanje, i mnogo drugih faktora, koji će učiniti da Vaš dizajn zasija i uhvati poglede mnogih dizajnera i potencijalnih klijenata. Međutim, svi mi želimo softver koji će nam omogućiti da najbolje i najjednostavnije sprovedemo naše ideje u delo. I zato danas odgovaramo na pitanje koji je najbolji program za dizajn aplikacija?\nDugo nekrunisani kralj UI UX dizajna, čiji tron je uzdrman pojavom Figme i Adobe XD programa. Poseduje sve funkcije koje s potrebne da dizajn bude na vrhunskom nivou, a mogućnost crtanja ilustracija veća je nego kod konkurencije. Mana mu je što je Mac ekskluziva (što možda i ne treba da nas čudi), pa će Windows korisnici morati da razmotre sledeće dve opcije\nMane: Dostupan samo za Mac\nNeki se u nju kunu, neki je nikada ne bi koristili. Vrlo zanimljv softver koji koriste mnogi dizajneri na najvišem nivou. Velika prednost je što je online softver, browser tool, tako da je dostupan i na Mac-u, i na Windowsu, Chrome OS-u, Linuxu… Live preview dosta brži nego u Sketchu. Još jedna velika prednost je live edit. Vi i vaše kolege možete uživo, u real time da editujete, recimo vi jedan, vaš kolega drugi screen, i da sve promene vidite odmah. Dizajn je svuda uz Figmu.\nPrednost: Dostupna svuda i svima\nMana: Morate biti online uvek da biste je koristili\nDa verujem u ljubav na prvi pogled, shvatio sam kada sam 2018. prvi put video ovaj softver. Lagan, brz, jednostavan, a moćan. Savršena integracija sa drugim Adobe programima. Jedna velika prednost, što uspeva da napreduje iz meseca u mesec, bez da se program usporava ili komplikuje. Najnoviji dodatak je dodatak 3D-a. A na sve to, program je besplatan. Perfekcija.\nPrednost: Lak, integracija sa drugim Adobe programima\nMana: Ne mogu se editovati slike png formata onako kako bismo očekivali\nKoji je najbolji program za dizajn aplikacija? Moj odgovor je da ne postoji. U našem kursu dizajna aplikacija koristimo Adobe XD. Svi su jako slični, i nude vrlo zanimljive i korisne funkcije, napeduju na dnevnom nivou, pa će se vaš izbor svesti na vaše potrebe, kao i operativni sistem. Ni sa jednim sistemom sigurno nećete pogrešiti. Ako se i dalje niste odlučili, više o ovoj temi možete da pročitate ovde.


Intervju sa predsednikom SO Bečej Nenadom Tomaševićem: Bolje funkcionisanje parlamenta u novom sazivu musicloverparadise.com\nIntervju sa predsednikom SO Bečej Nenadom Tomaševićem: Bolje funkcionisanje parlamenta u novom sazivu Featured\nDo poslednje nedelje decembra meseca 2016. godine održano je jedanaest sednica SO Bečej. Prošlo je dosta vremena u novom sazivu opštinskog parlamenta, tako da je moguće doneti ocenu o tome kakva je saradnja između predsedavajućeg i saradnika i odbornika.\n- Zadovoljniji sam funkcionisanjem parlamenta u novom sazivu nego u prošlom, iz prostog razloga što je odluka doneta u prethodnom sazivu koja se primenjuje u ovom, a u vezi je sa prisutnosti sednicama, doprinela da ona sada bude veća. Njena delotvornost je očigledna. Odbornici su ranije dobijali određeni iznos bez obzira da li su bili prisutni na sednicama ili nisu. Sada je drugačiji sistem naknade, odnosno plaćeno je samo prisustvovanje sednici. Koliko je to efektno, moglo se videti na poslednjoj sednici gde je bilo prisutno 35 odbornika od ukupno 36. Do sada, na 11 zasedanja, nije bilo ispod 30 odbornika, a to je vrlo lagodna skupštinska većina na kojoj možemo mnogo da odlučujemo, takođe, Skupština opštine može da radi bez prekida, jer ne dolazi više do eventualnih napuštanja sednice zbog odlaska u toalet ili obavljanja važnih telefonskih razgovora, što je bio čest slučaj u ranijem sazivu. Tada smo radili sa 19, 20 odbornika. To je bilo na teretu vladajuće koalicije, jer opozicija nije dužna da daje kvorum, to je posao vladajuće koalicije. Bilo je sramotno što mi u jednom trenutku nismo imali kvorum, a sada toga više nema.