Povrede Čukarički: Mudrinski, Đurić, Zorić štake | Mondo Sport\n20.11.2017. | 16:59 > 17:12 1\nDobar početak nedelje na Banovom brdu. Posle pobede protiv Napretka u Kruševcu, treneru "brđana" Nenadu Lalatoviću pozitivne vesti stigle su i od klupskih lekara i fizioterapeuta.\nTrojica povređenih igrača stala su na noge i napravila velike pomake. Darko Zorić od danas trenira sa ekipom, prvi put posle operacije krajem oktobra, a Đorđe Đurić i Ognjen Mudrinski odbacili su štake posle nekoliko nedelja.\nMudrinski je pod nadzorom stručnjaka počeo da se oslanja na operisanu nogu.\n"Mogu sve sem da trčim", rekao je centarfor Čuke za klupski sajt.\nPosle teške povrede (polomljena kost potkolenice, pokidan ligament stopala i iščašen skočni zglob) i hitne operacije 2. oktobra, Mudrinski je pre desetak dana prvi put ostavio pomagala na stranu.\n"Bez štaka sam desetak dana, a pre nedelju dana mi je izvađen šraf, pa se od tada oslanjam na nogu i normalno hodam. Oporavak protiče kako treba i počeo sam da vežbam kod našeg najboljeg kondicionog trenera Andreje Milutinovića", rekao je Mudrinski.\nPrvi špice Čuke objasnio je da je zbog dugog kretanja sa štakama i zbog nošenja zaštitne čizme oslabio ugroženi mišić, zbog čega jača zglob.\n"Neću nigde da žurim i kad budem siguran da sam sto odsto zdrav radiću maksimalno. Sad moram da pazim, ali najgore je nadam se iza mene", dodao je Mudrinski i rekao da je veoma srećan zbog dobrih rezultata ekipe.\nU tako pozitivnoj atmosferi, "brđani" su počeli pripreme za meč protiv Crvene zvezde u nedelju.\n14.11.2018. | 19:03 0 0\nNa klupi tima sa Banjice dobro poznato lice - Dragan Stevanović, koji je tokom igračke karijere tri puta nosio dres...\n14.11.2018. | 08:52 > 09:00 video 23 0\n"Sportski žurnal" otkriva da u izveštaju iz Novog Sada nije bilo ničega neuobičajenog.\nFOTO poruka iz Radničkog: Ne brinite!\n13.11.2018. | 17:01 > 17:07 9 1\nNa Instagram profilu Radničkog iz Niša osvanula slika Nenada Lalatovića sa svojim pomoćnicima i poruka za javnost:...\n13.11.2018. | 09:43 > 11:09 17 0\nU Radničkom nezadovoljni ponašanjem trenera, bez obzira na sjajne rezultate tima.\nPregled kola Superlige! (VIDEO)\n10.11.2018. | 22:14 video 1 0\nPogledajte sve golove i najzanimljivije detalje 16. runde - poslednje pred novembarsku pauzu.\nNapredak pokvario žurku na Banjici (FOTO)\n10.11.2018. | 19:51 > 19:57 photo 3 21\nKruševljani slavili protiv Rada na obeležavanje 60 godina od osnivanja "građevinara",\nSedma pobeda Mladosti, sedmi poraz Vojvodine\n10.11.2018. | 17:46 > 17:55 1 0\nGolom iz penala rešen pobednik u Lučanima.\n10.11.2018. | 14:58 > 17:21 0 0


Protest u Gazi: Ubijen Palestinac | BN\nProtest u Gazi: Ubijen Palestinac\nNajmanje jedan Palestinac je ubijen, dok je 46 osoba ranjeno kada je izraelska vojska zapucala na demonstrante tokom obeležavanja prve godišnjice protesta protiv blokade Pojasa Gaze, saopštili su palestinski zvaničnici.\nSvijet 30.03.2019 | 18:03\nViše hiljada Palestinaca okupilo se na mestima u blizini granice sa Izrelom kako bi obeležili prvu godišnjicu protesta u Pojasu Gaze, a izraelski vojnici ispalili su suzavac i otvorili vatru na grupe aktivista koji su se približili graničnoj ogradi, prenosi AP.\nPrema navodima palestinskih zvaničnika, najmanje jedan Palestinac je ubijen, a 46 učesnika protesta ranjeno u pucnjavi.\nProtest u Pojasu Gaze\nPrema navodimaa palestinskog Ministarstva zdravlja iz Gaze, 17-ogodišnji demonstrant je preminuo nakon što je upucan u lice u istočnom delu grada Gaze.\nAgencije su prethodno javile da su nekoliko sati pre masovnog protesta bezbednosne snage Izraela ubile jednog Palestinca u kampu nedaleko od granične ograde.\nU saopštenju se navodi da je 21-godišnji Muhamed Sad ubijen u kampu nedaleko od granične ograde, prenosi AP, dodajući da Vojska Izraela nije izdala saopštenje.\nUbijen jedan Palestinac isto kao da procitamo ubijena vaška,otprilike isto.Nikakve empatije,nikakave osude ma nista.To je kao nesto normalno.Dokle je ovaj svijet otisao.\nSta trazi tamo gdje mu mjesto nije. Dje problem\nBas ko cjepanice, otisao metar i nista, da ih nisu jevreji ogradili zicom trebali su kao sirijci u njemacku, ovako u zici cekaju da se jevreji dosjete gasa. E adolfe, okreces li se u grobu.


Poreklo prezimena,rodoslovi... • Srbija Forum\nDanas je 30 Mar 2020, 08:39\nTema posta: Poreklo prezimena,rodoslovi... | Poslato: 18 Dec 2012, 17:13\nPORODICA GRBIĆ - Grbići od 17. veka do danas\nGrbići iz Like i Bosanske Krajine\nNa prostorima Like i Bosanske Krajine tokom 20. veka je živeo veliki broj porodica Grbić, a zajedničko im je bilo to da im je slava Srđevdan. U drugoj polovini 17. veka Grbići su najverovatnije živeli u oblasti Bjelajskog Polja kod Bosanskog Petrovca. U toku Velikog rata (1683 – 1689), a i posle toga u uskočko/mletačkim akcijama koje je predvodio Stojan Janković vršena je seoba iz oblasti Bjelajskog Polja u Kninsku Krajinu. Najveće seobe su bile 1685/6. i 1692. godine u kojima je učestvovalo po 500 i više porodica sa oko 5000 članova po seobi. Seobe su se vršile starim rimskim putem Petrovac – Drvar – Knin. Najverovatnije u jednoj od ovih seoba su se preselili Grbići u Oton kod Knina.\nNakon rata pošto je Lika pripala Austriji, 1700. godine, oblast Gračaca i Zrmanje naseljava stanovništvo uglavnom iz Severne Dalmacije, pa su se i Grbići iz Otona preselili u ta mesta. U popisu 1712. godine u Zrmanji je bilo 5, u Gračacu 2 i u Podlapcu 1 kuća odnosno negde oko 16 porodica posto je neka od kuća imala 2-3 porodice. Od ovih 8 kuća 3 su bila bez zemlje, a oni su najverovatnije došli iz Bosne nakon što su ova dva mesta naseljena. Odavde su se Grbići raselili po Lici. Sigurno je da su se Grbići iz Gračaca odselili dalje jer se ne spominju u popisu iz 1915. godine u tom mestu. U tom popisu u Lici je bilo 102 kuće Grbića. Nakon Laudanova Rata (1688 – 1699) kada su Srb i Donji Lapac ponovo pripali Austriji, jedan deo Grbića iz Gračaca i Zrmanje se seli u Srb i Osredke. Odavde i iz predhodnih mesta stanovanja jedni Grbići naseljavaju u okolinu Drvara. Drugi se naseljavaju ponovo u oblast Bjelajskog Polja, a odavde se dalje sele po čitavoj Bosanskoj Krajini. Tokom poslednjeg rata, koji se desio krajem 20. veka Grbići se sele u pravcu Banja Luke, Vojvodine i drugih delova Srbije, kao i u inostranstvo.\nNeka mesta u kojima su u 20. veku živeli Grbići:\nLika: Babin Potok, Debelo Brdo, Kom, Kukljić, Medak, Osreci, Rešetar, Srb, Svračkovo Selo, Vrhovine, Zalužnica.\nBos. Krajina: Banja Luka, Bosanski Petrovac, Veliki Cvijetnić, Donje Vrtoče, Jasenovac, Klenovac, Mali Cvijetnić, Malo Očijevo, Račić, Skakavac, Smetnica, Smoljana, Suvaja, Čatrnja.\nTema posta: Re: Poreklo prezimena,rodoslovi... | Poslato: 15 Jun 2013, 15:10\nPredanja o poreklu Grbića i činjenice\nIkona Sv. Sergija i Vakha iz 7. veka\nNa osnovu predanja i dosadašnjih saznanja o poreklu Grbića postoje tri opcije, koja svaka za sebe ima činjenice koje govore u prilog tome.\na) Grbići su poreklom iz Stare Srbije. Ovo je prema predanju Grbića iz Like, a iz knjige Milana Divjaka Ličkog. Kao činjenica, koja govori u prilog tome je da je u mestu Rznic na Kosovu kod Dečana postojala crkva Sv. Srđa i Vakha u čijoj je blizini mesto Kruševac, koje se takođe spominje u tom predanju.\nb) Grbići su poreklom iz Hercegovine. Ovo je prema predanju Grbića iz Bjelajskog Polja, a iz rada Petra Rađjenovića “Bjelajsko Polje i Bravsko”. Kao činjenica koja govori u prilog tome je to što je kult Sv. Srđa i Vakha bio veoma izražen u okolini brda Srđ kod Dubrovnika, gde je postojalo više crkava posvećenih ovim svecima. Takođe, u okolini Trebinja se nalazi selo Grbići.\nc) Grbići su poreklom iz Crne Gore. Ova tvrdnja bi se takođe mogla uzeti u obzir kao ravnopravna predhodnim jer nekoliko crkava Sv. Srđa i Vakha je smešteno u oblasti bokokotorskog zaliva. Takođe u oblasti Krtola odnosno Grblja žive mnoge porodice koje slave Srđevdan, a većina Grbića iz Crne Gore živi baš u ovoj oblasti.\nBrekići (Breke) i Grbići\nJedna od retkih prezimena porodica koje slave Srđevdan iz oblasti gde su se nekada sudarala tri carstva su Grbići i Brekići (Breke). O njihovom zajedničkom poreklu se navodi u nekim radovima, a takođe govori činjenica da ova dva prezimena u prošlosti često sreću u istim oblastima. Ova dva prezimena se javljaju 1712. godine prema popisu Like i Krbave u mestima Zrmanja i Gračac. Poznato je da se stanovništvo ovih mesta doselilo iz Severne Dalmacije. O ovome govori činjenica da su Grbići ziveli u Otonu kod Knina, a poznato je da su Brekići (Breke) takođe živeli u okolini Knina (Ervenik). Brekići iz Zrmanje se u kasnijim popisima javljaju kao Breke. Grbići i Brekići iz Gračaca su se verovatno odselilili, jer ih na kasnijim popisima tamo nema, ali se javljaju na severu Like u mestima Vrhovine i Babin Potok. Početkom 20. veka ove dva prezimena se javljaju i selu Račić kod Bihaća u Bosanskoj Krajini. Ove porodice su se doselile u ovo selo iz Bjelajskog Polja (Bos. Petrovac) oko 1820. godine.\nSve ovo govori da Grbići i Brekići imaju zajedničko poreklo. Moglo bi se zaključiti da su se Brekići (Breke) poput Grbića verovatno doselili okolinu Knina iz Bjelajskog Polja u jednoj od seoba s kraja 17. veka, a da se odatle dalje neki sele po Lici i Bosanskoj Krajini.\nGrbići iz Like 1712.\nJedan od najstarijih dokumenata gde se spominju Grbići je “Popis Like i Krbave iz 1712.” оd Karla Kasera. Grbići se spominju u oblasti Zrmanje, Popina, Podlapca i Gračaca u 8 domaćinstava. Ovi Grbići su preci većine današnjih Grbića iz Like i Bosanske Krajine.\nZrmanja i Popina\nZadnja dva domaćinstava u Zrmanji i prvo u Gračacu su bili bezemljaši dok su ostali posedovali zemlju. Popis su vršili Austrijanci, nakon što je Lika 1689. godine pripala njima. U popisu se navode samo imena muških članova domaćinstva starijih od 16 godina. Sigurno je da se ovde radi o prezimenu Grbić jer je slično sa drugim prezimenima npr. Berkich=Brkić, Kernpotich=Krnpotić,...Napomena: Ovde je uzeto u obzir i prezime Gorbicz jer je najsličnije prezimenu Grbić prema ovom i kasnijim popisima.\nTema posta: Re: Poreklo prezimena,rodoslovi... | Poslato: 15 Jun 2013, 15:13\nGrbići u Bosanskoj Krajini\nIkona sa Svete Gore\nU Mali Cvijetnić Grbići su se doselili iz Otona. Tu se zadržali neko vreme i preselili u Veliki Cvijetnić u 30-ih godina 18. veka. Grbići iz Donjeg Vrtoča su se doselili iz Osredaka(Lika) pocetkom 50-tih godina 19. veka. U Malo Očijevo Grbići su došli iz Cvijetnića posle okupacije (1878). U Drvar Selo su se Grbići doselili iz Bos. Petrovca u drugoj polovini 20. veka.\nU Skakavac su se Grbići doselili 1879. iz Zrmanje. Grbići iz Smoljana su se doselili sa tromeđe Like, Dalmacije i Bosne. Iz Smoljane se krajem 18. veka doseliše u Suvaju, a onda se opet jedan deo vrati u Smoljanu. Dvadesetih godina 19.veka ovde se doseli još jedna grupa Grbića iz Ličkih Osredaka. U isto vreme se iz Grbići iz Bjelaja doseliše u Račić (Bihać).\nU selo Čatrnju su Grbići došli iz Suvaje oko 1800 godine. Grbići iz zaseoka Jasenovac kod Bravskog su došli iz Donjeg Lapca sredinim 19. veka. Odatle su jedni otišli u zaseok Klenovac, a drugi u zaseok Srneticu 60-tih godina 19. veka. Početkom 20. veka u Bosanski Petrovac je došla jedna porodica Grbić iz Suvaje.\nU Krnjeuši žive Grbići, potomci popa Jova Grbića iz Račića kod Bihaća, koji je u Krnjeušu došao kao đak i oženio se u popovsku familiju Karanović. Kada je umro poslednji sveštenik iz kuće Karanovića, Jovo Grbić je preuzeo parohiju i na tom mestu je proveo od 1867. do 1903. Njegova dva sina su živela u zadruzi i nakon Prvog svetskog rata.\nU Potkozarje su Grbići došli iz okoline Drvara i Unca.\nTema posta: Re: Poreklo prezimena,rodoslovi... | Poslato: 25 Dec 2016, 02:52\nPo molbi porodice Ajduković koja slavi Sv. Jovana a poreklom je iz sela Oravac kod Donjeg Lapca, saradnici "Vesti" su istražili njihove korene.\nU našoj knjizi o poreklu srpskih porodica imamo prilog "Ajduković, (H)Ajduković, ali i Ajduk", za povod nam je dao Uroš Ajduković iz Jajinaca, čija je porodica - kako je naveo - jedna od najstarijih u Jajincima pod Avalom i da im je krsna slava Sv. Vaskrsenije Lazarevo, odnosno Lazareva subota, tj. Vrbica.\nPo usmenom predanju, njihovo poreklo je Stara Srbija. U Jajince su stigli kad je knjaz Miloš raselio selo iznad konaka u Topčideru. U atar današnjih Jajinaca prvi je došao neki Stojko, do tada hajduk, poreklom, kako navodi i čitalac, iz Stare Srbije. NJegovi su potomci su prozvani Ajdukovići ili Stojkovići.\nU monografiji "Okolina Beograda" Ajdukovići su zabeleženi kao Hajdukovići, ali članovi familije nisu usvojili ovu "pravopisnu ispravku" i ostali verni narodskom obliku prezimena.\nU prvom izdanju Vukovog "Rječnika" (1818) slova h uopšte nema, čak ni u azbučniku, odnosno Vuk ne navodi nijednu reč koja počinje tim slovom jer je "u svom, srpskom, narodu nije čuo". H (hajduk) će se pojaviti tek u izdanju "Rječnika" iz 1852.\nA Stojkoviće zaista nalazimo u Staroj Srbiji, na Kosovu.\nPrezime Ajduković veoma je rasprostranjeno. Ajdukovića ima u Smederevskoj Palanci (doselili se iz kruševačkog kraja sredinom 19, veka, slave Jovandan). U Vojnoj granici, u Đurđevcu, Slavonija, bilo ih je još 1651, u Stupovima, kod Kutine, još ranije - u 16. veku, u Moslavini od 17. veka, u Bačkovcima i Gornjoj Kovačici od 16. do 19. veka, dok su Severinu popisani krajem 19. veka. Kod M. Radeke, u "Gornjokarlovačkom vladičanstvu", zabeleženi su Ajduci, Hajduci i Ajdukovići. Prvi i drugi slave Jovandan, a treći i Jovandan i Đurđevdan.\nPrezime Ajduković sreće se i u Lapcu (Lika). U "Leksiku prezimena SR Hrvatske" zabeleženi su Ajdukovići, Ajduci i Ajdučići, ali i Hajduković, Hajduk, Hajduka i Hajdukov. Prema popisu stanovništva 1748. godine, Ajdukovića je bilo na salašima u okolini Sombora i u Mošorinu od 1793.\nPrema Đ. Janjatoviću, među srpskim prezimenima u Bosni (izuzev zvorničko-tuzlanske eparhije), krajem 19. veka, Ajdukovuća sa slavom Sv. Jovan bilo je u Bjelajskom polju, u selu Medeno Polje, a doselili su se iz Udbine 1879, kao i u Pučeniku, ali su oni došli iz Like. Isto i Hajdukovići u Gornjoj Suvaji i Glinici. Hajdukovići su došli iz Like i slave istu slavu. Bilo ih je, i valjda još ima, i u Vlasenici, slave Sv. Jovana.\nJ. Erdeljanović u "Staroj Crnoj Gori" navodi bratstvo Hajdukovića u Podgoru (Crmnica), u selu Utrgu, postoji zaseban kraj u nižem delu naselja Poskaličanima gde žive Hajdukovići i njima srodni Jovetići i u Bobovištima, u Crnogorskoj Krajini.\nPredak Ajdukovića u Jajincima, Stojko Stojković, kao nesporni hajduk sa nadimkom Ajduk, verovatno je prelaskom u ovo mesto promenio slavu, a vremenom je, prema njegovom nadimku, prevladalo prezime Ajduković.\nTema posta: Re: Poreklo prezimena,rodoslovi... | Poslato: 25 Dec 2016, 03:00\nPo molbi porodice Kavržić iz Minhena, koja je poreklom iz Banjaluke, saradnici “Vesti“ su istražili njihove korene.\nPrema našem glavnom izvoru - Đ. Janjatović: "Prezimena Srba u Bosni" - Kavržići, krajem 19. veka, nisu evidentirani ne samo u banjalučkom kraju, već nigde u celoj Bosni i Hercegovini. Nismo ih našli ni u jednom drugom od svih naših izvora građe i raspoloživoj literaturi. Znači ni u jednoj srpskoj oblasti, niti uopšte na prostor nekadašnje Jugoslavije. Kavržića, međutim, ima u Laktašima, kao i u Banjaluci i Beogradu!\nU najpotpunijem izdanju Vukovog "Srpskog rječnika", iz 1852, našli samo glagol kavraisati (turskog porekla) i imenicu kavrika - "trava za sijeno (u Lici)". U rečniku turcizama A. Škaljića stoji da kavra znači spona, petlja, dok se kavramak, glagol prevodi sa ščepati, stisnuti, ukleštiti...\nA pošto kavraisati znači saviti ekser koji probije na drugu stranu daske, pomislili smo da bi to moglo da ukaže na zanimanje predaka nših čitalaca, da su bili majstori "nekakvih kavrga" - da su pravili spone ili gvožđa i zamke za lov.\nU Dedijerovoj "Hercegovini" smo pronašli Kalajdžiće, to jest Nenkovce, u selu Ivici kod Hrasnog, sa slavom Đurđevdan. Pretpostavili smo da su Kalajdžići bili majstori (i) za "kavre", ili "kavrge", ako je postojao takav naziv. Usput, krećući se ka Posavini, dobili su po tome nadimak, a onda po njemu - novo prezime, koje je možda bilo najpre nadimak nekom od predaka naših čitalaca.\nDodajmo da smo u "Rečniku srpsko-hrvatskog književnog i narodnog jezika" našli dva značenja reči kavrga - "manja primitivna posuda" i kao nadimak za čoveka malog rasta, nedovoljno razvijenog.\nAli, videli smo da smo, u izvođenju etimologije reči koja čini osnovu prezimena Kavržić, ispustili važan detalj - da se suglasnik g, kad se nađe ispred i, menja u z (noga-nozi, sluga-sluzi), pa smo zaključili da su, po tom jezičkom pravillu, članovi ove familije po reči kavrga postali - Kavrzi. Do toga smo došli kad smo u Beogradu naišli na prezime Kavrzić.\nTema posta: Re: Poreklo prezimena,rodoslovi... | Poslato: 22 Jan 2017, 20:30\nLjubiša Đurović iz Berlina, poreklom iz Klatičeva, zatražio je od etnologa ''Vesti'' da istraže poreklo njegove porodice, koja slavi Aranđelovdan.\nĐurovića ima u pet domaćinstava u Klatičevu, dok ih u susednom Takovu ima 10 domaćinstava, sa slavom Nikoljdan, doseljenih od Sjenice pred Prvi srpski ustanak. Ove podatke g. Ljubiša iznosi prema monografiji "Takovo" M. Filipovića i kaže da sa ovim Đurovićima, u Takovu, nisu ni u kakvom srodstvu. Njemu je deda pričao da su se doselili od Ivangrada. Čuo je da istorijski arhiv u Čačku ima više podataka. Moli nas za objašnjenje odakle su poreklom Đurovići iz Klatičeva kod G. Milanovca.\nM. Filipović navodi i Đuroviće u Pranjanima (Takovo), poreklom od Sjenice, ali sa slavom Stevanjdan. Drugi Đurovići sa slavom Đurđevdan i sv. Vračima (slava po imanju) naseljeni su iz Družetića. To sve kaže Filipović u navedenom delu, ali isto tako kaže da su Đurovići u Klatičevu jedan rod sa Pantelićima i Jovanovićima i da su najverovatnije daljim poreklom iz Crne Gore.\nNaše istraživanje okolnih oblasti pokazalo je neke nove činjenice o poreklu ove porodice. Došli smo do podataka o Đurovićima sa slavom Aranđelovdan u Guči (Dragačevo). Oni su nastanjeni s leve strane reke Bjelice u najsevernijem džematu Šušićima. Đurovići spadaju u najstarije familije u tom selu.\nImaju srodnike u ljubićkom selu Bresnici i potiču od dva brata: Đura i Stanka koji su se se iselili iz Sjenice. Od Đure su u Guči Đurovići, a u Bresnici, od Stanka - Stankovići. Osim ovog predanja zajednička im je slava Aranđelovdan, a zajednički su im i kumovi - Bugarčići iz Guče. Bugarčići su ovde mnogo stariji naseljenici od Đurovića.\nU Gornjem Ibru ima ih u selima Obrva u Rudničkoj Moravi, gde su starosedeoci, kao i u selu Oplanići, u koje su se doselili iz sela Popović. Obe familije slave Aranđelovdan.\nDaljim poreklom su iz plemena Pipera, ali za ustanovljavanje tih korena, potrebno je duže istraživanje.


