Седам и по деценија ММФ-а, какав је биланс? - Нови Стандард\nSedam i po decenija MMF-a, kakav je bilans?\nDejan Jovović 30.07.2019. 15:56 26.12.2019.\nŠta je MMF, kakva je njegova globalna uloga i misija, i da li se naziru promene u ovoj važnoj međunarodnoj instituciji?\nU julu ove godine navršilo se 75 godina od osnivanja Međunarodnog monetarnog fonda (MMF), najvažnije svetske finansijske institucije, kao i Svetske banke. Osnovani su na svetskoj konferenciji o monetarnim i finansijskim problemima u Breton Vudsu (SAD), od 1. do 22. jula 1944. godine. Osnovale su ga 44 zemlje, među kojima i nekadašnja DF Jugoslavija. Danas, MMF ima 189 zemalja članica, sa velikom birokratskom mašinerijom od preko 2000 zaposlenih iz 150 zemalja.\nU Breton Vudsu, gde je Amerika izašla kao najveća svetska sila i sa oko polovinom ukupnog svetskog bruto nacionalnog proizvoda, i u MMF-u jedina ima pravo veta, dogovoreni su principi posleratnog međunarodnog monetarnog sistema, uglavnom na osnovu tzv. Vajtovog plana koji je ona predložila, dok je plan tada poznatog svetskog ekonomiste Britanca Džona Majnarda Kejnza potisnut u drugi plan.\nMMF je trebalo da obezbedi saradnju u oblasti međunarodnih plaćanja i politike deviznih kurseva i da odobrava kredite za kratkoročno uravnoteženje platnog bilansa, a Svetska banka da dugoročnim kreditima, prevashodno u infrastrukturu, omogući obnovu i razvoj. Ciljevi MMF-a su: razvoj međunarodne monetarne saradnje, podrška stabilnim deviznim kursevima, pomoć u održavanju konvertibilnosti valuta i davanje kratkoročnih kredita za uravnoteženje platnog bilansa.\nOsnovne funkcije MMF-a su: regulisanje visine deviznih kurseva, finansijska podrška članicama (kreditiranje), funkcija kontrole i nadzora, kao i usluge (tehnička pomoć). Finansijska pomoć uključuje kredite i zajmove zemljama članicama koje su suočene sa ozbiljnim platno-bilansnim teškoćama. Nadzor se sastoji od redovnog praćenja ekonomske politike koju sprovode zemlje-članice i godišnjeg izveštaja o uspešnosti te politike, pogotovo u oblasti deviznog kursa. Tehnička pomoć se ogleda u tome što MMF pruža stručnu pomoć svojim članicama pri kreiranju finansijske i monetarne politike, kao i pri osnivanju institucija.\nOd formiranja MMF pa do danas mnogo toga se promenilo u svetskoj privredi. Davno je došlo do kolapsa bretonvudskog monetarnog sistema 15. avgusta 1971. godine (kada je suspendovana spoljna konvertibilnost SAD dolara u zlato), ali se MMF još uvek, i pored „proširene delatnosti”, i omekšane „uslovljenosti”, pridržava prevaziđenih univerzalnih recepata, zbog kojih trpi kritike širom sveta.\nKonferencija o monetarnim i finansijskim problemima u Breton Vudsu, SAD, jul 1944. (Foto: AP Images)\nKada je osnovan MMF, namena mu je bila da pomogne razvoju nacionalnih ekonomija i da omogući nerazvijenim državama da se, koristeći njegova finansijska sredstva, brže razvijaju i da svojim komparativnim prednostima postanu sve razvijenije i tako što više smanje jaz između bogatih i siromašnih. Takva zamisao bila je na početku njegovog rada, ali u praksi MMF vremenom je postao „žandarska palica” u rukama Vol Strita i FED-a (Federalne rezerve SAD).\nDOKTRINA I 10 TAČAKA\nDoktrina MMF-a bazira se na neoliberalizmu, gde se, između ostalog, traži svođenje države na minimum regulatornih funkcija u oblasti privrede. Zemljama sa dugovima i deficitima nameće se liberalizacija trgovine, cena, kursa nacionalne valute, kamata, stranih investicija, zatim privatizacija, smanjenje javne potrošnje, veća štednja, otpuštanje viška radne snage, smanjenje plata u javnom sektoru i penzija i dr.\nNeoliberalizam danas, zapravo, formuliše tzv. Vašingtonski konsenzus (iz 1990), objedinjujući osnovne principe na kojima treba da počiva ekonomska politika, a bazira se na „stabilizaciji, liberalizaciji i privatizaciji“. Ova danas veoma poznata i često ozloglašena fraza u raspravama o trgovini i razvoju smatra se sinonimom za neoliberalizam i globalizaciju. U formulisanju ovih principa ključnu ulogu imali su MMF, Svetska banka i Ministarstvo finansija SAD (sa sedištem u Vašingtonu, pa otuda i naziv).\nVašingtonske institucije u deset tačaka preporučuju: budžetsku disciplinu; usmeravanje javne potrošnje u oblasti koje daju visoku stopu ekonomskog povraćaja i imaju potencijal za pravedniju preraspodelu prihoda, poput ulaganja u primarnu zdravstvenu zaštitu, primarno obrazovanje i infrastrukturu; poresku reformu kojom se smanjuju poreske stope, a proširuje osnov za oporezivanje; ukidanje ograničenja kod formiranja kamatnih stopa, odnosno njihova liberalizacija; politiku konkurentnih deviznih kurseva; liberalizaciju trgovinskih tokova; liberalizaciju stranih direktnih ulaganja; privatizaciju; deregulaciju tržišta; zaštitu privatne svojine.\nEkonomske politike, prvenstveno zemalja u razvoju, koje su se bazirale na ovim principima, uglavnom su dale slabe rezultate. Receptura prilagođavanja MMF-a bazira se na tradicionalnom monetarnom pristupu analizi platnog bilansa, koji predstavlja teorijsko-analitičku osnovu makroekonomske politike i uslovljenosti korišćenja njegovih sredstava. U literaturi je prihvaćen naziv da je pristup MMF-a „monetaristički“, a teorijski je fundiran na monetarnom pristupu platnom bilansu. U njenoj osnovi leži kratkoročni karakter prilagođavanja i restriktivnost monetarne i fiskalne politike, jer monetarizam pretpostavlja poreklo platnobilansne neravnoteže u ex ante višku ponude novca. Platni bilans se posmatra kao isključivo monetarni fenomen, gde deficit nastaje kao rezultat neusklađenosti monetarnih varijabli ponude i tražnje novca.\nMilton Fridman pozira pored sopstvene statue u San Francisku, 1986. godina (Foto: George Rose/Getty Images)\nDoktrina MMF-a dobrim delom bazirala se na učenju hvaljenog ali i osporavanog Miltona Fridmana, poznatog američkog ekonomiste, glavnog predstavnika tzv. čikaške škole i dobitnika Nobelove nagrade. Osnovne doprinose Fridman je dao na području teorije cena, inflacije i monetarne politike. Tvrdio je da nivo cena zavisi od količine novca u opticaju, čime je vaskrsnuo klasičnu kvantitativnu teoriju novca. U dugom roku, po Fridmanu, povećanje novčane mase povećava cene, ali ne i ekonomsku aktivnost i zaposlenost. Samo u kratkom roku monetarni rast povećava proizvodnju i zaposlenost. Rešenje problema inflacije i kratkoročnih fluktuacija zaposlenosti i realnog nacionalnog dohotka Fridman je video u jednostavnom monetarnom pravilu: novčana masa treba da raste jednako kao realni društveni proizvod. Nije imao poverenja u sposobnost države da koriguje greške tržišta. Tražio je i da se smanji javna potrošnja kako bi privredi i stanovništvu ostajalo više novca. Uopšte, bio je jedan od najvećih liberala 20. veka.\nOsnovni restriktivni pristup MMF-a i politika „stezanja kaiša“ usmerena je na to kako će zadužena zemlja da vraća dugove, a manje ga zanima razvojna komponenta i pitanje zaposlenosti. Uloga MMF-a, čija politika je u funkciji globalnog kapitala, je da odobrava kredite pojedinim zemljama pod uslovom da prihvate sprovođenje neoliberalne ekonomske doktrine, što se na kraju svodi na politiku „ekonomskog neokolonijalizma“. Najveće koristi od ovakvog pristupa imaju velike multinacionalne korporacije i banke, a ne stanovništvo zemalja koje sprovode tranziciju.\nMMF je prisilno nametao svoju čuvenu „politiku uslovljavanja” finansijske pomoći, odnosno neoliberalni koncept šok terapije, svim zemljama u razvoju i onima koje su upadale u finansijske probleme, koji su dovodili do uništavanja ekonomija suverenih država, uvlačeći ih u dužničko ropstvo. Sve je to rađeno pod parolom slobodnog tržišta, ljudskih prava, privatne svojine i stvaranja otvorenog društva, što treba da donosi blagostanje u zemljama u kojima su primenjivane njegove operacije „bez anestezije”.\nRezultat takve ekonomske politike bio je da je došlo do sve većeg raslojavanja kako između razvijenih i nerazvijenh zemalja u svetu, tako i u samim zemljama, na malu grupu političara i tajkuna sa jedne, i obespravljenih i osiromašenih građana sa druge strane.\nBaltičke zemlje, koje su sledile recepturu MMF-a, drastično su morale da smanje zarade, a kao rezultat primenjenih mera imale su veliki pad BDP-a. Primeri njegovih neuspelih programa su u Indoneziji, Tajlandu, Južnoj Koreji, Brazilu, Argentini, Grčkoj i sl. U tim zemljama programi MMF-a samo su pogoršali ekonomsku situaciju, pa se pokazalo da se MMF više brine o interesu finansijskih tržišta, nego o razvoju zemlje članice kojoj treba da pomogne. Od bivših socijalističkih zemalja koje su prošle tranziciju, Slovenija, Češka i Slovačka izbegle su diktat MMF-a i našle sopstveni model razvoja, dok je Rusija počela ubrzano da se razvija kada je prekinula saradnju sa njim. Pojedine azijske zemlje ostvarile su visoke stope privrednog rasta bez saradnje sa MMF-om.\nPoznati američki ekonomista, nobelovac Džozef Stiglic, ukazivao je da MMF-ov program štednje i smanjenja troškova nije dao pozitivne rezultate, već vodi padu privredne aktivnosti i recesiji. Svojim rigidnim, jednostranim i nefleksibilnim pristupom, koji traži makroekonomsku stabilnost a zanemaruje razvoj, MMF je pokazao da svoj krizni model ne prilagođava specifičnostima pojedinih zemalja.\nStiglic nema poverenja u MMF i tvrdi da su drastične mere štednje koje propisuje svojim klijentima „pogrešno rešenje”, koje ne funkcioniše na pozitivan način u kriznim uslovima. Više puta je oštro kritikovao MMF zbog politike prema Grčkoj i drugim prezaduženim državama evrozone, optuživši ovu globalnu finansijsku organizaciju da te zemlje gura u još dublju krizu. On je tvrdio da se kriza dugova u zoni evra nikako ne može rešiti restrikcijama potrošnje. Umesto toga trebalo bi podstaći privrednu ekspanziju putem stimulisanja državne potrošnje. Prema njegovoj formuli, države koje se suočavaju sa dužničkom krizom ne treba da slušaju savet MMF-a, koji zahteva ograničenje budžetske potrošnje, već sve snage treba da usmere na „rast privredne aktivnosti i zaposlenosti“.\nProfesor na Univerzitetu Kolumbija Džozef Stiglic se obraća učesnicima na Kineskom razvojnom forumu, Peking, 24. mart 2019. (Foto: Thomas Peter-Pool/Getty Images)\nKao veliki protivnik inflacije, MMF lako prihvata recesiju i pad proizvodnje u zemlji, a zanemaruje nezaposlenost i siromaštvo. U svim ključnim oblastima gde je intervenisao, kao što su razvoj, vođenje finansijske krize i tranzicija, njegova liberalna doktrina nametnuta zemljama u teškoj ekonomskoj situaciji pokazala je krupne greške. Striktno nametanje ekonomske ortodoksnosti kada je u pitanju liberalizacija tržišta, smanjenje budžetskog deficita i druge mere, nije poštedelo zemlje u kojima je intervenisao teških finansijskih potresa, pa se postavlja pitanje da li je „umesto vatrogasca, postao piroman“.\nNjegovi krediti za strukturno prilagođavanje (koji treba da budu u nadležnosti Svetske banke), pokazali su se prilično neefikasnim u sprečavanju valutnih kriza i obezbeđenju stabilnog privrednog rasta u prezaduženim zemljama u razvoju. Trebalo bi imati u vidu da jednostrane šablone i univerzalne „lekove” MMF-a ne treba bezrezervno prihvatati, jer je praksa pokazala da je njihovo striktno sprovođenje u mnogim zemljama dovodilo do produbljivanja krize, sloma privrede i socijalnog raslojavanja.\nPoznato je da se MMF dodatno iskompromitovao u periodu pojave i eskalacije svetske ekonomske krize, i to svojim optimističkim prognozama o rastu svetske privrede, privrede EU, evrozone, SAD i najvažnijih zemalja u razvoju. Svakom novom prognozom rasta, priznavao je da je njegov raniji optimizam o pozitivnom preokretu bio neopravdan.\nU poslednje vreme naziru se određeni pokušaji u formiranju nove politike MMF-a, gde bi on, sem uloge „svetskog finansijskog policajca”, postao i „finansijski saobraćajac“. S tim u vezi, raniji generalni direktor MMF-a Dominik Stros-Kan najavio je fundamentalni zaokret u ekonomskoj filozofiji koju je ova institucija zastupala od svog osnivanja, poručivši da umesto slobodnog delovanja tržišta treba skrenuti ka „kombinaciji tržišta i državne regulative“. Naveo je da je globalizacija donela dosta toga dobrog, ali i rastući jaz između bogatih i siromašnih. Zatražena je veća državna regulativa tržišta, koja bi donela pravedniju distribuciju prihoda i veću ulogu centralnih banaka u sprečavanju finansijskih kriza. U međuvremenu, zbog privatne afere Stros-Kan je morao da podnese ostavku na mesto čelnika MMF-a. Očigledno, radilo se o zanimljivom predlogu, ali zasada nije urađeno ništa na transformaciji MMF-a, kojeg kontrolišu najbogatije zemlje na čelu sa SAD.\nSRBIJA I NEJASNI ARANŽMAN\nMMF je izgubio onaj značaj koji je nekada imao, pa mnoge kritike koje dobija pokušava da ublaži uvođenjem raznih novih i nepoznatih „olakšica” sa nejasnim značenjem i funkcijama, umesto da se pridržava svog Statuta i da deluje onako kako piše u članu 1, a to je prvenstveno u monetarnoj sferi. Ovako, širenjem svoje „delatnosti” u skoro sve oblasti privrede i društva zadire u politiku i mehanizme drugih međunarodnih razvojnih institucija, što dovodi do određene konfuzije kod zemalja primalaca pomoći. MMF nije razvojna institucija, zbog čega na raspolaganju ima veoma siromašan dijapazon strukturnih reformi.\nPostavlja se pitanje zašto je Srbija, posle, kako vlada kaže, uspešno sprovedene fiskalne konsolidacije i završetka trogodišnjeg stend-baj aranžmana iz predostrožnosti u februaru prošle godine, ušla u novi nepoznati tzv. PCI savetodavni aranžman sa MMF-om u julu 2018, o kome postoji veoma malo saznanja, pošto je uveden u praksu tek pre dve godine. To pokazuje da Srbija nema sopstveni kapacitet da sama iznese neophodne strukturne i druge reforme privrede i društva.\nPredsednica Vlade Srbije Ana Brnabić na sastanku sa delegacijom Međunarodnog monetarnog fonda koju predvodi šef Misije MMF-a u Srbiji Jan Kes Martejn, Beograd, 16. maj 2019. (Foto: Tanjug/Vlada Srbije/Slobodan Miljević)\nKako je MMF proširio polje delovanja, tako je u poslednje vreme povećao i broj eksperata u svojim misijama, koje su na nivou činovnika nižeg i srednjeg ranga, kao i vreme koje provodi u zemljama koje mu se obrate za pomoć. Poslednja poseta misije MMF-a Srbiji u maju ove godine u vezi druge revizije PCI aranžmana trajala je dve pune nedelje, a realno govoreći njegov „savetodavni” posao mogao je da se obavi za duplo manje vremena. Troškove boravka misije MMF-a, odnosno njegove birokratije koje šetaju po svetu, pokriva zemlja članica koju posećuje, a u konkretnom slučaju, praktično, troškovi su plaćeni iz dinarskog dela nacionalne kvote Srbije u MMF-u (koji se vodi na posebnom računu kod NBS).\nPosebna je priča strahopoštovanje prema ovoj globalnoj rigidnoj instituciji, čije posete misija se u Srbiji najavljuju kao značajan državni događaj, a njegove šefove misija primaju na razgovor i premijer i šef države, što je određeno iznenađenje i za sam MMF, jer uz guvernera resorni ministri treba da budu sasvim dovoljan nivo, posebno sada kada se od MMF-a ne traži konkretna finansijska pomoć. MMF nema više onu kontruktivnu ulogu u svetskoj privredi, koju je imao niz godina posle Drugog svetskog rata, i „sistem i institucije iz Breton Vudsa“ moraju da budu temeljno reformisani.\nZato je potrebna transformacija MMF-a, koji je organizovan kao akcionarsko društvo, za početak pre svega u samom mehanizmu odlučivanja, odnosno preraspodeli nacionalnih kvota i glasačke snage zemalja članica, koju sprečavaju najbogatije zemlje na čelu sa SAD, jer one sa visinom kvote i brojem glasova mogu da blokiraju donošenje svih najvažnijih odluka. Ali, rastući značaj pet zemalja BRIKS-a u svetskoj privredi i politici nužno će uskoro dovesti do određenih promena snaga i centara moći u ovoj međunarodnoj finansijskoj instituciji.\nNaslovna fotografija: REUTERS/Johannes P. Christo/File Photo\nEkonomijaBretonvudski sistemvašingtonski konsenzusDejan JovovićekonomijaMilton FridmanMMFSvetska bankaDžozef Štiglic\nFajnenšel tajms: Rusija se oporavlja zbog „monstruoznih prihoda” od nafte i gasa\nPatrušev: Ponašanje Zapada vodi ka cepanju Ukrajine na nekoliko država\nSrbija sve teže pribavlja novac, sledi li prodaja EPS-a i Telekoma?