\nOd tih 11 zasedanja bilo je onih koja su zakazana vanredno zbog donošenja odluka u naznačenom roku. Zbog toga je često bilo primedaba od strane opozicije.\n- Opozicija nema samo primedbe na to, ona ima primedbe na sve, ali to i jeste posao opozicije. Međutim, ma koliko se mi trudili da zakazujemo sednice Skupštine opštine u redovnom roku, uvek postoji nešto što vas primora da te sednice morate zakazati po hitnom postupku. Naš poslovnik predviđa da se sednice mogu zakazati po hitnom postupku za tri dana, kada su u pitanju finansijski izveštaji i za jedan dan, kada su u pitanju nefinansijski izveštaji. U prethodnih 11 sednica ne znam da li je ijedna bila zakazana u roku od tri dana, uvek je to bilo oko 5, 6 dana, a 7 dana je po redovnom postupku. Sednicu po hitnom postupku zakazujem samo ukoliko zaista moram. Sednica po hitnom postupku je i sednica koja je zakazana i za 6 i za 5, pa i za 1 dan. Smatram da u svakom slučaju postoji dovoljno vremena da se odbornici pripreme, pre svega zbog toga što odborničke grupe imaju bar tri odbornika, što znači da svaki odbornik može da uzme deo određene tematike i da se pripremi. Isto tako, sve te odborničke grupe iza sebe imaju stranke ili grupe građana koji imaju stručne savete koji služe da ih pripreme za određene tačke dnevnog reda, a sa druge strane nisu sve tačke obimne. Uvek bar pola materijala budu određena kadrovska rešenja za šta ne treba neka naročita priprema.\nU kritikama prednjači odbornička grupa „Dosta je bilo“, ali postoji tu još jedan „sukob“, odnosno prepirka između odbornika DZVM-a Ištvana Tarija i vas kao predsednika Skupštine opštine. Često dolazi do razmenjivanja konstatacija i reči koje nisu uobičajene.\n- Ovo pitanje, pre svega, treba usmeriti ka Ištvanu Tariju. On kao odbornik Skupštine opštine Bečej je u više navrata dolazio kod mene da se žali na određene uslove rada i izašlo mu se u susret. To se odnosilo na to da je jedino njemu trebao stolić za dokumenta, bilo je primedaba i na prevode na mađarski jezik, i sve to smo rešili. Postoji tu jedna stvar koja je vrlo bitna, a to je da Skupština opština Bečej ima samo jednog prevodioca na mađarski jezik. Zbog toga dolazimo u situaciju da bismo morali da kasnimo sa nekim sednicama Skupštine opštine i po 15-20 dana kako bismo sve preveli na mađarski jezik. Mi prevedemo samo ključne odluke i obrazloženja, međutim, Ištvan Tari na to stavlja primedbu. Ne stavlja on primedbu na to iz razloga što ne ume to da pročita, on stavlja primedbu na to pre svega zbog svog biračkog tela. Njemu je objašnjeno da kada ima vremena to se uradi na adekvatan način, ali kad nema vremena, onda se prevede samo ono što se smatra bitnim, odnosno siže određenog obrazloženja. Ipak, on na to stavlja primedbu pravdajući se situacijom da oni nemaju dovoljno vremena za kvalitetnu pripremu, jer, izgleda, ne razumeju srpski jezik, bar se tako stiče utisak. S druge strane, na primer, prevod programa JP Vodokanal iznosi 100.000 dinara. Mi u budžetu nismo imali toliko sredstava za taj deo posla, pa smo i tu bili hendikepirani, a s druge strane propisi o zabrani zapošljavanja ne dozvoljavaju da zaposlimo još jednog prevodioca. A još nam je i jedini prevodilac bio na bolovanju, pa