HEKLANI STOLNJACI ŠEŠIRIĆI ZA BOCE NAUŠNOCE.\nObjavljen: 30.5.2013. 16:13:38 Kategorija: Razno\nKOZJI SIR I MLIJEKO PRODAJEM.\nObjavljen: 30.5.2013. 16:11:33 Kategorija: Mliječni proizvodi\nObjavljen: 30.5.2013. 16:09:01 Kategorija: Mliječni proizvodi


CBD i progresija MS-a - Život je čudo\nCBD i progresija MS-a\n2 years ago wiland\nMultipla skleroza je progresivna bolest nervnog sistema koja se karakteriše procesom demijelinizacije kičmene moždine i mozga. Proces demijenilizacije podrazumeva gobitak bele supstance, mijelina koja obavija nervnu ćeliju. Gubitak mijelinskog omotača ili njegovo ostećenje dovode do nastanka lošeg sprovođenja impulsa kroz nervna vlakna i povlači sa sobom nastanak svih simptoma ove bolesti (spazam mišića ,poremećenu motoriku, otežano kretanje koje, usled progresije bolesti, rezultira paralizom).\nJedna od metoda alternativnog lečenja koja pruža naučno vidljive rezultate je i tretman multiple skleroze kanabidiolom ( CBD ), što i predstavlja tematiku ovog članka.\nKanabidiol (CBD) je jedan od mnogobrojnih aktivnih sastojaka biljke pod nazivom indijska konoplja (Cannabis indica) . Naučno je dokazano da je ujedno i jedna od najefektivnijih supstanci ove biljke u terapiji multiple skleroze. Mehanizam dejstva kanabidiola se realizuje preko CB1 I CB2 receptora. Pomenuti receptori su prirodno prisutni u našem nervnom tkivu . Međutim, kod multiple skeroze je zabeležen veći broj CB2 na plakovima koje stvara bolest a CB1 receptori su registrovani na području demijelinizacije. CBD delujući na pomenute receptore dovodi do smanjenja spazma mišića i tremora. Takođe je dokazano da se smanjuje bol prouzrokovan ovim spazmima, tu se CBD meša sa malom dozom THCa.\nNeka naučna istraživanja su pokazala da se dejstvom CBD –a na pomenute receptore aktiviraju procesi koji kontrolišu komponentu zapaljenja kod multiple skleroze. Tačnije, aktivacijom CB1 receptora se smanjuje oslobađanje glutamata što dovodi do usporavanja oštećenja nerava.\nTakođe, kanabinoidi mogu imati ulogu i u obnavljanju mijelinskog omotača smanjenjem faktora upale i stimulacijom sinteze mijelina, glavnog proteina mijelinskog omotača.\nDugotrajnom upotreboma kanabisa mogu se u mnogome smanjiti simptomi izazvani MSom, da pri tome nema nikakvih nuspojava kao što je slučaj sa kotikosteroidima.\nVečito pitanje uzroka nastanka bolesti MS (za medicinu je to idiopatska bolest) mežutim sve više se u svetu medicine piše da je mogući uzrok nastanka bolesti Borrelia Burgdorferi inače poznata kao uzročnik lajmske bolesti. Više o tome pročitajte ovde…\nSavetujemo da popunite ovaj Horovitsov upitnik i na osnovu rezultata se konsultujete sa svojim lekarem.\nza više informacija obratite nam se ili dođite do Savetovališta “Vera u Život”\nPrevious Magnezijum hlorid\nNext Teški metali i njihova uloga u nastanku hroničnih bolesti


