Šok u Poljskoj – Slovenija u finalu! - B92\nŠok u Poljskoj – Slovenija u finalu!\nPrvi finalista Evropskog prvenstva je reprezentacija Slovenije.\nSS Izvor: B92 subota, 18.09.2021. | 20:18\nNadala sam se, da se vidimo u finalu, pa nek pobedi bolji. Al eto... Želim vam pobedu za treæe mesto, da izbacite ove prljave, pokvarene Poljake.\n(Daria, 19. septembar 2021 09:19)\nAko i u finalu budu slušali "bože pravde" pobijedit æe.\n(cento, 19. septembar 2021 08:48)\nAli faca onog selektora poljske reprezentacije kada je konaèno shvatio da su izgubili....neprocenjivo\nLik je za analizu struènih službi...\n(Dragèe, 19. septembar 2021 08:09)\nSlovenija i Italija u finalu sasvim zasluženo.\nPoljaci i mi užas živi.\n(Dr Mr, 19. septembar 2021 08:04)\nPre svega svaka cast Sloveniji. Navijao sam za njih em su imgrali kao lavovi em su se Poljaci celo prvenstvo ponasali arogantno izvaj svih mogucih granica.\nSelektor Poljske,je jedan od najiritantnijh, arogantnijih i bezobraznih sportskih radnika kako spprtista kako trenera koje sam ja video. I to na svakom takmicenju iznova potvrdjuje.\nU sledecem mecu zelim nasim momcima mirnu glavu i snaznu ruku pa da ponovimo Finale iz Pariza !\nTako je : Poljaci su veoma prgavi, a kao nisu znali sa kim èe da igraju...pa sad valda znaju sa kim su 4 puta redom gubili na EP...\nA tek šta sve su radili sa snimkom : 5 min tražili kut, gdje se ne vidi dodir.....\nAli bioèe gusto sa Italijanima ....jako ...\n(LD77, 19. septembar 2021 04:08)\nSlovenija osvaja zlato, mi æemp biti 4 -ti.\n(ceca, 19. septembar 2021 00:41)\nHej Slovenci jošte živi....\n(kritièko razmišljanje, 18. septembar 2021 23:37)\nVec pravili planove kako ce sa Slovencima u finalu igrati. Hahahaha...nikad se necete nauciti.\n(sakupljac minusa, 18. septembar 2021 23:36)\nNeverovatno! Ovo je ja mislim Poljskoj treci ili cetvrti uzastopni poraz od Slovenija na poslednjim Evropskim prvenstvima! Imam jednu veliku molbu za sve vas! Znam da i ja sada trcim pred rudu, jer tek treba da odigramo nase polufinale ali molba je sledeca. Ukoliko se plasiramo u finale i odigramo reprizu finala sa Slovencima od pre dve godine, unapred bih molio da se momci ne pljuju zbog eventualnog poraza. Sloveniji je ovo trece finale na poslednjih cetiri EP, izrastaju u pravu evropsku silu, svetsku jos ne (SP, Svetska Liga, Svetski Kup) ali evropsku vec da. Ako bi nam vratili u finalu za nasu pobedu pre dve godine, da se ne kaze nijedna ruzna rec momcima, jer objektivno Slovenija na neki nacin i zasluzuje da osvoji posle takvih uspeha. Dakle, prvo da vidimo kako cemo proci sa Italijom, ali eto molba je unapred da se momci podrze!\n(OSS, 18. septembar 2021 20:29)\nSlazem se apsolutno da se ne pljuju momci, ali ako je Slo zasluzila da posle dva druga mesta uzme titulu onda smo i mi posle dva srebra zasluzili da dobijemo Amere u kosarcui u finalu. Ne ide to bas tako.\n(maki, 18. septembar 2021 22:53)\nzmajèek (jednina), zmajèki (množina)\n(lajkovaèka pruga, 18. septembar 2021 22:41)\nCestitke. Al realno ep posle OI... Nije to realno stanje. Poljska, Francuska, Rusija u evropi i Brazil I Amerika su daleko ispred ostalih jaci su i od nas za klasu. Evo igramo sa B Italijom pa mucenje, mnogo takmièenja u odbojci i onda dodju do izrazaja Slovenija pa i Srbija al realno daleko smo od ovih ekipa...\n(Lakic, 18. septembar 2021 22:08)\nKakva salva komentara. Da je neko drugi izbacio Poljake, ne bi bilo više od 10 komentara. Nego Slovenci pa Slovenci. Meni bi bilo isto da je popbedio Island. Šta se bre jugonostalgièari toliko palite na Slovence?\n(zato, 18. septembar 2021 21:12)\nИли да бар нису почели са "Боже правде" :)\n(Јабучило, 18. septembar 2021 22:03)\n"Боже правде" изгледа мотивише боље од "Хеј Словени" :)\n(Јабучило, 18. septembar 2021 21:58)\nVeliki tezultat na gostujucem terenu, i na proslom EP Slovenci su izbacilo Poljake u grupi igranoj u Ljubljani, pa izgubili od nas posle u finalu u Parizu. Ipak, realno EP je drugi po vaznoati takmicenje ovog leta posle OI, npr. Francuska olimpijski sampion ispala u osmini finala EP od Ceske, podmladjuju repku za buducnost\n(Demar Derozan, 18. septembar 2021 21:51)\nZaboravio si 4x svetskog šampiona u motokrosu (MXGP) Tima Gajsera, pa 5x SP i olimpijsku pobednicu u sportskom penjanju Janju Garnbret... Ima još...\nIdite na stranu greatestsportingnations.com\nPogledajte ko je najbolji po Stanovniku (per capita), pa je sve jasno.\n5x u poslednjih 15 godina\n12x top 5\n👍💪 Mi Slovenci\n(lukadoncic77, 18. septembar 2021 21:44)\nE baš volim. Ne menjajte himnu.\n(Prank, 18. septembar 2021 21:38)\nBravo za Sloveniju. Nadam se da æe i u finalu slušati Bože pravde.\n(vozac, 18. septembar 2021 21:27)\nKada zapocnes pravom himnom ...\n(... samo nebo je granica, 18. septembar 2021 21:21)\nOvi slovenci stvarno vanzemaljci.Svuda ih ima,oni su aktuelni evropski prvaci u kosarci,treci put zaredom igrace u finalu odbojkaskog evropskog prvenstva,imaju dva najbolja biciklista na svetu,ima ih u atletiki,veslanju,kajaku,zimski sportovi... skoro pa nema sporta gde nemaju nekog ko moze da bude na vrhu ili pri vrhu,kako u kolektivnim tako i u pojedinacnim sportovima.A bas mi je drago sto su dobili poljake,koji su trazili celendz 5 minuta ne bi li pronasli takav kut gde se ne vidi dodir,a sama odbojka je sa obe strane bila vrhunska.\n(Mrki, 18. septembar 2021 21:08)\nPomoglo im sto su utakmicu poceli sa himnom "Boze pravde"..\n(Sumadinac, 18. septembar 2021 21:07)\nIdemo braæo Slovenci!!!\n(Beogradski Crnogorci i Aljbanci (vaši odani katolici), 18. septembar 2021 21:07)\nIgraci odbojke, generalno su najneposteniji i najljigaviji sportisti. Jbt svjestan si da te lopta pogodila, sudija sudio pogresno i ti se pravis lud i radujes. Jos si toliko drzak da se cudis. Strasno.\n(mahea, 18. septembar 2021 20:41)\nZa razliku od fudbalera koji vrlo civilizovano protivnicima lome noge, rebra i glave.\n(zato, 18. septembar 2021 21:06)\n@mahea, samo dokaz dokle smo stigli i to veoma brzo. Ko se seca 90-ih kad je odbojka i pocela intenzivno da se prenosi zna da celendz nije ni bio potreban. Koliko puta sam cuo Mirka Kovacevica kako kaze "Gravina sportski podize ruku..." Inace, ovaj dodir celendz nije savrsen, lopta itekako moze da zakaci ruku blokera, a da se to ne primeti.\n(Slavisa V., 18. septembar 2021 21:05)\nBolji prosao dalje\n(SrbizCg, 18. septembar 2021 21:01)\n(Delija Momak, 18. septembar 2021 20:59)\nHvala svima za podršku i naravno želim da pobjedi i Srbija u polufinalu. A iako izgubimo u finalu biæu veoma sretan sa srebrom! I nadam se da što pre opet dodjem u posjetu u Beograd\n(bojan, 18. septembar 2021 20:58)\nKakšen šok ? Nobenega šoka...Poljake vedno premagamo...\n(Janez, 18. septembar 2021 20:35)\nBravo dragi Janezi!\n(HanSolo, 18. septembar 2021 20:58)\nBunili se na Bože pravde, a odslušali hej sloveni.\n(zato, 18. septembar 2021 20:57)\nOtkad oni umeju da igraju odbojku?\n(Ljubisa Livac, 18. septembar 2021 20:56)\nШок? Европски вицешампиони? У финалу ЕП? Баш неки шок\n(Алекса, 18. septembar 2021 20:56)\nСловенци су просто издржали психолошки рат.Први сет их прегазили Пољаци,други добили на разлику,трећи развалили.Четври сет до половине је деловало да се сигурно иде и у пети,а онда драма и невероватних 37-35.Хоћемо ли гледати репризу финала ЕП,зависи од наших момака,Словенци су ту где су били и пре две године.\n(Сјајан меч, 18. septembar 2021 20:56)\nЕ Пољаци кубанац вам није помогао против малена Словеније!\n(Тако треба, 18. septembar 2021 20:55)\nKako može biti iznenaðenje povogu.. Samo se tako piše u našim novinama.. Oni su veæ u koji? Treæi uzastopni final.. Oni æe i osvojiti. Vreme je i njih da bog pogleda.. Nebi me jako nerviralo i ako bi bilo protiv nas.. Nikad nisam imao ništa protiv Slovenaca.. Oni su se odvojili na nakraju dobar naèin.. A ne kao odvratni hrvatijanci..\n(HanSolo, 18. septembar 2021 20:55)\nТо је због Боже правде! Словенци су били опасни четници и монархисти, пре него се Тито зацарио!\n(Фактор мира и стабилности, 18. septembar 2021 20:55)\nPosle onako ruzne provokacije s himnom Slovenci su zaluzili pobedu.\n(ja, 18. septembar 2021 20:54)\nOdbojka sport za manje temperamentne narode i one bez talenta.\n(Ajoooj, 18. septembar 2021 20:54)\nBas mi je drago, Poljaci su ispali nekorektni, nama vecernji termin, Slovencima nasu himnu, sve su radili na tome da poremete protivnike van terena na ustrb toga sto su domacini. Napred plava ceto veceras.\n(aaa, 18. septembar 2021 20:39\nPošto se igralo dugo u pet setova opet igramo u predvidjenom terminu. Nismo mogli u podne da igramo\n(NY, 18. septembar 2021 20:53)\nBoze pravde culi i pobedili.