Novi rok za završetak svih radova na pruzi Niš - Zaječar 1. septembar, a od avgusta možda otvorena za saobraćaj - Glas Zaječara\nPlan imunizacije od 24. do 26. jula u Zaječaru\nBoško Ničić: Nema te sile koja će odvratiti predsednika Vučića i…\nHome Društvo Novi rok za završetak svih radova na pruzi Niš – Zaječar 1....\nNovi rok za završetak svih radova na pruzi Niš – Zaječar 1. septembar, a od avgusta možda otvorena za saobraćaj\nIako su nadležni u martu ove godine najavili da će radovi na rekonstrukciji pruge između Niša i Zaječara, koja je počela pre dve i po godine, biti završena u junu, ona je i dalje zatvorena za saobraćaj. Završetak radova je, navode iz preduzeća Infrastrukture železnice, uslovljen dopremom tucanika na gradilište, pa najavljuju konačan kraj kompletne rekonstrukcije za 1. septembar. Kažu da će od avgusta, dok traju završni radovi, moći da saobraćaju vozovi, ali manjim brzinama.\nStaru i nebezbednu prugu, sa koje su ispadale cisterne, zvanično su počeli da rekonstruišu 2019. godine. Ni blizu dve i po godine kasnije, 108 kilometara pruge nije završeno. Prvi rok za završetak bio je avgust 2020. godine.\nIako su pre pet meseci iz preduzeća potvrdili navode ministra građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Tomislava Momirovića da će u junu biti završena rekonstrukcija, to se nije desilo.\nTada su kao razlog kašnjenje naveli pandemiju, zbog koje su imali probleme sa nabavkom dovoljno tucanika potrebnog za remont, a materijal i sada uslovljava završetak radova.\nZavršetak radova na rekonstrukciji pruge Niš – Zaječar uslovljen je u najvećoj meri dopremom tucanika na gradilište – objašnjavaju iz preduzeća.\nDodaju da će kompletni radovi na pruzi biti gotovi do 1. septembra ove godine.\nNakon toga, uslediće konačan tehnički pregled čitave deonice, kao i probne vožnje, kako bi do kraja septembra bile završene sve predviđene aktivnosti u okviru rekonstrukcije pruge Niš – Zaječar – najavljuju iz Infrastrukture železnice.\nOd avgusta pruga otvorena za saobraćaj\nRadovi koji su neophodni da bi se odvijao saobraćaj na deonici Niš – Zaječar, iz preduzeća očekuju da će biti završeni do kraja jula, te da će od avgusta vozovi moći tuda da prolaze.\nOd 1. avgusta 2021. godine, biće stvoreni uslovi za uspostavljanje železničkog saobraćaja na pruzi Niš – Zaječar, a u tom slučaju, do završetka svih aktivnosti predviđenih ovim projektom vozovi bi mogli saobraćati smanjenim brzinama – navode.\nBez obzira na to što će vozovi saobraćati od narednog meseca, kažu da će završni radovi na rekonstrukciji pruge biti nastavljeni, te da oni neće ometati saobraćaj.\nPodsetimo, početak rekonstrukcije pruge Niš – Zaječar ubrzali su meštani Jasenovika koji su pretili blokadom pruge ako se stara ne uredi. Njihove tvrdnje da je oronula pruga rizik za bezbednost ljudi priznala je i tadašnja ministarka građevinarstva Zorana Mihajlović, koja je takođe obećala da će javnost saznati šta je bio uzrok četiri iskliznuća cisterni sa opasnim materijama.\nPrethodni tekstKon: Racionalno je razmišljati o odvajanju vakcinisanih i nevakcinisanih\nBoško Ničić: Nema te sile koja će odvratiti predsednika Vučića i Vladu Srbije u započetoj borbi protiv kriminala\nPlan imunizacije od 24. do 26. jula u Zaječaru 24/07/2021\nBoško Ničić: Nema te sile koja će odvratiti predsednika Vučića i Vladu Srbije u započetoj borbi protiv kriminala 24/07/2021\nStanje na putevima: Sobraćaj je pojačanog intenziteta 24/07/2021


moravek.org WEBlog: Ovisnost o ovisniku\nAt 2/03/2006 03:42:32 PM, umornikonj said...\nnisam skonto komentar na mom blogu o djevojci sa zelenog otoka? molim objašnjenje. Lijep pozdrav\nAt 2/10/2006 11:03:54 AM, k. said...\nkod vibbija smo komentirali istu stvar, sad sam se malo zainatila da ti dodjem do bloga i sto, tema mi je vruca da vrucija ne moze biti, usred ovakve situacije sam :)( o kakvoj pises), jel moze mozda par pitanja kad ih formuliram\nAt 2/10/2006 06:02:33 PM, noebius said...\n@k: naravno da mozes, ovdje ili mozez na zuul podblogu jer tamo su komentari nemoderirani (brze se pojave) a mozes mi kakvo pitanje slobodno i mejlati ili recimo ostaviti na forumu (ili kako ti god odgovara, volim odgovarati na pitanja ;-)


Vodič kroz potencijalne izvore finansiranja | Podrška istraživanjima za brzi istraživački odgovor na COVID-19 i druge zarazne bolesti\nukupan iznos poziva 123 miliona evra\nPredlozi projekata treba da se pridržavaju smernica i principa Evropske povelje o pristupu istraživačkim infrastrukturama\nPozvani ste da započnete sa izgradnjom konzorcijuma i započnete sa pripremom prijave i pre otvaranja sistema za prijavu. U tu svrhu možete da koristite „Standardni obrazac za prijavu“ naveden u odeljku „Uslovi“. Međutim, za stvarnu prijavu MORATE koristiti specifični obrazac koji je dostupan u sistemu za predaju.


KCCG: Krivokapić neutemeljeno optužuje zdravstveni sistem i radnike da su glavni krivci za širenje koronavirusa\n"nipodaštava sve što je urađeno i uloženo u KCCG"\n"Ne vidi mandatar Krivokapić koliko je nove, najsavremenije opreme kupljeno, koliko je uloženo u stručno usavršavanje naših ljekara i srednjeg medicinskog kadra, koliko je uloženo u rekonstrukciju objekata"\n9066 pregleda\t20 reakcija\t20 komentar(a)\nMandatar Zdravko Krivokapić ponovo sebi daje za pravo da proizvoljno i krajnje neutemeljeno optužuje zdravstveni sistem i zdravstvene radnike da su glavni krivci za širenje koronavirusa, saopšteno je danas iz Kliničkog centra Crne Gore (KCCG).\n"Omaložavajući napore svakog ljekara i medicinskog radnika da pomogne u spašavanju ljudskih života, nipodaštava sve što je urađeno i uloženo u KCCG, naše bolnice i domove zdravlja. Ne vidi mandatar Krivokapić koliko je nove, najsavremenije opreme kupljeno, koliko je uloženo u stručno usavršavanje naših ljekara i srednjeg medicinskog kadra, koliko je uloženo u rekonstrukciju objekata. Ne vidi ili ne želi da vidi ništa što je dobro u zdravstvenom sistemu Crne Gore. Naprotiv, on priča da je jedan od najslabijih u Evropi i o nesposobnosti sistema u borbi protiv koronavirusa, a sam cijelo vrijeme ne poštuje propisane zaštitne mjere", ističe se u saopštenju KCCG.\nOni su dodali da srećom, građani znaju kako i koliko su zaposleni u KCCG, kao i u ostalim zdravstvenim ustanovama, posvećeni njihovom zdravlju.\n"To je potvrdilo i nedavno sprovedeno istraživanje IPSOS-a, po kojem skoro 80 odsto građana Crne Gore smatra da su ljekari i zaposleni u KCCG ključni u očuvanju zdravlja građana Crne Gore. Prema mišljenju oko 70 odsto ispitanika crnogorski ljekari i medicinsko osoblje KCCG prate svjetske preporuke u liječenju i sposobni su da se izbore sa svim problemima, a isti procenat njih smatra da su ljekari i zaposleni u KCCG najzaslužniji za dobre rezultate u borbi protiv koronavirusa, zaključci su IPSOS-ovog istraživanja", piše u saopštenju KCCG.\nIz te zdravstvene ustanove su kazali da zahvaljujući viziji i dobroj organizaciji proteklih godina, kao i izuzetno kvalitetnom i stručnom kadru, KCCG, kao najveća zdravstvena ustanova u Crnoj Gori, danas može da odgovori brojnim izazovima.\n"Naravno, da treba nastaviti sa unapređenjem i modernizacijom kroz rekonstrukciju i opremanje, što je i predviđeno brojnim projektima, za koje je Vlada već opredijelila sredstva i čija je realizacija izvjesna. A Vlada mandatara Krivokapića ima obavezu da završi započeto i da se fokusira na nove projekte i njihovo sprovođenje, a u međuvremenu neka ne otežava, i tako težak i odgovoran posao zdravstvenim radnicima, koji danonoćno brinu o zdravlju i životu svakog građanina Crne Gore", zaključuje se u saopštenju KCCG.\nKCCGKlinički centar Crne GoreZdravko Krivokapićzdravstveni sistemzdravstveni radnici\n09.05. 06:00 h\t440\t72061\n09.05. 07:11 h\t446\t52298\n08.05. 16:06 h\t466\t42615\n09.05. 07:16 h\t396\t37982\n08.05. 15:52 h\t383\t34470


Knežević: Oskrnavljeni bilbodi Patrijarha Irineja i Mitropolita Amfilohija u Zeti, procesuirati Vukovića | Kodex.ME\nPolitika Svi lokalni izbori da budu u jednom danu\nOskrnavljen bilbord Mitropolita Amfilohija, Foto: Twitter\nPoslanik Demokratskog fronta (DF) Milan Knežević optužio je gradonačelnika Podgorice Ivana Vukovića da je na čelu "kriminalne grupe" koja je oskrnavila bilborde u zetskom selu Mojanovići, na kojima se nalaze fotografije preminulih patrijarha srpskog Irineja i mitropolita crnogorsko-primorskog Amfilohija.\n22. 12. 2020 - 10:55 Autor: M. B.\n"U izvršenju krivičnog djela aktivno su učestvovali zaposleni u komunalnoj policiji Glavnog grada koji su davali instrukcije i nadgledali čitavu akciju skrnavljenja bilborda sa likovima patrijarha Irineja i mitropolita Amfilohija, i istu fotografisali kako bi je vjerovatno poslali od jutros bivšem gradonačelniku Ivanu Vukoviću", pojasnio je Knežević dodajući da ovoliki stepen fašizma i mrženje prema svemu srpskom u Crnoj Gori nije zabilježen ni u nacističkoj Njemačkoj tridesetih godina prošlog vijeka.\nKnežević navodi da je "ideolog huliganstva gradonačelnik Vuković koji je izvršiocima krivičnog djela poslao zaštitu u vidu Komunalne policije".\n"Pozivam potpredsjednika Vlade Dritana Abazovića, ministra unutrašnjih poslova Sergeja Sekulovića i v.d. direktora policije Veselina Damjanovića da preduzmu radnje iz svoje nadležnosti kako bi od jutros bivši gradonačelnik Ivan Vuković, načelnik Komunalne policije Miloš Novović i ostala NN lica koja su njih dvojica angažovali odmah bili procesuirani na način što će im osnovni tužilac odrediti zadržavanje do 72 sata prije nego budu izvedeni pred sudiju za istragu", naveo je Knežević.\nPoručio je da su na hiljade građana procesuriani zbog prisustva litijama ili zbog uzvikivanja parola.\nOskrnavljen bilbor Patrijarha Irinije, Foto: Tviter\n"Vrijeme je da provjerimo da li u institucijama sistema ima nedodirljivih i da li će protiv od jutros bivšeg gradonačelnika Ivana Vukovića i njegove kriminalne grupe, biti pokrenut krivični postupak? Ovo nije nikakav revanšizam, već poštovanje zakona ove države", istakao je Knežević i dodao da Vuković od jutros više nije gradonačelnik Podgorice, a da je pitanje dana kad ce se preseliti u jedno danilovgradsko naselje.\nNaglašava da možda pravda zvuči kao revanšizam, ali od nje lideri DF-a nikada neće odustati.\nSunčano, do 22 stepena 25.02