je sekretar Skupštine opštine bio u situaciji da prevodi skupštinski materijal. Ovde zaista nema nikakve loše namere, gospodin Tari uvek može da priča na svom maternjem jeziku, što on i radi. Međutim, on je u poslednje vreme počeo da zloupotrebljava govornicu tako što apeluje na prevodioca da on kaže šta ima, a to traje od 5 do 7 minuta i onda je prevodilac u situaciji da to prevede u tri rečenice. Od sada se to više neće raditi na taj način, preći ćemo na stenografski prevod, svake dve ili tri rečenice će se prevoditi. Na poslednjoj sednici se gospodin Tari javio u vezi tačke kada smo raspravljali o Planu generalne regulacije i on je stavljao primedbu na to da je sednica zakazana u vanrednom postupku, što uopšte nije bila tema. Nakon mog upozorenja da ne priča o temi i da je na početku sednice trebao da kaže ukoliko je imao nekih zamerki i da je to njegovo legitimno pravo, on je još jednom izašao za govornicu, povredio poslovnik i moje poverenje i opet pričao mimo teme. Smatram da je ovde u pitanju populizam i politički marketing za koji ne mislim da će dobrog doneti.\nNeke primedbe se odnose i na to da vi kritikujete odbornike opozicije i odbornike uopšte, replicirate sa mesta predsedavajućeg, a ne za govornicom.\n- To je stvar pre svega percepcije. Poslovnik je jasan. Predsednik Skupštine opštine vodi sednicu, stara se da na sednicama vlada određeni red, da se odbornici drže teme, da ne koriste grube, vulgarne reči... Kada za govornicu izađe neki od odbornika i ukoliko skrene sa teme, ja sam dužan da to prekinem i obrazložim. Usled toga dolazi do neke vrste rasprave između nas. U korist tome govori i činjenica da su do sada nebrojeno puta odbornici „Dosta je bilo“ imali primedbu, a da su samo dva puta tražili glasanje Skupštine opštine o mogućem prekršaju poslovnika. Oba puta da nije bilo kršenja. A jednom oni čak nisu ni glasali, što opet govori o tome da njima nije stalo do toga da li je zaista prekršen postupak ili nije, nego im je samo važno da se to čuje, da ode u etar, da mediji objave da predsednik Skupštine opštine krši poslovnik. Ja bih mogao njih da pustim da pričaju 5 minuta, skrenu sa teme, odu na svoje mesto, pa potom da ja odem za govornicu i kažem to što imam, pa da se oni vrate i da onda replike idu u nedogled, ali ja to odmah prekinem, čemu je i vaš mediji bio svedok. Prekidao sam ja i odbornike vladajuće većine i izricao im opomene za dobacivanje ili bilo kakvo nedolično ponašanje. Iz ovog se jasno vidi da ne pravim razliku između odbornika vlasti i opozicije.\nTokom 2016. godine i 11 zasedanja donete su neke vrlo važne odluke, a u 2017. treba da se donese još mnoštvo odluka kako bi se završilo ono što je i predviđeno planom i programom i ono što je obećano građanima.\n- U 2017. godini očekujem, pre svega, da Skupština opštine donese niz odluka koje će da pospeše privredni ambijent na teritoriji opštine Bečej, što će omogućiti privlačenje domaćih i stranih investitora, što smo već počeli u prethodnim godinama. Domaće i strane firme će se otvoriti u Bečeju i stvoriti klimu za zapošljavanje naših sugrađana. Dalje nas očekuje i niz odluka u vezi infrastrukture, kako bismo nastavili sa infrastrukturnim projektima. Pre svega da trg bude završen. Krenuće se i u drugu fazu rekonstrukcije trga, a to je postavljanje fontana. Trebalo bi da se krene u sređivanje plaže, asfaltiranje ulica, trotoara, uređivanje industrijskog parka – to su odluke koje nas čekaju u narednom periodu. Tu su i odluke koje će dovesti do toga da Opštinska uprava bude efikasnija, da u pravom smislu postane servis građana opštine Bečej. Nadam se da ćemo uspešno završiti zadatke koji su pred nama i iskoristio bih priliku da svim vašim čitaocima i građanima opštine Bečej čestitam božićne i novogodišnje praznike, kako onima koji slave po Gregorijanskom, tako i onima koji praznike slave po Julijanskom kalendaru. Ovom prilikom čestitam praznike i vašoj redakciji i zahvaljujem se na korektnoj i profesionalnoj saradnji - rekao je Nenad Tomašević.