\n(ja, 18. septembar 2021 20:53)\nKad su dobili drugi set u mecu,znao sam da ce Slovenci da dobiju mec,promasili su sto servisa a dobili set,znaci da Poljaci nemaju resenje za Slovence.Poljaci imaju dva fantasticna igraca ali im fali bolji dizac a I bogami mnogo bolji trener,greota je sa ovakvim igracinama ne osvojiti zlato,malo bolji trener bi pojeo Slovence.\n(kralj, 18. septembar 2021 20:53)\nBraæa Zmajèeki poèeli da haraju Evropom...Sad i u odbojci... Svaka èast!\n(Èièa Miloje, 18. septembar 2021 20:52)\nKada èuješ Bože Pravde gaziš sve redom.\nSve ima svoje:):):)\n(Legolas, 18. septembar 2021 20:40)\nI dalje skupljaš pluseve sa botom, bote?\n(Loznica, Guèevo, Cer…, 18. septembar 2021 20:52)\nBaš mi je drago. Na silu su hteli titulu. Zemlja koja u svakom sportu plaæa selektore, kupuje igraèe. Važno je da pobedimo Italiju da sa njima ne igramo za bronzu\n(NY, 18. septembar 2021 20:51)\nSVAKA SILA NIJE BOGU MILA!\nU srcu smo Evrope sa velikom drzavom, ima nas 60 miliona sirom svijeta postali smo i jaka ekonomska sila posle ulaska u EU gdje su nam Svabe dosta pomogle zbog grijeha iz WW2. Bogata kultura,predivni gradovi,herojstvo ww2, najjaca i najveca slovenska krv jer Rusi su mrtvi smotani hladni njih i ne racunamo. Moramo naci plan da budemo negdje najjaci... fudbal ne moze, kosarku ne znamo igrat, rukomet smo pokusali i ulagali ali nije islo... Daj odbojku bilo je nekog uspjeha u komunizmu. I tako dodjosmo do samoproglasenog vladara odbojke. Bilo je uspjeha tek poslednjih 7,8 godina na SP [na OI nikad ni do polufinala) ogromnim ulaganjem ali stani malo tek ste poceli. Cemu odmah ponizavanje drugih i basanje u prsa. Svaka cast sto ste poceli toliko voljeti odbojku sve do obicni ljudi, tu kapu skidam, malo ste je i spasili bila je u propadanju.\nBravo za Slovence utakmica za infrakt. Ovu repku respektujem jer najzad nema Srba da ih spasavaju kao u svakom sportu.\n(Dragan RS, 18. septembar 2021 20:51)\nAjde da ponovimo 2019-u :)\n(Gordan, 18. septembar 2021 20:48)\nAlpski Srbi rasturili Poljake. Bravo Slovenci!\n(Mihajlo, 18. septembar 2021 20:48)\nE sad da napravimo reprizu. Èestitke komšije, svaka èast. Sad æemo i mi pa neka pršti.\n(Gde ja živim, 18. septembar 2021 20:46)\nS L O V E N I J A AAA…AA\nto vam karma... Sve provokacije od Poljaka ... Pa još himna...\n(lukadoncic77, 18. septembar 2021 20:45)\nE baš ako, Poljaci su nam izmenili termin za našu utakmicu, stavili su što kasniji veèernji termin i nama i Italijanima s namerom da bilo kojoj od ekipa koja proðe dalje otežaju finale usled poslediènog umora, nisam fan Slovenaca, ovo nema veze s njima, veæ me raduje brza karma za Poljake.\n(KAZNA KRU, 18. septembar 2021 20:45)\nOvaj put u finalu neæe biti tako lako😉\n(Uroš Bogdanoviæ, 18. septembar 2021 20:44)\nnek poljaci sad kake u poljskom wc.\n(Milorad, 18. septembar 2021 20:44)\nSlovenija se ovom pobedom plasirala u finale po treæi put na poslednja 4 EP. Oèigledno im leži takmièenje.\n(Tragikomedija, 18. septembar 2021 20:44)\n(aaa, 18. septembar 2021 20:39)\nSvaka èast Slovenija. A i nije preveliki šok. Slovenija veæ duže igra odlièno, vidi se da imaju izvrstan timski kvalitet. Klemenèiæ je izrastao u neoèekivano dobrog blokera. I italijan ih vodi da ne može bolje. Tu se pokaže umeæe, škola odbojke, kunst - postavljanje igraèa u odbrani, organizacija, realizacija kontre, pregled pri smeèu... Prosto vidiš inteligenciju u radu sa igraèima.\nSada je tek velika šansa - nakon ovog prenaprezanja Slovenija æe teško ponoviti ovaj nivo igre.\nOva utakmica je pokazala i da nema stajanja. Šta vredi Poljskoj što ima dva razaraèa kao Kurek i Leon - ako nisu u top formi, ako lagano i njima vreme prolazi... Naravno uvek je olakšanje kad izgube poljaci, onaj njihov trener je u top (tj. dno) 3 najodbojnija ikada.\nUtakmica je u stvari odluèena kada je italijan otkrio da mu je "drugi" dizaè bolje raspoložen. A sprovodili su èini se jedini koncept koji vodi finalima u odbojci sada - nije bitan broj grešaka pri servisu, nego da se servira na granici moguæeg svo vreme, pa kako se kome zalomi. (Uz detalj mali: nikad, ali nikad na libera...)\n(znanje-imanje, 18. septembar 2021 20:39)\nNikakav šok, Slovenci su i na proslom prvenstvu igrali u finalu. Odlièna ekipa.\n(nenad, 18. septembar 2021 20:39)\nŠok je i u Srbiji!\n(v, 18. septembar 2021 20:38)\n(Ima pravde, 18. septembar 2021 20:36)\nOsveta za himnu. :)\n(Ž, 18. septembar 2021 20:36)\n(nidža, 18. septembar 2021 20:36)\nPobedio bolji uprkos svim provokacijama pocevsi sa himnom. Napeto do kraja. Bravo Slovenija!!!\nA sad brate raspali negativne komentare...\n(Toma, 18. septembar 2021 20:35)\naHahhhahahhahhhhhaaa a a aaa\n(èièa, 18. septembar 2021 20:34)\nInspirisani nakon himne :)\n(Milos Krstic, 18. septembar 2021 20:34)\nWTF, u finalu EP prvenstva ekipe koje se nisu ni plasirale na OI (racunam da pobedjujemo ITA)\n(sasa, 18. septembar 2021 20:34)\n(hm, 18. septembar 2021 20:33)\nTo zato sto su im pustili Boze Pravde\n(dzeki, 18. septembar 2021 20:33)\nSlovenija 4. zaredom EP izbacuje Poljsku u nokaut fazi. Svaka èast\n(Niti volim Zvezdu niti volim Partizan, 18. septembar 2021 20:32)\nТо и није толико изненађење, јесу Пољаци светски шампиони, али Словенци вицепеваци Европе, и играју добро годинама.\n(Гиле, 18. septembar 2021 20:32)\nNakon himne, proradio srpski inat\n(Kalinari, 18. septembar 2021 20:31)\n(rot, 18. septembar 2021 20:31)\nBravo Slovenci, igrali ste srcem i zasluženo pobedili prepotentno i nadobudne Poljake koji su bili ubeðeni da je titula njihova.\n(Fenomen, 18. septembar 2021 20:31)\nRazljutiše ih himnom!!\n(Honest, 18. septembar 2021 20:30)\n(Doræolac, 18. septembar 2021 20:30)\nkakav divan narod su slovenci ?\n(ursus filozof, 18. septembar 2021 20:30)\nU finalu 2 puta " Boze pravde" 😉\n(Srednjak, 18. septembar 2021 20:29)\nStrašna utakmica,kljuè 2 set i loša igra Leona u veæem delu utakmice.Nadam se našoj pobedi i reprizi finala i krajnjeg rezultata.\n(Jaga, 18. septembar 2021 20:29)\nPa kad im puste Bože pravde na poèetku normalno je da dodju u finale.\n(Vlasta Skokoglavac iz Kozjaka, 18. septembar 2021 20:29)\nSve smicalice su primenili i opet dzabe\nUmesto da deprimiraju motivisali zmajceke “slucajno pogresnom” himnom\n(Po pravdi, 18. septembar 2021 20:29)\nNe znam zasto je šok što je Slovenija u finalu,pa proslo prvenstvo igrala sa nama u finalu...Jako dobra ekipa i nece nam biti lako sa njima u finalu.\n(DRMR, 18. septembar 2021 20:29)\nKakva igra maestralnih Slovenaca! Svaka im èast, sve su izdržali i potpuno zasluženo otišli u finale. Nadam se reprizi prošlog EP. A pogotovo mi je drago zbog trenera Poljske. Retko iritantan lik.\n(Nikola 13, 18. septembar 2021 20:29)\nPrvak biæe Srbija.....\n(Saki, 18. septembar 2021 20:29)\n(Zezo, 18. septembar 2021 20:28)\nAuh šta bi ovo, kakav meè.\nMeni malo nejasno zašto poljski tehnièar nije više forsirao Leona pri završetku 4. seta, tj kod 23:24, delovalo mi je da èovek ne može da omaši.\nSve u svemu, uživanje od prvog do poslednjeg poena.\nA sad, idemo Srbija\n(Valjevska podvala, 18. septembar 2021 20:28)\n(Lase Šene, 18. septembar 2021 20:27)\nDobro. Sad smo mi na redu.\nDa bude repriza iz 2019. u finalu.\n(Dino Menegin, 18. septembar 2021 20:27)\n(vagabundo, 18. septembar 2021 20:27)\nI ako. Pokušali su Poljaci da celoj Evropi pokažu koliko su loši ljudi i uspeli su u tome. Ali u cilju te namere i nisu.\n(sos, 18. septembar 2021 20:26)\nUz Bože Pravde\n(Dragan, 18. septembar 2021 20:26)\n3 finala u poslednja 4 EP-a\n(Nikola, 18. septembar 2021 20:26)\nJos Poljaci KRALI NA VAR-u…\n(gremlin je dosao da kaze sta mu je na duši,plagijator može...., 18. septembar 2021 20:25)\nSvaka èast! Slovenije postaje sve bolja u timskim sportovima!\n(Turista, 18. septembar 2021 20:25)\n(shein, 18. septembar 2021 20:25)\nSve je to nebitno samo da mi pobijedimo Italiju.\n(Slavko Vrekic, 18. septembar 2021 20:25)\nTrenutno najuspesnija sportska nacija!\n(bandi, 18. septembar 2021 20:24)\nKAKVA UTAKMICA, sunce ti poljubim!!!\nIsprsili ste se muški!!!\nDobro su Poljaci napravili onu foru sa satnicom, isplatilo im se hehehehe :))))\n(Dachazvezda, 18. septembar 2021 20:24)\n(pacimirovic, 18. septembar 2021 20:24)\nNaravno da su pobedili kad su im pustili Bože pravde! :)\n(Bajbos, 18. septembar 2021 20:24)\nSvaka cast Slovencima!Ko drugom jamu sam u nju !!!???!\n(delija brcko, 18. septembar 2021 20:24)\nI u finalu æe da slušaju Bože pravde :)\n(Bogdan, 18. septembar 2021 20:23)\nSvaka èast za Slovence, mala država jake sportiste ima\n(Stefan Simonovic, 18. septembar 2021 20:22)\nZvezda pala u Kneževini 380 | Sport\nRadonjiæ objasnio šta je presudilo u Monaku\nKepa od tragièara do junaka – Èelsi "preživeo" penale VIDEO