Јован Пејин: Степинац, светац из пакла | Јадовно 1941. – КУЛТУРА СЈЕЋАЊА\nJovan Pejin: Stepinac, svetac iz pakla\nDatum objave: četvrtak, 10 avgusta, 2017\nSrbi i Rusi su jedini evropski narodi koje su rimokatolici žive spaljivali samo zato što su pravoslavni. Hitler je bio sumnjičav u uspeh istrebljenja Srba, Stepinac je verovao\nNajnovija knjiga istoričara Jovana Pejina „Stepinac, balkanski Tomas de Torkemada“, o kardinalu Alojziju Stepincu, prevedena na ruski jezik, istorijski je i dokumentovan odgovor na pokušaj da se ovaj hrvatski crkveni poglavar beatifikuje, da se pretvori u svetitelja onaj koji je blagosiljao, nadgledao i nagrađivao masovne ustaške zločine nad srpskim narodom u NDH od 1941-1945. Pejin, istoričar, arhivski savetnik, svojevremeno direktor Arhiva Srbije, za „Pečat“ govori o ulozi Stepinca u genocidu nad Srbima u NDH, o antisrpskoj političkoj klimi u okruženju. Na početku razgovora, on ukazuje na istorijska dokumenta, svedočanstva o zločinima nad Srbima u NDH, i na saznanja do kojih je došao.\n– Na osnovu raspoložive literature i arhivske građe koju sam koristio u radu stekao sam određeni pogled na ličnost i delatnost zagrebačkog nadbiskupa, a potom kardinala Alojzija Stepinca. Pogled sam dopunio čitanjem i korišćenjem arhivske građe nastale radom državnih organa Nezavisne države Hrvatske te mogu da zaključim: da je Dante Aligijeri bio živ 1941-1945, „Crkva u Hrvata“, Hrvati zajedno sa „novim Hrvatima“ odavno, već od 1946. godine, imali bi pravog sveca i „mučenika“ – izravno iz pakla! Koristio sam i proverene podatke Muzeja genocida u Beogradu, koji je ustanovio dr Milan Bulajić, relevantnu literaturu kao i arhivsku građu ustaške provenijencije iz zbirke Arhiva Srpske pravoslavne crkve. Našao sam mnogo podataka iz građe nastale radom organa nemačkih i italijanskih okupatora koja je predata sudu javnosti.\nZašto je knjiga najpre prevedena na ruski?\nRusi su, kao i Srbi, na udaru rimokatoličke propagande iz Poljske i Litvanije a sada i iz dela unijatske Ukrajine. Srbi su na udaru sa prostora savremene Hrvatske, a delimično i iz Mađarske. Srbima i Rusima je ugrožena duhovnost, a sa njom i civilizacijski i nacionalni identitet. Srbi, njihova elita, o civilizacijskoj ugroženosti manje razmišljaju, tačnije vrlo su nemarni, i ne pružaju čvrst otpor kakav bi trebalo da pruže – za razliku od ruske elite koja je beskompromisna. Elite oba naroda dobro znaju da su Srbi i Rusi jedini evropski narodi koje su rimokatolici žive spaljivali samo zato što su pravoslavni! Ovo je osnovni razlog zašto je knjiga prevedena na ruski jezik. Očekujem, vrlo brzo, da se knjiga pojavi i na engleskom jeziku, kako bi se i anglosaksonska javnost upoznala sa „misionarskim“ radom i „mučeništvom“ sveca iz pakla!\nDa li ima novih momenata vezanih za ličnost Stepinca?\nNaša javnost je uspavana pričom da je Alojzije Stepinac bio dobrovoljac u srpskoj vojsci i solunski borac. Ništa od toga! Njegovo dobrovoljstvo na Solunskom frontu je mit. Mit je demistifikovao hrvatski istoričar, dalmatinski katolik prof. dr Ljubo Boban, nimalo sklon jugoslovenstvu i Srbima… Istina, Stepinac se, u zarobljeničkom logoru u Italiji 1918, prijavio upravi logora da želi da stupi u jugoslovensku vojsku koja nije postojala, ali je mogao u srpsku. Stigao je u Solun kada je front već bio probijen a srpska vojska sa saveznicima već bila na Savi i Dunavu i počela prebacivanje preko ovih reka i Drine u srpske zemlje! Budući da je Alojzije Stepinac bio rezervni oficir hrvatskog domobranstva, posle doobuke je upućen na dužnost u vojsku koja nije bila ni srpska ni vojska Kraljevine SHS pošto mir sa Centralnim silama još nije bio sklopljen. Prošao je kroz Bitolj, Skoplje a najviše se zadržao na službi u garnizonu u Đakovici, sve do sklapanja mirovnih ugovora u Parizu 1920. Potom je podneo ostavku na oficirsku dužnost i otišao u Zagreb. Ovo je najkraći opis dobrovoljačke vojničke dužnosti Alojzija Stepinca u srpskoj, odnosno vojsci Kraljevine SHS. Ovaj mit je bio potreban da, posle niza Nemaca, na čelo zagrebačke nadbiskupije bude izabran Hrvat, i da izbor potvrdi regent Aleksandar Karađorđević.\nKoja su se sredstva koristila u cilju relativizacije i minimiziranja zločina NDH nad Srbima?\nU jugoslovenskoj istoriografiji izvršena je ideološka politička relativizacija stvaranja Nezavisne Države Hrvatske, poređenjem ove države sa nemačkom komesarskom upravom 1941. u okupiranoj Srbiji a od avgusta vladom Narodnog spasa generala Milana Nedića. Zatim je sledio pokušaj da se holokaust u Srbiji, koji je sproveo Gestapo, poveže sa generalom Milanom Nedićem i da se on prikaže kao antisemita koji je učestvovao u uništavanju srpskih Jevreja i Roma, što je simbol politike podmetanja nacizma i antisemitizma Srbima kao narodu. Ustaše, hrvatski nacisti, posebna vojska NDH, za razliku od domobrana, poređena je i poredi se još uvek, sa legalnim organizovanim antifašističkim oslobodilačkim pokretom vlade Kraljevine Jugoslavije koja je imala sedište u Londonu, odakle je održavala diplomatske veze sa saveznicima i vodila odbrambeni rat u zemlji protiv snaga Osovine i njihovog saveznika NDH. Pored gerilskih aktivnosti u zemlji Jugoslovenske vojske u otadžbini, stalno se prikriva i zaboravlja aktivnost jugoslovenskih pilota u odbrani Engleske kao i delovanje jugoslovenske mornarice, naročito podmornice „Nebojša“, na moru!\nKako komentarišete stav SPC o genocidu nad srpskim narodom u NDH, a kako pokušaj baetifikacije Stepinca u Rimokatoličkoj crkvi?\nSrpska crkva nije eclissia militaris, pa iako crkveni oci znaju šta se dogodilo sa njihovom pastvom u trožupanijskoj Hrvatskoj, u Bosni i Hercegovini, Lici, Kordunu, Baniji, Slavoniji, Sremu, Dalmaciji i Dubrovniku, govore u skladu sa hrišćanskom ljubavi prema bližnjima. To ne znači da su zaboravili genocidni zločin Hrvata kao naroda koji je podržala i predvodila „Crkva u Hrvata“ nego se drže reči patrijarha Germana izrečene u Jasenovcu septembra 1984: „Braćo, da praštamo – moramo, jer je to jevanđeoska zapovest, ali da zaboravimo – ne možemo!“ Zar izrečeni stav vrha SPC prema zločinu nad Srbima nije najbolja formulacija?\nŠto se tiče beatifikacije u Rimskoj crkvi – pa, veliki inkvizitor Tomas de Torkemada, iako se borio za veru lomačama na kojima su spaljivani živi ljudi, nije proglašen za sveca, kao i niz drugih ubica koji su u ime vere vodili vernike u zločine, ne samo u Evropi. Pokušaj beatifikacije nadbiskupa, potonjeg kardinala Alojzija Stepinca od strane „Crkve u Hrvata“ jeste produžetak zločina genocida nad Srbima… Stepinac se pojavio na istorijskoj sceni zajedno sa ustaškim pokretom pod pokroviteljstvom nacizma i fašizma. Kao prva ličnost „Crkve u Hrvata“, sa najvećim uticajem na pastvu, nečinjenjem ni jednog koraka protiv genocida ustaškog režima nad Srbima i drugima, učestovao je u istrebljenju pravoslavnog srpskog naroda da bi utemeljio hrvatsku državu, etnički i konfesionalno čistu. Sam Hitler je bio sumnjičav u uspeh istrebljenja Srba – Stepinac je verovao! Sve je znao! Dobijao je vesti od svojih poverenika, ne samo sveštenika i redovnika, nego i od predstavnika omladinske organizacije koja je bila pod njegovim visokim pokroviteljstvom a čiji su članovi, muški i ženski, aktivno učestvovali u ustaškim akcijama i pokoljima.\nKakav je položaj Srba u sadašnjoj Hrvatskoj?\nIsto kao 1945. godine posle genocida u NDH. Nema razlike.\nHrvatska, nekadašnji deo poražene Austrougarske monarhije, vodila je u okvirima Jugoslavije borbu za njeno federalizovanje radi stvaranja Velike Hrvatske, neostvarenog političkog cilja nagoveštenog u razgovorima 1909. u Zagrebu hrvatskih političara sa prestolonaslednikom habzburškog trona Francom Ferdinandom. Plod ovog nezadovoljstva je genocid nad Srbima u trožupanijskoj Hrvatskoj sa Slavonijom 1914-1918, a zatim NDH 1941-1945, secesionističko-teroristička pobuna 1991. godine u Hrvatskoj i ratovi 1991-1999.\nSada je u Hrvatskoj malo drugačije. Posle terorističke pobune, izazivanja ratova i secesije Hrvatske, Srbi se deklarativno trpe a tajno se proganjaju. S vremena na vreme izbije eksplozija mržnje prema svemu što je srpsko, kao lomljenje ćirilskih natpisa. Uglavnom, netrpeljivost i pritisak na Srbe u Hrvatskoj se krije od EU, čiji čelnici gledaju Hrvatsku sa simpatijama iz rasističkih i konfesionalnih razloga. Netrpeljivost se, pored razbijanja i skidanja ćirilskih natpisa, vidi na sportskim stadionima koji su najbolji prikaz stava i mišljenja hrvatskog društva prema Srbima koje nije zvanično nego intimno i daje uvid u stvarno stanje. Političari okupljeni u Zagrebu, u organima vlasti i strankama, i drugim velikim centrima svojim reagovanjem ili nereagovanjem na ove pojave najbolje svedoče o hrvatskom primitivnom mentalitetu koji je osnova izbijanja mržnje na videlo javnosti.\nKao vrstan istoričar i iskusan arhivski savetnik, mnogo godina izučavali ste istoriju Vojvodine, ukazujući na opasnost od politički podgrejavanog autonomaštva.\nAutonomija je neprirodna i nepotrebna za Srbe u državi koju su stvorili. Postavljam i ponavljam pitanje: u čemu je smisao autonomije Srba u Srbiji? Ne dobijam odgovor! Ponavlja se stalno kroatokomunistička teza o narodima i narodnostima Vojvodine, multikonfesionalna i multinacionalna oblast, što u suštini nije tačno. Sve nacionalne grupe slave jubileje doseljavanja, naročito od 18. i 19. veka, i oduvek žive u srpskom okruženju. Uvek su bili i sada su manjine. Srpska autonomija Vojvodine – to je duh podele jednog naroda i podsticanje netrpeljivosti među građanima. Kolebanje oko jedinstva srpskog naroda je njegov poraz, a autonomija pokrajine je sredstvo da se ovo stanje održava. Razmislite, uostalom, o prirodi ujedinjenja Banata, Bačke, Baranje i Srema, da podvučemo, „bez pregovora, bez uslova i bez pogovora“, a zatim o smislu autonomije Srba u Srbiji. Ovo podvlačimo iz razloga što je autonomija Vojvodine deo politike revizije granica u Evropi koju od 1920. vodi Nemačka!\nKako komentarišete stanje na Kosovu i Metohiji?\nStanje je katastrofalno! Arbanasi su, kao muslimani, zadovoljni pošto su pod evropskom okupacijom koja im je omogućila da imaju islamsku državu pod okriljem SAD, a posebno Nemačke i Velike Britanije. Isterali su najveći deo kaura, Srba, a potom, prema šerijatu, izvršili pljačku njihove imovine a u nastavku uništavaju srpska groblja, kao i spomenike kulture koji Albance podsećaju da su uljezi na Kosovu i Metohiji. Nisu još sasvim sigurni u plodove pljačke tuđeg, ali računaju na SAD, Veliku Britaniju, Nemačku i Tursku da će ih dalje štititi. U stvari, ne znaju „šta se iza brda valja“, što ne znaju ni Srbi koji su svesni da su zadržali ekspanziju uticaja SAD 20 godina.\nArbanasi pokušavaju da naprave državu na tuđoj teritoriji – srpskoj. Ponašanje arbanaške elite, naročito kada tvrde da Kosovo i Metohija nikada nisu bili u sastavu Srbije, jeste pokazatelj bahatosti malog siledžije iza leđa velikog. Stanje okupacije trajaće neizvesno dugo i zavisi od odnosa velikih sila, čak i Turske koja se najviše angažovala na Balkanu kao saveznik SAD i Nemačke u nadi da obnovi svoj uticaj i dovede balkanske hrišćane u stanje zavisnosti od Ankare. Naravno, Srbi ove sile na svojoj teritoriji ne žele i ne prihvataju, a naročito ne Tursku! Srbi su umorni od ratnih i političkih pritisaka, uskraćivanja njihovih prava kao naroda u Vojvodini, na KiM, ali i na drugim prostorima Balkana na kojima su se razvijale srpske države, na kojima su izgradili spomenike kulture, gde se govori srpski jezik i zarad kojih su vodili ustanke, ratove i revoluciju od 1804-1918, sve do kontrarevolucije 1941-1945, koja je zaustavila njihovo nacionalno konstituisanje a zatim i konstituisanje Jugoslavije na temeljima slovenske solidarnosti.\nLice sa Interpolovih poternica\nHteli ne hteli, vidimo Hašima Tačija, islamistu i džihadistu, okupanog, očešljanog, obrijanog i u evropskom odelu sa kravatom, na čelu Arbanasa na Kosovu i Metohiji. To je volja njegovih gazda i plod njihovog međusobnog kompromisa u Briselu. Pored toga što je to volja njegovih gazda, to je i nagrada za pomoć NATO-u u ratu protiv Srba i postignutog strategijskog cilja Nemačke u naporu da obnovi politički uticaj na pravcu ka Bliskom istoku. Njegova politička sudbina je vezana za strategijske ciljeve velikih sila u njihovom globalnom obračuna i njegova zvezda će toliko sijati. Podsetićemo slučaj Tači je deo stare evropske politike – ustanak Arbanasa 1911, pod nadzorom Habzburške monarhije, Nemačke i Italije imao je isti cilj ali je doveo do Prvog balkanskog rata i isterivanja Turske 1912, sa Balkana. Srbi su žrtva ove politike a ni Arbanasi nisu manje ugroženi. Njegova politička svest vezana je za bratstvo i fis i tako se ponašaju. Ne zna se koliko je po komandnoj odgovornosti Tači pobio Srba i Arbanasa i koliko je prodato pod njegovim nadzorom ljudskih organa. To što su srpski spomenici kulture uništeni i uništavaju se na KiM, to je deo opšteg muslimanskog stava da sve što nije u skladu sa islamom, mora se uništiti. Groblja i crkve su uništavani stalno i pre terorističke pobune na KiM a sada samo sledi nastavak. Napadana su srpska deca i odrasli više decenija od završetka Drugog sv. rata. Vesti su prikrivane pod nadzorom vrha KPJ/SKJ a istovremeno stvarana je partijsko-politička veza Zagreba i Prištine kojoj se pridružilo muslimansko Sarajevo, gde je stvorena arbanaška enklava studenata sa prostora KiM i zapadne Makedonije. Sve ovo stvorilo je Hašima Tačija! Teško da će se brzo izmeniti ovaj razmeštaj političkih i vojnih snaga, ali će se izmeniti. Zato ne treba gubiti nadu. Negujmo zavet svetog kneza Lazara, koji nas obavezuje da umnožimo narod i obnovimo državu!\nRazgovarala Biljana Žiković\nFotografije Milan Timotić\n(Pečat, 24. 6. 2016)\nSveštenik Darko Đogo: Stepinac je samo simbol, nije se nikad …\nZašto Stepinac nikada ne može postati svetac | Jadovno 1941.\nParadigma Stepinac | Jadovno 1941.


Reprezentacija Arhive - Stranica 50 od 62 - Millennium sport\nCrvena zvezda Domaći fudbal Reprezentacija SP 2018 Srbija\nSrbiji stigla podrška i sa Zlatibora!\nAuthor Marko KulićPosted on 16. juna 2018. 22:35\nFudbalska reprezentacija Srbije u nedelju igra svoj prvi meč na Svetskom prvenstvu protiv Kostarike. Poruke podrške stižu sa svih strana, a čitava nacija nestrpljivo čeka nedelju popodne kako bi...\nDomaći fudbal Fudbal istaknuto Reprezentacija SP 2018\nMladen Krstajić: Znam sastav!\nAuthor Stefan CvetkovićPosted on 16. juna 2018. 14:40 16. juna 2018. 14:43\nSelekcija Srbije jutros je obavila trening na stadionu u Samari, a novinarima se obratio Mladen Krstajić: Krstajić se osvrnuo na atmosferu u reprezentaciji: Možemo da budemo zadovoljni atmosferom i...\nDomaći fudbal Fudbal Intervjui istaknuto Opsajd Partizan Reprezentacija\nSaša Ilić ekskluzivno za Millennium Sport: Moja reprezentativna karijera i stavovi pred Mundijal u Rusiji\nAuthor Srđan OrsićPosted on 16. juna 2018. 09:47 16. juna 2018. 09:09\nU našem razgovoru sa najvećom legendom Partizana u ovome veku, Sašom Ilićem, kapiten crno-belih otkrio nam je i svoja očekivanja od predstojećeg, kao i svoja sećanja na pređašnje Mundijale...\nDomaći fudbal Fokus Fudbal Intervjui istaknuto Reprezentacija SP 2018 Srbija\nJovančić u Zvezdi još dve godine 18. aprila 2019. 19:30\n17. aprila 2019. 21:16\nMa šta je ovo?! Četiri gola za 10 minuta!