FoNet | 12. jun 2019.\nAmeričko ministarstvo pravde uputilo je zvaničan zahtev Britaniji za izručenje Džulijana Asanža Sjedinjenim Državama, prenosi Vašington post.\nZahtev, koji je treba da bude poslat britanskim vlastima u roku od 60 dana nakon Asanžeovog hapšenja 11. aprila, poslat je u četvrtak, bavodi list.\nAsanž treba da se pojavi u sudu 12. juna. Osnivaи Vikiliksa traže u SAD po 18 tačaka optužbe, uključujući optužbe na osnovu Akta o špijunaži zbog objavljivanja tajnih informacija koje mu je obezbedio bivši vojni obaveštajni analitičar Čelsi Maning.\nUkoliko ga sud proglasi krivim, osnivač Vikiliksa, rodom iz Australije, mogao bi se suoиiti sa zatvorskom kaznom dugom 175 godina. Asanž tvrdi da je nevin kada je prebačen u britanski zatvor Belmarš nakon što mu je ukinut azil u ekvadorskoj ambasadi u Londonu, a uhapšen je pre dva meseca, prenosi Fena.\n← Ruski novinar pušten nakon što je policija povukla optužbe (VIDEO)\nSajt lista „Politika“ meta hakerskog napada iz inostranstva →


Individualna psihoterapija sa psihijatrom dr Emilom Tomasom u Subotici 12.09.2019. – Centar za lični razvoj i savetovanje Kesejić\nIndividualna psihoterapija sa psihijatrom dr Emilom Tomasom u Subotici 12.09.2019.\n13/09/2019 @ 16:00 – 20:00\nSvako od nas dolazi u neka neprijatna stanja koja su prouzrokovana negativnim emocijama u određenom vremenskom periodu. Kod jednog dela populacije pojačan intenzitet ovakvih stanja perzistira mesecima ili čak godinama, te se samostalno odlučuju ili ih neko od bližnjih koji primeti to upućuje da potraže stručnu pomoć.\nPostoje različiti načini utvrđivanja postojanja mentalnih oboljenja kod pacijenata. Bitno je naglasiti da se mentalna oboljenja razlikuju od reaktivnih stanja. U zavisnosti od toga kakve smo ličnosti, odnosno kakvog smo mentalnog sklopa, reagujemo na svakodnevne stresne situacije. Kakve će to posledice ostaviti na naše mentalno zdravlje zavisi i od naše postavke u odnosu na date situacije.\nDr Emil Tomas se bavi psihoterapijom koja je vezana za aktuelne događaje, odnosno trenutne uzročnike problema sa kojima se susrećemo. Pored genetskih i faktora sredina, način na koji sagledavamo aktuelnu situaciju umnogome uzrokuje naše emocije a samim tim i naše emocije vezane za nju. Bitno je prepoznati kada ova nivo i trajnost ovih emocija zaista prouzrokuje određena stanja zbog kojih nam je potrebna stručna pomoć i potražiti je na vreme, bez gubljenja vremena na ispitivanje našeg fizičkog zdravlja, koje je u tim trenucima besprekorno.\nPošto su fizički simptomi gotovo uvek prisutni prilikom pojave ovih stanja, bitno je ispratiti i psihološke simptome koji ih prate da bismo bili sigurni da je zaista u pitanju stanje kao što je depresija ili anksioznost.\nZa depresiju su karakteristični bezvoljnost, pad inicijative, osećaj emocionalne tuposti, jednom rečju “osećaj bez osećanja”. Često se javlja gubitak volje za stvarima koje su nas nekada činile srećnima a samim tim i osećaj griže savesti što više određenim osobama, pa i samima sebi ne pružamo više taj osećaj zadovoljstva. Kojeg su intenziteta ovi simptomi i koliko dugo traju dosta često mogu biti indikatori toga da li je u pitanju depresivna epizoda, neko reaktivno stanje ili se radi o stanju koje ima pozadinu u disbalansu neurotransmitera gde je pored psihoterapije neophodna i terapija određenim lekovima.\nAnksioznost možemo okarakterisati kao onesposobljavajuću tremu, većeg intenziteta od obične, praćenu somatskim simptomima kao što su lupanje srca, preznojavanje, osećaj gušenja, trnjenje, itd. Svakako da je u oba slučaja bitno da se problem prepozna, da se ima motiv da se problem reši i da se bude istrajan u tome.\nPsihoterapija je sama po sebi veoma učinkovita kod velikog broja različitih emotivnih stanja. Određena stanja napetosti, preddepresivnih stanja i sl. jesu situacije koje treba obraditi sa psihoterapeutom. S obzirom da se psihoterapeutski pristup razlikuje od psihijatrijskog i psihološkog sa aspekta veće posvećenosti klijentu, samim tim su i verovatnoća rešavanja problema (čak i bez upotrebe lekova) i skraćanje tog postupka verovatniji.\nDr Emil Tomas svoj rad bazira kako na rešavanju problema klijenta tako i na njegovoj edukaciji koja će i u budućem periodu omogućavati osobi da u sličnim situacijama, ukoliko do njih dođe, reaguje na isti način i da ih prevaziđe samostalno. Kod lakših stanja često je dovoljno 10-ak seansi da se problem reši i osoba edukuje za dalji život, kod težih stanja je naravno taj broj veći.\nDr Emil Tomas, psihijatar, REBT psihoterapeut, specijalizant sudske psihijatrije\nViše o Dr Emilu Tomasu možete pogledati na sledećem linku: https://centarzalicnirazvoj.com/clan/emil-tomas/\nZakazivanje na 064 114 79 50\nSandra Kesejic2019-09-10T14:18:23+02:0030.04.2019.|0 Comments


KORONA U AUSTRIJI: Drastičan rast novoobolelih | Novosti.RS\nSamo u Beču registrovana je skoro polovina svih novoobelih, pošto je u glavnom gradu Austrije registrovan 81 slučaj nove zaraze korona virusom.\nZanimljivo je da je u pokrajini Tirol registrovano 27 novih slučajeva zaraze, a većina se dovodi u vezu sa posetom jednom cirkusu.\nTime je povećan i broj aktuelno obolelih u Austriji na 1.606.\nOd početka epidemije u Austriji, krajem februara, pozitivno na korona virus testirano je 20.797 osobe, od kojih je 18.528 izlečeno.\nU bolnicama nalazi se 89 kovid pacijenata, od kojih 15 na intenzivnoj nezi.\nAustrija je do sada sprovela 870.602 testiranja na korona virus.\nKorona virus virus korona Austrija broj zaraženih virusom korona\nAustriji se danas beleži još jedan „crni rekord“, pošto je po prvi put u jednom danu preminulo više od 100 osoba od korone, ili sa korona virusom.


PROTEST RIBARA: Traže dozvolu da ribare čamcima sa jačim motorima – Portal Luca\nRibolovci su juče ujutro organizovali mirni protest na Vranjini tražeći da im se za ribolov na Skadarskom jezeru dozvoli da koriste čamce sa motorima jačim od 10 konjskih snaga koliko je predviđeno nakon izmjena Zakona o sigurnosti plovidbe, piše Dan.\nOni su ukazali da ih svakodnevno kažnjava Plovna jedinica, a da nemaju namjeru da voze čamce sa slabijim motorima, jer su nebezbjedni.\nNakon protesta u toku dana ribari su imali sastanak u Ministarstvu kapitalnih investicija, u čijoj je nadležnosti saobraćaj, gdje im je obećano da će naći neko prelazno rješenje dok se zakon ne promijeni.\n“To prelazno rješenje nijesmo dogovorili. Rečeno nam je da će naš problem biti riješen uskoro kada se bude mijenjao zakon. Djelimično smo zadovoljni jer će u izmjene biti uvršteni samo ribolovci i vlasnici turističkih brodova, ali ne i sportisti”, rekao je Nikola Vujanović, ribolovac.\nOn ističe da ovaj zakon nije mogao biti donijet bez konsultacije sa ribarima. Vujanović ima čamac sa motorom od 40 konjskih snaga i mora ga koristiti uprkos kaznama.\n“Već nekoliko dana kažnjavaju ribare po jezeru, ali to rade selektivno. Neko treba da nas zaštiti. Stvorila se loša slika o ribarima zbog pojedinaca, a nama je ovo jedini način da zaradimo. Neka neko dođe iz ministarstva da se provoza sa nama kada su vjetrovi i da vide da li nam je dosta motor manji od 10 konjskih snaga”, kaže Vujanović.\nBobanu Petroviću napisana je prijava zbog motora veće snage.\n“Lučka kapetanija mi registruje čamac i motor, a Plovna jedinica ne da da vozim. To nije logično. Drugi motor nemam. Neka nas puste da živimo. Stari naši su koristili dva vesla. Izgleda da hoće i nas da vrate u to vrijeme”, kaže Petrović.\nPodršku ribolovcima iz Zete dao je i Safet Frljučkić iz Ribolovnog društva Malesija.\n“Oni nijesu svjesni šta nam rade. Ljudi jedva prehranjuju porodice, a oni donose neke nelogične propise. Na Skadarskom jezeru duva devet vjetrova, a oni se ne mogu predvidjeti. Sa ovim zakonom potpisali su nam smrtnu kaznu. Samo je pitanje dana kada će se neko utopiti, jer ljudi ne mogu da pobjegnu od vjetra sa čamcima čiji je motor slabiji od 10 konjskih snaga”, kaže Frljučkić.\nKatarina Burzanović, v.d generalnog direktor Direktorata za ribarstvo u Ministarstvu poljoprivrede, saopštila je da je Zakon o sigurnosti plovidbe u nadležnosti Ministarstva kapitalnih investicija.\n“Zakonom o Nacionalnim parkovima Crne Gore pored ostalih zabrana usmjerenih na zaštiti prirodnih dobara, utvrđena je i zabrana korišćenja plovila sa motorom jačine preko 10 konjskih snaga, osim za potrebe organa državne uprave. Ta zakonska odredba može biti realan problem za privrednike koji se bave turističkim prevozom i ribare. U planu je sastanak sa predstavnicima Ministarstva kapitalnih investicija u što kraćem roku, kako bi riješili problem. Ministarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede podržava ribare, jer smatramo da je to jedna od privrednih grana koja je usmjerena na poboljšanju i jačanju životnog standarda porodica, ali da aktivnosti koje obavljaju ribari ne dovode do ugrožavanja ribljnog fonda. Zbog toga smo ranije inicirali formiranje radne grupe za suzbijanje nezakonitog ribolova, koja će uskoro nastaviti sa radom”, ističe Burzanović.\nDirektor Nacionalnog parka Skadarsko jezero Aleksandar Bulatović ističe da je za sprovođenje zakona i kontrolu plovila nadležna lolicija.\n“Nezadovoljstvo ribara je opravdano, a NP Crne Gore će već ove nedjelje poslati Skupštini Crne Gore inicijativu da se član zakona promijeni i omogući sigurno i zakonom utemeljeno korišćenje plovila na Skadarskom jezeru”, kaže Bulatović.\nOn navodi da su Nacionalni parkovi otvoreni za saradnju sa ribolovnim udruženjima i svima koji djelovanje i poslovanje vezuju za prostor nacionalnog parka.


Radio Nešvil – Bogatić » Skup građana u Kovačici Skup građana u Kovačici – Radio Nešvil – Bogatić\nSkup građana u Kovačici\n2. novembra 2013. radionesvil\nOko 1000 građana Kovačice i članova udruženja građana okupilo se sinoć zbog privođenja i zadržavanja u pritvoru dugogodišnjeg predsednika opštine Kovačica.Na skupu, koji je održan na platou ispred Doma kulture u Kovačici, rečeno da su mnogi govornici u poslednjem trenutku otkazali svoje javno obraćanje na skupu jer su bili izloženi pritiscima i pretnjama.\nPrvi se okupljenima obratio Nenad Krišanović, višestruki svetski i paraolimpijski prvak u plivanju i prijatelj Miroslava Krišana, koji je govorio o pomoći koju je Krišan pružio i njemu lično, ali i svima ostalima kojima je pomoć potrebna. Sledeći govornik je bio Sandor Mate, koji se obratio u ime građana. On je rekao da su građani Kovačice četiri puta do sada ukazali poverenje Miroslavu Krišanu i poverili mu da vodi opštinu. Naglasio je da se u Kovačici vrlo dobro zna ko je Miroslav Krišan i da nikakvi pokušaji da se on proglasi kriminalcem, čije bi puštanje da se brani sa slobode uznemirilo javnost, neće uspeti. Mate je pobrojao rezultate rada Miroslava Krišana koji je četiri puta biran za predsednika opštine Kovačica.\nAdvokat Miroslava Krišana, Srđan Miković, rekao je da je mogućnost uticaja na svedoke besmislen razlog da se Krišan zadržava u pritvoru jer se radi o istrazi koja traje vše od dve godine i tokom koje se Krišan svaki put odazivao na poziv policije. On je odbacio i mogućnost uznemiravanja javnosti i ometanja istrage kao razloge za određivanje pritvora jer su, kako je rekao, time sudija i tužilac sami podložni uticajima. Miković je rekao da nije želeo da govori o toku istrage i da je uvek duboko verovao u institucije, zakone i Ustav, ali da sada vidi da se sve to gazi jer je potrebno jednog čoveka provlačiti kroz blato i celu organizaciju kojoj pripada proglasiti kriminalnom.\nBivši sudija USS, bivši ministar za ljudska i manjinska prava i profesor Pravnog Fakukteta UNS Svetozar Čiplić rekao je da ovo hapšenje nije pravno nego političko pitanje i da je njegov osnovni cilj da se što veći broj članova DS prikažu kao kriminalce. Čiplić je rekao da su to metode kojima se služe oni koji nemaju drugi način da se razračunaju sa političkom konkurencijom, oni koji nemaju drugi način da dođu do vlasti u nekim opštinama, i da je jedini način koji imaju da gaze pravo, pravdu i ljudska prava. Čiplić je rekao da oni koji vode državu ne smeju da zaborave da je iznad njih Ustav, a oni koji se bave javnim poslom ne smeju da zaborave da su iznad njih građani, i da oni koji to zaborave moraju da znaju da će po tom Ustavu i odgovarati.\nСаопштење за јавност ПУ Шабац\n12. decembra 2017. radionesvil Komentari su isključeni na Саопштење за јавност ПУ Шабац