\nMore in this category: « Intervju sa predsednikom opštine Draganom Tošićem: U 2016. godini smo nastavili ono što smo započeli prethodnih godina U centru je ponovo uključeno javno osvetljenje: „Pobeda“ još ne odlazi na obalu Tise\t»


Mesud Hero za NAP: Očuvanje historijskog nasljeđa BiH je na najnižem nivou u Evropi | hamdočamo\nMesud Hero za NAP: Očuvanje historijskog nasljeđa BiH je na najnižem nivou u Evropi\nAUTOR KNJIGE O ZLOČINIMA U HERCEG-BOSNI\nRat ga je zatekao na poslu u Muzeju “Bitke za ranjenike” u Jablanici. Odmah se dobrovoljno priključio Teritorijalnoj odbrani štaba u rodnom Prozoru. Prvo ratno iskustvo imao je u junu 1992. godine na Tinovom brdu kod Hadžića prilikom jednog pokušaja deblokade Sarajeva iz tog pravca.\nNakon prvog oružanog sukoba između Armije RBiH i HVO-a u Gornjem Vakufu, njegova jedinica je povučena sa sarajevskog ratišta. Do napada HV i HVO-a na Prozor 23. oktobra 1992. godine, bio je običan vojnik. Poslije okupacije Prozora od HVO-a postao je pomoćnik komandanta za moral i prvi čovjek ratnog Predsjedništva općine Prozor. U miru je izabran za poslanika u Federalnom parlamentu, ali nakon jednog mandata više nije želio imati doticaj sa politikom.\nPATRIA: Šta je ovo što imamo danas u odnosu na ono što su prave patriote nekada sanjale?\nHERO: U brutalnoj agresiji sa zapada 967 prozorskih Bošnjaka je završilo u logorima HVO-a, a 181 Bošnjak je nestao! Od tog broja samo je jedan pronađen živ i to u Danskoj, za 55 njih ni danas se ništa ne zna, a ostali su pronađeni u pojedinačnim i masovnim grobnicama. U takvim uslovima, zahvaljujući organizovanom otporu i odbrani, prozorski Bošnjaci su sačuvali dio teritorije i naroda i stvorili “odskočnu dasku” za povratak Bošnjaka u dijelove Općine iz kojih su protjerani 1992. i 1993. godine. Bio sam dio te organizacije, imao svoju odgovornost i na to sam jako ponosan. Inače, cijelo vrijeme rata ovo Predsjedništvo, koje je provodilo zakone Republike BiH, vršilo je vlast u istočnom dijelu Prozora. Na toj teritoriji organizirali smo vlast,ali i jaku vojnu i policijsku organizaciju koja je provodila tu vlast. Od septembra 1994. godine, Samostalni bataljon “Prozor” u svom stroju ima 970 boraca, organizovanih u 5 četa, od kojih se 24. januara 1995. godine postrojila 446. prozorska brigada IV korpusa ARBiH.\nNažalost, mir u Bosni i Hercegovini je nastupio uz brojne ustupke koje su srpskoj strani učinili bošnjački političari. Da li su morali? Ja mislim da nisu. Čini mi se da se vodila politika “daj šta daš”samo da se završi rat i da ne budemo kao Palestinci. Nije određen prag ispod kojeg se ne smije ići. Sve je u politici bošnjačkih političara bilo na pregovaračkom stolu. Nije bilo ništa sveto i nedodirljivo, a trebalo je biti. Nije ovo država po mjeri onih koji su za nju položili svoje živote! Nije ovo država za koju sam se i sam odano borio.\nPATRIA: Nuđene su vam i funkcije, ali ste ih odbijali.