Obnova za odabrane: Ima se za Banske dvore, a za građane nema. Osjećaju se izigranima - OG Portal\nObnova za odabrane: Ima se za Banske dvore, a za građane nema. Osjećaju se izigranima\nVlada je odlučila što prije obnoviti Banske dvore. Već su pokrenuli i postupak javne nabave, čija procijenjena vrijednost iznosi više od 155 milijuna kuna\nSamo u Zagrebu i okolici oko 19.000 zgrada, stanova i kuća čeka na obnovu, a tisuće građana i drugu će zimu dočekati bez krova nad glavom. Neki su već uzeli stvar u svoje ruke pa krenuli obnavljati zgrade o svom trošku, drugi su završili u podstanarstvu, a neki su završili u hostelu Arena, prepušteni na milost i nemilost vladajućih političara, koji nisu opravdali svoja obećanja kako će žurno pomoći stradalima.\nPodsjetimo da je moralo proći čak devet mjeseci od potresa kako bi Vlada konačno donijela Zakon o obnovi. Zatim, godinu dana nakon donošenja tog zakona Vlada je shvatila kako je on manjkav te da moraju “hitno’’ napraviti izmjene zakona, koje, međutim, još nisu ni ušle u proceduru.\n“U Vladine planove ćemo vjerovati tek kad se konačno nešto pokrene”, složni su gotovo svi stanari koje su novinari 24 sata zatekli pred hostelom Arena. Svi oni su predali papire za obnovu još davno, a nakon više od godinu dana borbe s hrvatskom birokracijom, nije se dogodilo apsolutno ništa.\n“Sve što se napravilo dosad, napravilo se od strane Grada Zagreba, a što se države tiče, to su još samo priče i prebacivanje odgovornosti”, kažu i dodaju kako sve nade ulažu u Grad Zagreb, koji bi uskoro trebao raspisati natječaj za dodjelu gradskih stanova stradalima u potresu.\nNo ne može se reći da Vlada nije baš ništa napravila u vezi obnove. Od svih prioriteta, poput bolnica, škola ili, recimo, građana, Vlada je odlučila što prije obnoviti Banske dvore. Već su pokrenuli i postupak javne nabave, čija procijenjena vrijednost iznosi više od 155 milijuna kuna. Građani se zbog ove odluke osjećaju izigrano, no drugog izbora nemaju nego čekati.\n“Ne možete sami ništa napraviti, pa je čekanje jedino što preostaje. Samo će nas i to skupo koštati. Ljudi su u hostelu počeli obolijevati od raka i ostalih bolesti jer su stalno pod stresom. Živci rade koliko god mi pokušavamo funkcionirati normalno, ali sve nas to grize iznutra”, rekla nam Silvija Bedeničar (37) iz hostela Arena.\nInače, na obnovu za koju imamo novac iz Fonda solidarnosti čeka čak 177 zgrada javne namjene, a napravljeno je tek sedam projekata. Od toga su 34 zgrade u direktnom vlasništvu države, a dosad je gotov samo jedan jedini projekt. (RTL.hr)


Stanovnici Nevesinja dobijaju kvalitenu vodu za piće (VIDEO) | | Trebinje Danas\n- Ovo je prvi prioritet Nevesinja. Ovim će biti riješen problem. Sa vodom iz Јame Udbina mi se snabdijevamo vodom iz jezera Alagovac. Ta voda nije ispravna - kaže načelnik Opštine Nevesinje Milenko Avdalović.\n- Postrojenjem za prečišćavanje vode na jezeru Alagovac smatram da ćemo konačno riješiti vodosnabdijevanje Nevesinja - naveo je direktor ЈP Vodovod Nevesinje Slaviša Soknić.


Jesen u znaku obojenih lukova na zidovima | VIP SCENA\nLukovima možete naglasiti ulazna vrata, policu sa knjigama ili biljkama, trpezarijski sto, prostor oko televizora. Ukoliko ste kreativna osoba, veoma lako možete bez ičije pomoći napraviti luk, samo prije krečenja, sve dobro izmjerite.\nJoš jedna ideja koja je osvojila apsolutno sve simpatije – monotone noćne ormariće oživite pastelnim tonovima.\nPrevPrethodna vestObožavate čips? Pazite, loš je po zdravlje!\nSeldeća vestKantarion kao lekNext


Znojenjem do zdravlja - Bravacasa.rs\nZnojenjem do zdravlja\nSvaka nacija podari neki prilog “svetskom” rečniku, a reč koju je finski jezik poklonio celom svetu jeste – sauna. Stara finska poslovica kaže: “Ukoliko vam ne pomažu ni sauna, ni alkohol, ni cigarete, vaše stanje je fatalno”…\nSauna nije finski ekskluzivitet. Danas postoje švedske, finske i ruske saune, međusobno različite, ali je finska sauna postigla najveću popularnost i dobila najveći “legitimitet”, tako da se svako malo i u našim gradovima pojavi neki salon koji nudi “finsku saunu”.\nKako koncept “velnesa” postaje sve uobičajeniji u našim glavama, tako će, možda, i koncept sauna zaživeti u našim domovima, upravo kao što u Finskoj svaka kuća, firma ili stambena zgrada poseduje po saunu. Do tada, nije loše videti šta to novo i spektakularno sauna može da doda našem načinu života.\nSauna je vekovima služila za dve veoma važne stvari, od kojih se danas zadržala samo jedna. Prvobitno, imala je veliki značaj za održavanje lične higijene, ali razvojem kupatila i tuševa, tradicionalni koncept “pranja” putem tretmana u saunama izgubio je na značaju. A koja je karakteristika saune ostala važna i zauvek će ostati takva?\nZnojenje, naravno, i izbacivanje toksina iz organizma. Na visokim temperaturama telo počinje da se znoji “u velikoj meri” i tako kroz pore na koži izbacuje sve štetne materije. Ako ste pomislili “čudna mi čuda, pa bilo koja fizička aktivnost može da preznoji čoveka da on sam izbaci toksine”, u pravu ste.\nAli, ne baš u potpunosti – pomislite samo koliko se prosečan čovek, pa i vi, malo kreće i malo preznojava tokom zimskog i jesenjeg perioda, pa ćete videti da je ovo “veštačko preznojavanje” apsolutni imperativ i za nas ovde, a kamoli za ljude koji žive na dalekom severu, gde džoging na -30°C nikako ne dolazi u obzir.\nLeti je veoma lako preznojiti se, ali zimi baš i nije. Dakle, sauna je nastala kao neophodan produkt klime na severu kontinenta, pa su tamošnji stanovnici morali da iznađu način da se “odbrane” od nagomilanih masnoća i izluče ih iz organizma – putem znoja.\nSauna je prostorija četvorougaonog oblika obložena finim i uglačanim mirišljavim drvetom, u kojoj su duž tri zida postavljene drvene “stepenice”, tako da ceo ambijent pomalo podseća na sportske tribine.\nPored vrata je peć sa vrelim kamenjem koja se tradicionalno loži na drva, mada je sauna sa takvim “grejanjem” danas veoma malo i nalaze se uglavnom u udaljenim i ruralnim krajevima Finske i Rusije. Naime, većina njih sada su “modernizovane” i rade na struju. Peć se neprestano “loži”, odnosno, “drži na uključenom”, dok se u prostoriji ne postigne temperatura koja “debelo” prelazi 50°C, a često se bliži i stotom podeljku Celzijusove skale.\nKako je moguće izdržati toliko visoku temperaturu, prvo je logično pitanje koje će svako postaviti dok razmišlja o konkretnim ciframa. Jednostavno, iako je temperatura visoka, vlažnost unutar saune održava se na niskom nivou, tako da je u njoj prilično prijatno.\nDa bi se vlažnost vazduha po želji povećavala, pored peći se nalazi posuda (kofa) sa vodom i sa posebnom “kutlačom” kojom se povremeno “nabaci” određena količina vode na užareno kamenje čime se izaziva oblak vodene pare. Tako se drastično povećava vlažnost, otežava disanje i povećava znojenje. Srećom, u svakoj sauni nalazi se i termometar i aparat za merenje vlažnosti vazduha, te se situacija može lako pratiti.\nŠto se tiče raspodele temperatura unutar saune, ona je viša na “klupama” koje se nalaze gore, te oni koji žele višu temperaturu, biraju više “tribine”, a oni koji su željni nešto umerenijih temperatura, biraju niže mesto. Koliko je sauna dobra za zdravlje, ukoliko se “pametno” koristi, govori i činjenica da pojačano znojenje u sauni ne samo što izbacuje toksine, već i relaksira mišiće i zateže kožu, te ona izgleda mlađe. Isto tako, veruje se da preznojavanje u sauni izaziva pojačano stvaranje belih krvnih zrnaca, esencijalnih za imunološku odbranu organizma.\nNo, svako treba da bude svestan toga, pre ulaska u saunu, koje su njegove granice izdržljivosti: ukoliko oseti da mu je prevruće, da ne može da diše ili da ima problema sa srcem, preporučuje se hitan izlazak i tuširanje mlakom vodom.\nBez obzira na dužinu boravka u prostoriji, uvek se sledi jedan te isti “ritual” star više hiljada godina: posle preznojavanja odlazi se na tuširanje hladnom vodom (mlaka je za “mekušce”, uzgred budi rečeno, ali, ne stidite se ukoliko vam hladna voda ne prija!) ili na otvoreno, gde se pristupa fascinantnom trljanju tela snegom!\nNaravno, ko je gledao Mihalkovljevog “Oblomova”, mogao je da primeti gotovo užasavajuće scene istrčavanja iz saune i skakanja u ledenu reku – ali, nema brige, šanse za infarkt veoma su male. Naravno, ne treba “ići glavom bez obzira”, ipak treba imati u vidu da je čovek posle desetominutnog boravka u sauni prava “živa buktinja”, i da se tek posle dodira sa ledenim snegom ili vodom vraća na normalnu temperaturu od 36,5°C, i tada je moguće sve činiti ponovo…\nU saunu, na preznojavanje, pa posle desetak minuta na hladnoću… dokle god vam to prija! Za one koji bi “nešto između”, na raspolaganju su uvek svlačionice u kojima je temperatura “sobna” i gde se može ostati taman dok se telo ne ohladi dovoljno da mu ponovo može prijati znojenje…\nU sauni Finci gotovo uvek piju neko alkoholno piće, najčešće pivo, a pokatkad, mada retko, i votku. Vrlo je uobičajeno da se, s vremena na vreme, prolije pokoji mililitar piva na užareno kamenje na peći, da bi se “obogatio” vazduh i da bi taj “miris sprženog piva” dao aromu “sveže pečenog hleba”. No, sudeći prema reakcijama pojedinaca, miris koji neki smatraju aromatizirajućim, drugi drže za zagušljiv i nepodnošljiv, pa izlaze iz saune.\nStoga bi trebalo voditi računa o “kolegijalnosti” i proveriti da li nekome smeta vaš “naum”. Da bi se poboljšala prokrvljenost organizma, Finci se bičuju brezovim granama, a smatra se da ovo dodatno poboljšava kvalitet kože i izbacuje još više toksina iz tela… Iako su ove grančice prilično nežne, i njima se ne udara jako, oni koji imaju osetljivu kožu i mladeže trebalo bi da pripaze na svoje pokrete.\nObičaji u sauni\nSauna je za severnjake prevashodno društveni događaj i obično se podrazumeva da se na to mesto odlazi porodično, ili sa prijateljima. U Finskoj su ljudi u sauni potpuno nagi i često se dešava da se slobodno mešaju muškarci i žene. To se čak ni u davnim vremenima, u ovoj protestantskoj zemlji nije smatralo skarednim, iako nekom može biti neprijatno da se izlaže pogledima drugih, pa i da ih gleda.\nFinci smatraju veoma nepristojnim ako u sauni gde su svi “kao od majke rođeni” vi jedini odlučite da se zamotate peškirom preko intimnih delova, tako da to može narušiti vaše odnose sa domaćinima.\nU firmama i većim zgradama postoje uvek po dve saune – muška i ženska, i takvih problema “moralne prirode” nema. Ali, ukoliko se nalazite u nekoj brvnari, bilo da je ona iznajmljena ili je to nečija kuća, imajte u vidu da se sauna nalazi van kuće, u pomoćnoj zgradi, i da će “put” do nje potrajati nekoliko metara ili desetina metara, najčešće kroz sneg, kroz koji ćete gaziti bosonogi i oskudno odeveni, jer je to u Finskoj “narodni običaj”.\nU sauni se, po običaju, pevaju pesme koje uvek započinju muškarci. Takođe, Rusi i Finci svoje poslovne partnere dovode u saunu, gde nagi ili skoro nagi dolaze do “stupnja iskrenosti” koji omogućava veće poverenje. Ovaj koncept imao je uporište još u staroj narodnoj kulturi finskih naroda, ali i u Ruskom carstvu.\nŠto se tiče golotinje, običaj se nije baš proširio po svetu. Negde je uobičajeno oko intimnih delova obmotati peškir, a u nekim drugim zemljama nosi se kupaći kostim. U Rusiji su sve saune potpuno jednopolne, iako je u ovoj zemlji tradicionalna uloga saune (“banja”), kao centralnog mesta za socijalizaciju, u potpunosti sačuvana. Treba imati u vidu da je veoma nepristojno otvarati vrata saune na duže vreme jer je promaja u sauni nepoželjna i nepristojna!\nZanimljivo je da su pedantni Germani uspeli da unište jednu od demokratskih tekovina saune, po kojoj svako može da ostane u prostoriji koliko god to želi, ali i da dodaje vodu na peć po svom nahođenju. Austrijanci i Nemci “osmislili su” i specifično zanimanje, pod nazivom “saunameister”, a dotični je osoba koja je “zadužena” za dodavanje vode na peć, ali i za ograničavanje “znojenja” na svega 10 minuta, i to precizno po svakoj osobi toliko!\nZanimljivo je da je saunameister istovremeno i osoba koja je tu da ne dozvoli izlazak iz saune nikome tokom navedenih 10 minuta, osim ukoliko nekome pozli!\nU svakom slučaju, Finci su saunu vekovima koristili za sve i svašta: za kupanje, podmlađivanje, lečenje, pa čak i za pripremanje pokojnika za sahranu ili kao prostoriju za porođaje (donedavno je to bilo sasvim uobičajeno)… Danas im služi, još uvek, kao neraskidivi deo tradicije i kulture zdravog života, za opuštanje, ozdravljenje, jačanje imuniteta, druženje…\nNadajmo se da će se ovaj običaj sve više i kod nas “primati”, jer je sauna već i te kako popularna i u Sloveniji i susednoj Hrvatskoj. To bi bilo za naše dobro.\nKrevet koji leči nesanicu\nJastuci i jastučići kao dekoracija u dnevnoj sobi\nMagična pećina na Novom Zelandu ukrašena – crvima\n31.01.2018 Nestvarne destinacije\nDuboko ispod proplanaka gde se mirne ovce napasaju na Severnom ostrvu Novog Zelanda krije se ova pećina – čudo prirode.