Idi na stranu: Prikaz rezultata 166 do 180 od ukupno 202\n...ja cu glasati za cedu zato sto... ...ce za njega glasati i komsinicina tetka... Vrh\nOno što tera na razmišljanje na osnovu pročitanog, svakako je činjenica da od svih predsedničkih kandidata Jovanović je forumašima najitrigantniji za polemiku Never lie to someone that trusts you. Never trust someone that lied to you.\nOno što tera na razmišljanje na osnovu pročitanog, svakako je činjenica da od svih predsedničkih kandidata Jovanović je forumašima najitrigantniji za polemiku Па интересантнија је и Тера Патрик од Феј Данавеј, па не значи да је боља глумица. Напротив. Али шта ћеш, такви смо, скаредност нам је интересантна.\nGledao sam odlomak narkomanovog govora, na predizbornom skupu prije tri-cetiri dana... On ce da klekne pred Srebrenicu i trazi oprostaj od bosnjaka..sta nije u redu sa njim i sa Tadicem? Kako su mi jadni ovi likovi sto dijele crvene kartone, a ne potpisu se.. Poruku je izmenio BaneK, 23.01.2008 u 21:33\nbilo kako bilo ja cu nastaviti da podrzavam chedu... zato shto se slazem sa njegovim stavovima prema Kosovu, zato shto hocu da se sazna istina o atentatu na Zorana Djindjica... i neka su mu ruke prljave... savest mu je chista. I'm not evil.... I'm just up to no-good... Vrh\nbilo kako bilo ja cu nastaviti da podrzavam chedu... zato shto se slazem sa njegovim stavovima prema Kosovu, zato shto hocu da se sazna istina o atentatu na Zorana Djindjica... i neka su mu ruke prljave... savest mu je chista. Чиста му је и радна књижица, само му је рачун пун Нема он став о Косову, он има наредбе шта да прича о Косову.\nА ти се слажеш с њим... генијално, неко ко је први пут гласао на изборима за 15,5 година према својим тврдњама. Она воли Чеду... то што нема појма о политици није битно, напротив, у ЛДПу то је предност.\nЧиста му је и радна књижица, само му је рачун пун Нема он став о Косову, он има наредбе шта да прича о Косову.\nNjegov stav o Kosovu ne moze biti iskreniji, sto se ne moze reci za sadasnji politicki vrh. Glasam vec 15 godina i na neki nacin ucestvujem u politici.\nPoruku je izmenio goldie, 24.01.2008 u 12:09\nАјде да пљујемо Коштуницу опет... омиљени ЛДП спорт... За землю родную не на жизнь а на смерть\nKAMPANJE �AUTSAJDERA� � OD ALTER-ČEDE DO RETRO-MRKONJIĆA Kao najinteresantniju izdvajamo predsedničku kampanju Čede Jovanovića koja je svojom prisutnošću u medijima i tehničkim kvalitetom stajala rame uz rame sa dvojicom prvoplasiranih kandidata, u mnogim segmentima (spotovi, blagonaklonost nekih televizija (B92, Avale i Fox-a)) premašujući čak medijski kampanju prvoplasiranog Nikolića. Uprkos ambicioznim ciljevima (10%) i količini uloženih sredstava i broja profesionalaca koji su na njoj radili, u odnosu na postignute rezultate učinci ove kampanje mogu se smatrati gotovo debaklom. Namera Jovanovićeve kampanje bila je da se na eksluzivan način predstavi glasačima, učvrsti i proširi svoje jezgro potencirajući da je on jedina prava političko-ideološka alternativa spram svih drugih kandidata, izoštravajući opozit �ja protiv svih�. Može se oceniti da je Jovanović tako samo učvrstio svoje jezgro i zadržao dosadašnje pristalice, ali da ih nije proširio, već da je ostao na, spram raspoloživog medijskog prostora, na slabom petom mestu, iza marketinški neuporedivo slabijih kandidata Ilića i Mrkonjića. Jovanovićeva kampanja je namerno bila strateški agresivno �antiprotivna�, a stilski izrazito alternativna čak na momente i �okultna� (spotovi u tami ili kontrastnim bojama, sa parolaškim dvoglasima koji hipnotično potcrtavaju podele �mi � oni�), raskošna na skupovima koje su neretko obilovali pretpolitičkim žargonom i iracionalnošću koji pre svega ide na negativne kvalifikacije svih oponenata, igra na strasti nezadovoljstva, nestrpljenja i buđenje energije individualizma-kao-egozima (�život je zakon�, �ja hoću ... ja neću�, kako su govorili Jovanović i učesnici u njegovim spotovima). Pokušaj da se predstavi kao ultraavangarda i mobilizator koji nudi brza, mada nejasna, pa i nepoznata rešenja, samo je ograničio i getoizovao njegovo polje delovanja, te preti da od LDP stvori jednu bizarnu političku sektu. Naime, ni na jednom njihovom nastupu se nije moglo razumeti kakvo to �brzo rešenje� oni nude, to jest na koji bi način Čeda i LDP rešili neke goruće socijalne probleme, već su se čule samo fraze agilnog i �mladog predsedničkog kandidata� koji obećava brzinu, modernizaciju, sreću i svetlu budućnost. Takva kombinacija jeftine patetike i ideološke ostrašćenosti se ovde ne pamti od vremena JUL-a i �romatičnih� pisanija u Dugi njihove predsednice. Ovakva radikalno �uska� kampanja je imala smisla samo ako joj je bio cilj da učvrsti svojih �pet posto�, što naravno predsednička kampanja ne bi trebalo. Jovanović na ovaj način jeste učvrstio svoje �tvrde birače�, jeste postigao da se učvrsti duh �reformskog� ekskluzivizma i ideološkog samozadovoljstva, ali je oslabljen dodir sa ostatkom društva, ali i sa tranzicionom realnošću. Na taj način se na srpskoj političkoj sceni ponovo stvara jedan politički stil ideološkog nihilizma koji zna samo da napada, kritikuje, negira pa i satanizuje političke protivnike. Jovanovićeva �negatorska� kampanja, kojoj argumenti i nisu previše potrebni, samo je umnožila negativne poene u javnosti, kojih ovaj političar ionako ima previše. Tako je jedna skupa i maksimalno profesionalno odrađena kampanja zapravo ponajviše uspela da bude �primećena�, da mnoge iritira, ali ne i da ih pridobije. Birači su se opredelili za druge umerenije i racionalnije, i što ne reći, �patriotskije� političke opcije. Zato je Čedina preterano agresivna, napadno antagonistička, stripovski simplifikatorska i na momente politički iracionalna kampanja imala za svoj krajnji domet pridobijanje nešto više od 5% glasača. Ovaj primer pokazuje stvarno ograničenje političkog marketinga i PR strategija u slučajevima kada skupo pakovanje nema sadržaj koji je prihvatljiv iole značajnijem delu populacije.


Buduænost je sada – nauènici napravili kožu za robote od ljudskih æelija, sama raste na mašini VIDEO - Nauka - Život - B92.net\nIzvor: index.hr sreda, 15.06.2022. | 11:38 -> 12:12\nSada smo, zahvaljujuæi napretku nauke, bliže nego ikad tome da roboti izgledaju poput ljudi. Naime, struènjaci su razvili kožu za mehanièka tela od ljudskih æelija. Premda izgleda pomalo ljigavo, takva koža je vodootporna, može da zaceli i ima teksturu poput naše.\n"Mislim da je živa koža savršeno rešenje da se robotima podari izgled i dodir živih biæa jer je to potpuno isti materijal koji prekriva naša tela", rekao je inženjer Šodži Takeuši sa Univerziteta Tokio.\nStruènjaci su uspešno obložili trozglobni, funkcionalni prst robota prototipom kože odgajene u laboratoriji.\n"Prst izgleda vlažno jer dolazi direktno iz prostora za uzgajanje. Buduæi da ga pokreæe elektrièni motor, zanimljivo je èuti mehanièke zvukove u prstu koji izgleda baš kao pravi", kazao je Takeuši, a prenosi Science Alert.\nNauènici su i ranije pokušali da stave pravu kožu na robote, no nailazili su na probleme. Stoga su japanski struènjaci pokušali drugi pristup – stvaranjem kože koja se sama oblikuje na ureðaju.\n"Teško je seæi, zalepiti ili zašiti ekvivalent kože bez ošteæenja mekog, krhkog tkiva. Umesto toga, umoèili smo robotsku strukturu u smesu kolagena i æelija dermalnih fibroblasta, najobiènije æelije vezivnog tkiva kože", objašnjavaju nauènici u studiji.\nZatim su ovaj temeljni sloj obložili epidermalnim æelijama, glavnom komponentom našeg spoljnog sloja kože. Bez ovog dodatnog sloja, tkivo ne bi bilo vodootporno.\nPremda je ovaj pomalo ljigavi materijal mogao da podnese ponavljano rastezanje i skupljanje pokreta robotskih prstiju, ipak je mnogo slabiji od ljudske kože. Nauènici smatraju da to mogu popraviti veæom koncentracijom kolagena u poèetnoj smesi i dužim sazrevanjem æelija.\nZanimljivo je da se ova veštaèka koža može izleèiti i zavojem od kolagena, koji æelije uzimaju i integrišu u svoj sastav kako bi popravile ošteæenja.\nIako se radi o neverovatnim rezultatima, tkivo odgajeno u laboratoriji još uvek je vrlo ogranièeno. Ne može dugo da opstane izvan hranljive smese jer, baš kao i naša koža, zahteva konstantno prskanje vodom kako se ne bi osušilo.\n"U buduæim istraživanjima trebalo bi postaviti kanale ispod dermisa i u njemu koji oponašaju krvne sudove kako bismo tkivo opskrbili vodom, kao i integrisati znojne žlezde u ekvivalent kože", napisali su nauènici i predložili dodavanje "živaca" i senzora kako bi ova veštaèka koža mogla imati više funkcija, baš kao i naša.\n"Iznenaðeni smo koliko se dobro tkivo prilagodilo površini robota. No ovo istraživanje je tek prvi korak prema stvaranju robota koji su u potpunosti prekrivenih živom kožom", rekao je Takeuši.\nIstraživanje "Living skin on a robot" objavljeno je u èasopisu Matter.


Upotreba preferencijalnih lista u sistemu vrednovanja naučnih časopisa - Problem srpske humanistike\nObjavljeno u: Centar za evaluaciju u obrazovanju i nauci. (2016). Upotreba preferencijalnih lista u sistemu vrednovanja naučnih časopisa - Problem srpske humanistike, CEON/CEES Occasional Paper Series, No. 2016-03-1, ISBN 978-86-89475-03-6\nSažetak: Kao prilog raspravi o predlogu Pravilnika o kategorizaciji i rangiranju naučnih časopisa u ovom pozicionom dokumentu iznosimo svoje stavove o upotrebi tzv. preferencijalnih lista u postupku vrednovanju humanističkih časopisa i vrednovanju humanističke produkcije uopšte.\nNajpre smo pokazali da je lista ERIH PLUS, čije uvođenje je predmet široke kampanje, suštinski neupotrebljiva za kategorizaciju i rangiranje časopisa. Nasuprot tome, smatramo da je uvođenje liste Scopus/SCImago legitimno i umesno, ali samo za humanistiku, ne i za društvene nauke. Društveno-naučne discipline kojima je predlagač, pretpostavljamo, takođe namenio Scopus (npr. filozofija i teologija) zapravo i nisu društvene i trebalo bi ih reklasifikovati u skladu sa međunarodnim podelama. Takođe smatramo da bi uvođenje dopunskih arbitrarnih ("posebnih") preferencijalnih lista za bilo koju oblast bilo nepotrebno, a moguće i štetno.\nZatim smo ocenili bibliometrijski učinak srpske humanistike i dali karakterizaciju domaćih časopisa iz te oblasti. Utvrdili smo da je ukupan međunarodni (WoS) učinak istraživača iz te oblasti nizak, kako u odnosu na ostale domaće autore, tako i spram njihovih kolega u drugim zemljama EU i regiona. Dokumentovali smo poznatu disproporciju između broja radova objavljenih u WoS časopisima, koji je izrazito skroman, i velikog broja radova objavljenih u zemlji, koji smatramo hiperprodukcijom. Internacionalnost domaćih časopisa i radova je niska, a njihova uticajnost u WoS-u jedva primetna, pa to zajedno emituje utisak da je srpska humanistička produkcija izolovana i samodovoljna. Istovremeno, opšta slika Srbije u svetskoj humanističkoj literaturi, skicirana na osnovu odrednica deriviranih iz baze Scopus, je nepovoljna, nepotpuna i neadekvatna. Sasvim je uočljivo da ne predstavlja dovoljno njen jezik, književnost i kulturu baštinu i da ne odražava verno njenu društvenu stvarnost i istorijsku prošlost.\nZaključili smo da je preorijentacija domaće humanističke zajednice na objavljivanje u prestižnim međunarodnim časopisima od prvorazrednog nacionalnog značaja i, istovremeno, u interesu razvoja svih disciplina kojima se ta zajednica bavi. Tom procesu ne može da pogoduje sistem vrednovanja koji se oslanja na arbitrarno odabrane ili sastavljene preferencijalne liste i matične naučne odbore, već na globalne citatne baze (dopunjene nacionalnim citatnim indeksom), sistematsko praćenje bibliometrijskog kvaliteta časopisa i radova, kvantifikaciju i rangiranje. Internacionalizacija i (savremena) evaluacija su preveliki izazovi za domaću humanistiku, kakva jeste. Zato joj je pomoć države apsolutno neophodna. Očigledno je da ta pomoć ne može biti tipa zaštite i izuzeća, jer to samo vodi konzervaciji postojećeg stanja, već tipa dopunskih podsticaja autorima i materijalne podrške časopisima.\nNa kraju dokumenta smo ponudili i svoj predlog konkretnih mera koje su na to usmerene.