\nHERO: Odbio sam da vršim dužnost direktora Uprave za izbjeglice HNK. Ubrzo sam vidio da su na direktorske i ministarske fotelje počeli jurišati podrumaši, kukavice i ljudi koji su rat proveli u dijaspori i u miru se vratili. To je naročito vidljivo kod prozorskih Bošnjaka.Da bi se dodvorili stranačkim šefovima falsifikovali su papire da su pripadnici Armije, a ja znam da su došli u vojsku pred sami kraj rata, mobilisani po sili zakona.\nPATRIA: Nažalost, već su stranke i državni aparat pokazali da ne cijene znanje niti ga promoviraju? Kakva su vaša iskustva? Šta da se uradi da znanje bude vrijednost bez koje nema budućnosti?\nHERO: Neposredno poslije rata devastiran je sistem osnovnog, srednjeg i visokog obrazovanja. Naučna zvanja su toliko devalvirala da imate magistara i doktora nauka raznih usmjerenja, ali bez ikakvog znanja, vještina i kompetencija. I baš oni koji su te diplome i zvanja stekli na, najblaže rečeno, vrlo sumnjiv način, zaposjeli su mjesta u obrazovnom sistemu, i proizvode neznalice. Pali su kriteriji i standardi. Izuzetno nadareni ljudi nemaju nikakvu perspektivu u ovoj atmosferi, jer prednost pri zapošljavanju imaju partijama na vlasti odani glupani. Odgovorna politika bi trebala da razmišlja o programskoj reformi osnovnog i srednjeg obrazovanja. Ja nisam čuo do sad da neko o tom i razmišlja ili priča, a kamoli da nešto radi.\nPATRIA: Prije pola godine ste sa novinarom Fuadom Kovačem objavili knjigu “Hrvatska Republika Herceg-Bosna – agresija i zločin”. Kakve su reakcije? Ono što se zna je da ste od brojnih stručnih ljudi dobili pohvale.\nHERO: Ovaj uistinu obiman naučni rad je plod višegodišnjeg prikupljanja dokumentacije, analiza stručne i naučne literature o ovoj temi, kao i onog što je u ratu nastalo u dnevnoj i periodičnoj štampi i kod nas i u okruženju. U tom radu prikupili smo oko 3000 dokumenata različite provenijencije. Od tog je svega njih 187 našlo mjesta u knjizi i objavljeno u obliku faksimila.To je prvi rad bosanske historiografije koji se bavi hrvatskim teritorijalnim pretenzijama na Bosnu i Hercegovinu kroz duži vremenski period, a one su kulminirale političkim projektom kojeg su nazvali “Hrvatska Zajednica/Republika Herceg-Bosna”. Stručni i naučni krugovi u Bosni i Hercegovini su reagovali tako da su izrekli najljepše ocjene, a neki dodjelili čak i same superlative. Takođe, mediji dobro prate knjigu,njen sadržaj i naše promocije. Prave se emisije o drugostepenom postupku “hercegbosanskoj šestorki ” u Haagu i upoređuju novi dokumenti objavljeni u ovoj knjizi. Naučne institucije i struka u Republici Hrvatskoj šute, ne reaguju. Kao da nemaju šta reći! I to puno govori. Mi smo ponosni na ovu knjigu, jer smo javnost upoznali da je u više presuda međunarodnog krivičnog suda u Haagu nedvosmisleno potvrđena umiješanost režima Franje Tuđmana u bosanski rat 1992-1995.,odnosno da se radi o stanju međunarodnog ratnog sukoba, a nikako o ratu između bosanskih Hrvata i Bošnjaka.\nPATRIA: Izuzetno je važno da vi kao historičar radite na novijoj historiji Bosne i Hercegovine. Vaša knjiga o Herceg-Bosni je urađena naučno i stručno i to je ono najvažnije. Zašto se vaše kolege historičari ne bave temama iz prošlog rata kao i vi? Nemamo baš previše odgovora na prošli rat i agresiju na BiH.