Nova formula divljeg limuna prodire kroz pancir masnih ćelija i uklanja kilograme poput bombe. Ona je 75 puta delotvornija od gladovanja, a 9 puta intenzivnija od bilo kog do sada poznatog preparata za mršavljenje.\nSa Citraxom sada i Vama može da uspe ono što ste do sada bezuspešno pokušavali - da sagorite masti i dobijete telo kakvo priželjkujete. Nauka tvrdi: Citrus aurantium stimuliše 3-beta receptore masnih ćelija, aktivira prirodno sagorevanje masti i pruža dinamičnu i prirodnu upotrebu kalorija koje se unose hranom.\nUobičajeni efekat mnogih kura za mršavljenje je da osećaj gubitka energije i slabost organizma, sa Citraxom ne postoji. Faktori divljeg limuna aktiviraju se odmah po unošenju, tako da masti sagorevate još prilikom konzumiranja hrane. Možete jesti šta poželite, Citrax neutrališe kalorije. Citrax skuplja stomak, glad popušta, a nervni završeci se umiruju. Nakon unosa, masnoće se izbacuju neprovarene. Bio-snaga Citrax kapsula isušuje masne ćelije i aktivira metabolizam tolikom jačinom da sav višak kilograma sagoreva u rekordnom roku. Zaista možete da za 2 nedelje izgubite i do 10 kg. Stomak, bokovi i gornji deo butina postaju ponovo glatki i snažni, a sa ružnim naslagama masti se opraštate zauvek.\nDokazano je: za 3 nedelje 98% testiranih osoba je smršalo do 12 kg bez dijete.\nBez napada gladi\n2 puta po 1 kapsula dnevno pre obroka do figure iz snova\nNove naslage masti se ne talože\nNačin upotrebe: 2 x 1 kapsula 5-10 minuta pre jela sa čašom vode\nKontraindikacija: Ne preporučuje se osobama sa čirom na dvanaestopalačnom crevu ili želucu, trudnicama, dojiljama i deci do 12 godina.\nCena: 1256 dinara.


OD LONDONA DO SIDNEYA: ŠIROM SVIJETA ODRŽANI PROTESTI PODRŠKE ZA PALESTINU | Hayat.ba\nU mnogim evropskim i svjestkim gradovima danas su održani protesti podrške Palestini.\nHiljade demonstranata okupile su se i na protestima Briselu, glavnom gradu Belgije, koji su organizirani povodom izraelskih napada i obilježavanja 73. godišnjice početka progona palestinskog naroda na Bliskom istoku.\nTerorist Izrael“ i “Stop, etničkom čišćenju – poruke su koje su demonstranti istakli na transparentima.\nDemonstranti u Londonu traže da se zaustave izraelski napadi, okonča izraelska okupacija, ali i da vlasti Velike Britanije prekinu podršku Izraelu.\nStotine Jordanaca i danas su se okupile na jordansko-palestinskoj granici i protestirali zbog izraelskih napada na blokirani Pojas Gaze.\nU Melbourneu i Sidneyu, u Australiji održani su protesti zbog izraelskih napada na Al-Aksu i Palestince. Nekoliko hiljada ljudi okupilo se u Sidneyu i Melbourneu kako bi osudili izraelske napade i zatražili njihov prekid.\nSlobodna Palestina, Slobodna Gaza\nTokom obraćanja na demonstracijama rečeno je kako su izraelski napadi protivni pravu i nehumani, ali su upućene i kritike australskim vlastima što nijemo posmatra ova dešavanja.\nProtest podrške je organizovala Sandžačka demokratska partija, a kako su istakli organizatori, skupu je prisustvovao svako onaj ko u sebi ima ljudskosti i osećanja, bez obzira na političku, versku ili nacionalnu pripadnost.


Kradljivče, NE KRADI: AMAN, NEMOJTE OVO DA RADITE! FOTO | Mondo Portal\nKafic kradja dveca iz saksija\n9. jul, 07:37\nKradljivče, NE KRADI: AMAN, NEMOJTE OVO DA RADITE! FOTO 1 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nIzvor mondo.rs 25.05.2020. / 20:59\nJedan kafić u Novom Sadu zamolio je "ljubitelje flore" da prestanu da im kradu CVEĆE!\nOvaj lokal se izgleda duže sočava sa problemom krađe cveća iz njihove bašte, pa su zamolili grđane koji to čine da PRESTANU!\nOni su poslali i poruku tim "ljubiteljima" cveća da isto mogu naći na svakoj pijaci!\n"Poštovane lopuže! Cveće koje svakodnevno kradete košta 35 dinara po komadu i može se kupiti na svakoj pijaci", stoji na natpisu tog lokala.\nNa tom natpisu poručuju lopovima da ukoliko imaju problem sa novcem da se onda jave u lokal.\n"Dobićete novac za sadnice, taman da i nama donesete toliko koliko ste ukrali, stoko dokona, nevaspitana", poručili su iz lokala "New Jamon" u Novom Sadu.\nOni su poslali i poruku lopovima da se "sledeći put bar nasmeše u kameru" i poručuju:\n"Bolje bi bilo da vas ne uhvatimo na delu".\nPejzaži kao umetnička dela: Prelepa cvetna polja u Vojvodini\nBeograd nikad zeleniji: Proleće u punom cvatu\nkafić novi sad krađa cveće\n27.05.2020. / 07:55\nSta se gube sa ovakvom porukom??


ZAVRŠEN KAMP KULTURALNO RENOVIRANJE SA MEĐUNARODNIM UČEŠĆEM | | TV Ars Medija\nPočetna > Ekologija > ZAVRŠEN KAMP KULTURALNO RENOVIRANJE SA MEĐUNARODNIM UČEŠĆEM\nZAVRŠEN KAMP KULTURALNO RENOVIRANJE SA MEĐUNARODNIM UČEŠĆEM\nby TV Ars Medija - 21/08/2017 21/08/2017 0\nU malom selu na Fruškoj gori – Jasku, u Centru za ruralni razvoj i primenjeno obrazovanje 19. avgusta je završen kamp pod nazivom „Kulturalno renoviranje“, koji je počeo 8. avgusta 2017. godine. Ovaj kamp je peti po redu koji udruženje „Inženjeri zaštite životne sredine“ organizuju u saradnji sa ,,Mladim istraživačima Srbije“.\nUčesnici ovog međunarodnog kampa su došli iz Poljske, Turske, Italije, Japana, Hong Konga, Srbije Francuske i Rusije, sa radnim zadatkom čišćenja pešačke staze Jazak – Vrdnik. Volonteri su radili i na renoviranju i uređenju centra za ruralni razvoj i primenjeno obrazovanje u Jasku i na čišćenju centra sela.\nU predviđenom vremenu za slobodne aktivnosti učesnici kampa su upoznati sa lokalnom kulturom, tradicijom i stanovništvom. Volonteri su prošli kroz kompletan proizvodni proces dobijanja soka od aronije, koji su pripremali zajedno sa meštanima. Za goste su spremani domaći specijaliteti kao što je čuveni sremski paprikaš, ali i hrana nacionalnih kuhinja zemalja iz kojih volonteri dolaze.\nTokom internacionalnih večeri učesnici kampa su prezentovali svoje kulture i provodili vreme u druženju sa lokalnim stanovništvom.\nKamp ,,Kulturalno renoviranje“ jedan je od četrdeset volonterskih kampova koji se ove godine održavaju u našoj zemlji. Sredstva za finansiranje volonterskih kampova obezbedili su kroz program „Mladi su zakon“ Ministarstva omladine i sporta Republike Srbije. Aktivnosti koje su realizovane na kampu ,,Kulturalno renoviranje“ meštani su prihvatili vrlo pozitivno, otvorenim za saradnju i druženje. Na kampu su ostvarena brojna poznanstva i prijateljstva. Organizatori se mogu pohvaliti da je ovaj kamp ostvario predviđeni cilj, jer su preko aktivnosti na pomenutom kampu uspeli da daju veliki doprinos buđenju ekološke svesti, kod lokalnog stanovništva i šire.\nSnimak prenosi deo atmosfere sa kampa koji je pripremio Željko Savić, video novinar, redakcije TV Ars Medija, tokom svog boravka na kampu.\nFotografije i video: Željko Savić, video novinar\nTagovi ZAVRŠEN KAMP KULTURALNO RENOVIRANJE SA MEĐUNARODNIM UČEŠĆEM\nBORIVOJ MIROSAVLJEVIĆ -DRUGI UGAO POVODOM „DANA AKT FOTOGRAFIJE“


GNIJEVNA DAFINA JAŠARAJ\nDafina Jašaraj, Foto: Luka Zeković\n29.10.2014. 20:15h Ažurirano: 17.02.2019. 03:34h\nPodgoričanka Dafina Jašaraj žalila se na osoblje Instituta za bolesti djece Kliničkog centra Crne Gore (KCCG), koje je, kako je tvrdi odbilo da pruži zdravstvenu zaštitu njenom devetomjesečnom sinu.\nOna je „Vijestima” ispričala da dijete ima problem sa plućima više od mjesec dana, zbog čega ima napade gušenja.\n“Kada smo prvi put došli kod doktora, primili su nas i nakon liječenja u bolnici, otpustili kući. Međutim, dijete mi nije bilo dobro, već je poslije sedam dana ponovo dobilo napad pa smo morali ponovo kod doktora. Bili su neljubazni, govorili da djetetu nije ništa, govorili kako sam ja bolja doktorica od njih i pustili ga kući”, rekla je ona.\nIz Instituta za bolesti djece, sa druge strane, odbacuju takve optužbe, navodeći da je dijete bilo više puta hospitalizovano, da je od rođenja bilo kući svega dvadesetak dana, te da se ne može govoriti o izostanku zdravstvene zaštite.\nJašaraj je imala zamjerke i na odnos ljekara dok su bili u bolnici, da osoblje nije obraćalo pažnju na njih, te da je morala nekoliko puta da ih zove, kada je dječak imao napade. Kako ona tvrdi, na nagovor osoblja je potpisala otpusnu listu.\nOna je ponovo prošlog petka odvela dječaka u Institut zbog pogoršanja zdravstvenog stanja, nakon čega je završio na intenzivnoj njezi. Kako se žalila, od osoblja sada dobija informaciju samo da je loše, bez preciziranja njegovog stanja.\nIz Instituta su objasnili da je dijete rođeno u 31. nedjelji sa tjelesnom masom od 1.430 grama sa niskom ocjenom na rođenju.\n“Odmah je premješteno u Centar za neonatologiju IBD-a gdje je hospitalizovano od 17. jula do 15. septembra. U Centru za neonatologiju je detaljno ispitano (više puta urađene laboratorijske analize, RTG pluća, EHO abdomena i CNS, oftalmološki i kardiološki pregled). Zbog potrebe za određenim dodatnim analizama transportovano je u Beograd. Nakon otpusta praćeno u neonatološkoj, oftalmološkoj, kardiološkoj i pulmološkoj ambulanti”, kazali su iz te ustanove.\nDječak je, kako navode, ponovo smješten na Odjeljenje pulmologije od 5. do 14. oktobra zbog bronhiolitisa, a nakon tog je više puta pregledan u ambulantama Instituta.\n“Dana 22. oktobra ponovo je primljen na Odjeljenje pulmologije zbog bronhiolotisa. Sjutradan je majka odvela dijete kući na lični zahtjev uz potpis. Istog dana dolazi ponovo u IBD gdje se dijete prima na Odjeljenje intenzivne njege, gdje se i sada nalazi”, piše u dopisu “Vijestima”.\n22:45 h\t1421\n18.09. 19:12 h\t3267\t121009\n18.09. 17:06 h\t493\t107330\n18.09. 07:10 h\t829\t97958\n18.09. 20:41 h\t1421\t70921\n18.09. 15:26 h\t2769\t66772\n18.09. 19:12 h\t439\t3267\n18.09. 07:10 h\t254\t829\n18.09. 15:26 h\t166\t2769\n18.09. 20:41 h\t63\t1421