jelena borovinic o krsenju mjera u beranama | Info | Društvo\n20. October, 19:57\nBOROVINIĆ-BOJOVIĆ: KRŠENJE MJERA KRITIKUJU ONI KOJI SU IH KRŠILI NA CETINJU! MJERE NE TREBA POLITIZOVATI 1 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n28.09.2021. / 08:58\nMinistarka zdravlja Jelena Borovinić Bojović optužila je one koji su kritikovali kršenje mjera u Beranama, tokom ustoličenja episkopa budimljansko-nikšićkog Metodija u manastiru Đurđevi Stupovi, da su prije 20-ak dana činili isto na Cetinju, piše RTCG.\nU Jutarnjem programu Televizije Crne Gore ona je istakla da ne očekuje da će iko ko je dovoljno odgovoran ući u bojkot epidemioloških mjera, navodeći da su ljudi umorni od cjelokupne situacije.\n"Zalažem se za poštovanje epidemiološke mjere, bez obzira sa koje adrese one dolazile i bez obzira o kome se radi. Ne tražimo poštovanje mjera jer je to nečiji hir. Situacija je takva da zahtijeva poštovanje mjera. Adrese sa kojih su dolazile optužbe svih onih za prekjuče, zapravo su one od onih koji su takođe to isto radili prije 15 ili 20 dana", kazala je Borovinić-Bojović za RTCG.\nOGLASIO SE SPAJIĆ POVODOM KRŠENJA MJERA U BERANAMA: TREBAO SAM CIJELO VRIJEME NOSITI MASKU\nDPS: DANAŠNJIM ODNOSOM PREDSTAVNIKA VLASTI PREMA EPIDEMIJI, TOTALNO URUŠEN AUTORITET ZDRAVSTVENIH RADNIKA\n"Prije 20 dana sa tih istih adresa nije pominjano nepoštovanje mjera jer to nije odgovaralo. Ja se zalažam za zadravlje građana i obraćam se svim i kažem da je poštovanje mjera uz vakcinaciju jedini način da prevaziđemo situaciju u kojoj se nalazimo", rekla je ministarka.\n"One se veoma često mijenjaju jer se prilagođavaju epidemiološkoj situaciji", pojasnila je ministarka.\nPROTEST NA TRGU NEZAVISNOSTI: GRAĐANI NEZADOVOLJNI MJERAMA KOJE SU NA SNAZI, TRAŽE NJIHOVO UKIDANJE (FOTO/VIDEO)\nNOVE MJERE NOVE NELOGIČNOSTI, ŠTA VI MISLITE O NJIMA? (VIDEO)\nCilj je, kako kaže, da se postigne određeni stepen kolektivnog imuniteta i da idemo u pravcu ukidanja svih mjera.\n"Da bi se to desilo moramo se svi odgovorno ponašati", rekla je Borovinić Bojović.\nMinistarka je istakla "da ne treba da se desi nekome da neko njegov ili on sam završi na respiratoru da bi shvatio koliko je virus opasan".\n"Da li je pravo pacijenta koji je u bolnici, ili pravo onoga koji će da se razboli ili onog koji umire, važnije od moje želje ili volje da večeras odem u diskoteku?", pitala je Borovinić Bojović.\nKazala je da nijedan preminuli pacijent od koronavirusa nije bio vakcinisan, pojašnjavajući da je broj umrlih u svijetu zbog delta soja veći zbog povećane transmisije: "Jedini način da se zaštitimo je vakcinacije, odnosno smanjenje rizika na minimalnu moguću mjeru".\nOna je u Jutarnjem programu najavila je i popuštanje mjera ukoliko dođe do pada broja novooboljelih, dok će se, ako dođe do rasta, morati preduzimati neke restrktivnije.\nJelena Borovinić-Bojović Berane mjere\n28.09.2021. / 09:45\nSramota!!!Prvi JA nisam kršio mjere na Cetinju,ali ove mjere ću da kršim jer su ravne fašistićkom pokretu!Sloboda kretanja je jedno i jedino zagarantovano pravo svakog pojedinca i na koji način ne smije se ZABRANITI!!Vi kao ljekar odlično znate...PRVI zakon u medicini je: da se bez dobrovoljnog pristanka pojedinca ne smije na silu primoravati ništa što bi on posumljao da će mu narušiti zdravlje.Vakcinišite PREDSJEDNIKA I PREMIJERA pa možemo razgovarati o vakcinaciji !!!\nUpravo gledate GLAVNI GRAD PATENTIRAO PRVU TRAKU ZA MOTORE U SVIJETU? 0 Video Prije 57 min Raskrsnica kod Vezirovog mosta jedna je od najslabijih tačaka u Podgorici kada su u pitanju gužve, a privremeno...


GLAVNI UZROK REUMATOIDNOG ARTRITISA NALAZI SE U VAŠEM FRIŽIDERU: ODMAH IZBACITE OVU NAMIRNICU DOK NIJE KASNO! – Kuhajte sa nama\nAdmin | 21 Avgusta, 2019 | Zdravlje | Nema komentara\nIstraživanje koje je provedeno na Univerzitetu u Centralnoj Floridi pokazuje da bakterija koju ljudi lako pokupe konzumiranjem mliječnih proizvoda, govedine ili proizvoda koji rastu u đubrivu dobijenom od krave može da potakne razvoj reumatoidnog artritisa kod ljudi koji imaju genetske predispozicije za ovu bolest.\nNaučnici su analizirali DNA iz uzoraka krvi 70 pacijenata oboljelih od reumatoidnog artritisa i od 48 zdravih volontera.\nKod 35% oboljelih osoba su pronađeni tragovi bakterije dok je samo 8% zdravih osoba u prošlosti bilo izloženo bakteriji.\nNajčešće se razvija u dobi od 30 do 60 godina, učestalost raste sa starenjem.\nRizik je povećan u porodicama s historijom reumatoidnog artritisa.\nKarakterističan simptom reumatoidnog artritisa je jutarnja ukočenost koja traje najmanje pola sata.\nOtečenost i bol u zglobovima traju najmanje šest sedmica prije nego se reumatoidni artritis dijagnosticira.\nIZLIJEČILA SAM SAMA SEBI RAK MATERICE ZATO DIJELIM SA SVIMA LIJEK KOJI ME SPASIO\nHLADNI PRSTI OPASNIJI SU NEGO ŠTO MISLITE: EVO NA ŠTA VAS UPOZORAVAJU!\nRuska medicina: Za deset dana očistite bubrege od peska, sluzi i sitnog kamenja


Vesti online / Scena / Šoubiznis / VIDEO: Ovako je seksi Irina izgledala pre operacija\nVIDEO: Ovako je seksi Irina izgledala pre operacija\nIrina Šajk je jedna od najlepših i najseksepilnijih manekenki na svetu, ali je i ona poput mnogih koleginica, na početku karijere izgledala malo drugačije.\nNedavno se pojavio video snimak koji pokazuje koje sve zahvate plastičnog hirurga je imala ova lepotica.\nBez obzira na to što je "popravljala" usta i grudi, Irina je i dalje u top deset najboljih manekenki na svetu.\n* VIDEO: Bivša srpska snajka gola u spotu!\n* Ovako izgleda ćerka jedne od najlepših žena svih vremena!\n* FOTO: Ima 43, a ovako izgleda u toplesu!


Trka za dva miliona evra – ZoomUe\nby Zoran Đurović · Published 12 августа, 2020 · Updated 12 августа, 2020\nSRBIJA – Kladionica Meridian je svojom jedinstvenom i neviđenom promocijom na ovim prostorima uspela da ostavi konkurenciju daleko iza sebe.\nMeridian online kazino, u saradnju sa svetski poznatim i priznatim provajderom kazino igara Pragmatic Play, predstavlja vam neverovatnu Drops & Wins promociju. Nagradni fond ove nesvakidašnje i grandiozne promocije iznosi 2.000.000 evra.\nIako promocija već uveliko traje, tačnije od 2. jula ove godine, i trenutno je u toku druga faza – sjajna vest je da još uvek nije kasno da budete u igri za osvajanje fenomenalnih nagrada.\nPostanite mega pobednik u najvećem kazino prvenstvu do sada. Pravila za učestvovanje u Drops & Wins promociji su zaista jednostavna i laka. Nemojte časiti časa. Zaplovite u more gigantskih dobitaka na najlakši način sa Meridian online kazinom.\nTurniri obiluju specijalnim i veoma visokim nagradnim fondovima zbog kojih ćete poželeti odmah da postanete učesnik. Igre na ovim turnirima, kao delovima Drops & Wins promocije, slične su, ali se naizmenično menjaju iz faze u fazu. Te igre se nalaze u posebnom odeljku, odnosno sekciji Drops & Wins promocije.\nMinimalna vrednost spina za učešće na turniru je 60 dinara. Da biste se rangirali, neophodno je da imate „najveću pogođenu kvotu“, odnosno da imate najveći dobitak srazmerno ulogu\nPrva faza takmičenja je završena i od 30. jula u toku je druga faza. Napominjemo da su pravila jako slična prvoj fazi, ali postoje tri razlike: nagradni fond se sada izražava kao multiplikator beta kojim je pogođena ”najveća kvota”, svi spinovi konkurišu za nagrade i umesto igara Hot To Burn i Utra Burn – dolaze igre Drago i Street Racer.\nUkoliko još uvek nemate otvoren nalog, trenutak je savršen da se registrujete na meridianbet.rs jer vas umesto dobrodošlice očekuje poklon bonus od 500 RSD, a nema idealnijeg povoda da poklon iskoristite od učešća u ovom takmičenju.\nPosetite Drops & Wins sekciju Meridian online kazina, zabavite se i zaradite ozbiljno veliki novac.\nNext story Smanjuje se broj obolelih\nPrevious story Gondola u probnom radu od 19. avgusta


NAJAVIO AGRESIVNIJI NAPAD NA VIRUS\n"Kinezi su nam dali značajnu količinu respiratora, dio smo kupili. Imaćemo dodatnu veliku podršku Kine u nabavci testova i svih drugih stvari o kojima smo pričali, a sljedeće nedjelje imaćemo bar 20 miliona hirurških maski koje proizvodimo u Srbiji", kazao je Vučić\n8225 pregleda\t6 komentar(a)\nPredsjednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je večeras da će za suzbijanje epidemije koronavirusa biti dovoljno da građani 21 ili 28 dana sjede kod kuće, ali i upozorio da u slučaju da stanovništvo ne bude disciplinovano, "nikada neće biti kraj".\nOn je poslije sastanka s medicinskim ekspertima iz Kine najavio "neuporedivo" agresivniji napad na sam virus.\n"Do sada smo se branili, a sada je vrijeme da mi napadnemo virus koji nema šanse da se proširi ako nema kontakata" među ljudima, kazao je Vučić.\nVučić: Umrla 60-godišnja žena, to je treća žrtva koronavirusa u Srbiji\n"Ako to ne postignemo, imaćemo Italiju i Španiju u Srbiji", kazao je Vučić.\n"Kinezi su nam dali značajnu količinu respiratora, dio smo kupili. Imaćemo dodatnu veliku podršku Kine u nabavci testova i svih drugih stvari o kojima smo pričali, a sljedeće nedjelje imaćemo bar 20 miliona hirurških maski koje proizvodimo u Srbiji", kazao je Vučić.\nVučić je najavio da će u narednih 48 sati početi "drastično uvećanje" testiranja građana na koronavirus.\nVučić je na konferenciji za medije u Vladi Srbije kazao da je to odlučeno nakon sastanka sa medicinskim stručnjacima iz Kine koji su, kako je naveo, na taj način za 29 dana riješili širenje tog virusa u gradu u Kini koji je veličine Srbije.\nOn je naveo da će se promijeniti pristup u liječenju bolesnika i dodao da će pripadnici Vojske Srbije pripremiti 3.000 kreveta za koje će se tokom sjutrašnjeg dana dogovoriti gdje će biti smješteni.\nKazao je da bi mogli biti smješteni u Beogradu na Sajmu ili u Studentskom gradu, dok će u Novom Sadu vjerovatno to biti sala "Čair" ili "Spens".\nVučić je rekao da će teži bolesnici biti liječeni uz pomoć kliničkih respiratora u bolnicama u Beogardu, Novom Sadu i Nišu.\nOn je naglasio da "neće postojati mogućnost" napuštanja samoizolacije i da će policija kontrolisati ljude u samoizolaciji, a ko je prekrši, slijedi mu tri do 12 godina zatvora.\nVučić je izjavio i da je tokom popodneva umrla 60-godišnja žena koja je bila zaražena koronavirusom, što je kako je naveo treća žrtva te bolesti u Srbiji.\nkoronavirusSrbija koronavirusSrbijaAleksandar Vučić\ndogađaj iz 1995. godine\nTragična priča o Amerikancima u balonu iznad Bjelorusije: Ubijeni mitraljeskom vatrom iz vojnog helikoptera\n30.11. 15:23 h\t130\t26101\n30.11. 17:58 h\t1092\t15379\n30.11. 19:05 h\t11120\n30.11. 21:58 h\t10199\n30.11. 19:58 h\t7772\n30.11. 17:58 h\t18\t1092\nU Srbiji preminulo još 55 pacijenata, 6.224 novozaraženih\n30.11. 15:42 h\t3


Izvor: JuznaSrbija.info, 09.Sep.2019, 12:56\n"Balkanska međa", koja će biti prikazana na otvaranju...\nIzvor: JužneVesti.com, 09.Sep.2019\nU okviru 12. Internacionalnog festivala filmske režije LIFFE u Leskovcu od 18. do 22. septembra, biće prikazano sedam srpskih filmova, od kojih su dva van konkurencije, a pet domaćih ostvarenja takmičiće se u kategoriji nagrade za najbolju režiju. Sve projekcije održaće se u Narodnom pozorištu...