\nHERO: Teme iz novije historije BiH su povezane i s aktuelnim dnevnopolitičkim problemima u našoj zemlji. Razumijem političare što iz nekih političkih razloga ne govore i ne pišu ono što misle. Ali, pravi intelektualci se ne mogu tako ponašati. Zadatak historijske nauke je da utvrdi istinu na “sudu historije”, pa nek košta šta košta! Historičari, više od drugih dobro shvataju jednu staru latinsku poslovicu koja kaže da istina rađa neprijatelja, pa se često ne upuštaju u osjetljive teme. Zato tu prazninu koriste novinari, publicisti, politolozi i ljudi drugih stručnih usmjerenja da iznose svoja, vrlo često pogrešna stajališta o raznim događajima i pojavama iz bosanskohercegovačke bliže pa i dalje prošlosti. To ne doprinosi utvrđivanju i širenju istine. Osim toga u novije vrijeme se protura jedna vrlo opasna teza da u Bosni i Hercegovini o svemu postoje 3 istine. Istina je apsolutna kategorija i konačna je ona koja se utvrdi na sudu. Ali mi danas imamo jednu političku elitu koja sebe i svoj narod proglašava “nositeljima evropskih vrijednosti”, a ne prihvata istinu utvrđenu na jednom međunarodnom sudu, što je apsurdno.\nPATRIA: Svojevremeno ste uradili veliki rad o Slovencima u Sarajevu i BiH od 1941. pa do novijeg vremena. Tema je vrlo zanimljiva i tiče se doseljavanja Slovenaca u BiH početkom Drugog svjetskog rata. Oni su ovdje dočekani apsolutno prijateljski. Mnogi su ostavili izuzetan pečat na gradove i državu BiH.\nHERO: Taj rad nije veliki po obimu, ali je veliki po rezultatima istraživanja koje sam proveo. Zanimljivi su stereotipi koji u Bosni vladaju o Slovencima. Ovdje se misli da su Slovenci škrti, zatvoreni i nedruželjubivi, hladni i sebični, i po mentalitetu i običajima slični Nijemcima, odnosno ljudima sa sjevera Evrope. Sve to je netačno i ne znam na čemu se temelje ove zablude. Slovenci su se u većem broju u Bosnu počeli doseljavati kao stručna radna snaga za vrijeme austrougarske uprave. Oni su najotvorenija nacionalna manjina u BiH, brakovima su se miješali sa svima, tako da danas gotovo da i nema pravih Slovenaca. Npr. jedan od funkcionera Društva Slovenaca u Sarajevu zove se Asim Kulenović. A jeste porijeklom Slovenac. U ovom radu objavio sam neke dokumente, pa čak i fotografije deportacije Slovenaca za vrijeme Drugog svjetskog rata u Bosnu. Tada su u Visokom grupe protjeranih Slovenaca ličile na današnje izbjeglice, ili su bili čak i u gorem općem stanju. U vremenu koje je iza nas Slovenci su dali veliki doprinos privrednom razvoju naše zemlje, potpuno nesrazmjeran brojnosti i veličini ove nacionalne manjine.To je narod velikih krajnosti. Našao sam u proteklom ratu Jana Doršnera i Igora Vrgu, Slovence koji su bili spremni da daju život za odbranu Sarajeva. S druge strane imamo i Slovenca Franca Kosa, ratnog zločinca iz srebreničkog genocida. Riječ je o monografiji u kojoj nekoliko autora obrađuje Slovence u BiH u raznim oblastima života i raznim periodima naše prošlosti, koju je tada finansiralo Ministarstvo kulture i sporta Slovenije.\nPATRIA: U Historijskom muzeju BiH ste napravili dvije stalne postavke “BiH kroz stoljeća” i “Opkoljeno Sarajevo”. Tih izložbi više nema, pa se čovjek pita šta je tu stalno?\nHERO: Historijski muzej BiH je, po odluci osnivača, a to je država Bosna i Hercegovina, javna ustanova koja proučava, prikuplja i prezentira arhivsku građu, muzejske artefakte i plodove raznih oblika umjetničkog izraza, koji su važni i svjedoče državu Bosnu i Hercegovinu kao historijsku činjenicu. Nažalost, ovaj Muzej to više ne radi. Nije mi poznato da je neko donio odluku o promjeni djelatnosti, ali je činjenica da Muzej više ne radi ono zbog čega je osnovan. Trenutno je to neka galerija savremene umjetnosti u kojoj svoja djela izlažu umjetnici sumnjivog kvaliteta. Stalnu postavku “Bosna kroz stoljeća” uradio sam s kolegicom Amrom Čusto i kroz ovu izložbu posjetioci su se mogli upoznati s najvažnijim događajima iz historije Bosne i Hercegovine. Na žalost nekom je palo na pamet da skine tu izložbu radi postavljanja jedne izložbe fotografija, koja nema nikakve veze s našom historijom. Nakon toga “Bosna kroz stoljeća” nikada nije vraćena. Posjetioci danas u Historijskom muzeju BiH ne mogu vidjeti gotovo ništa iz naše historije, ali za to mogu vidjeti neke bikove na slikama, izložbe pod naslovom “Bolnica za ljubavnike” itd., itd.