Grupa za kreativnu ekonomiju - Kreativne industrije na Zapadnom Balkanu: ka regionalnom tržištu kreativnosti - Grupa za kreativnu ekonomiju\nKreativne industrije na Zapadnom Balkanu: ka regionalnom tržištu kreativnosti\nAutor: Hristina Mikić, direktor Grupe za kreativnu ekonomiju\nRastući značaj kreativnosti, inovacija, znanja i intelektualne svojine poslednje decenije promenio je pristup razvoju. Od proizvodnje roba i usluga prešlo se na sve intenzivnije procese dematerijalizacije proizvodnih struktura.\nU poslednjih 10 godina godišnja stopa rasta izvoza kreativnih dobara iznosila je oko 23%, a kreativnih usluga oko 29% i one su bile za 11 procentnih poena više od prosečnog rasta svetskog izvoza u istom periodu. Neki ove tendencije nazivaju „društvom snova“, drugi pak „ekonomijom iskustva“. Uporedo sa ovim, sve su dominantnija mišljenja da savremena ekonomija postaje primarno kreativna ekonomija i da u njoj dematerijalizovani resursi poput talenata, kreativnosti, ideja, znanja primarno određuju dalje tokove njenog razvoja. Kreativna ekonomija postaje sve značajnija i zbog rastućih procesa hiperkulturalizacije i porasta interesovanja najširih slojeva društva za simboličke i kulturne sadržaje.\nU akademskoj praksi Zapadnog Balkana, istraživanja fenomena kreativnih industrija bila su retka, i u dovoljnoj meri nisu poklanjala pažnju njihovim ekonomskim aspektima. Posledično ovaj region karakteriše i zaostajanje javnih politika koje bi efikasnije podržale razvoj ovog sektora. Primarno neekonomska usmerenost ovih istraživanja vodila je ka razumevanju i interpretaciji nekih fenomena kreativne ekonomije u svetlu medijskih studija, studija kulture, sociologije i sl. i utemeljenju negativnih predrasuda o ovom konceptu. Percepcija kreativnih industrija kao ekonomskih agenata bila je ograničena i društveno ekonomskim kontekstom Zapadnog Balkana u periodu nastanka ovih ideja. Ove delatnosti predstavljale su neproizvodan segment društva i stoga najvećim delom isključen iz ekonomskih obračuna. Tokom ’90-ih u zemljama ovog regiona preovladavale su javne politike izgradnje nacionalnog identiteta, te se o razvojnim dimenzijama kreativnih industrija u ekonomskom smislu nije ni govorilo. Dodatni razlozi tome bili su još i tradicionalno shvatanje ovog sektora izvan tržišta i ekonomskih principa poslovanja, čvrsta regulacija tržišta (naručito medijskog) i podržavljenje čitavog sektora u cilju zaštite „opšteg nacionalnog interesa“ u kome je bilo malo mesta za preduzetništvo, privatnu inicijativu i ekonomizaciju simboličkih sadržaja.\nKrajem 1990-ih situacija je izmenjena u većini zemalja ovog regiona, zajedno sa tranzicijom i društvenim promenama. Otvaranje nacionalnih kreativnih industrija ka svetskim tokovima i građenje javnih politika između podrške univerzalnim kreativnim projektima i onima koji grade okruženje nacionalnog kulturnog bitisanja označava drugačije razumevanje ovog sektora. Interesovanje za kreativne industrije i njihovo pozicioniranje u diksursu javnih politika započelo je 2005. kroz regionalni projekat Britanskog Saveta „SEE FORUM Creative Industries Stand” koji je obuhvatio Bosnu i Hercegovinu, Srbiju, Hrvatsku, Crnu Goru, Albaniju, Makedoniju, Rumuniju. Projekat je po prvi put uveo u stručnu javnost novi koncept – kreativne industrije i isticao njene razvojne dimenzije, ali nasuprot tome ukorenjeno nasleđe i negativna percpecija ovog sektora ostala je dominantna matrica promišljanja o ovoj obalsti. Niz istraživanja koji je usledio u regionu ticao se istraživanja razvojnog doprinosa kreativnih industrija, predstavljajući tako inovativni poduhvat u procesu uvođenja savremenih fenomena u polje javnih politika i širenje njenog opsega.\nProsečno učešće kreativnih industrija u stvaranju BDV Zapadnog Balkana iznosi oko 9,4% u poslednjih 9 godina. Po udelu kreativnih industrija na začelju se nalazi Albanija u kojoj ovaj sektor čini oko 1,2% BDV celokupne ekonomije, dok sve ostale zemlje beleže nadprosečne rezultate u odnosu na regionalni prosek. Prosečna stopa rasta BDV kreativnih industrija iznosila je 5,5% na nivou Zapadnog Balkana. Iznad proseka regiona nalazile su se samo Srbija (14,5%) i Crna Gora (11,3%), dok je ispod prosečna dinamika rasta BDV zabeležena u Hrvatskoj (7%), Makedoniji (7,8%) Albaniji (4,7%) i Bosni i Hercegovini (4,4%). Poređenje među zemljama pokazuje da su kreativne industrije bile otpornije na krizu i da su beležile usporeniji rast od potencijalno mogućeg. Takođe je interesantno da je u zemljama sa malim udelom kreativnog sektora u nacionalnoj ekonomiji, blaži uticaj krize na dinamiku rasta ovog sektora (Albanija, Bosna i Hercegovina) od onih zemalja u kojima su nadprosečni udeli ovog sektora u nacionalnoj ekonomiji (Srbija, Makedonija, Hrvatska). Generalno, visoke fluktuacije stope rasta BDV po godinama ukazuju da kreativne industrije predstavljaju nadolazeći sektor u celom regionu i da se odvija proces njihove konfiguracije i razvoja.\nSa aspekta strukture i dinamike zaposlenosti u regionu u ovom sektoru radi oko 420.000 stalno zaposlenih. Mada, imajući u vidu fleksibilnu prirodu zapošljavanja u ovom sektoru, zaposlenost je i znatno veća (2 do 3 puta), ali nevidljiva u zvaničnim statistikama. Prosečan udeo formalne zaposlenosti u kreativnim industrijama na nivou regiona u peridu 2003-2011. iznosio je 5,66%, dok je prosečna stopa rasta zaposlenosti iznosila 4,65%. Stope rasta iznad regionalnog proseka beležile su Bosna i Hercegovina (6,8%), Crna Gora (5,84%) i Albanija (6,8%), dok je u ostalim zemljama ovaj pokazatelj bio regionalnih vrednosti. Sa aspekta strukturnih promena, najmanje se kriza osećala u oblasti umetničkih i kreativnih delantosti, umereni pad zaposlenosti beleže informacije i komunikacije, dok je najoštriji pad u oblasti izdavaštva i drugih kreativno-poslovnih usluga.\nRegionalno tržište rada u kreativnim industrijama karakterišu značajne dualnosti: povremeno zapošljavanje čini oko 15% zapošljavanja u kreativnim industrijama, nasuprot proseku privrede gde ovaj oblik radnog angažovanja učestvuje sa 11%; reč je sektoru koji zapošljava relativno mladu radnu snagu (do 34 godina) i ona učestvuje u ukupnoj zaposlenosti sa oko 35% u odnosu na prosek privrede u kome je njeno učešće oko 26%; dominantno se u sektoru zapošljava visoko obrazovana radna snaga čije je učešće u intervalu od 46%-55%, u odnosu na prosek privrede koji beleži vrednost ovog pokazatelja na nivou 27%; u privatnoj svojini je zabeležen najveći broj zaposlenih (oko 85%) u odnosu na državni sektor (15%); nekvalifikovana i nisko kvalifikovana radna snaga u kreativnim industrijama učestvuje sa oko 1% u ukupnoj zaposlenosti ovog sektora, u odnosu na prosek privrede koja beleži vrednost ovog pokazatelja na nivou od 10,5%; mala preduzeća sa 5-10 zaposlenih učestvovala su sa 80% u ukupnoj zaposlenosti kreativnih industrija, nasuprot proseku privrede gde su ona imala udeo u zaposlenosti od 70%; okosnicu razvoja kreativnog sektora činla su korporativna preduzeća sa oko 90%, dok je broj samozaposlenih u kreativnim industrijama iznosio oko 10% i u odnosu na prosek privrede bio je niži za 5 procentnih poena. Sve ovo ukazuje da su strukturne karakteristike sektora na nivou regiona, približno slične, kao i da se kreativne industrije nalaze u približno istim fazama razvoja čineći ovaj sektor sve relevantnijim faktorom regionalne ekonomije (sem u Albaniji). Razvoj kreativnih industrija odvija se dinamično, ali neuravnoteženo i u svim zemljama došlo je do promena koje su vodile većem udelu kreativnih aktivnosti, naročito onih koji se zasnivaju na obilatom korišćenju informaciono komunikacionih tehnologija (IKT).\nIpak, nasuprot ovim podacima, javne politike oskudevaju u instrumentima koji bi podržali ovaj sektor i radili na njegovom ekonomskom osnaživanju, a posebno stimulisali njegovu regionalnu saradnju. Čak i ukoliko postoje ovakvi instrumenti, njih karakteriše eksplicitni, ali ne i praktični značaj. Javne politike svugde u reginu oskudevaju u kvalitetnim poreskim instrumentima podrške ovom sektoru, nema adekvatnog poslovnog okruženja za razvoj virtuelne kreativne ekonomije i e-poslovanja koji je dominatni poslovni model u kreativnim industrijama. Iz ugla trgovinskog prometa među zemljama, nema nikakvih restriktivnih mera kojima bi se promet ograničio ili zabranio. Za dela koja se privremeno izvoze iz zemalja Zapadnog Balkana radi izlaganja, (međunarodne izložbe, galerijska izlaganja, promocije itd), ali ne i njihove prodaje podpadaju pod režim ATA KARNET izvoza, odnosno dodeljuje im se dozvola za privremen izvoz u određenom roku, posle čega moraju da se vrate u zemlju odakle su izvezena. U ostalim slučajevima, najveći broj proizvoda kreativnih industrija u regionu podleže carinama od 5%, osim ukoliko se primenjuje CEFTA sporazum gde je carinska stopa 0%. Ulaskom Hrvatske u EU, iz CEFTA sporazuma je isključena ova država, jer primenjuje harmonizovani EU carinski sistem. Najveća ograničenja za reginalnu saradnju ipak predstavlja oporezivanje autorskih naknada kreativaca. Za većinu zemalja u regionu, postoje ugovori o izbegavanju dvostrukog oporezivanja za oporezivanje dohotka koji potiče od autorskih naknada, tehničkih ili profesionalnih usluga. Maksimalna granica oporezivanja u drugoj zemlji ne može biti veća od 10% bruto prihoda za skoro sve zemlje Zapadnog Balkana, osim Crne Gore sa kojom Srbija nema potpisan sporazum o izbegavanju dvostrukog oporezivanja.\nTri oblasti javnih politika kroz koje se prelama koncept kreativnih industrija u regionu su kultura, turizam i informaciono-komunikacione tehnologije. Kako se javne politike u regionu vode po sektorskom principu, koncept kreativnih industrija se najvećim delom prepoznaje u okviru kulturnih strategija (Federacija Bosna i Hercegovina, Hrvatska, Republika Srpska, Crna Gora, lokalni ekonomski i kulturni planovi u Pančevu, Užicu, Tuzli, Zagrebu, Istočnoj Ilidži), ali izostaju jasne konceptualizacije kroz mere i instrumente koje bi strategije trebale da prevedu u praksu. Ovakvo tretiranje kreativnih industrija pokazuje da se na ovaj koncept gleda kao na vezu sa savremenim globalnim tendencijama (UNESCO, UNDP, EU) i konceptima razvoja i time zapravo ukazuje na naprednost političkih opcija koje ove strategije usvajaju i njihovu pripadnost pro-modernim strujama, nasuprot dominantnom tradicionalnom gledanju na kulturu kao nematerijalni, duhovni i često idealistički element u ovim državama.\nZnačajno je i to da kulturne industrije i kulturno nasleđe predstavljaju okosnicu regionalnih politika razvoja turizma u svim državama, ali i tu se strateški ciljevi vrlo sporo realizuju u praksi, zbog velikih investicija koje rehabilitacija kulturnog nasleđa zahteva, ali i drugih prepreka neekonomske prirode (vlasničkih i administrativnih prepreka, nedostatka ideja, vizije i veština upravljanja ovakvim projektima, dugoročne održivosti i sl.).\nInformaciono-komunikacione strategije i podrška informacionom društvu u regionu Zapadnog Balkana koncept kreativnih industrija najčešće prepoznaje kroz digitalizaciju kulturnih sadržaja, nasleđa i korišćenje ICT u povećanju dostupnosti kulturnih sadržaja. U oblasti industrijskog razvoja, na kreativne industrije se apostrofira u njihovim preambulama ili vizijama, ali bez jasnog pravca operacionalizacije ovih narativa npr. u cilju povećanja konkurenosti industrije i indukovanja strukturnih promena u ekonomiji ovih zemalja. Uvid u pomenute strateške dokumente otkriva da su vrlo nejasni vidovi eksploatacije i dometi tržišne valorizacije kreativnih industrija, tako da se često čini da one iako pomenute na nivou javnih politika, nisu na adekvatan način integrisane u socio-ekonomske procese razvoja zemalja Zapadnog Balkana, niti je razjašnjena njihova uloga u ovim procesima. Ova mistifikovanost kreativnih industrija i nedovoljna jasnoća samog koncepta u javnim politikama, implicira da akteri kreativnog sektora njemu pristupaju kao nečemu što je haotično, negativno za razvoj kreativne produkcije, neprofilisano i uz lični osećaj da mu ne pripadaju.\nTokom 2012. godine započeo je rad na izradi strategije „SEE 2020“ kojom rukovodi Regionalni savet za saradnju, a njen cilj je da ubrza procese razvoja regiona Zapadnog Balkana. Bazirajući se na principima „Evropa 2020“ ovaj dokument se zasniva na nekoliko stubova razvoja – integrativni rast (dublje regionalne trgovinske i investicione veze), pametan rast (jačanje inovativnih industrija i onih koje stvaraju dodatu vrednost), održivi razvoja (zeleni rast i održivo korišćenje energije), inkluzivni rast (razvoj veština i šire uključivanje svih grupa u tržište rada) i upravljanje razvojem (unapređenje kapaciteta javne administracije i vladavine prava). Jedan od vidljivijih fokusa ove strategije jeste jačanje regionalne saradnje na polju kreativnih industrija (filma, kulturnog nasleđa i dizajna, digitalne ekonomije), što je u neku ruku jedino održivo rešenje za razvoj ovog sektora, zbog niskih lingvističkih barijera, zajedničkog nasleđa, kulturnih obrazaca, stepena razvoja). Iako je neizvesno kako će zemlje članice Regionalnog saveta za saradnju implementirati strateške ciljeve ovog regionalnog strateškog dokumenta kroz svoje nacionalne politike, tri su programa koja se u predlogu ove strategije predlažu kao glavna u ovoj oblasti: nastavak Ljubljanskog procesa u oblasti zaštite kulturnog nasleđa, a u cilju saradnje i pomirenja u regionu, uspostavljanje Filmskog fonda za podrušku filmskim projektima i audiovizuelnim ostvarenjima i uspostavljanje platforme za podršku dizajnu i umrežavanju postojećih platformi u oblasti dizajna. Indirektno, posredno na razvoj kreativnog sektora naslanjaju se i strateške aktivnosti u oblasti istraživanja i razvoja i digitalizacije, jer oni omogućavaju širu penetraciju novog znanja i tehnološke infrastrukture neophodne za razvoj kreativnog sektora.\nStvaranje i korišćenje kreativnih sadržaja i tvorevina, kao inputa svih delova ekonomije i povezivanje sa informaciono komunikacionim tehnologijama postaje prioritetno pitanje regionalnog razvoja kreativnih industrija i potrebe da se obezbede novi impulsi rastu. Uslovi za razvoj tržišta kreativnih industrija na području regiona ogledaju se u ideji regionalne integracije u funkciji bržeg ekonomskog razvoja i stvaranja regionalnog tržišta kreativnosti koje bi obuhvatilo postojeća tržišta kreativnih industrija na prostoru regiona. Postojanje regionalnog tržišta kreativnih industrija bi moglo imati pozitivan uticaj na stabilnost nacionalnih sistema kreativnih industrija, efikasnije finansiranje razvoja kreativnih industrija svih zapadno-balkanskih zemalja, prelivanja (spillovers) kreativnih elemenata i znanja u tradicionalne grane nacionalne ekonomije, a naročito prelivanje rasta (growth spillover) kroz trgovinske i tržišne inter i intra industrijske odnose u regionu, koji bi pozitivno delovali na strukturne promene unutar nacionalnih ekonomija na Zapadnom Balkanu.\nUputstvo za citiranje Mikić, H. (2013) Kreativne industrije na Zapadnom Balkanu: ka regionalnom tržištu kreativnosti, Beograd: Grupa za kreativnu ekonomiju.