Nove tehnologije za unapređenje dezinfekcije kanala korena zuba - 2.deo | Dental Tribune International\n0 Comments Jan 8, 2017 | News Serbia & Montenegro\nSistemi za aktivaciju\nMehanička preparacija kanalskim instrumentima već sama, bez upotrebe irigansa, dovodi do redukcije broja mikroorganizama prisutnih u kanalima korena zuba i intrakanalno aplikovanih medikamenata13, ali ipak ne može da u potpunosti dovede do čišćenja kanalskog sistema.14 S druge strane, upotreba rastvora za irigaciju bez mehaničke preparacije ne može da dovede do značajnije redukcije broja intrakanalnih bakterija.15 Iz ovih navedenih razloga se današnja istraživanja baziraju na razvoju i ispitivanju sistema koji mogu da dovedu do što bolje dezinfekcije kanala korena zuba, koji se uglavnom baziraju na mehaničkoj aktivaciji endodontskih iriganasa, a najčešće se spominje NaOCl. Postoje različite tehnike i sistemi agitacije endodontskog irigansa,16 koji imaju manje ili više pozitivne rezultate.17\nTehnike manuelne agitacije\nNajjednostavnija tehnika mehaničke aktivacije endodontskog irigansa je manuelna agitacija koja se može izvesti na različite načine. Najlakši način je vertikalno pomeranje kanalskog instrumenta u kanalu korena zuba. Ovo dovodi do penetracije irigansa do nedostupnih delova u kanalu i smanjuje prisustvo mehurića vazduha u kanalu,18 ali ne dovodi do poboljšanja čišćenja kanala.17 Druga slična tehnika je vertikalno pomeranje gutaperka poena celom dužinom preparisanog kanala korena u kojem se nalazi aplikovan irigans, međutim ni ova metoda ne dovodi do intrakanalnog čišćenja.9, 17 U slučaju rada sa ovom tehnikom preporučuje se izbor koničnog gutaperka poena odgovarajuće veličine(preporučuje se veća koničnost od 0.02).9 Upotreba endodontskih četkica i posebnih endodontskih igala za irigaciju koje na površini imaju dlačice je takođe jedna od tehnika koja se koristi za agitaciju irigansa unutar kanala korena. Za ovu tehniku je dokazano da pomaže u uklanjanju razmaznog sloja sa zidova kanala korena zuba i zato se preporučuje za irigaciju sa EDTA.\nMašinski asistirani sistemi za agitaciju\nRazvojem manuelnih sistema za agitaciju došlo se do ideje o rotirajućim instrumentima koji malom brzinom rotiraju i pune kanal korena sa irigansom. To su zapravo rotirajuće četkice koje su toliko velike da ne mogu da se aplikuju blizu vrha kanala korena, nego se aplikuju samo u kruničnoj i srednjoj trećini kanala. Pored četkica postoje i plastične turpije glatke površine i povećane koničnosti ili imaju na površini lateralne plastične. Naučna istraživanja ovih sistema dala su kontradiktorne rezultate i rezultati su bolje pri običnoj irigaciji pomoću šrpica sa iglom nego primenom specijalnih turpija za irigaciju.16\nKontinuirana irigacija tokom preparacije kanala korena zuba\nNedavno se na tržištu pojaviopotpuno nov sistem za endodontsku preparaciju gde se upotrebljava poseban instrument koji ima abrazivnu površinu koja proširuje kanal trenjem praveći vibrirajuće pokrete, a istovremeno kroz taj instrument se aplikuje irigans u kanal. Ovaj sistem se pokazao kao veoma delotvoran, posebno kod kanala korena sa „komplikovanom“ anatomijom kao što su istmusi, ovalni kanali ili kanali C oblika.19 Zbog ograničene sečivne moći instrumenta ovaj sistem je u nekim slučajevima nedovoljan za efikasno širenje kanala korena, ali se preporučuje kao dodatni sistem kojim se poboljšava čišćenje sistema kanala korena zuba na kraju.20 Koncept kontinuirane irigacije se razvio kao nastavak upotrebe instrumenata za zvučnu i ultrazvučnu preparaciju kojima se istovremeno vršila preparacija kanala uz aplikaciju irigansa, a koji su prestali da se koriste zbog toga što je njihov učinak u mehaničkoj preparaciji bio veoma loš.\nAkustična aktivacija predstavlja efektivan metod za dezinfekciju kanala korena zuba. Najsavremeniji sistemi koriste glatke plastične nastavke različitih veličina koji se aktiviraju akustičnom frekvencijom kolenjaka. Upotrebom ovog siustema se uspešno čiste kanali korena, uspešno se uklanja razmazni sloj i omogučava da se priliko punjenja kanala bolje napuni veći broj lateralnih kanala. 17 Nedavno je predstavljena i nova tehnika kod koje se upotrebljava igla sa akustičnom vibracijom koja omogućava da se istovremeno i aplikuje i aktivira irigans u kanalu. Akustična aktivacija se razlikuje od ultrazvučne jer radi na nićim frekvencijama (1-6 kHz), i zato je manje uspešna u uklanjanju debrisa od ultrazvučnog sistema. 17, 21, 22\nApikalna irigacija po sistemu negativnog pritiska\nIrigans mora da bude u direktnom kontaktu sa mikroorganizmima u kanalu korena zuba da bi imao efekta i zato je veoma važno da se omogući da dopre u ceo sistem kanala, naročito u apikalnu trećinu. Jedan od načina za postizanje ovoga je upotreba sistema koji apikalno na principu negativnog pritiska istovremeno i aplikuje i uklanja irigans. Ovi sistemi se sastoje od velikih makro-kanila za kruničnu i srednju trećinu i malih mikrokanila za apikalnu trećinu, a te kanile su konektovane sa iglom za irigaciju i vezane su na sistem za aspiraciju koji je integralni deo stomatološkog radnog mesta. Tokom irigacije se preko nastavka koji je povezan sa kanilom aplikuje irigans u komoru pulpe bez opasnosti od prelaska preko vrha kanala u periapeks jer mikrokanila koja se nalazi u kanalu preko sistema za aspiraciju za koji je vezana evakuiše višak tečnosti preko svojih rupica za sukciju. Ovaj sistem omogućava konstantno i kontinuirano doticanje novih količina irigansa u apikalnu trećinu24 bez opasnosti od periapikalnog izlivanja23 i jako dobro uklanja debris u apikalnoj trećini25, kao i u teže pristupačnim delovima kanala korena zuba26 . Rezultati primene ovog sistema su u većini slučajevima slični sa rezultatima primene tehnika ultrazvučne aktivacije.27–29 Iz kliničke perspektive gledano, sistem apikalne irigacije po sistemu negativnog pritiska mogao bi uspešno da se integriše sa tehnikom ultrazvučne irigacije jer ova dva sistema deluju na bai različitih mehanizama i zato bi mogli da deluju sinergično radi ostvarenja čistijih kanala korena zuba, naročito u apikalnoj trećini i u delovima koji se najmanje dostupni i zato se najteže čiste.\nInterakcija između lasera i irigansa u kanalu korena zub je novo polje istraživanja naučnika koji se bave endodontskom dezinfekcijom. Ovaj koncept se bazira na laserski aktiviranoj irigaciji (LAI) i fotonski iniciranom fotoakustičnom strujanju (Photoninitiated photoacoustic streaming PIPS).30 Mehanizam ove interakcije je zasnovan na tome da NaOCl apsorbuje lasersko svetlo što dovodi do isparavanja irigansa i stvaranja mehurića od isparenja i dolazi do njihove ekspanzije i implozije sa sekundarnim efektima kavitacije. PIPS tehnika se bazira na tome da Er:YAG laser kreira fotoakustične šok talase u irigansu aplikovanom u kanal korena zuba. Kada se aktivira u ograničenoj zapremini tečnosti NaOCl apsorbuje lasersko svetlo i to u kombinaciji sa snažnim talasom veoma kratkog (50μs) dovodi do fotomehaničkog fenomena.30 Naučno istraživanje je pokazalo da ne postoji značajna razlika u smanjenju broja bakterija kod primene laserski aktiviranog NaOCl u odnosu na primenu neaktiviranog irigansa. 31 Drugo naučno istraživanje bavilo se mogućnošću uklanjanja bakterijskog biofilma napravljenog in vitro na kanalima zuba pomoću laserski aktivirane irigacije32 o tim istraživanjem je dokazano da ne može potpuno da se ukloni biofilm u apikalnoj trećini kanala korena zuba, kao ni iz inficiranih dentinskih tubula. Dokazano je, međutim, da je laserskom aktivacijom irigansa povećan broj uzoraka sa negativnim nalazom prisustva bakterija i da je smanjen broj bakterija u apikalnoj trećini i ti rezultati su obećavajući u smislu daljeg razvoja ove tehnike.33\nEndo Tribune Iran Implant Tribune Asia Pacific Implant Tribune Bulgaria Esthetic Tribune Bulgaria cosmetic dentistry Iran\nPerio Tribune Bulgaria prevention international Laser Tribune China Special Tribune Germany face & body Germany DT Iran (Persian)\nImplant Tribune Middle East & Africa Ortho Tribune UK DT Iran (English) Ortho Tribune Asia Pacific Corporate e-paper ortho international\nOrtho Tribune Middle East & Africa Implants Czech Republic Laser Tribune Bulgaria Ortho Tribune Bulgaria ortho international Czech Cosmetic Tribune Asia Pacific digital dentistry Germany


Pre nego sto prvi put dete počne da vozi svoj motor ili auto, molimo Vas da vodite računa o sledećim stvarima, koje su vrlo bitne za Vas, kao roditelja i naročito za Vase dete, kao korisnika ove igračke:\n1. Ako model auta ili motora ima dve brzine, a Vase dete po prvi put upravlja, prebacite dugme na sporiju , odnosnu u prvu brzinu. Ta brzina je od 3-5 km/h, a to je upravo brzina ljudskog hoda i vi budite uz auto dok ga dete vozi.\n2. Ako model auta ima sigurnosni pojas, odmah vezite dete, na taj način povećavate bezbednost malog vozača, a i učite ga da se ponaša savesno kada bude odrastao vozac. Navike stečene još u detinjstvu teško se zaboravljaju, a ova je veoma korisna za bezbednost.\n3. Ukoliko imate model sa podesivim sedištima, podesite sedište napred/nazad da dete može bez problema pritiskati papučicu za gas, a da pritom bude udobno sedelo, leđa prislonjenih uz naslon sedišta. Tako je pravilno, a I mali vozac će lakše i bolje upravljati autom.\n4. Pokažite malom vozaču funkciju na volanu, sirenu, i kažite u kojim situacijama se koristi, to će ga dodatno motivisati (zavisno od modela, u volan obično idu 2 baterije od 1.5V, koje morate naknadno kupiti, jer nisu deo standardnog paketa).\n5. Naučite malog vozaca da se vozilo zaustavlja tako sto skloni nogu sa papučice za “gas”. Praktično, to je ‘’kočnica”, kada dete skloni nogu i ne pritiska papučicu, auto automatski staje.\n6. Vozilo je isključeno/dugme off. Pre nego sto ga uključite/dugme on, proverite okolinu, da li je bez prepreka i da li je potpuno bezbedno za vožnju. Pročitajte vise o tome u “Korisničkom uputstvu”.\n7. Iskustva korisnika pokazuju da je prvi put najbolje da roditelj stane ispred auta, na maloj razdaljenosti. Obično, kada prvi put pritisne papučicu, dete to učini naglo, auto automatski “poskoči” i krene, pa se može desiti da se mali vozac uplaši, a onda je najbolje da je roditelj u njegovom vidokrugu.\n8. Kod modela automobila i džipova postoji opcija vožnje unazad i to je regulisano prekidačem go/back. Bitno je objasniti detetu da pre nego sto želi da vozi u rikverc, mora zaustaviti vozilo, pritisnuti dugme za nazad, I ponovo pritisnuti gas. Vozilo će ići u rikverc. Važno je da se dete u toku vožnje ne “igra” ovim prekidačem, jer u tom slučaju, doci će do kvara na vozilu.\n9. Ne vrsite pritisak na dete da vozi, ukoliko vidite da okleva. To je samo strah od nepoznatog. Takođe se neka deca plaše zvuka koji auto proizvodi. U takvim momentima, pustite da vreme učini svoje i da dete samo pokaže želju.\n10. Ukoliko Vase dete po prvi put vozi ovakvo vozilo, I ukoliko auto ima dve brzine, objasnite mu da neko vreme mora voziti samo u sporijoj brzini. Kada bude savladalo vožnju, možete mu pokazati da auto može ići i brže.\n11. Dok dajete instrukcije nemojte vikati, činiti to mirnim i sigurnim glasom, da dete oseti da vladate situacijom.\n12. Budite svesni da će biti potrebno neko vreme dok dete ne ovlada “vozačkim” sposobnostima, dok se ne opusti. Budite strpljivi, ovo će biti sjajna zabava i za Vas i za dete.\n13. Razmislite o tome da ga možete naučiti nizom korisnih stvari koje se tiču pravila u saobraćaju, parkiranja, čuvanja svog auta, poštovanja drugih malih vozaca i sl.\n14. Obavezno pročitajte “Korisničko uputstvo”, verujemo da Vam te informacije mogu biti korisne.\nPočetak > Saveti za bezbednu vožnju


Prijedor: Šteta o poplava 4.150.000 KM | Info | Društvo\n25. September, 12:06\nPrijedor: Šteta o poplava 4.150.000 KM 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n17.07.2019. / 21:08\nOdbornici Skupštine grada Prijedor usvojili su večeras izvještaj o procijenjenoj šteti uzrokovanoj poplavama u maju i junu na području grada, prema kojem je ukupna šteta 4.150.000 KM.\nZa izvještaj je glasalo 17 odbornika, četiri su bila uzdržana i niko protiv.\nGradonačelnik Prijedora Milenko Đaković rekao je da će, nakon što su komisije završile posao, a Skupština grada Prijedor danas usvojila programe o utrošku sredstava od šumskih i vodnih naknada, kao i rebalans budžeta, biti donesena i odluka o raspodjeli pola miliona KM koje je Vlada Republike Srpske odobrila za pomoć u sanaciji štete.\n"Sačinićemo program, ali nije dovoljno to što je Prijedoru Vlada odobrila, niti više imamo na šta računati iz gradskog budžeta. Ne možemo uraditi više ili bez Vlade ili bez kreditnog zaduženja", naveo je Đaković i dodao da nije dobio nijednu primjedbu na rad komisija koje su radile procjenu šteta.\nŠef gradskog Odsjeka za civilnu zaštitu Dušan Vranješ rekao je da su komisije za procjenu štete postupile po svim zahtjevima i da je princip bio da se dođe do svakog objekta i svakog domaćinstva.\nOd ukupno procijenjene štete, na objektima i sredstvima u svojini građana je 2.310.000 KM, a na objektima i sredstvima pravnih lica 1.840.000 KM.\nUkupna šteta na građevinskim objektima, namještaju i opremi u domaćinstvu iznosi 743.475 KM, od čega je ukupna šteta na stambenim i pratećim objektima 724.475 i na poslovnim i javnim objektima 19.444 KM.\nŠteta u poljoprivredi je 1.331.758,57 KM, od čega šteta na biljnoj proizvodnji 1.297.052,57 KM, a na stočarskoj 34.706 KM.\nOštećene su 104 putne komunikacije, devet mostova i 25 propusta, te aktivirano 14 klizišta.\nUkupna procijenjena šteta na putnoj infrastrukturi je 1.333.738 KM, od čega je šteta na putevima 299.210 KM, na mostovima 286.000 KM, na propustima 117.580 KM, u klizištima 305.500 KM, a u regulaciji riječnih korita 324.448 KM.\nŠteta kod privrednih subjekata su 737.149 KM, i to kod privrednih društava 486.986 KM, a kod preduzetnika 250.162 KM.\nTroškovi pravnih subjekata nastali sprovođenjem mjera zaštite i spasavanja stanovništva i mjera odbrane od poplava su 194.902 KM, od čega je iz gradskog budžeta podmireno 157.824 KM, a iz drugih pravnih subjekata 37.078 KM.