Predsednik Vučić otvorio konferenciju "Svet u 2021" - Očekujemo da Srbija po stopi BDP-a bude, zajedno ili kumulativno, zemlja broj 1 u Evropi : Nadlanu.com\nPredsednik Vučić otvorio konferenciju "Svet u 2021" - Očekujemo da Srbija po stopi BDP-a bude, zajedno ili kumulativno, zemlja broj 1 u Evropi\nObjavljeno 15. dec 2020. / 11:41:11\nPredsednik Republike Srbije Aleksandar Vučić otvorio je jutros konferenciju „Svet u 2021“, koju organizuju „Color Media Communicatons“ i časopis „Diplomacy and Commerce“. Generalni pokrovitelj događaja je kompanija Mozzart.\nGovoreći o ekonomiji, predsednik je istakao da je država razumela kakve katastrofalne posledice po ekonomiju donosi korona virus i da je reagovala pravovremeno. „Do sada smo uložili više od šest milijardi evra u našu ekonomiju. Od toga je oko četiri milijarde direktnog novca iz grantova, a ostalo su zajmovi, manjim delom kroz Fond za razvoj više od 105 miliona evra, a većim delom kroz tzv. garantne šeme. gde je država Srbija subvencionisala razliku u kamatnim stopama domaćim poslovnim bankama, što je bilo od velikog značaja pre svega za velika, ali takođe i za mala i srednja preduzeća“, ističe Vučić.\nDalje o kretanjima domaćeg BDP-a, te o pomoći stanovništvu i privredi predsednik podvlači: „Trudili smo se da, ne ugrožavajući dodatno stopu javnog duga Republike Srbije, postignemo najbolje moguće rezultate. Ono na šta sam naročito ponosan, jeste da je nivo javnog duga Republike Srbije najmanje porastao u odnosu na sve evropske zemlje. Ako pogledate najmoćnije zemlje Evrope, stopa javnog duga im je rasla od 10 i 12, pa sve do 15,16 posto, a Srbiji svega pet odsto u toku korona virusa, a uspeli smo da imamo snažniji program podrške, kako opštu podršku stanovništva, tako i sektorsku podršku pojedinim delovima privrede. Juče smo isplatili poslednji minimalac za turističke agencije, hotelijere, turističke radnike, kao i za ugostitelje, i to je ogroman novac i verujem da su ti ljudi i u tom sektorskom delu zadovoljni našom reakcijom. Međutim, država nije ćup iz kog uvek može da se izvuče onoliko novca koliko bi neko želeo“.\nO daljim planovima za narednu godinu predsednik se osvrnuo na investicije, te šta će biti u fokusu u 2021.\n"Za nas je 2021. godina veoma ambiciozno postavljena. Predviđamo ogromna ulaganja u kapitalne investicije u skladu sa programom Srbija 2020–2025. To će značajno podići rast društvenog bruto proizvoda Srbije i očekujemo da on bude između 5,5 i 6 osto sledeće godine, odnosno da Srbija po stopi BDP-a bude ove 2020. i u naredne dve godine, zajedno ili kumulativno, zemlja broj 1 u Evropi.\nUlagaćemo i u izgradnju kanalizacionih mreža, fekalne, atmosferske prečistače otpadnih voda, to će drastično i dramatično promeniti životni standard naših građana. Ulagaćemo u dalju izgradnju auto-puteva i pruga po Srbiji, koji se brže, snažnije i intenzivnije grade nego bilo kada u srpskoj istoriji. To je ogroman novac, o gasovodu da i ne govorim, u koji ulažemo da bismo podigli i domaća preduzeća, koja čak i ako stranci na tender dobiju, domaća preduzeća uvek sa više od 50 odsto učestvuju u izgradnji infrastrukturnih projekata.\nDruga stvar, ići ćemo na dalje povećanje potrošnje, odnosno na povećanje penzija i plata, penzija za 5,9%, plata za 5% u javnom sektoru, uz uvećanje minimalca od 6,65%, što će dodatno podići primanja radnika i bez obzira na to što nismo više radili u 2020, naprotiv manje smo radili, želimo da podstaknemo dodatnu potrošnju.\nI treći stub na kom ćemo zasnovati rast BDP-a jeste intenzivan rad na daljem privlačenju stranih direktnih investicija, u čemu je Srbija bila ubedljivi šampion ne samo ovog regiona već, kako je „Financial Times“ pisao, proporcionalno u svojom brojevima, i cele Evrope. Radićemo na tome, jer mnoge zemlje danas žele da provedu deindustrijalizaciju, a Srbija hoće reindustrijalizaciju. Verujem da će to doneti rezultate kojima ćemo moći da se vratimo na onu prvu funkciju o kojoj sam govorio, a to je zaštita života ljudi, unapređenje našeg zdravstvenog sistema i bolji životni standard za naše lekare i medicinske sestre.\nNastavićemo veoma naporno, veoma teško da radimo, insistirajući da Srbija obavlja i važne poslove na putu vladavine prava, i na svom putu ka Evropskoj uniji, ali da razume se, u skladu sa svojim najboljim interesima, vodi celokupnu spoljnu politiku privlačeći investicije iz svih delova sveta i jačajući svoje političke i ekonomske veze i sa drugim delovima sveta. Veliko hvala i želim vam mnogo uspeha i, pre svega, svima želim dobro zdravlje“, zaključio je Aleksandar Vučić u svom obraćanju.\nKao i svake godine, okupljamo čelne ljude Vlade Srbije, Pokrajinske vlade, ambasadore, ekonomiste i vodeće privrednike iz Srbije i regiona, kao i ličnosti iz društvenog i kulturnog miljea. Cilj konferencije je da se kroz konstruktivan dijalog predstavnika državnih institucija, privrede, diplomatskog kora, kulturnog i javnog života daju mišljenja, analize i osvrti na politički\ni privredni ambijent, investicionu klimu, kao i na razvoj društva u celini.\nAleksandar Vučićcolor media communicationsdiplomacy and commercekonferencijalive streampredsednik republike srbijesrbijaSvet u 2021.The Economis


"Pozelenjavanje" bulevara | 91. Kritična masa | UG Ulice za bicikliste\nOvih dana smo svedoci kako Grad Beograd i Evropska banka za obnovu i razvoj zajedničkim snagama pokušavaju da “pozelene” projekat rekonstrukcije jedne od beogradskih saobraćajnica.\nNajpre da pojasnimo termin “greenwashing”. Termin naime označava pokušaj neke velike korporacije da finansira naizgled zelenu (eko) ideju beznačajnog uticaja na životnu sredinu sa idejom da bi se pokazala kao socijalno odgovorna kompanija u smislu zaštite ljudskih prava i životne sredine.\nU našem slučaju Evropska banka za obnovu i razvoj planira da Gradu Beogradu da kredit od 20 miliona evra za rekonstrukciju poteza od Zoološkog vrta do Vukovog spomenika, kroz ulice Cara Dušana, Džordža Vašingtona, 27 marta i Kraljice Marije.\nProjekat je nazvan “Zeleni bulevar”, a detaljnije o istom može se naći na ovom linku, za sad na engleskom jeziku. Dalje, u opisu projekta pod ciljevima projekta navodi se zamena i unapređenje tramvajske mreže za nove visokokapacitetne tramvaje, davanje prednosti tramvaju uvođenjem naprednog signalnog sistema i na kraju rekonstrukcija i širenje ulice radi boljeg i bezbednijeg protoka saobraćaja.\nSve zvuči lepo i logično, i pridev zeleni se sam po sebi nameće, jer se daje prioritet javnom prevozu i to pre svega tramvajima koji najmanje zagađuju. U čemu je onda zapravo problem?\nOno što je u opisu projekta samo ovlaš napomenuto je i širenje ulice. I dalje nije jasno da li će ovde zapravo doći do širenja uličnog profila, ili će prema onome što smo do sad uspeli da saznamo broj saobraćajnih traka biti povećan na račun tramvajskih “baštica”. Da pojednostavimo, automobili će se kretati i po površinama kojima se danas kreće samo tramvaj. Ono što tvrde saobraćajni inženjeri širom sveta sažeto je u kovanici “induced demand” ili “povećana potražnja”.\nŠta to znači? Naprosto, kada proširite kapacitet saobraćajnice za motorna vozila, ne dešava vam se da se postojeći saobraćaj razvrsta na novi kapacitet ulice, već se indukuje novi u vidu korisnika koji će saobraćajnicu smatrati brzom i atraktivnom. Ubrzo, imaćete identičan problem kao i pre proširenja, samo ovaj put sa više automobila. Posledice ovog poteza bi bile:\nPovećanje broja automobila koji koriste ovu saobraćajnicu, i to ne zbog povećanja broja automobila na nivou grada, već jer će ljudima tuda biti brže da prođu automobilom i naprosto će birati taj put\nSmanjenje brzine tramvaja jer će se istim trakama kretati i automobili, što će neizbežno dovesti do usporavanja tramvaja. Nešto kao kad biste ukinuli žutu traku, da pospešite brzinu javnog prevoza. Nije logično, zar ne? SMART plan Grada Beograda ukazuje na to da prosečna brzina javnog prevoza u Beogradu opada i da je već sad jako niska sa 13.26 km/h. Radi poređenja, prosečna brzina javnog prevoza u Beču je 19 km/h, a u Varšavi 21.5km/h\nPrethodna dva faktora zajednički će uticati da se građani pre opredele za automobil nego za javni prevoz jer im je brzina ista, a automobil komforniji. To znači više automobilskog saobraćaja, a manje ljudi koji koriste tramvaj.\nI na kraju, višak automobila neizostavno dovodi do novih gužvi, zagađenja, buke.\nIspada da je ovaj projekat na kraju sve, samo ne zelen. Ali to predstavnicima EBRD ne predstavlja nikakav problem, jer zašto bi zapravo oni brinuli jer gradske vlasti ne planiraju grad za ljude, već za automobile. Interes banke je da plasira kredit i da dobije interes odnosno kamatu, što je i logično. Ostavlja se samo pitanje zašto se onda ovome projektu daje pridev “zelenog”, ali smo odgovor dali na samom početku.\nA ako se pitate gde su tu biciklističke staze, odgovor je – nigde. Banka i grad Beograd su odbili našu žalbu jer u ovom bulevaru nisu planirane biciklističke staze. Razlog iz koga je žalba odbijena naveden je u studiji koju je uradio Centar za urbano planiranje (CEP), a naručio grad. Mada je u analizi navedeno da bi raspodela od 10% putovanja biciklom pospešila protočnost saobraćaja na pomenutom potezu, sa sve sa izvedenim biciklističkim stazama, od ovoga se odustalo jer bi zahvat podrazumevao ukidanje nešto manje od polovine od 500 i kusur parking mesta duž pomenute trase.\nDa dodamo još i činjenicu da svaki automobil koji se uparkirava i isparkirava stvara vremenske gubitke tramvajskom saobraćaju. To je i jedan od razloga zbog koga su u Bul. Kralja Aleksandra i u Vojvode Stepe tramvajske šine premeštene na sredinu ulice. I umesto da se rekonstrukcijom predvide vanulični parking kapaciteti (podzemne ili nadzemne garaže ili parkirališta), umesto uličnih parkinga i uvedu biciklističke staze, gradski čelnici se okreću automobilskom načinu planiranja, zadržavaju parkinge i šire kapacitete za automobile.\nNa kraju, umesto “Zelenog bulevara” sa drvoredom, biciklističkim stazama, tramvajima i malo automobila, dobićemo zagušeni gradski bulevar koji će dodatno gušiti i ulice koje ga presecaju, kao što su Takovska i Bulevar Despota Stefana. Ali koga je briga za budućnost, važno je da se ne ljute vozači motornih vozila i predstavnici gradskog Sekretarijata za investicije koji smatraju da će upravo biciklističke staze dovesti do saobraćajnog kolapsa. Sudeći po ovim potezima, najave gradonačelnika o 120 km biciklističkih staza su samo jeftina politička propaganda. Takozvani “greenwashing.”\n91. Kritična masa\nSve ovo nas je nateralo da ne odustajemo od borbe da ovaj potez zaista bude ZELENI, a ne “zeleni” bulevar, pa kao i prethodnu, 90. Kritičnu masu, i oktobarsku, 91. po redu, posvetićemo borbi za biciklističke staze na potezu od Zoološkog vrta do Vukovog spomenika, te vezivanju iste za stazu u Ruzveltovoj ulici, koja se nastavlja na buduću biciklističku stazu u Višnjičkoj ulici.\nRuta oktobarske Kritične mase nalazi se OVDE, okupljanje je standardno u subotu, 27. 10. u 16:30 ispred Staklenca na Trgu Republike, a polazak je u 17 časova.


Komemoracija Nebojši Glogovcu u BiH: Od voljenog glumca se oprašta i rodno Trebinje\nU organizaciji trebinjskih glumaca, gradske uprave i Herceg TV danas u Kulturnom centru u Trebinju održan je omaž glumcu Nebojši Glogovcu koji je preminuo nakon teške bolesti. Trebinjski glumac i reditelj Željko Milošević je rekao da se Nebojšina jednostavnost, koju imaju svi veliki ljudi, ne može zaboraviti.\n- Čini se da smo mi bili više njegovi, nego on naš. Jedno njegovo izgovoreno Trebinje, sa osmehom na licu , koje je ponosno, s ljubavlju i čisto govorio, vredelo je kao stotinu munja koje osvetljavaju put ovom gradu u svetu. Sve nas je učinio ponosnim što smo imali sreću da se rodi u Trebinju - rekao je Milošević.\nMilošević je podsetio i na nedavni razgovor sa Glogovcem o njegovom angažmanu u Trebinju i trebinjskom pozorištu.\n- To je dobro, samo moram uskladiti sa svojim obavezama - rekao je tada Glogovac.\nKao poslednji pozdrav velikom glumcu iz Trebinja Milošević je pročitao pesmu „Kud minu zvezda“ Branislava Petrovića.\n"Rastao je dok ga prokleta bolest nije zaustavila"\nU JE BILA NJEGOVA CRKVA I KAFANA Nebojša Glogovac odrastao je u Pančevu. Posetili smo mesta koja su obeležila njegov život\nIsječke iz intervjua sa Nebojšom Glogovcem govorile su glumice trebinjskog pozoriša Vesna Đurić i Jefimija Ot, a od Glogovca se oprostila i Milica Dimitrić, glumica i profesor viole.\nPrikazan je i film „Trebinje svom Nebojši“ u kome su pokazane fotografije, nazanimljiviji isečci iz filmova u kojima je Glogovac imao zapažene uloge i inervjua Nebojše Glogovca televizijskim kućama.\nU holu Kulturnog centra danas do 14 časova otvorena je knjiga žalosti.\nDelegacija grada Trebinja predvođena zamenikom gradonačelnika Mirkom Ćurićem danas će prisustvoati sahrani Nebojše Glogovca u Beogradu.\nGlogovac je rođen u Trebinju 1969. godine, gde je živeo do svoje sedme godine.\n"U SLAVU VELIČANSTVENOG ŽIVOTA U Trebinju počeli “Dani Nebojše Glogovca”\nRAZGOVORI, IZLOŽBA, PROMOCIJA Dani Nebojše Glogovca u rodnom Trebinju\n"TAKVI LJUDI SU GRADITELJI NADE" Potresna poruka majke teško bolesne devojke upućena UBIJENOM BIZNISMENU (FOTO)