Maja Berović | Strana 5 | Kurir\n(FOTO) MAJA BEROVIĆ DANAS IZGLEDA POTPUNO DRUGAČIJE: Ovako reaguje kada vidi svoje snimke od pre 10 godina! 5\t187\nPREMINULA U 41. GODINI\nESTRADA PLAČE ZA DONOM ARES: Ove poznate ličnosti su pevačici plaćale lečenje i bili njena najveća podrška 10\t909\nPREMINULA U 40. GODINI\nPRIJATELJI I KOLEGE SE OPRAŠTAJU OD DONE ARES: Nemaju reči da opišu ovu tugu! 97\n(FOTO) MAJA BEROVIĆ BRUTALNO SEKSI: Pevačica u mrežastom kombinezonu ostavila muškarce bez daha!\nPRIZNALA BEZ DLAKE NA JEZIKU: Maja Berović otkrila koji muškarac joj je finansirao pesme i spotove na početku karijere 3\t58\n(FOTO) MAJA BEROVIĆ ŽARI I PALI: Pevačica sva u čipki podigla temperaturu muškarcima! 1\t25\nMAJA BEROVIĆ: Pokrao me Kris Braun! 2\t52


Narodni muzej u Kragujevcu (Foto Facebook.com/pg)\nAutor izložbe je Bojan Popović, kustos Narodnog muzeja u Beogradu, a povod za održavanje izložbe je obeležavanje Dana državnosti Republike Srbije i 800 godina autokefalnosti Srpske pravoslavne crkve.\nNa izložbi će biti prezentovane 22 kopije fresaka velikog formata, piše portal Ritam grada.\nOva kulturna dobra nalaze se u manastirima Pećka patrijaršija, Bogorodica Ljeviška, Dečani i Gračanica - četiri spomenika koji su na listi svetske kulturne baštine UNESCO-a.\nOrganizator izložbe je Galerija fresaka Narodnog muzeja u Beogradu.\n11.07.2020 “Narod mora da bude obavešten o epidemiološkoj situaciji” (695)\n11.07.2020 U srpskim sredinama na Kosovu preminula dva lica, novoobolelih 46 (656)\n11.07.2020 Kosovo na korak od vanrednog stanja zbog epidemije koronavirusa (358)\n11.07.2020 Srbija: Preminulo 12 lica, 345 novoobolelih (127)\n11.07.2020 Na Kosovu još 203 nova slučaja (123)


Kako je Srpskainfo objavila, u anonimnoj prijavi se navodi da je nespojivost funkcija u tome što je Nešić istovremeno i v.d. direktora Javnog preduzeća "Putevi Republike Srpske".\nAli, u CIK nam je rečano da se za njih, u kontekstu Izbornog zakona BiH, nespojivost ne odnosi na javno preduzeće, osim ako Nešić nema status državnog službenika.\nS druge strane, velike su šanse da Nešić obavlja nespojive funkcije prema Zakonu o sukobu interesa BiH. Na njegovu sreću, po tom zakonu još nema ko da ga eventualno kazni jer novi saziv Komisije za sukob interesa tek treba da bude formiran.\nNju čine poslanici i delegati Parlamentarne skupštine BiH, te rukovodstvo Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije BiH.