Evo KOLIKO TAČNO Severina zarađuje od svog profila: Za par sekundi uzme VAŠU mesečnu platu! - Zena.rs\nSeverina može da uzme ozbiljan novac na Instagramu Foto: severina / Instagram\nAko ste mislili da je za zaradu na Instagramu neophodno imati fantastičan stil, varate se. Severina, uostalom, u modnom pogledu brlja za sve pare, a sudeći po informacijama do kojih je došao časopis "Hit", ipak prihoduje ozbiljne sume od tih svojih modnih izleta.\n- Severina ima dobru cenu na Instagramu jer je popularna u celoj bivšoj Jugoslaviji. Osim što dobija besplatnu garderobu, nakit, torbe i satove u zamenu za objavu na internetu, fime joj daju i novac. Kad je ova vrsta reklame bila u povoju, zarađivala je po 1.000 evra po objavi, a sada ta cena ide i do 5.000 evra. To je ogroman novac, a ona ga inkasira za nekoliko minuta. Poritom i njene fan stranice prenesu objavljenu fotografiju, što je dodatna reklama - kaže izvor časopisa "Hit".\nA Severini to nije dosta - ne samo da privlači pažnju na svoje fotografije tako što mužu Igoru "otima" čak i gaće, ona ima još jedan plan za njega.\nOva žena ima OPSESIJU RUŽNIM CIPELAMA. Severina htela da bude trendi, ali NIKO NE RAZUME zašto obožava toliko GNUSNU obuću?!\nPrvo mu krade čarape, a sad I GAĆE: Severina pozirala u Igorovom donjem vešu i pratioce ostavila U ČUDU\nSeverina i sestra najpoznatije manekenke obožavaju OVE TRENERKE I OVE CIPELE: Lepo izgleda, ali originalnost pevačice PADA U VODU\nEto, pet hiljada evra za samo jednu objavu - nije ni čudo što pevačica pokušava da svakom svojom novom slikom iznenadi pratioce i poveća broj pratilaca.\nSeverinu je ON poljubio u nezgodno mesto, ona počela da paniči i vrišti! Onda su krenule NEVEROVATNE prozivke\nSeve neprepoznatljiva: Fanovi šokirani njenim novim izgledom\nHaha 23:07:29 - 22.02.2018.\nBravo! Ni ja :)\nDa da 20:36:31 - 22.02.2018.\nNe bi bio..licno nisam njen "fan" ali svaka cast i nek uzima pare, jer dok je ovaca bice i sisanja, a bogami stice se utisak da ovaca nikad vise bilo nije!\nN 15:07:15 - 22.02.2018.\nDa mi plate ukupno koliko doticna moze da zaradi mesecno, ne bih joj bio pratilac na instagramu :)


Koncept Putovanja | Hotel Stella Palace - Analipsi | Dobrodošli\nAnalipsi, Krit. 0 dana, 0 noci\nhotel Stella Palace se nalazi 200 m od peščane plaže (prelazi se lokalna ulica), u mestu Analipsi, 5km od centra mesta Hersonisos, 25km od aerodroma Iraklion.\nrecepcija, restoran, a la karte restoran, bar, besplatan WI-FI internet u zajedničkim prostorijama hotela, spa centar, masaže, sauna, teretana, bilijar, stoni tenis, igralište za decu, bazen, bazen za decu, bar na bazenu, parking.\nStandardne sobe i porodične sobe:\nklima uređaj i sef (uz doplatu), SAT TV, telefon, mini frižider, kupatilo, fen, balkon.\nall inclusive - "sve uključeno" doručak, ručak i večera - samoposluživanje (izbor više jela), užine, domaća alkoholna i bezalkoholna pića, ležaljke i suncobrani na plaži.


ILI POTPISUJE ILI ĆE KRIVIČNO DA ODGOVARA: Đukanović pred dilemom oko Zakona o Državnom tužilaštvu | Novosti.rs\nOvaj pravni akt prvi put je usvojen 12. maja, ali je on opet došao na dnevni red jer ga je predsednik Crne Gore Milo Đukanović, koristeći ustavnu mogućnost, vratio parlamentu na ponovno odlučivanje.\nOvog puta Đukanović će morati (po Ustavu) da svojim potpisom overi ovaj akt, ili će ući u zonu krivične odgovornosti. Među razlozima za takvu odluku on je naveo da izmene tužilačkog zakona ugrožavaju ustavni poredak države, demokratske principe i partnerstvo Crne Gore sa Evropskom unijom.\nIzmenama Zakona predloženo je da članovima sadašnjeg Tužilačkog saveta prestaje mandat proglašenjem novog TS koji bira specijalnog tužioca i ostale tužioce. Ovim aktom menja se i struktura Tužilačkog saveta koji će da ima 11 članova, po pet iz redova tužilačke organzacije i uglednih pravnika koje bi birala Skupština i jedan predstavnik Ministarstva pravde. Poslanici vlasti su ranije tokom rasprave ocenili da se radi o reformskom zakonu, koji će dovesti do oslobađanja tužilaštva, dok su poslanici opozicije kazali da će taj zakon dovesti do politizacije tužilaštva. Venecijanska komisija je u novom, drugom mišljenju o izmenama tužilačkih zakona u Crnoj Gori ocenila da je neophodno osigurati da Tužilački savet ne bude politizovan, a da bi novi vršilac dužnosti Vrhovnog državnog tužioca trebalo da bude izabran iz reda državnih tužilaca, a ne van tužilaštva.\nOd pada režima Mila Đukanovića 30. avgusta prošle godine na parlamentarnim izborima, jedan od prioriteta nove vlasti je bila smena čelnika tužilaštva, kako bi otpočela, kako su naveli, konkretna borba protiv organizovanog kriminala i korupcije. Na smeni glavnog specijalnog tužioca Milivoja Katnića insistirao je Demokratski front čije je čelnike krivično gonilo upravo Katnićevo SDT, za krivična dela u sudskom procesu "državni udar" i navodno pranje novca. U međuvremenu zbog usvajanja izmena tužilačkih zakona poslanici Demokratske partije socijalista bojkotuju rad parlamenta, uprkos tome što je više evropskih zvaničnika pozvalo DPS da se vrati u skupštinske klupe.\nEvropska unija traži od nas da isporučimo rezultate u poglavljima 23 i 24, a mi sa ovim ljudima u tužilaštvu ne možemo to da učinimo, niti da stignemo u EU, kazao je Dritan Abazović, potpredsednik Vlade, dodajući da je ambicija aktuelne izvršne vlasti da napredak u oblasti vladavine prava bude vidljiv u Evropskom parlamentu.\nCrna Gora Milo Đukanović DPS Ustav Crne Gore Zakon o državnom tužilaštvu usvojen zakon Crna Gora vesti Milo Đukanović vesti\nBRISELSKI PRST UPEREN KA MILU: Kontroverzni Kineski zajam Crnoj Gori pod lupom Evropskog parlamenta\nIZGRADNJA auto-puta Bar - Boljare (169,2 km) odnosno deonice Smokovac - Mateševo u dužini od oko 41 kilometar, našao se pod lupom Evropskog parlamenta.\nMILO OPET UDARA NA SRBIJU: Novi Sramni napad iz Crne Gore\nPREDSEDNIK Crne Gore Milo Đukanović optužio je Beograd i Banjaluku za „velikodržavnu ofanzivu“ prema Crnoj Gori.


Poslao: 25 Mar 2008 15:06\nTačno..Čak sam čuo i priče da će se VCG lako odreći istog na nagovor izvjesnih CG političara, sve u cilju "viših ciljeva", tj. "jačanja dobrosusjedskih odnosa"..No, vidjećemo...\nPoslao: 25 Mar 2008 15:15\nNeće se odreći ovog broda.Ukratko nema ama baš nikakve šanse da će ga hrvati dobit.Prije će prevlaku dobit:)\nPoslao: 25 Mar 2008 18:23\ngrbe ::Eh...ja to odavno pričam.\nTo ne samo ti, nego ja i gomila drugih ljudih vec odavno govorimo. Ali se ja, ti i ostala gomila toliko pitamo koliko i kokoska za svoje jaje.\nOni koji odreduju su oni koji sjede u fotelje, i eventuelno neki Pametnjakovici iz nase vojske koji su sa zadobili nekakvu promociju nakon samostalnosti Crne Gore.\nVidim u clan Institucije, da se opet razlicite stvari nazad vracu u prodaji, kao i sve ostalo, preko cega Vlada ikakve pare vidi. Voljeo bih samo vec radi toga da nam niko ne ponudi bilo kakvu cijenu za nase gvozdje, i da se i nikad ne prodadne bilo sto vece (RF, RTOP itd).\nAko je ovo cilj nase drzave, ili bolje receno Vlade, da vojsku materijalno iscrpe, za zarad nekih para (za druge ne-vojne stednje), onda i nek bude tako.\nZato ce kasnije (u slucaju rata) biti velika frka, predsjedniku nase zemlje (vrhovnog komandara VCG), objasniti da nasa vojska nije u stanju da izvodi zadatke o kojim covjek zahtijeva.\nNeka se NATO samo prati, kasnije ce ipak biti jasno, da se cijela buka oko reorganizacije VCG vise vodila u koristu NATO-a nego nase zemlje.\nkopriva ::Koliko mi je poznato oko jedrenjaka Jadran još se vodi rasprava ko ima pravo na njega.\nNije tacno. Bile su price o poklanjanu Jadrana Srbiji ili Hrvatskoj, ali je ta plana vec krajem 2006 godine odbijena. Odluceno je da se Jadran ostavi u sastavu MVCG. Procitaj text Institucije, zar bi se pravile olike plane oko Jadrana, da jos ne bi bilo zvanicno kome pripada?\nPoslao: 25 Mar 2008 18:54\nSamo da se zna da je na početku razvoja vcg nato preporuka bila ne manje od 4500 vojnika,ali ovi naši shvatili da bi se iz budžeta moralo mnogo više izdvojiti nego tričavih 48mil eur\nPoslao: 25 Apr 2008 15:25\nVaRvArI 85 ::Samo da se zna da je na početku razvoja vcg nato preporuka bila ne manje od 4500 vojnika,ali ovi naši shvatili da bi se iz budžeta moralo mnogo više izdvojiti nego tričavih 48mil eur\nKad se cita caopis, se nemoze bas govoriti o nekoj siromasini.\nSlijedeci Partner caopis (vrlo zanimljiv):\n(Preduzeto s vlada.cg.rs/odbrana)\n(Preduzeto s vijesti.cg.rs)\nDopuna: 25 Apr 2008 15:25\nUniscavaju nam jednu od zadnjih i, i najkoriscenih (za nase Crnogorske principe) PVO sistema Crne Gore: Strela 2-M:\nSaopštenje: Počelo uništavanje 1500 raketa tipa Strela 2M.\nUništavanje 1500 raketa tipa Strela 2M, koje se realizuje u okviru Tehničkog sporazuma Ministarstva odbrane Crne Gore i Ministarstva inostranih poslova Sjedinjenih Američkih Država, počelo je danas na lokalitetu Pusti lisac, u opštini Nikšić.\nMinistar odbrane Boro Vučinić, sa saradnicima, obišao je taj lokalitet i prisustvova probnom uništavanju 30 raketa metodom detonacije u fugasi.\nPrethodno, Zavod za ekotoksikološka ispitivanja Crne Gore utvrdio je da rakete Strela 2M nijesu radioaktivno opasne.\nTakođe, Ministarstvo unutrašnjih poslova i javne uprave dalo je odobrenje da je bezbjedno uništavanje Strela 2M na privremenom poligonu Pusti lisac u Nikšiću.\nMinistrarstvo Odbrane RCG; vlada.cg.rs/odbrana\nUmjesto da se Amerikanci sjete da nam malo uloze para u objezbjedenje ovih Crnogorskih magacina dje se ovi manpad sisteme nalaze, ne oni. Oni bi nas radije vidjeli (i vidjece nas u buduce bas tako) bez ikakve PV odbrane. A nasi toliko pametni da ih u tom smislu podrze.\nIzasao je Partner broj 3. Ovdje ga mozete preduzeti:\nZa vise informacije o CG u NATO mozete posjetiti stranicu:\nPoslao: 23 Maj 2008 21:21\nZnas sto,mene je samo frka da se ovaj bodigard ne utripuje da je ice-man ili jos gore mawerick(ne znam koga vise gotivi),pa on uzme palicu u ruke...Ko zna kakve su mu legende pricali ovi djilkosi s aerodroma,pa proba da ga provuce ispod milenijuma ili nedaj boze blazovoga mosta\nPoslao: 30 Jul 2008 11:09\nMILO-VAN ::Znas sto,mene je samo frka da se ovaj bodigard ne utripuje da je ice-man ili jos gore mawerick(ne znam koga vise gotivi),pa on uzme palicu u ruke...Ko zna kakve su mu legende pricali ovi djilkosi s aerodroma,pa proba da ga provuce ispod milenijuma ili nedaj boze blazovoga mosta A sto mislis da ga nacera ispod mosta na Sastavcima!?\nDopuna: 30 Jul 2008 11:09\nU danilovgradskoj kasarni juče predstavljen pištolj renomiranog austrijskog proizvođača ''Glok''\nOružje za specijalce\nDANILOVGRAD - U danilovgradskoj kasarni ''Milovan Šaranović'' juče je za pripadnike Vojske i policije Crne Gore renomirani austrijski proizvođač pištolja ''Glok'' uradio prezentaciju naoružanja koje od skora koristi i brigada za specijalne operacije crnogorske Vojske.\n- Budući da sve svjetske specijalne brigade koriste savremeno oružje koje je prilagođeno NATO standardima, Brigada za specijalne operacije odlučila se, takođe, na takvu vrstu oružja - kazao je potporučnik Miloš Gačević, komandir protivterorističkog voda u Brigadi za specijalne operacije.\nNakon boravka u austrijskoj proizvodnoj firmi ''Glok'', za Vojsku Crne Gore nije bilo dileme koji pištolj ubuduće da koriste.\n- Odluka je proizašla iz činjenice da su ovi pištolji precizni, pouzdani i sigurni - kazao je Gačević.\nPrema njegovim riječima, to je samo početak saradnje sa firmom ''Glok'', ali i početak naoružavanja i modernizacije Brigade za specijalne operacije.\nDirektor marketinga za jugoistočnu Evropu i Afriku ''Gloka'' Ričard Flur kazao je da o pouzdanosti i kvalitetu ovog pištolja najbolje govori činjenica da je prošle godine ''Glok'' prodao svoj petomilioniti pištolj.\nDirektor vladine kompanije za spoljnotrgovinski promet naoružanja i vojne opreme Zoran Damjanović kazao je da je saradnja sa austrijskom firmom ''Glok'' samo početak opremanja crnogorske Vojske koja se ubrzano priprema za ulazak u NATO.\n''Glok 17'', pištolj 9 mm, poznat je po pouzdanosti i u uslovima ekstremnih temperatura, kao i sigurnosti u vodi, a uskoro će se pojaviti i u ''Glokovom'' prodajnom objektu, po cijeni od oko 700 eura. Za ovaj pištolj od samo 624 grama tvrde da je veoma jednostavan za rukovanje, ali i da ima tri unutrašnja kočiona mehanizma što ga čini potpuno sigurnim od neželjenog opaljenja. Pištolj, zavisno od magacina, može imati od 17 do 33 metka, kalibra 9 x 19 mm. On pripada standardnim pištoljima koji se najviše koriste u svijetu. Iako je nišan ovog pištolja podešen na 25 metara, Majkl Kriz, oružar i tehnički inženjer kompanije ''Glok'', koji je obavio demonstraciju, tvrdi da je potpuno pouzdan i precizan i na 100 metara udaljenosti. Pored prigušivača, sadrži i tri različita taktička svjetla: ksenonsko, lasersko i treća vrsta svjetla je specijalni laser koji je nevidljiv i za koga se moraju koristiti noćni dvogledi za osmatranje.\nPoslao: 30 Jul 2008 13:33\nNadam se da cete uskoro zamijeniti uniforme. Ova sapka RM izgleda nedostojno mornarice i vojske. Sta se desava sa uniformama uopste?\nPoslao: 30 Avg 2008 18:31\nAko je neko upucen za prijem kandidata u VCG preko konkursa, zelio bih postaviti par pitanja na PP. Hvala.\nPoslao: 30 Avg 2008 21:01\nmrav pesadinac ::Nadam se da cete uskoro zamijeniti uniforme. Ova sapka RM izgleda nedostojno mornarice i vojske. Sta se desava sa uniformama uopste?\nTo što je gosn SupiČ ižvakao šapku i izvukao joj žicu, ne znači da je šapka loša već da se dotični nemarno odnosi prema njoj.\nOvaj topic je pregledan 785408 puta\nUkupno su 586 korisnika na forumu :: 5 registrovanih, 1 sakriven i 580 gosta :: [ Administrator ] [ Supermoderator ] [ Moderator ] :: Detaljnije