\nŠto se tiče stalne postavke “Opkoljeno Sarajevo”, koju smo otvorili 2003. godine, i koju je platila Gradska uprava Sarajeva, ona je jako reducirana i zbijena u vrlo mali prostor. Napominjem da se u Muzeju govori kako je izložba “redizajnirana”, međutim, muzeologija ne poznaje ovaj termin. To “redizajniranje” je urađeno vrlo nestručno, jer su tu aktivnost obavili muzejski pripravnici i početnici. Posljedica je da su sklonjeni najvrijedniji eksponati, a u ovakvom konceptu za većinu njih nema ni mjesta! Ove izložbe ima, ali u nekom osakaćenom i oskrnavljenom obliku.\nPATRIA: Autor ste brojnih muzejskih izložbi poput “Izložbe fotografija o genocidu u Srebrenici”, izložba o “1. korupsu Armije RBiH”, pa “Vrijeme zla u karikaturi Hasana Fazlića”. Koliko su te izložbe posjećene? Koliko je snažna svijest o očuvanju historijskog nasljeđa?\nHERO: Izložbe o kojima govorite su privremenog karaktera i sad više nisu dostupne javnosti. Mogu samo reći da nije lahko raditi izložbe na određenu historijsku temu, kako to traže muzeološki standardi i pravila. Da bi neka izložba bila dobro napravljena potrebno je izvršiti temeljito istraživanje i prikupljanje materijala koji će biti izložen. Svaka je priča za sebe, ali bih izdvojio izložbu “Vrijeme zla u Karikaturi Hasana Fazlića”. Radi se o izložbi političkih karikatura koje nemaju za cilj da gledaoca nasmiju. Ne! To su političke karikature o osobama i događajima koje te iste osobe i događaje oštro kritikuju, šikaniraju pa i napadaju. To su slike u punom koloru tako da imaju i svoju umjetničku vrijednost. Ali, kroz ova djela Hasan Fazlić, jedan od najpoznatijih svjetskih karikaturista u drugoj polovini dvadesetog stoljeća, govori svojim slikama o tome šta misli o neofašizmu, nacionalizmu i šovinizmu, zbog kojih je proliveno toliko suza i krvi! To je svojevrsna i potpuno originalna hronika vremena.\nA što se tiče svijesti o potrebi čuvanja historijskog pa i prirodnog nasljeđa Bosne i Hercegovine, neću ništa novo reći ako kažem da je ona vjerovatno na najnižem nivou u Evropi! Razni zavodi za zaštitu spomenika i Komisija za nacionalne spomenike na nivou države, nemaju ovlaštenja da se bave efektivnom zaštitom. Nema dovoljno sredstava za provođenje mjera tehničke i hemijske zaštite, nema ni političke volje da se promijeni situacija, niti ima ikakvih instrumenata da zaštite brojne arheološke lokalitete. Ne postoji nikakva evidencija ili katalog o našem otuđenom kulturnom blagu u inozemstvu. U Bosni i Hercegovini se ne poštuju i ne provode evropski standardi koji regulišu čuvanje i zaštitu materijalne i nematerijalne kulturne baštine naših predaka. To se više radi u okviru etničkih i vjerskih zajednica, kao da nikad ništa nismo imali zajedničko, nego smo ovdje živjeli podijeljeni zidovima. Takvim odnosom nećemo moći zaštititi bogatu kulturnu ostavštinu, koja bi mogla biti značajan generator razvoja turizma, kao jedne od najperspektivnijih privrednih grana u Bosni i Hercegovini.\n« Hrvatska otvara konzulate u Vitezu i Livnu IGRE KOJE SE NE SMIJU IGRATI: Erdogan ima važnu poruku za svijet u vezi Bosne i Balkana… »