Radulović u Da Možda Ne: Izbori prilika da Vučiću damo otkaz\nU emisiji Da Možda Ne juče su se predstavili kandidati na izborima za predsednika Srbije.\nPored Saše Radulovića u emisiji su gostovali: Boško Obradović, Aleksandar Popović i Nenad Čanak.\nOznakeDa Možda Ne Izbori Izbori 2017 RTS Saša Radulović\n3 Komentara na "Radulović u Da Možda Ne: Izbori prilika da Vučiću damo otkaz"\n24. marta 2017. 17:07\n25. marta 2017. 00:34\n25. marta 2017. 05:55\nSaša Radulović u Čačku: Imam energiju, odlučnost, znanje i iskustvo da Srbiju promenim nabolje


DEPONIJE NA SVAKOM UGLU: Problemi novosadske "Čistoće" pri odnošenju smeća | Novosti.RS\nFoto JKP "Čistoća"\nRADNICI JKP "Čistoća", i pored čestih apela Novosađanima da kućno smeće i krupni otpad odlažu u za to postavljene kontejnere, i dalje kubure sa nagomilanim, neodgovorno i bahato bačenim đubretom na mesta koja nisu za to predviđena.\nEkipe tog komunalnog preduzeća su u prethodnih nekoliko dana uklonile divlje deponije sa čak 12 lokacija u gradu i to na bulevarima patrijarha Pavla, Vojvode Stepe, Cara Lazara, Kralja Petra i ulicama Braće Dronjak, Milana Tepića, Janka Veselinovića, Janka Čmelika i Dušana Danilovića.\n- Takođe, naši radnici širom grada zatiču krupni otpad i građevinski šut pored kontejnera, ali i u kontejnerima, što predstavlja veliki problem u radu naših službi.\nODLAGANJE otpada na Gradskoj deponiji je besplatno. Kazne za fizička lica za nesavesno iznošenje smeća iznose 8.000 dinara. Za pravna lica te kazne iznose od 50.000 do milion dinara.\n21. 02. 2021. u 19:43\nVOZIO BEZ DOZVOLE, UDARIO BICIKLISTU: Prijava maloletnom Novosađaninu (15) osumnjičenom za saobraćajnu nesreću\n20. 02. 2021. u 15:37\nKada u kontejnerima završe građevinski šut, beton, okov nameštaja i drugi čvrsti materijali koje naši radnici ne primete zbog drugog kućnog smeća, oštećuje se hidraulički sistem na kamionima i dolazi do ozbiljnih kvarova. Iako naši sugrađani imaju dobre i zdrave navike, nažalost očigledno i dalje postoje pojedinci koji odlažu otpad nesavesno - kažu u JKP "Čistoća" i pozivaju sugrađane koji imaju potrebu da iznose nameštaj ili građevinski šut, da pozovu njihovo preduzeće i rezervišu kontejner za krupni otpad.\nJKP "Čistoća" će, kako potvrđuje Danijela Jankov, član nadzornog odbora tog preduzeća, od 3. marta, početi sa akcijom odnošenja baštenskog i krupnog otpada, a raspored po kvartovima i ulicama će objaviti na svom sajtu.\nNovi Sad Smeće na ulici JKP "Čistoća" kazna za smeće Danijela Jankov


Ivanjdanske manifestacije – Zlatibor.News\n07/07/2015 ZlatiborNewsComments Off on Ivanjdanske manifestacije\nDanas je Ivanjdan i ovaj praznik će u opštini Čajetina biti obeležen brojnim manifestacijama.\nNa Zlatibor se održava “Sabor srpske omladine iz matice i rasejanja – ZLATIBOR 2015” koji će okupiti brojna kulturno umetnička društva i mlade iz dijaspore i zemlje. Kulturno – umetnički program počinje u 13 časova na Letnjoj sceni na Kraljevom trgu.\nU Sirogojnu je danas na programu tradicionalna Ivanjdanska čajanka koju organizuje Muzej “Staro selo” kada se svi posetioci muzeja služe čajem. Posetioci će moći da probaju domaće čajeve koji se prave od biljaka ubranih sa zlatiborskih livada.\nI na kraju na Vodicama se danas održava narodni vašar uz brojna sportska nadmetanja, a najveća konkurencija je u malom fudbalu.\nTagged cajetina, ivanjdaska cajanka, sabor srpske omladine iz matice i rasejanja, sirogojno, vasar, vodice, zlatibor\nU sali biblioteke Ljubiša R. Đenić večeras je predstavljen književni rad Jelene Bačić Alimpić. Ona se publici u Čajetini predstavila romanima Ringišpil, Pisma gospođe Vilme i Poslednje proleće u Parizu. Pred većinski ženskom publikom gospođa Alimpić je čitala odlomke svojih romana, uz muzičku pratnju talentovanih učenica OŠ Dimitrije Tucović. Pored već dobro poznatih romana Ringišpil […]


Što se događa s kreditima: Euro je pred vratima, ali sve više ljudi se zadužuje u ovoj valuti - Novi list\n24. rujan 2020 17:16\nUnatoč tome što nas guverner Hrvatske narodne banke Boris Vujčić uvjerava da ćemo euro uvesti već 1. siječnja 2023., što je de facto za samo nešto više od dvije godine, podaci pokazuju da se građani i dalje sve više zadužuju u kunama, odnosno preferiraju kredite u domaćoj valuti.\nZagreb, 23.09.2020 (novosti) – predsjednik Zoran Milanovic na konferenciji “Dan velikh planova”, na slici Boris Vujcic.\nHNB je kreirao likvidnost od 29 milijardi kuna, što je omogućilo stabilnost sustava, a sada smo, kaže, u situaciji da možemo vrlo komotno do ulaska u eurozonu održavati ovakvu situaciju na tržištu. Kamate su na povijesnom minimumu, a ulaskom u eurozonu to će se i nastaviti, zaključio je Vujčić.


A sad - PSŽ u mislima: 'Skup najboljih na svetu'\nMondo\t01.10.2018 12:33\n"Oni daju mnogo golova u Evropi, ali mi smo pokazali da ih ne primamo mnogo", poručuje strelac pobedonosnog gola za Crvenu zvezdu u poslednjem prvenstvenom meču.\nZvezda je "prebrodila" Lučance (2:1) i sada može da misli samo na Pariz.\nCrveno-beli u sredu od 18.55 igraju meč 2. kola Lige šampiona protiv šampiona Francuske i jedne od najboljih ekipa na svetu - Pari sen Žermena.\nI oni su, poput Zvezde, slavili pred međusobni okršaj, doduše uz manje muke protiv Nice (3:0), ali straha kod igrača Vladana Milojevića nema, bar ako je verovati rečima Branka Jovičića.\nFudbaler koji je zadužen za destrukciju igre protivnika bio je heroj pobede nad Mladosti fenomenalnim pogotkom sa distance, tek drugim od dolaska u klub, a videćemo da li će i u Parizu, ako bude u startnih 11, nastaviti da šutira izdaleka.\n"Ne treba mnogo pričati o toj utakmici, PSŽ je skup najboljih igrača na svetu. Očekuje nas lepa utakmica, da odmerimo snage i vidimo gde se nalazimo. Naš stručni štab će, kao i uvek, skenirati protivnika do najsitnijih detalja", rekao je Jovičić i dodao:\n"Oni daju mnogo golova u Evropi, ali mi smo pokazali da ih ne primamo mnogo".\nJovičić je istakao da su igrači znali da ih čeka teška partija protiv Lučanaca, ali da je manir Zvezde da u poslednje vreme postiže spektakularne golove...\n"U Kruševcu je moj kum Milan Jevtović zatresao protivničku mrežu efektnim udarcem, takođe je Marko Gobeljić postigao pogodak za koji sam siguran da će biti najlepši ove godine u Superligi. To je plod dobrog rada, Bog nam vraća za napore koje ulažemo. Zahvalio bih se i ekipi i stručnom štabu, svi si zaslužni za ovaj gol", kazao je Jovičić za sajt Crvene zvezde, a onda i posebno naglasio ko je odgovoran za sve bolji njegov šut.\n"Na svakom treningu vežbam ovakve udarce sa distance sa trenerom Milanom Kosanovićem i sada se to isplatilo. Ova utakmica je bila takva da mi se otvorio prostor i da sam više šutirao. Kada to ne radim ja, onda šutiraju moji saigrači".\nPodsećamo, utakmice Lige šampiona možete pratiti na Arena Sport na mts tv (četiri meseca besplatno).


„Dosta mi je svega!“ Stevanović napušta Borac – Regionalne Vesti | Srbija\nNema, ipak, mira u taboru čačanskog superligaša, iako je izgledalo da postoji nada za veliku pobedu nad najtežim\nNema, ipak, mira u taboru čačanskog superligaša, iako je izgledalo da postoji nada za veliku pobedu nad najtežim protivnikom. Kao da se sve lagano, postepeno i bez kraja pretvara u situaciju iz koje je možda i nemoguće ugledati svetlo.\nProblemi, organizacioni ili finansijski, sasvim svejedno, teret su koji Čačani nikako da skinu sa leđa.\nNije prvi put, u proteklih nekoliko sezona od kada je generalni sponzor Milenko Kostić napustio stadion kraj Morave, nedavno i potvrdio da tri godine nije prekoračio gradski bedem, niti kročio na tribine, nekako se živelo.\nČak su proteklu sezonu obeležili i sjajni rezultati na dva fronta, u prvenstvu i kupu.\nKako i ko će se sada u Borcu izboriti sa svim problemima, pitanje je na koje nema odgovora. Na čelu parade ostade samo jedno ime, sportski direktor Slobodan Ilić.\nOd četvrtka je „izgubio” društvo. U trenutku kada je sa porodicom pakovao kofere i spremao se za letovanje direktor Ivan Robi Stevanović najmanje je bio raspoložen za razgovor o dešavanjima u klubu, usred pripremnog perioda. Kratko i jasno je poručio:\n– Odlazim iz Borca, dosta mi je svega! Žao mi je, ali očigledno da nema razumevanja za rešenje trenutne situacije. Potrebno je tako malo da klub postane najstabilniji u Srbiji. Sve sam pokušao, ali ne ide, pa ne ide – rekao je i tu stavio tačku na razgovor do juče direktor ČačanaIvan Stevanović.


Prevoz robe Val-de-Travers NE Srbija - Grga Prevoz - prevoz robe iz Svajcarske za Srbiju\nPrevoz robe Val-de-Travers NE Srbija\nPrevoz robe iz Val-de-Travers NE za Srbiju - Grga Prevoz\nvrši prevoz robe i selidbe iz Val-de-Travers NE za Srbiju i iz Srbije za Val-de-Travers NE\nSiguran prevoz Vase robe iz Val-de-Travers NE do vase kuce u Srbiji.\nNudimo povoljno prevoz robe na relaciji Val-de-Travers NE Srbija. Naša vozila stalno saobaćaju na ovoj relaciji. Ukoliko šaljete lične i selidbene stvari rado ćemo vas uputiti u sve procedure i posavetovati. Imamo višegodišnje iskustvo i tradiciju transporta pošiljki različitih veličina na relaciji Val-de-Travers NE Srbija, kao što su stvari i standardni teret pa do buradi raznih veličina. Tu smo za vas ukoliko odlučite da promenite mesto boravka. Transportujemo i manje pošiljke koje ne zauzimaju ceo tovarni prostor. S obzirom da mislimo o dobrobiti svojih korisnika poštujemo precizno date rokove. Naša vozila su sigurna i bezbedna, a uz naše prijatno osoblje prevoz robe je jednostavan i brz.\nPrevoz robe ume da bude vrlo odgovorna stvar jer je potrebno dobro osigurati robu od nepotrebnih udaraca i lomljave. Švajcarska je obezbedila kvalitetne puteve kojima kombi vrši prevoz robe bez truckanja i vrlo bezbedno. Kada se na to doda i naše fizičko osiguravanje robe od lomljave, kvalitet prevoza je zagarantovan. Poznajemo sve procedure oko prevoza robe, s obzirom da je Švajcarska zemlja u kojoj dugo poslujemo i znamo propise vezane za prevoz robe preko granice. Nudimo vam kombi prevoz na relaciji Val-de-Travers NE Srbija za što jednostavniji i lakši prevoz robe na udaljenim lokacijama. Ne morate da se mučite oko utovara i istovara robe jer vam mi puno pomažemo u tome. Ukoliko živite u Švajcarskoj i želite da vam se odradi prevoz robe na što lakši i efikasniji način, pomažemo vam apsolutno u tome. Švajcarska usluga mora biti na nivou, u skladu sa standardima kvaliteta života te zemlje.\nKombi transport nudi puno prostora za sve vaše stvari koje želite da vam prevezemo na relaciji Val-de-Travers NE Srbija. Kada koristite prevoz robe jako je bitno da se informišete o tome koji je najbolji, jer ipak, on uglavnom transportuje ono što vam je vredno i potrebno i naravno da niko ne želi manje kvalitetnu uslugu od one koju zaslužuje. Težimo da našim prevozom robe na relaciji Val-de-Travers NE Srbija uvek očuvamo ugled kod klijenata. Mnogo je jednostavnije i sigurnije iznajmiti prevoz robe nego prevoziti stvari u svojim kolima gde vrlo često i nema mesta za sve što bismo hteli da prevezemo.