Oct 23, 2017 Epson Srbija\nKompanija Epson s velikim zadovoljstvom obaveštava da se pridružila organizaciji CSR Europe u svojstvu korporativnog člana, čime dodatno osnažuje svoju posvećenost i usmerenost na korporativnu društvenu odgovornost (CSR), kako u Evropi tako i na globalnom nivou. Do ovoga je došlo u trenutku kada CSR postaje sve značajniji za evropske kompanije, a to je nešto što Epson i CSR Europe žele da održe u fokusu u budućem poslovanju. Osim toga, s obzirom na rastuću posvećenost kompanije Epson važnosti trojno utemeljenog pravca i objavljivanje smernica Evropske komisije o nefinansijskom izveštavanju u junu 2017, ovo je važan trenutak da pojačamo dijalog i podstaknemo međunarodni napredak u domenu CSR.\nOd postepenog povlačenja hlorofluorougljenika (CFC) devedesetih godina prošlog veka, pa do aktuelnog cilja smanjenja emisija CO2 za 90% u radnim ciklusima svih proizvoda i usluga do 2050. godine, Epson izuzetno ozbiljno shvata posvećenost ekološkoj održivosti. Kao vodeći dobavljač tehnoloških rešenja, zahvaljujući efikasnim, kompaktnim i preciznim tehnologijama u domenu inkdžet štampača, vizuelnih komunikacija, prenosivih tehnologija i robotike, Epson stremi tome da poboljša sopstveni uticaj na životnu sredinu, kao i uticaj svojih klijenata. Pored toga, Epson obuhvata društvenu odgovornost i visoke standarde upravljanja lancem snabdevanja na međunarodnom nivou kao sastavni deo svoje korporativne etike. Epson neprestano nastoji da poboljša poslovne i radne procese kako bi se ostvarila budućnost u kojoj su ljudi oslobođeni ponavljajućeg fizičkog rada i u kojoj klijenti ostvaruju prednosti od inovativnih tehnologija visokih performansi u vidu veće produktivnosti, preciznosti i kreativnosti.\n„Verujemo da moramo da učinimo više povodom korporativne odgovornosti u celoj Evropi. Zato smo izuzetno zadovoljni što se pridružujemo organizaciji CSR Europe koja okuplja još 48 korporativnih članova, a čiji je zajednički cilj da ubrzaju primenu principa, najboljih praksi i standarda CSR-a u Evropi“, navodi Hening Olson, direktor za CSR u kompaniji Epson Evropa. On dodaje: „Uvereni smo da zajedno možemo da napredujemo do održivije budućnosti Evrope i društva u kome ljudi uživaju u bezbednom, produktivnom i zdravom životnom stilu“.\nStefan Krets, izvršni direktor organizacije CSR Europe: „Pristupanje vodećoj organizaciji za održivost, kao što je CSR Europe, odražava posvećenost kompanije Epson evropskoj i globalnoj održivosti. Ovo predstavlja priliku za dalji neprekidan razvoj i uzajamno učenje. Osim toga, ovo članstvo će nam omogućiti da se uključimo u saradnje lidera u ključnim oblastima koje su definisane ciljevima održivog razvoja UN i predstavljaju suštinu poslovnih planova organizacije CSR Europe“.\nIzuzetna reputacija i najvažnije tehnologije kompanije Epson zasnivaju se na duhu japanskog zanatskog umeća, koje je poznato kao monozukuri. „Zahvaljujući ovome i našem suštinskom uverenju da je odličan hardver ključ za napredno društvo, uspeli smo da uvedemo inovativnu i održivu tehnologiju na tržište“, dodaje Hening Olson, direktor za CSR u kompaniji Epson Evropa. Hening nastavlja: „Na primer, kada razmotrimo rezultate testova i poređenja naših inkdžet štampača, brojke govore više od reči. Ako kompanije odluče da investiraju u tehnologije inkdžet štampanja, mogu da ostvare i do 99% manje otpada, nula gasova staklene bašte, 92% manje emisije CO 2i 96% manju potrošnju energije 1. Kada posmatramo to u kontekstu: ako se sve kompanije opredele za inkdžet štampanje, mogli bismo da uštedimo dovoljno energije za napajanje najmanje 507.000 domaćinstava u celoj Evropi 2.”


Kopaonik noćni život provod klubovi - Kopaonik smeštaj - planina Kopaonik\nKada stignete na Kopaonik noćni život vam nije nikada prioritet, jer želite da se opustite i odmorite. Za Kopaonik noćni provod i klubovi su ipak jedna od stavki koja privlači veliki broj posetilaca, jer mnogi dolaze na ovu planinu u potrazi za najboljom zabavom i vrhunskim uživanjem u noćnom provodu.\nJedno od najposećenijih i najzanimljivijih turističkih mesta u Srbiji svakako jeste planina Kopaonik, koja decenijama unazad prima sve goste i ljubitelje prirode i zimskih sportova iz svih krajeva sveta, i koja odoleva vremenu i svim novim trendovima, jer tradicija je uvek na ceni. Kopaonik je poznat po mnogobrojnim atrakcijama, ski stazama i stazama za snowboard, po Nacionalnom parku i Pančićevom vrhu, po žičarama i bobu na šinama, ali je poznat i po dobrom noćnom provodu.\nAli, kada vidite tu raznovrsnu ponudu za noćni provod na Kopaoniku, sve te mogućnosti koje noćni život na Kopaoniku nudi, sigurno ćete se predomisliti i bar nekoliko puta isprobati sva ta divna mesta koja vas očekuju.\nImajući u vidu da je Kopaonik najpoznatija naša planina i da može da vam ponudi najširi spektar dešavanja u noćnom životu, to je vrlo očekivano. Na Kopaoniku možete pronaći veliki broj objekata koji organizuju najbolji noćni provod, koga ćete se dugo sećati. Na raspolaganju imate veliki broj klubova u kojima se pušta moderna muzika, veliki broj kafića ukoliko ste za ležerniju varijantu, za neki koktel ili dobro vino, a postoje još uvek i diskoteke koje privlače najveći broj mlade populacije, u kojima vas očekuje dobar provod do jutarnjih časova. Svako za sebe može da pronađe zabavu koja mu odgovara, zato je noćni život Kopaonika na daleko poznat, kako u Srbiji, tako i u regionu.\nU zavisnosti od vaših afiniteta, na Kopaoniku noćni život može biti veoma interesantan i može da vam ponudi jedan poseban pogled na ovu divnu planinu, koja će vam sigurno ostati u lepom sećanju kada isprobate sve moguće varijante noćnog života na Kopaoniku, kada budete uživali u svim njegovim čarima.\nDođite na Kopaonik noćni provod kakav još niste doživeli vas čeka. Opustite se uz pravu domaćinsku atmosferu, uživajte u muzici najrazličitijeg žanra i isprobajte sve vrste domaćeg i stranog pića, koje se serviraju na načine koji će vam sigurno biti primamljivi. Odmor i provod mogu da idu zajedno, možete da odmarate preko dana, a noću da se provodite kao nikada pre, i tako ćete doživeti pravi odmor za pamćenje.\nProverite sami šta je to što u noćnom provodu Kopaonik može da vam ponudi.


Hapšenja zbog korupcije u Kliničkom centru u Kragujevcu - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Hapšenja zbog korupcije u Kliničkom centru u Kragujevcu\n2Piše: Z.R. 17. septembra 2019. 17.54 Izmenjeno: 18.04\n17. septembra 2019. u 18.31\nB. B., M. C., M. D., M. K., B. M., D. M., D. N., A. Z., D. S. možda i nisu krivi\nali D. P., G. A., M. G. i N. S. sigurno jesu 😉\n17. septembra 2019. u 20.50\nOvi sigurno nisu hteli da budu BOTOVI!


Čuvena doktorka Gligić o VAKCINI: Sjajno, ali prvo da vidimo kako reaguju deca, da li je IMUNOGENA, a ne očekujem da će je SVI PRIMITI pre ovog datuma - Žena.rs\nIz kompanija "Pfizer" i "BioNTech" stigle su juče vesti da je njihova vakcina efikasna u 90 odsto slučajeva. Iz "Moderne" su saopštili da je od 45 osoba uključenih u ispitivanje testirano njih testirano i da su u krvi pronađena očekivana neutralizirajuća antitela na nivoima "na ili iznad" onih kakvi su se razvili kod ljudi koji su se oporavili od kovida-19. Globalna trka za pronalaskom vakcine doživela je veliki proboj, a šta o pomacima na važnom polju istraživanja kaže prof. dr Ana Gligić?\nPiše: Jelena Milenković 10.11.2020. 12:57\nDr Ana Gligić, virusolog Foto: Oliver Bunić / RAS Srbija\n"Sjajno", prokomentarisala je virusolog Ana Gligić na početku vest da su, prema preliminarnim rezultatima, vakcine "Pfizer" i "BioNTech" pokazale 90 odsto delotvornosti. Predstoji veliki posao.\n"Treba dalje ispitivati na ljudima da bi se utvrdilo kako na vakcine reaguju različite starosne grupe- decu i odrasle", dodaje doktorka i ističe da vakcine neće biti do Nove godine pa čak ni do maja, za sve.\n"Oni su sada došli do prve faze i prvo će vakcinisati svoj narod, a onda će se viškom doza vakcinisati ostali", poručuje.\nŠta je to efikasna i bezbedna vakcina?\nVesti o rezultatima istraživanja pomenutih farmaceutskih kompanija prate i komentari šta sve nedostaje trenutnim zaštitnim sredstvima da bi došlo do njihove široke distrubucije - pominju se imunitet, odnosno antitela, pa još šira istraživanja koje treba spovesti. Profesor Gligić objašnjava šta sve mora da poseduje efikasna i bezbedna vakcina.\n"Vakcina mora da bude imunogena, da stvara imunitet kod različitih starosnih grupa. Dalje, mora se utvrditi da nije toksična što se dokayuje na sledeći način: mikroskopom se analiziraju unutrašnji organi životinja kojima su date vakcine da bi se videlo da li su razređivači i ostale primese koje se dodaju u lek, izazvale određene promene - a to ne sme da se dogodi. Za analizu delotvornosti vakcine bitno je i da li je ona mrtva ili živa odnosno da li je napravljena od ubijenog virusa pa ne dolazi od njegovog oživljavanja ili od živog virusa koji na velikom broju ljudi ne može da izazove bolest - u tom slučaju bi se pokazalo da je virus dobro oslabljen. Treće, vakcina mora da bude neškodljiva", objašnjava naš stručnjak.\nAna Gligić dodaje da vakcina može da uzrokuje određene male reakcije poput blage povišene temperature koju izazivaju njene primese.\nSvetska javnost komentariše veliki pomak u istraživanjima efikasnosti vakcina protiv koroneFoto:Profimedia\nVakcina mora da spreči asimptomatske slučajeve\nU komentarisanju "Pfizer" vakcine isticalo se da je ostalo da se istraži da li ona može da zaustavi pojavu asimptomatskih oblika korone.\n"Efikasna vakcina ne sme da izazove asimptomatske slučajeve, ne sme da izazove bilo kakvu bolest. Pomenute male reakcije do kojih može doći, ne javljaju se zbog virusa već zbog primesa", sitiče.\nNedoumica oko antitela\nDileme koje prate trenutne vakcine jesu i one povezane sa antitelima koje proizvode odnosno dilemom da li nas ta antitela štite od kovida.\n"Ako vakcina proizvodi antitela, onda je dobra za koronu, ali ne postoji vakcina koja štiti 100 odsto. Ukoliko se dođe do bezbedne vakcine, ona će - i da dođe do ponovne zaraze, sprečiti ozbiljniju kliničku sliku i smanjiće stopu smrtnosti", poručuje i dodaje:\n"Vakcine koje se sada istražuju imaju cilj da zaustave pandemiju pružanjem kratkoročnog imuniteta. Sa druge strane, Rusi su proizveli drugačiju vakcinu ona koja daje dužu odbranu, ali nju tek treba proučavati".


Francuska traži usvajanje rezolucije UN o sankcijama Siriji\n"Sve veća represija sirijskog režima dovodi do toga da je neophodno usvajanje rezolucije o sankcijama u SB UN", izjavio je portparol francuskog ministarstva vanjskih poslova Valero\n24.08.2011. 20:32h Ažurirano: 24.08.2011. 20:32h\nFrancuska je pozvala Savjet bezbjednosti UN da usvoji rezoluciju o uvođenju sankcija sirijskom režimu i osudi hapšenje advokata u Siriji, posebno Mohameda Isama Zalula, saopštilo je francusko ministarstvo inostranih poslova.\n"Sve veća represija sirijskog režima dovodi do toga da je neophodno usvajanje rezolucije o sankcijama u Savjetu bezbjednosti UN", izjavio je portparol ministarstva Bernar Valero.\nNeke evropske zemlje, među kojima i Francuska, predstavile su u utorak Savjetu bezbjednosti UN nacrt rezolucije o sankcijama Siriji, posebno predsjedniku Bašaru al-Asadu. Prema navodima UN, više od 2.200 ljudi je poginulo od marta u uličnim protestima protiv režima.\nNeke evropske zemlje, među kojima i Francuska, predstavile su u utorak Savjetu bezbjednosti UN nacrt rezolucije o sankcijama Siriji, posebno predsjedniku Asadu\n"Već duže vrijeme govorimo da Savjet bezbjednosti ne može da ostane pasivan i ravnodušan prema dešavanjima u Siriji u posljednjih mjesec dana. Sve veći broj članica Savjeta bezbjednosti je toga svjestan", rekao je Valero.\nOn je naveo da je nekoliko advokata uhapšeno u Siriji. "Nastavak represije se ne može tolerisati. Posebno osuđujemo hapšenje advokata Mohameta Isama Zalula, organizatora mirnog skupa u centru Damaska pod nazivom 'sirijski advokati za slobodu'", dodao je Valero.\nSarkozi: Sirijski narod ima pravo na demokratiju\nFrancuski predsjednik Nikola Sarkozi je ocijenio da sirijski narod ima "takođe pravo na demokratiju" poslije sastanka u Parizu sa zvaničnikom libijskog Prelaznog nacionalnog savjeta Mahmudom Džibrilom.\n"Sirijci takođe imaju pravo na demokratiju i nisu osuđeni da budu žrtve represije režima koji ne razumije da smo u nekom drugom vijeku", rekao je Sarkozi novinarima.\nOn je isključio mogućnost vojne intervencije, slične onoj u Libiji. "Neka stvari budu jasne, Francuska neće reagovati bez međunarodne rezolucije, jer je to osnova. To ne znači da treba ostaviti sirijski narod da bude žrtva masakra režima koji se iz dana u dan diskvalifikuje", dodao je Sarkozi.\n1 / 2 Foto: Trendsupdates.com\nBernar ValeBašar al AsadMohamed Isama ZalulSirija sankcijeSavjet bezbijednosti UNFrancuska\n22.01. 08:20 h\t29\t19864\n22.01. 07:45 h\t15977\n22.01. 08:00 h\t8263\n22.01. 08:31 h\t5778