MJEŠTANI LEPETANA I MINISTARKA NEZADOVOLJNI NACRTOM DUP-A\n07.08.2018. 13:39h Ažurirano: 07.08.2018. 13:39h\nVeliko interesovanje građana, brojne primjedbe i izraženo nezadovoljstvo mještana obilježili su juče centralni okrugli sto koji je u Tivtu priređen u sklopu javne rasprave o nacrtu novog DUP-a Lepetane. Obrađivač tog planskog dokumneta je Republički zavod za urbanizam i projektovanje podgoričkog biznismena Aca Đukanovića.\nDUP odnosi na površinu od 15,74 hektara a njime je kroz zone 1 i 2 predviđeno stanovanje manje gustine. Naselje Lepetane sada ima 184 stanovnika i 144 stambena objekta i 51 pomoćni, kao i crkvu Svetog Antona Padovanskog. Nacrtom je u zoni porodičnog stanovanja predviđena izgradnja individualnih stanova kao i objekata za turizam, dok DUP uvodi striktna ograničenja gradnje u zoni sanitarne zaštite vodoizvorišta Plavda i području u zoni 2 koje je obuhvaćeno tzv. HIA studijom procjene uticaja na kulturnu baštinu za bafer zonu UNESCO područja Kotora. Nacrtom DUP-a je predviđena kompletna rekonstrukcija saobraćajnica u Lepetanima i izgradnja novih pristupnih ulica.\nMještani Lepetana iznijeli su brojne primjedbe vezane za ograničavanje izgradnje na brojnim privatnim parcelama, loša riješenja saobraćajnica, neriješavanje pristupnog puta do seoskog groblja, kao i po njima, preveliku zaštitnu zonu vodoizvorišta Plavda a gdje zapravo nema podzemnih voda koje bi ga mogle ugroziti.\nAdolf Vučinović je rekao da je ovakav nacrt DUP-a “jedna vrsta genocida prema Lepetanima koje su kroz istoriju dale kapetane, učitelje i borce a sada se u ovom naselje ništa ne ulaže”.\n"Trajekt saobraća po sred Lepetana i degradira čitavo naselje. Nije u redu da stanovnici iz kuća ne mogu izaći i da nas sad ovim planom dovodite u ovu situaciju“, rekao je Vučinović.Dr Ivan Ilić pitao je zašto seosko groblje na lome postoji i jedan kulturno-istorijski spomenik, nije obuhvaćeno DUP-om i zašto nije riješeno pitanje prilaznog puta groblju. Na taj problem ukazala je i mještanka Marija Vučinović, inače predsjednica HGI i ministarka bez portfelja u Vladi Crne Gore.\n"Donošenje novog DUP-a Lepetane šansa je da se konačno riješi pitanje puta do groblja. Vi nemate odgovor, ali recite kome da se obratimo da riješimo ovaj gorući problem? 40 godina se u Lepetanima priča o tome putu, jedva dolazimo do groblja. Ako se sad ne krene sa rješevanje toga problema, opet ćemo morati čekati neki novi DUP ili HIA-u. Uputite nas kako da riješimo problem groblja?”, upitala je planere i predstavnike Opštine Tivat ministarka Vučinović.\nElena Ljiljanić pitala je obrađivaču kako je privatne parcele transformisao u park i zbog čega taj park nije planirao na obližnjem zemljište u vlasništvu opštine i države.\n"U tom području imate kasarnu pa tu planirajte parkove, a ne na privatnim parcelama.“- kazala je ona, dok je Zlatko Vučinović naručioce i obrađivače novog DUP-a optužio da ne dozvoljavajući gradnju na mnogim parcelama zbog navodne zaštite vodiizvorišta, po naredbama koje navodno dobijaju iz Podgorice, rade sve “kako bi obezvrijedili imovinu mještana a zatim da ona ispod cijene pređe u ruke tajkuna”.\nMještanka Zorana Grubišić koja je biolog i član opštinskog Zelenog tima, istakla je da njena porodica ima preko 30.000 kvadrata u zaštićenoj zoni za koji uredno plaćaju porez ali ni jedan pedalj ne mogu iskoristiti.\n"Mi godinama ne možemo da riješimo stambena pitanje. Mnogi naši članovi su umrli čekajući. Samo Plavda kao vodizborište treba da bude zaštićena, ali sanitarna zona koju ste predvidjeli nema vode”, istakla je ona.\nMarija VučinovićLepetaniAco Đukanović\n29.11. 17:01 h\t91664\n29.11. 15:53 h\t75491\n29.11. 15:46 h\t59137\n29.11. 08:00 h\t48948\n29.11. 12:37 h\t48168


Auto magazinvolvo trucks Archives - Auto magazin\nPočetna strana » volvo trucks\nNova linija Volvo kamiona\nSa fokusom na vozača Volvo kamionska korporacija predstavila je četiri nova kamiona, sa velikim naglaskom na okruženje, sigurnost i produktivnost vozača Iako su bili spremni još krajem prošle godine, situacija sa korona virusom poremetila je mnoge planove pa tako i lansiranje nove linije Volvo kamiona. Početkom septembra konačno je došao i taj trenutak – novi i podmlađeni modeli Volvo Traksa izašli su na drumove, a među prvima u Evropi imali smo priliku da ih vidimo na prezentaciji u Volvo Traks Centru u Novim Banovcima. Nova generacija najtežih Volvo kamiona razvijena pod sloganom „Napravljeno za vas“, obiluje brojnim tehničkim unapređenjima i\nProvereni polovni Volvo kamioni dostupni i u Srbiji\nNa većini evropskih tržišta, uključujući i Srbiju, u toku je završna implementacija nove online platforme na kojoj će se ubuduće prodavati isključivo korišćeni Volvo kamioni iz novog programa Volvo Selected Pro. Kompletna procedura će se obavljati na nov način: od izlaganja i brendiranja, do detaljnije kontrole ispravnosti i duže garancije, ali i mogućnosti da se vozilo proverene kondicije kupi ili proda u bilo kom delu kontinenta u kojem posluje služba Volvo Selected Pro. U uslovima normalnog poslovanja, Volvo Trucks širom Evrope godišnje proda više od 12.000 polovnih kamiona. Poreklo im je sasvim pouzdano: većinom su to Volvo kamioni koje kupci\nVolvo FH sa I-Save opremom štedi do 9% goriva\nUvodi se još ekonomičnija verzija kamiona Volvo FH sa opremom I-Save, koja može da smanji troškove goriva za do devet procenata. Ovo predstavlja značajno poboljšanje od dva procenta u odnosu na prethodnu generaciju Novi Volvo FH sa opremom I-Save deo je novog evropskog asortimana firme Volvo Trucks koji je predstavljen ovog proleća. I-Save sadrži brojna rešenja za uštedu goriva, od kojih je najvažnije motor Volvo D13TC. Turbo Compound motor od 13 litara, predstavljen početkom 2019, predstavlja dosad najefikasniji motor firme Volvo u pogledu iskorišćenja goriva. Uvođenjem prve generacije kamiona Volvo FH sa opremom I-Save tokom 2019, firma Volvo Trucks je\nPostrojenja Volvo Trucks u Švedskoj i Belgiji, koja su zatvorena sredinom marta ponovo počinju sa radom. Glavni pokretači i ograničenja za povećanu proizvodnju biće knjiga porudžbina, kapacitet dobavljača i lokalni propisi o socijalnom distanciranju radi sprečavanja širenja korona virusa. Tokom pandemije korona virusa, većina radionica kompanije Volvo Trucks širom sveta uspela je da ostane otvorena. U Srbiji sve servisne radionice su bile dostupne kupcima. Međutim, pogoni za proizvodnju kamiona u Evropi morali su biti zatvoreni sredinom marta kada je globalni lanac snabdevanja bio poremećen. Kompanija Volvo Trucks će se i dalje fokusirati na pružanje pomoći prevoznicima teretnih vozila kako bi\nKako zaštititi bicikliste i pešake u gradskom saobraćaju\nVolvo Trucks je postavio bezbednost kao jednu od svojih osnovnih vrednosti tokom svoje 90-godišnje istorije i zauzima višestrani pristup u bezbednosti u saobraćaju. Prostire se preko više sfera, od istraživanja bezbednosti u saobraćaju, preko razvoja bezbednosnih tehnologija za vozila, kao što su podrška za ostajanje u pravoj traci (Lane Keeping Support) i upozorenje na čeoni sudar sa kočenjem u iznenadnim situacijama (Forward Collision Warning with Emergency Brake), do obuke vozača i razvoja i proizvodnje bezbednijih vozila. Drugi važan deo posla predstavljaju programi podizanja svesti o bezbednosti u saobraćaju, kao što su “Zaustavi se, pogledaj i mahni” i “Vidi i budi\nGeely kupio udeo u Volvo kamionima za 3,3 milijarde dolara\nKineski Geely Holding, koji u svom vlasništvu već ima Volvo automobile, kupio je 8,2 posto udela u Volvo kamionima, što je u ovom trenutku približna tržišna vrednost od 3,3 milijarde američkih dolara. Cevian Capital je odlučio da proda navedeni udeo u Volvo kamionima Geely Holdingu, ali nije naveden tačan iznos transakcije. Time je Geely Holding postao najveći pojedinačni vlasnik deonica u Volvo kamionima i drugi najveći u pogledu prava glasa, odmah iza investicionog fonda Industrivarden. U saopštenju za štampu se navodi da će iskustvo kompanije Geely pomoći Volvo kamionima u razvoju elektrifikacije i autonomnih vozila. Geely inače poseduje 45 odsto\nVolvo Trucks uvodi automatsko aktiviranje prednjeg pogona\nVolvo traks je prvi proizvođač kamiona u svetu koji nudi funkciju automatskog uključivanja pogona na svim točkovima za građevinske kamione. Funkcija automatske kontrole proklizavanja aktivira pogon na prednjoj osovini kada zadnji točkovi počnu da proklizavaju na klizavoj ili mekoj podlozi. Mnogi vozači uključuju pogon na prednjim točkovima ili blokadu diferencijala znatno pre teške terenske deonice – da se ne bi zaglavili. Volvo automatska kontrola proklizavanja aktivira pogon na prednjim točkovima u pokretu samo nakratko, onoliko koliko je stvarno potrebno, kaže Jonas Odermalm, menadžer odeljenja za građevinska vozila u firmi Volvo traks. Napravljena za teške radne uslove Volvo automatsku kontrolu proklizavanja,\nTokom kampanje “4+” vlasnicima Volvo kamiona i autobusa nudi se redovan servis vozila koji podrazumeva zamenu ulja i prečistača (filtera) za ulje u motoru, zamenu prečistača goriva, zamenu separatora goriva, kompjutersku dijagnostiku i još 24 najvažnija pregleda na vozilu. Cene za ove usluge su znatno povoljnije od redovnih. Recimo, za vozila opremljena motorom “D13A” kompletna usluga (ulje, prečistači i rad) košta 34.356,48 dinara, za vozila sa motorom “D12D” – 33.197,53 dinara, za ona sa motorom “D12C” – 32.026,88 dinara, za “D12A” – 31.355,43 dinara, za “D9A” – 33.197,53 dinara, za “D6B” – 24.350,70 dinara, za “D6A” – 23.460,20 dinara, za\nBeogradska kompanija BetonPlus, veliki proizvođač i isporučilac različitih vrsta betona, nedavno je preuzela četiri nova Volvoova miksera za prevoz betona. Specijalna oprema, čiji je isporučilac jedan od najpoznatijih proizvođača ovakvih nadgradnji, nemački Liber (Liebherr), nadgrađena je na šasije Volvoovih četvoroosvinskih kamiona “FMX”, koji su, inače, prilagođeni teškim uslovima eksploatacije u građvinarstvu, putnoj i komunlanoj privredi. BetonPlus se opredelio za FMX sa pogonom na obe zadnje osovine (8×4) koje pokreće Euro VI motor Volvo D13K od 13 litara sa SCR tehnologijom za čišćenje izduvnih gasova (ubrizavanjem agensa AdBlue), sa 420 KS (2.100 Nm maksimalnog obrtnog momenta pri 800-1.400 obrtaja u minutu)


APV | Vesti | Najava događaja (04.12.2018.)\nNajava događaja (04.12.2018.)\nU utorak, 4. decembra 2018, u sali na trećem spratu Pokrajinske vlade, sa početkom u 11.00 časova, potpredsednik Pokrajinske vlade Đorđe Milićević obratiće se na okruglom stolu pod nazivom „Investicije u zemljoradničkom zadrugarstvu - potrebe zadruga i podrška iz budzeta“.\nPrisutne će pozdraviti i pokrajinski sekretar za poljoprivredu, vodoprivredu i šumarstvo dr Vuk Radojević i predsednik Zadružnog saveza Vojvodine Radislav Jovanov.\nOkrugli sto organizuju Pokrajinski sekretarijat za poljoprivredu, vodoprivredu i šumarstvo i Zadružni savez Vojvodine.


eKapija | Stara Vojna akademija postaje Muzej grada Beograda - Do kraja godine tender za rekonstrukciju, najavljuju gradske vlasti\nIzvor: eKapija | Petak, 16.10.2020.| 08:38\nStara Vojna akademija postaje Muzej grada Beograda - Do kraja godine tender za rekonstrukciju, najavljuju gradske vlasti\nPlanirani izgled Muzeja grada Beograda (Foto: Služba glavnog gradskog urbaniste)\n- Reč je o zgradi koja se nalazi na uglu Resavske i Nemanjine ulice i ima 17.000 kvadrata. Grad će sledeće godine početi rekonstrukciju te zgrade, što će koštati oko 20 mil EUR, i tako će na jednom mestu biti sačuvano sedam hiljada godina naše istorije. Trebalo bi da rekonstrukcija traje naredne tri godine – istakao je Vesić, dodavši da Muzej grada Beograda postoji 117 godina i da nikada nije imao svoju kuću, već se nalazi na 14 lokacija.\nU posebnoj vesti pogledajte još prikaza budućeg izgleda Muzeja i koje će sve sadržaje imati.\nstara Vojna akademija\nnagrada Muzeja grada Beograda