Preminuo član Kuće slavnih Pol Vestfal | Meridian Sport <\nPreminuo član Kuće slavnih Pol Vestfal\nČlan košarkaške Kuće slavnih Pol Vestfal preminuo je danas u 70. godini života.\nNekadašnji NBA šampion iz 1974. godine sa Boston Seltiksima i pet puta je igrao na Ol-star meču. Kasnije je krenuo kao trener i trenirao je Finiks Sans, čuvenu generaciju sa Čarlsom Barklijem od 1992. do 1995. godine. U karijeri je trenirao još Sijetl Supersonikse i Sakramento Kingse.\nU karijeri je pored Seltiksa, igrao za Sanse, Supersonikse i Njujork Nikse.\nPrethodni članakHadžifejzović: “Moramo nametnuti naš stil igre”\nNaredni članakJutjuber pozvao skandinavskog boga na borbu (VIDEO)\nRim: Sonegu pripao maraton protiv Tima, Zverev, Delbonis i Rubljov prošli dalje


Vučić: Biću radostan ako Brnabić odluči da se učlani u SNS - Politika - Dnevni list Danas\nPočetna » Politika » Vučić: Biću radostan ako Brnabić odluči da se učlani u SNS\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je danas da bi bio veoma radostan ako premijerka Ana Brnabić, koju „voli i poštuje“, odluči da se učlani u Srpsku naprednu stranku (SNS).\n29Piše: FoNet 25. juna 2019. 16.38\nTo je njeno pravo, rekao je Vučić novinarima posle primopredaje prvog Erbasovog helikoptera H145M, a na pitanje da li će ga ona zameniti na čelu stranke, s obzirom da je najavljivao povlačenje, odgovorio je: „Obradovaću vas, ne morate da se brinete“.\nBlic je, uz vest da će Brnabić postati član SNS, danas objavio i njenu izjavu da se nada da je „naprednjaci prihvataju kao svoj deo“, jer voli i poštuje tu stranku i da će o učlanjenju u narednim nedeljama razgovarati sa Vučićem.\nAleksandar Vučić, Ana Brnabić, Srpska napredna stranka, UčlanjenjeBeograd\nJovo Bakić: Vođa voli da se igra, mahaće koskom pred njuškicama\n25. juna 2019. u 16.53\ne sto nam je vazna ova vest, prelazimo u platinasto doba\n25. juna 2019. u 18.51\n26. juna 2019. u 10.52\nRadost i to velika.Dugo smo cekali da se SNS utopi u sarenilo duginih boja.\n25. juna 2019. u 16.59\nČemu drama, potpiši pristupnicu i pevaj. Šta to nas briga, to je njen lični čin, j e l!\n26. juna 2019. u 00.21\nJeste, @Iznogude, licni cin, ali je Ana Brnabic u Vladu usla kao nestranacka licnost. Ovo je jos jedan nacin da se vladajuca bulumenta naruga gradjanima Srbije.\n26. juna 2019. u 10.40\nOdmori bre jedan dan,molim te,aman više…..-olakšaćeš nam svima ovaj divan život !\n25. juna 2019. u 17.05\nTo su te promene u vrhu SNS dugo najavljivane još i Šešelj da pristupi da se kompletiraju!\n25. juna 2019. u 17.07\nJa ću biti još radosniji kada budete vas dvoje zajedno kopali kukuruz u padinjaku.\nI šta će to promeniti?\n25. juna 2019. u 17.53\nTi je, kao,moliš,a ona:Dobro,de,kad baš navaljuješ!\n25. juna 2019. u 18.55\n25. juna 2019. u 19.07\n25. juna 2019. u 19.26\nPa zar vec nisi ispunjen radoscu,Srbija bajka samo te Kosovo brine.\n25. juna 2019. u 20.03\nAna je odavno deo SNS tima.\n26. juna 2019. u 11.42\nUclanila se u sns pre 7 godina.\n25. juna 2019. u 20.26\nBolje se raduj svakom novorodjenom detetu, to je radost najveca na svetu, kakva Brnabicka, bolje da si cutao, bar jednom bi bio pametan\n25. juna 2019. u 21.18\nStvarno usamljen čovek. Voli i poštuje kvazi elitu i kvazi intelektualce, ali je zato otvoreno rekao da pravu elitu i dokazane, pre svega ljude, i intelektualce prezire. Svakom normalnom čoveku je jasno da je u pitanju potpuno neostvaren i iskompleksiran lik. Mogao ni sa takvim pogledom na svet i shvatanjima da bude eventualno predsednik skupštine stanara neke dvospratnice.\n25. juna 2019. u 22.28\nSvoj se svom raduje.\n26. juna 2019. u 10.26\nKad Bler kaže udji u SNS Ana potpisuje.\nTrebaće Vučiću i glasovi LGBT.\nJoš nismo saznali ko plaća Blerove savetnike koji vam, kako kažeš, sede u vladi Srbije.\nŠta rade, šta te savetuju oni koji su bili za bombardovanje Srbije, a Bler se hvali da je on presudno uticao na Amere da prihvate bombardovanje, kojim ministarstvima se bave,…\n25. juna 2019. u 22.32\nAna Brnabic treba da bude clan SNS-a!!!!\n26. juna 2019. u 08.23\nI treba da bude clan mafije, isti je to soj ljudi? Ponasanjem skoro ce prevazici prvorodjenog?\n26. juna 2019. u 11.41\nIvane Petrovicu ona je clan sns-a vec 7 godina, o cemu ti pricas covece????\n26. juna 2019. u 00.50\nPočela je ta finalna utakmica, gde igraju dezerteri protiv naciona. Publika je potpuno omanuta i ona je po običaju uvek uz gubitnike.\nUskoro će naš kapiten Vučić u stanju nadahnute i izdajničke ekstaze, da istrči na briselski stadion sa već pripremljenom albansko-srpskom akobacijom, i dogovorenim rezultatom 10:0 za Albance. Trenutno vlada zatišje pred veliku buru. Sve je to deo te “osmišljene” uvertire pred završni udarac, odnosno pred javno priznanje kosovske države, ali sada pred (šajkačom), znači pred srpskim narodom. Vučić je u Briselu sam sebi odredio i rok za priznanje te njevove nezavisne države Kosovo, a to je (kraj 2018-e) kao što vidite malo i kasni. Međutim protesti u Beogradu su ga dosta omeli da stavi taj pečat na svoj “rad”. Ali svestan da ga Brisel više neće čekati, i da ga više ne može lagati, on je u cilju izdaje na čelo kosovskih Srba postavio sve svoje igrače. Rada je gledalac. Znamo da će posle te javne izdaje Kosova, on opet okriviti svu opoziciju. Ali lustraciju neće sačekati…\nUmesto da iseli Srbe sa Kosova u Srbiju, i da uvede Albancima neograničene sankcije, on dezavuiše narod nekim taksama i javno vrši izdaju. Rešio “dasa” da uspuni obećanja iz Briselskog sporazuma i po cenu žrtvovanja i teritorije i srpskog’ naroda. Srbe je tako udomio na Kosovu da se moraju iseliti u svakoj varijanti. Važno je reći da je Vučić ova zla dobro sakrio od srpskog’ naroda. Ali mi smo zapamtili kad je izgovorio u Kosovskoj Mitrovici? ovu rečenicu: “Mi ćemo priznati kosovsku vladu i ako vi ne uđete u nju”, to je rekao okupljenim i zbunjenim Srbima kraj njega.\nMi smo jasno videli i kako je Marko Đurić stvorio prvu carinu “Jarinje” prema Kosovu. I tom prilikom se i on obratio zbunjenim Srbima u Jarinju rečima: “Pređite ovamo preko ovog mosta, ovo je most koji spaja”. Niko ga nije poslušao ali je to danas carina “Jarinje” i odatle su se avnojevske granice pretvorile u državne granice Kosova. Da li je tu danas carina i granica prema Kosovu!? Jeste.\nTakođe mi smo videli kako je Vučić ugurao “naprednu” stranku u prvu albansko-srpsku vladu i parlament na Kosovu. To je istina od koje ne može pobeći ni Djurić ni Vučić ni Dačić…\nTo je istina koja otkriva ko su izdajnici Kosova i Metohije. Na tu temu se danas tumara po Srbiji.\nZatim pitam Vučića!? Sta je protivustavno potpisao u Briselu, dana: 30. juna 2015 god. u 22 časa i 54 min.? Predaju Kosova jel’ da!?\nSamo ove dve činjenice su dovoljne da ovi izdajnici završe ako ne na vešalima onda na doživotnoj robiji.\nPotsećanja radi, Vučić je na vlast došao raznim manipulacijama, i lažnim obećanjima. Posle toga je organizovao bande lopova i izdajnika koji su izvršili neviđenu pljačku i izdaju srpskog naroda. Danas je sve vredno srpsko prešlo u ruke stranaca, tako da mi nemamo više ništa naše u Srbiji. A Srbija je pretvorena u pravu robovlasničku državu, u ropstvo. Sposobno radno stanovništvo je otišlo iz Srbije.\nDanašnja opozicija u Srbiji je slaba i ne ume da ispriča ovo narodu. Opoziciji nije cilj ono (glavno) a to je, da oslobode medije i sudstvo u Srbiji. Mnogo im je lakše da glume opoziciju, i čine šlagort Vučiću. Na taj način oni i dalje održavaju ovu kriminalnu vlast u Srbiji. A ova vlast zloupotrebljavajući medije, krije sva zla koja je počinila ovom narodu. Tako izbegavaju i krivičnu odgovornost za ovaj sunovrat Srbije.\nS istim ciljem ova vlast je od parlamenta napravila rijaliti. Tu uglavnom sede pljačkaši, koji na velika usta hvale svog’ vođu, i svaki njegov poraz-zlo pretvaraju uz hvalospeve u njegov veliki uspeh. Istina tu nije prisutna, i ti lopovi ne dozvoljavaju da se govori o njoj. Tu se ne poštuje ni pravo na suprotno mišljenje. Zaboravili su da vlast odgovara za sve što se dešava u društvu. Vučić je posebno odgovoran jer je on prigrabio svu vlast i moć u Srbiji. Na žalost u Srbiji odgovornosti nema. Zato je najbolje da opozicija bojkotuje i ovakav parlament i medije i izvore.\nOva vlast da bi izbegla drakonske kazne za izdaju Kosova i pljačku Srbije, oni uveliko i dele srpski narod. Pojaćava se vojska i milicija u Srbiji da bi branila baš te izdajnike i lopove u Srbiji, i to od sopstvenog’ naroda. Ako ovo nije jasno onda pitam: Kome služi naša vojska i policija ako ne brane teritoriju i sopstveni narod na Kosovu? Nema odgovora. Ali sve će biti jasno kad se na jednoj strani nađu izdajnici i pljačkaši Srbije, a na drugoj strani pošten i gladan srpski narod. Tada će vlast posegnuti za silom, a ako zaigraju na tu kartu, e tu će bitku sigurno izgubiti. Tu vremena za akrobacije nema. Već sam rekao da komunisti istinu ubijaju oružjem. A ako ne mogu da se odbrane oni izazivaju građanski rat i beže iz zemlje. Ova kriminalna vlast ide ka tome i to nam preti!?…\nKad srpski narod shvati, gde je bio a gde je danas, biće mu mnoge stvari jasnije.\nNa samom kraju hoću da upozorim, da su Vučićeve obmane prerasle u prave akrobacije i da on nezna šta radi. Sada se spremio da zada taj završni udarac, a vama Srbima bog u pomoć…\nTražili ste gledajte… End…\n26. juna 2019. u 04.14\nIsto navijam da se gospodja uclani I da se verifikuje Dno Dna politicke Srbije I ,,srba, poltrona .To Kad se Desi idem da proslavim ,to je teska samarcina svima tamo – ovo je Nova igra ,,ko ce vise da ponizi poltrone ,, Cestitam Vucicu igra velemastorski kao Bobi Fisher neznaju sta ih je snaslo .tezak Gambit # za Novu Godinu celom ,,glavnom odboru ,, trebao Bix da poklonim karticu Za neogranicene posete psiholigu ,da nepolude :)) Hvala Ti Vucicu da I’m samo gledam njuske Kad se postrojavaju novoj presednici Ha Ha komedija , a Seselj & sin su Jos bolji – posalju Sina u Saver Evrope da drxi politicke besede koje he otac napisao .# Nisam trebao da kritikujem ovu politicku mafiju Odlicni su :)) ovaj Narod ovo zasluzuje njuske u pod I cute – e Kad cute Cestitam Vucicu I Seselju –+ I Mi Disidenti Vas podrzavamo Costa 5-tica ( ja stoka hocu da zastupam Narod ,da Narod bolje zivi ,a nevidim da su Mazohisti – vole Kad oh ponizavas .. .,Bravo Vucko ,bravo Dacic ( osanirao so I’m celu deviznu stednju sa Slobom ,nema sta znate sa Narodom .# Palma je Isto genije !! ( Lepo mi he UDBA rekla samo kreni sa pricom Rusija nas podrzava magarcino disidentska tu je loves :))\n26. juna 2019. u 08.28\nSrbija je igracka koju ludo dete dobilo pa se raduje dok je trga, dete se u toj igri ludjacki raduje, srbija je pokidana…a dete svakim danom sve ludje i ludje. Sve ima srecom i svoj kraj, ako ne drugi ono bioloski, metabolicki… samo strpljenja i vere.\nVreme leči sve kaže:\n26. juna 2019. u 10.10\nNemojte ljudi, gledajte to sa malo pozitivnije strane. Možda je premijerka ulaskom u SNS promenila i seksualno opredeljenje. Vidite kako strukturalne promene utiču na rodni identitet. A ako i nije, SNS može da se pohvali kako je moderna stranka proevropskih shvatanja i stremljejna. Sve se menja zarad opstanka na vlasti. Eto i Palma je revidirao svoje stavove o LGBT populaciji.\n26. juna 2019. u 10.31\nnaravno da je promenila jer se izjasnila kao tatko\n26. juna 2019. u 10.29\nTako ke bilo i sa komunistima\n.Čim im je idol otišao birali mnogo goreg.I naravno niko se ne seċa da je bio komunista,potkazivao popove,potkazivao rođake,komšije.\n10. jula 2019. u 17.44\nTako je i Lončar lupao:-Molio sam Gašićevog brata…