u-manastiru-zica-otkriven-portret-cara-nikolaja-romanova | Istorija i Kultura | Umetnost\nU manastiru Žiča otkriven portret cara Nikolaja Romanova! 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\nU Crkvi Svetog Save, restauratori su, tokom rada na zaštiti živopisa, pronašli portret ruskog vladara koji je u njoj dugo čuvan u tajnosti.\nU manastiru Žiča kod Kraljeva restauratori su počeli da rade na zaštiti živopisa u crkvi Svetog Save koja je oštećena u zemljotresu 2010. godine, a nekoliko fresaka u toj crkvi će posle mnogo vremena ugledati svetlost dana, jer su decenijama bile sakrivene od javnosti.\nRestaurator u Zavodu za zaštitu spomenika kulture u Kraljevu Dušan Jovanović rekao je Tanjugu da crkva Svetog Save u manastiru Žiča nikada nije bila otvorena za javnost, jer je posle Drugog svetskog rata u njoj dugo čuvan u tajnosti portret cara Nikolaja Romanova.\n"Monahinje su veštom dosetkom prekrile taj portret papirom, i prefarbale ga u plavu boju, tako da je on do pre tri godine bio sačuvan od pogleda posetilaca", priča Jovanović.\nPročitajte: Iz jezera u Bursi izronili temelji crkve\nŽivopis bogomoljačke crkve u Žiči biće konzerviran kroz tri faze. Ministarstvo kulture je obezbedilo sredstva za prvu fazu radova. Nakon sanacije poda i temelja crkve, prešlo se na zaštitu fresaka, odnosno zidova čija je površina veća od 300 kvadratnih metara.\nSlikar konzervator Bojan Nikolić kaže da je cilj radova na crkvi da se hitno saniraju oštećenja na živopisu, koja su nastala zbog prokišnjavanja crkve i kasnije zemljotresa.\n"Osim građevinskih radova, vrše se i naučno-istraživački, koji će osvetliti period nastanka crkve, razloge zbog kojih je oslikavana i stil u kojem je građena", kaže Nikolić.\nPogledajte i: Srednjovekovni grafiti u crkvama u Engleskoj\nNakon što živopis bude sačuvan od daljeg propadanja, posebna komisija će odlučiti na koji način će biti urađen retuš i rekonstrukcija nedostajućih delova.\nŽivopis će zablistati u punom sjaju za tri godine, i biće dostupan javnosti, pogotovo Rusima koji sve više naseljavaju Kraljevo.\nCrkva je sagrađena 1935. godine, po nalogu vladike Nikolaja Velimirovića. Živopis je oslikao ruski baron Nikola Majendorf, dok je ikonostas delo autora ruskog porekla Ivana Meljnikova.\nSrpski manastiri Srbija Istorija Arheologija Umetnost


KINESKA TV SNIMA DOKUMENTARAC O TRKULJI I BALKANOPOLISU, a oni s prijateljima prave koncerte u Beogradu i Novom Sadu - Informer\nŠirom sveta priznati umetnik Slobodan Trkulja i njegov sastav Balkanopolis nastavljaju sa serijalom koncerta "Balkanopolis & prijatelji", u Novom Sadu su 7. februara u SNP i u Beogradu 8. februara u Sava Centru.\nSerijal "Balkanopolis & prijatelji" započeli su još 2015. godine velikim koncertom u Beogradskoj Areni kada su sa njima kao prijatelji nastupili fado diva Mariza, soul zvezda Olita Adams, najpoznatija afrička zvezda Baaba Maal i drugi.\nZa nove spektakularne koncerte "Balkanopolis & prijatelji" spremili su posebno iznenađenje i muziku koju će izvesti sa egzotičnim prijateljima koje su upoznali na putovanjima po dalekom istoku.\n- U kojoj god dvorani da sviramo to je mesto na kome muzika Balkanopolisa dobije novu dimenziju, mesto gde hrabro zakoračimo u novo i drugačije. Razmena energije sa publikom je posebna, muzika nas sjedini toliko da postanemo bliski prijatelji, zagrljeni, prožeti istom emocijom koja ostane da diše u nama još dugo posle. Jedva čekam nove susrete sa publikom i uzbuđen sam jer ćemo na koncertu imati drage goste iz inostranstva. Pozvali smo prijatelje koje smo stekli na proputovanjima širom sveta da pokažemo svu lepotu naših različitosti i istovremeno svu lepotu onog što nas čini istim -izjavio je jedan od najkretivnijih umetnika Slobodan Trkulja, umetnik koji svira više od 15 instrumenata.\nČOLIN OBOŽAVALAC DVE KARTE PLATIO ČAK 129.000 DINARA! Iskeširao GOMILU PARA za koncert u Areni!\n19:07 Fudbal 8\n(VIDEO) TEŠKI BOLESNICI! Navijači Dinama napali posetioce Breninog koncerta u Zagrebu, razlupali automobile sa srpskim registracijama!\nSlobodan Trkulja Balkanopolis Koncerti Dokumentarac Kina Kineska TV


Požarevac muškarci zainteresovani za Onlajn dejt, Sajt za Upoznavanje Besplatno\nPožarevac Muškarci Zainteresovani Za Onlajn Dejt\nTražite li partnera? Pretražite nove korisnike u nastavku i možda baš naletite na svog savršenog partnera. Stupite u kontakt s njima i dogovorite druženje večeras. Naša zajednica ima mnogo registrovanih korisnika koji ne mogu da dočekaju da se ćaskaju sa nekim kao Vi! Kreirajte svoj 100% besplatan profil danas\nUsamljeni ste i živite blizu Požarevac? Pošaljite poruku\nMalo Gradište muškarci


Najnoviji izveštaj o svetskim plaćanjima pokazuje da količina transakcija bezgotovinskog plaćanja brzo raste, posebno na tržištima u razvoju u Aziji (rast od 32 odsto) i srednjoj Evropi, Bliskom Istoku i Africi (19 odsto rast). Do 2022. očekuje se da će bezgotovinske transakcije dostići milijardu – što je godišnja stopa rasta od 14 odsto.\nStrah od bezgotovinskog plaćanja\nIpak, među učesnicima koje je Capgemini ispitao u 18 zemalja većina ima više straha nego optimizma u pogledu tempa i smera promjna na tržištu, a zabrinuti su zbog velikih tehnoloških izazivača i nedostataka otvorenog bankarstva.\nGotovo dve trećine identifikuju kao vodeću pretnju Big Tech konkurente kao što su Facebook, Google, Apple i Amazon, a koji povećavaju globalni domet, brand equity, poverenje korisnika i veliko korisničko iskustvo.\nVećina napora za digitalnu transformaciju u 60 odsto banaka je odgovor na regulatornu usklađenost. Usvajanje API izvan onoga što zahteva regulacija bilo je sporo: većina banaka ne planira da primeni API koji izlažu podatke u područja, uključujući intra-bankarska plaćanja i lokacije ispostava/bankomata.\nTamo gde banke nisu ovlašćene da dele više podataka, obično odlučuju da to neće učiniti, a otvoreni API "smatra se pre igrom usklađenosti s propisima, nego kao mogućnost za rast", kaže se u izveštaju.\n"Pejzaž globalnih plaćanja prolazi kroz značajnu evoluciju, ali ne osećaju se svi učesnici ugodno s tempom i smerom promena", kaže Anirban Bose, direktor strateške poslovne jedinice za finansijske usluge Capgeminija.\nEvropa formira platnu mrežu u kineskom stilu\nNAJNOVIJE ISTRAŽIVANJE Ovo su svetski prvaci u plaćanju računa putem mobilnih telefona\nOŠTAR STAV SKOPLJA Nema plaćanja "u kešu" za račune veće od 500 evra


5 G MREŽA TEK OD 2022. GODINE: Srpski operateri sa 4G izdržali pandemiju | Novosti.RS\nOcenili su da bi vreme do aukcije za 5G mreže koja se očekuje krajem sledeće ili početkom 2022. godine trebalo iskoristiti da se prilagodi regulativa.\nNa Petoj Digitalnoj konferenciji koju je onlajn održalo Udruženje italijanskih industrijalaca "Konfindustrija Srbija" predstavnici Ministarstva trgovine, turizma i telekomunikacija, RATEL-a, Telekoma, Telenora i VIP-a konstatovali su da je srpska telekom industrija izdržala porast saobraćaja u vreme pandemije koji je na početku krize skočio i do tri puta.\nPomoćnik ministra Milan Dobrijević ocenio je da su svi operatori odlično podneli pritisak povećanja saobraćaja koji se ustalio na 50 odsto povećanja. Kako je rekao, istraživanja su utvrdila da u Srbiji 12 odsto domaćinstava u ruralnim područjima nema odgovarajući fiksni pristup internetu pa je Ministarstvo preko podsticaja ponudilo operatorima zajedničku izgradnju da bi 2025. godine i u najruralnijim krajevima Srbije internet bio dostupan za tv program i učenje.\nIz Telekoma kažu da će do kraja ove godine optičkom mrežom doći do oko 750.000 doćinstava u Srbiji.\n5G mreža internet ratel Telekom optička mreža\nSLOVENAČKA vlada će narednih nedelja odlučiti da li će kinesku kompaniju Huavej proglasiti za "visokorizičnog dobavljača", izveštava agencija STA, pozivajući se na nezvanične informacije.\nI naravno Srbija opet najkasnije uvodi nesto zasto moramo uvek ali uvek da budeo zadnji


FOTO: Fojničani na Maršu mira\n8. Jula 2017.\tAktuelno\nJutros u 2:30h su Fojničani krenuli na put Nezuka odakle kreće Marš mira ka Potočarima. Ovo je šesta godina kako Fojničani organizovano idu na Marš mira čime iskazuju svoj pijetet prema žrtvama genocida u Srebrenici.\nOrganizator ovog pohoda je opština Fojnica na čelu sa načelnikom Sabahudinom Klisurom. Načelnik nam je kazao da ove godine ide 55 ljudi koji će pješačiti te još 10 Fojničana koji idu kao logistička podrška našim učesnicima.\nNajstariji učesnici ovoga pohoda su Ibrahim Hodžić koji ima 76 godina i Esed Omerčević 73 godine. Među učesnicima su i tri žene, Enisa Bureković, Merjem Meša i Vedrana Čizmić.\nNadamo se da učesnici neće imati vćih poteškoća na ovom izuzetno zahtjevnom putu. Naš portal, Mahalla.ba, će imati svoje dopisnike sa Marša tako da ćemo imati blagovremene i aktuelne informacije o našim učesnicima i mjestima kojima prolaze.\nFojnički gimnazijalci sa najboljim prosjekom u SMŠ Zijah Dizdarević proslavili 6 godina mature\nMnogi Fojničani i Kiseljačani učestvovali u Pohodu na Zavrtaljku\nApel za pomoć: Fojničkoj porodici sa malom bebom potrebna naša pomoć\nNašoj redakciji se danas javila jedna porodica čiji najmlađi član ima tek par mjeseci. Naime, …


200 dinara komad – Zrenjanin\nпетак, 23 јула, 2021\nSAOPŠTENJE GRADSKOG ODBORA SNS-a:Vučić je jedini i najbolji kandidat za predsednika\nODRŽAN „BOEMSKI ETNO BAZAR“ U SRPSKOJ CRNJI: Peti put predstavljene rukotvorine\nFK RADNIČKI UPALIO MOTORE\nZRENJANINCIMA POVERENA VAŽNA MESTA U RUKOMETNIM SAVEZIMA\nRVAČI, VESLAČI, STONOTENISERI I PLIVAČI STIGLI U TOKIO, STARIJI OLIMPIJCI PORUČUJU:\n200 dinara komad\n05/05/2017 08/05/2017 List Zrenjanin\nPiše: Ljiljana Bailović\nNije bila gužva u prodavnici u tom momentu. U stvari – okrenem se preko ramena – samo ja. Ali, kasirka je zauzeta. Stariji čovek, sasvim neupadljivo odeven, pokazuje joj ručne satove, poređavši pred nju desetak komada. – Vidi kako je ovaj lep – stavlja joj u ruke jedan od „žutog zlata”. Devojka ga uzme, prisloni na zglob da vidi kako bi joj stajao, ali se ne izjašnjava. Još se ne zna da li je ozbiljan kupac.\nOdavno to nisam videla, prodaju švercovanih satova ovako, iz džepa na kaputu. Danas se na svakom koraku može kupiti sat u bezbroj dizajnerskih varijanti. Ionako se ne nosi radi tačnog vremena (za to služi mobilni telefon), vać kao modni detalj, pa i ne treba da bude trajan otporan i precizan, nego zanimljivo oblikovan i dovoljno jeftin da možeš što češće da ga manjaš uz različite odevne kombinacije. Trgovci ga nude kao deo aksesoara, a možeš i da ga naručiš putem interneta, iz virtuelnog kataloga, za sitan novac poslaće ti ga čak iz Kine, preko devet mora i devet gora, samo za tebe, na tvoju kućnu adresu… Zato sam bila baš zatečena ovom prodajom ispod ruke: scena koja se odvijala tu, preda mnom, kao da je izronila iz davne prošlosti, iz vremena kada smo, u šuškavcima iz Trsta, tek zakoračili ka potrošačkom društvu. Sumnjam da ova mlada kasirka uopšte zna šta su šuškavci iz Trsta, to je bilo pre nego što se ona rodila.\nOsetila sam da me švercer podozrivo odmerava ispod oka, u nelagodi da mu ne pokvarim posao. – I ovaj je lep – kažem onako, tek da otklonim sumnju sa sebe, pokažem prstom na jedan „niklovani”, i podignem svoju korpu na kasirkin pult.\nNe znam da li je devojka, do kraja, kupila sat (samo 200 din. komad, nudio je čovek)… Razume se, postoje i oni statusni satovi koji koštaju više desetina hiljada evra, ali ja svakako ne bih umela da ih razlikujem od ovog „aksesoara” raširenog pred kasirkom. Sat od 30.000 evra?! Ajde – bre! Naravno da su ovi lepši, i to u svakom pogledu…\nSAJDŽIJA IVAN NAUMOV JE U PENZIJI, ALI I DALJE RADI POSAO KOJI VOLI\nBRANKA JAJIĆ GODINU I PO DANA POSLE NESREĆE KOJU JE DOŽIVELA KAO VODITELJKA MANIFESTACIJE „BANATSKA PRIČA” NA BAGLJAŠU\n← PANEL RASPRAVA O STRATEGIJI RAZVOJA GRADA (2)\nSIMO SALAPURA (SNS): KREIRAMO SJAJAN SPORTSKI AMBIJENT →