DOKTOR JANKOVIĆ UPOZORAVA: Da bi se ovo zaustavilo, moraju da se sprovedu mere, ograničiti kretanje, preći na onlajn nastavu\nNovi pacijenti su uglavnom nevakcinisani\nKatarina lazic simic\t 01.10.2021. 10:58h\nZamenik direktora Univerzitetskog Kliničkog centra u Nišu kazao je i da bi imunitet krda srušio zdravstveni sistem.\n"Bez obzira na to što u bolnicama ima i jednih i drugih, ovo je uslovno rečeno odgovornost nevakcinisanih, jer oni su probili bedem, pokrenuli spiralu koja se ne zaustavlja. Teško je poverovati da se osoba stara 80 godina, koja leži na respiratoru, zarazila tako što je posećivala skupove i koncerte ili išla na letovanje. Ti ljudi su disciplinovani. Oni su se zarazili od mlađih koji su virus pokupili i preneli, neki se nisu ni testirali, išli u izolaciju. I danas imate gotovo apstraktne slučajeve da majke izvode decu na igralište, iako su u izolaciji zato što su pozitivna. Ili u porodici neko leži zbog virusa, a oni normalno funkcionišu, strašno je dokle smo došli", kaže Janković.\n"Da bi se ovo zaustavilo, moraju da se sprovedu mere. Sada je nemoguće bilo šta učiniti povećanom vakcinacijom. Pitanje je koliko je onih koji žele da se sada vakcinišu već zaraženo, tako da vakcinacija igra samo sa trećom buster dozom, koju odlaze da prime disciplinovani, jer su shvatili da je to neophodno", kaže Janković.\nOn ističe da je pritisak na zdravstveni sistem zbog ogromnog broja pacijenata koji imaju ozbiljne simptome takav da nemamo izbora.\n"Elementarna logika govori da se preduzmu rigorozne protivepidemijske mere koje podrazumevaju ograničenje kretanja, sprečavanje kontakata, mogućnosti da se virus fizički širi. Restrikcije okupljanja na javnim mestima u zatvorenom, klubovima, kafićima, pa i prodavnicama, osim onih gde su nasušne, elementarne potrebe. Naravno, uz prelazak na onlajn rad i nastavu", kaže Janković i dodaje da bi te mere dale efekat za 15 dana, broj zaraženih bi počeo da se smanjuje.\nOn dodaje da su pogrešile i zemlje u okruženju koje su se otvorile u pokušaju da zarade od turizma. Prvenstveno misli na Crnu Goru koja je mesto gde se najveći broj naših ljudi zarazio.\n"Potrebne su mere i jasan plan vakcinacije, pogotovo zato što imamo klimu u društvu koja nije baš obećavajuća da to možemo da sprovedemo, otpor vakcini je veliki. Rezultat toga je frapantan broj umrlih, ali to se i očekuje uz ovoliko veliki broj zaraženih. Taj broj će, nažalost, biti veći. Nema nikakve šanse da se to u promeni ako se podhitno nešto ne preduzme", zaključuje Janković.


atrakcija - Blic Online\nRade iz sela Drakčići kod Kraljeva tvorac je NAJVEĆE LJULJAŠKE U SRBIJI: "Ko se jednom zaljulja leteće 36 metara" (FOTO)\nAko vas put navede u selo Dragčići kod Kraljeva sada će vas tamo dočekati prava atrakcija. Meštanin Rade Joksimović, poznat po tome što je sahranio pola Kraljevčana jer već 11 godina ima pogrebno preduzeće, sada je odlučio da meštane svog kraja malo zaljulja, pa je tako u svom selu postavio ljuljašku, ali ne bilo kakvu već najveću u Srbiji.\nNeverica i zbunjenost, a potom osmesi i pozdravi pratili su prvu vožnju kočije kroz Goražde nakon više od stotinu godina.\nSTAMBOL ILI TRIJUMFALNA KAPIJA? Prolaznici u Knez Mihailovoj danas su bili u ČUDU\nPored novogodišnjeg lavirinta, tunela, autobusa u obliku Deda Mraza, kao i različitih kutija i dekoracija, u Beogradu je ovog jutra osvanula još jedna građevina. Reč je o “Kapiji Beograda”, koja je postavljena kao jedna od najnovijih atrakcija i to na samom ulazu u Knez Mihailovu.\nPoslednjih meseci svedoci smo nesvakidašnjih pešačkih prelaza koji niču širom prestonice. Kako stvari stoje Beograd bi se mogao uvrstiti u red najzanimljivijih prestonica Evrope u ovoj kategoriji.\nAmerička Ruta 66, poznata i kao Autoput Vila Rodžersa, Glavna ulica Amerike i Majka puteva, jedan je od originalnih autoputeva u SAD.\nNOVA ATRAKCIJA KINE Na 400 metara dugačkom mostu sagrađen je čitav jedan mali GRAD (FOTO)\nNa mostu dužine 400 metara u gradu Čungking u Kini nalaze se objekti izgrađeni u stilu tradicionalne kineske arhitekture i zapadne arhitekture.\nSAD: Turisti nisu mogli da vide atrakcije zbog blokade vlade\nATRAKCIJA KOD PRIJEDORA Želela jednog, a za rođendan dobila čak osam ponija\nNa imanju porodice Zec u Crnoj Dolini kod Prijedora napravljen je mali ranč s ergelom ponija. Stigli su iz Holandije, a kao rođendanski poklon mlađoj ćerci Zorana i Tanje - Milani, koja nije želela ništa drugo sem ponija. Ali umesto jednog, dobila ih je osam, jer ih gazda iz Holandije nije želeo razdvajati pa je tata Zoran pre šest meseci prelomio i odlučio da ih, uz malo popusta, sve kupi i dovede u Prijedor.\nULIČNI ŠOU “Fića” s dva motora GLAVNA ATRAKCIJA na mostarskoj pisti\nZaljubljenici u zvuk automobila i mirisa benzina ovog vikenda u Mostaru mogu uživati u interesantnom događaju "Auto-moto strit šou-Mostar 2017 deo 2".\nU starom automobilu prelaze HILJADE KILOMETARA: "FIĆA" svugde atrakcija, samo ponekad ga guraju DA UPALI\nStari, dobri „fića“, jedan od simbola bivše države, ne samo da nije otišao u pogon za reciklažu nego i dalje krstari svetom.


Kako da sudovi iz mašine budu bez mrlja | Trikovi i saveti | Čišćenje kuhinje i namirnica\nTRIK KOJI JE ODUŠEVIO PREKO MILION DOMAĆICA: Ubacite jednu namirnicu u mašinu za sudove i posuđe će blistati (VIDEO) 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\nAutor Marija Brčić 25.05.2022 10:50\nU nastavku teksta otkrijte kako da uz pomoć limuna vaši sudovi budu bez mrlja i fleka.\nČesto nam se desilo da posle pranja u mašini za sudove, naše posuđe izgleda i dalje izmrljano čak iako je navodno čisto. Domaćice su otkrile jednu caku koja menja ovaj način pranja iz korena.\nUmesto limuna možete da stavite i voće poput narandže, grejpa ili neke slične koji sadrže limunsku kiselinu koja odlično čisti. Ova kiselina je poznata kao prirodno sredstvo za čišćenje i odlično rastapa čestice deterdženata pa na posuđu neće ostati mrlje od vode i tečnosti za pranja. Uz to, limunska kiselina odlična je i za poliranje i dezinfekciju.\nIpak budite oprezni jer limuska kiselina može da ošteti posuđe od aluminijuma i srebra koje bi moglo da izbledi. Stoga ovaj postupak ne bi trebao često da se radi. S druge strane, kora limuna učiniće čuda za posuđe od bakra.\ntrik sa limunom za mašinu za sudove\nOTPUŠITE SUDOPERU POMOĆU VODE: Fenomenalan trik koji ne košta ništa, a rezultat je fantastičan (VIDEO)\nmašina za sudove sudovi limun


Organizacija društvenog aktivizma » Nasilje – put ka samohranom roditeljstvu\nOkrugli sto: Nasilje – put ka samohranom roditeljstvu, povodom Međunarodnog dana borbe protiv nasilјa nad ženama, biće održan u petak, 25. novembra 2016. godine, u terminu od 17 do 19 časova, Sala Skupštine GO Zemun, Gradska opština Zemun, Magistratski trg br. 1 (ulaz iz Preradovićeve ulice).\nTribina/Okrugli sto ima za cilј uspostavlјanje bolјe međusektorske saradnje radi unapređenja kvaliteta postupanja u slučajevima nasilјa u porodici, prijave nasilјa u porodici i partnerskim odnosima, kao i preventivno delovanje i podizanje svesti lokalne zajednice o neprihvatlјivosti porodičnog i rodno zasnovanog nasilјa.\n(Samohrane majke Zemun)


Astrology Vesna Keserovic Slavu i popularnost otkriva položaj Meseca\nSlava i popularnost su odredjeni položajem Meseca u Natalnom horoskopu\nAko se osvrnemo na bilo koju životnu oblast, uz malo logike ćemo zaklučiti da kvalitet i kvantitet poslovnog i ličnog angažmana, nije proporcionalan javnom priznanju. Čini se kao da postoji imaginarni faktor koji je odgovoran za sticanje popularnosti i slave. Taj X faktor bi mogli nazvati harizmom, tim izlizanim terminom za koji postoji bezbroj definicija.\nIpak, suština nečije sposobnosti da na sebe privuče enormnu pažnju javnosti, ostaje obavijena velom mistike. Sa astrološkog stanovišta kroz empirijska istraživanja i analize horoskopa poznatih ljudi kroz istoriju, izdvojilo se nekoliko nezaobilaznih faktora koji su zajednički većini.\nPotentan položaj vladara Asc i njegovi aspekti\nPotentan položaj Sunca i njegovi aspekti\nVećinska orjentacija planeta iznad horizonta natalne karte - Asc/Dcs ose.\nPlanete na Mc-u, Potentan vladar Mc-a i njegovi aspekti\nNabrojani faktori mogu dati odgvor na pitanje koliko osoba ima potencijala da se uspešno poslovno i javno realizuje. Ipak i tada ostaje nejasno koji je to astrološki pokazatelj JAVNOG PRIZNANJA, PODRŠKE JAVNOSTI, odnosno POPULARNOSTI I SLAVE.\nNedvosmisleno se došlo do zaklučka da „mistični faktor X “ u natalnoj karti predstavlja POLOŽAJ MESECA I NJEGOVI ASPEKTI.\nMesec kao pokazatelj najintimnijih želja, potreba i osećanja\nMesec otkriva najdublje intimne potrebe i želje osobe, njenu duševnu i mentalnu stabilnost. Položajem Meseca u natalnoj karti je determinisana podsvest, instinktivna priroda, čulnost kao i fertilitet. Fertilitet potiče od latinske reči fertilitas, što znači plodnost i najčešće se vezuje za biološku plodnost, sposobnost začeća. Ipak taj pojam treba posmatrati u najširem značenju, kao prirodnu urodjenu sposobnost interakcije sa svim što je izvan nas. Obzirom da je Mesec signifikator mase ljudi, samim tim naglašava ličnu sposobnost da se uspostavi odredjeni nivo interakcije sa velikim brojem ljudi, slikovito rečeno PLODONOSAN odnos sa javnošću. Drugim rečima, odredjeni položaji Meseca u natalnoj karti mogu biti garant SLAVE i POPULARNOSTI.\nKada je Mesec istaknut u Natalnoj karti?\nAko se Mesec nadje na istaknutom položaju u natalnoj karti, velika je verovatnoća da će se veliki broj ljudi instinktivno identifikovati sa osobom. Proradiće mehanizam podsvesnog prepoznavanja najdubljih stremljenja, želja koje će prosečna osoba (koja nema potentan Mesec) pokušati da virtuelno ostvari kroz javnu ličnost u kojoj se ogleda.\nSvakako da je osnovna tema ovog teksta ona vrsta popularnosti, koja je prirodno predisponirana, negde unapred predodredjena „Bogom data“. Ipak, osvrnuću se na posebnu vrstu popularnosti koja je vešto generisana, čega smo svedoci u svakodnevnom životu .\n1 - Popularnost (indukovana) kroz identifikaciju\nFilmski magovi su ovaj psihološki fenomen iskoristili na komercionalan način, kreirajući likove odredjene socijalne, mentalne i emocionalne strukture. Poenta je pogoditi što više ljudi u „emocionalni nerv“ (manipulacija Mesecom) i time ih procesom identifikacije vezati za imaginarni lik, koji postaje njihova JAVNA REFLEKSIJA. Otuda razne serije koje se prave namenski i pretenduju na odredjenju ciljnu grupu. Nekada su to usamljene, emotivno neispunjene žene, nekada muškarci neispunjenih ambicija, luzeri, materijalno osiromašeni ljudi željni luksuza makar kroz snovidjenje što nudi filmska industrija. I tako kroz milione neizivljenih želja što u zapećku samuju, akumulira se silina emocionalne energije koja na pijedestal uzdigne neku realnu osobu ili izmišljeni lik. A tako stečena slava uglavnom funkcioniše po principu „kako došlo tako i otišlo“, jer se zasniva na prolaznim trendovima.\n2 -Popularnost predisponirana " sudbinom "\nKada govorimo o popularnosti pojedinca koja je prirodno predisponirana, od najveće važnosti je položaj Meseca i njegovi aspekti. Kada se Mesec nalazi na uglovima natalne karte (ose Asc/ Dsc i Mc/Ic), ima najveći potencijal da se realizuje kao faktor popularnosti. Sama Mesečeva priroda je promenjiva, priemčiva i čulna. Istaknut Mesec ukazuje na potrebu za promenom, pa instinktivno skreće pažnju na sebe, što je osnova popularnosti. Relacija izmedju idola i obožavalaca nikada nije na racionalnoj osnovi, već isključivo emocionalnoj, čulnoj. Ne počiva na temeljima odluke, već iracionalnog opredeljenja (Mesec).\n3 - Da li je popularnost dugotrajna kategorija?\nBiti popularan nije konstantna kategorija ni u intenzitetu ni kvalitetu. A emocije mogu biti najrazličitije, od obožavanja, ljubavi, prezira do mržnje. Pa kao i Mesec, popularnost raste i jenjava. Biti popularan ne znači isklučivo biti i omiljen. Nekada znači biti uporedo jedno i drugo ili najpre omiljen, zatim omražen. Primera u istoriji i sadašnjem trenutku je mnogo. Sigurno se možete setiti najmanje par primera vezano za svetsku političku scenu.\nPo statistici analizirajući horoskope popularnih ličnosti iz najrazličitijih oblasti života (glumci, pevači, pisci, umetnici, političari, sportisti....), najviše ih je sa Mesecom u znaku Vodolije, pozicioniranim na uglovima natalne karte (naročito iznad horizonta), 11, 7 i 5 polju. Intenzitet njihovih emocija nije prevelik, kao ni ego (Sunce u izgonu u Vodoliji). Lako se identifikuju kao predvodnici grupe, izrazito otvoreni za društvene interakcije (Uran u seduštu u Vodoliji). Lako intuitivno prepoznaju potrebe grupe (Neptun u egzaltaciji u Vodoliji) i spontano se nameću kao njeni prezenteri, predvodnici.\n4 - Na šta ukazuju horoskopi slavnih ličnosti?\nNajmanje slavnih ličnosti ima Mesec u znaku Ovna i Škorpiona. Lako objašnjivo, jer je njihov intenzitet emocija izrazit, donose odluke na osnovu emocija. Teško mogu da udovolje raznovrsnim potrebama grupe, jer su individualisti i teško prilagodljivi . Ovan je prirodno orjentisani na sebe, egocentričan teško se uklapa u grupu. On nema potrebu za podrškom grupe, jer je sam sebi dovoljan. Škorpion je radije čovek iz senke, nerado se eksponira, pa samim tim i nije željan popularnosti. Njegove želje (Mesec) su najintenzivnije od svih znakova zodijaka i prilično posesivne, što je neprilagodljivo i neprihvatljivo masi. Kod ličnosti koji su postali slavni za života, većina planeta je iznad horizonta. Dok je kod osoba koje su slavu stekle posthumno, orjentacija planeta ispot horizonta, što ne mora biti pravilo.\n5 - Mesec u aspektima ukazuje na tip popularnosti\nNa intenzitet popularnosti utiče broj aspekata koje Mesec gradi. Statistički, u jednom horoskopu Mesec gradi nešto preko tri aspekta. Što je veći broj njegovih aspekata, povećava se i potencijal popularnosti. Pokazalo se da su napeti aspekti Meseca zastupljeni ravnomerno sa skladnim. Napeti aspekti aktiviraju osobu na akciju, imaju motivacioni karakter i održavaju dinamiku. Njihov negativan uticaj se može kompenzovati kroz uticaj treće planete koja je u pozitivnom, skladnom aspektu sa Mesecom. Isklučivo postojanje skladnih aspekata Meseca, osobu može uljuljkati, ulenjiti pa će zbog nedostatka dinamike izgubiti interesovanje javnosti.\nPlanete sa kojima Mesec gradi aspekte će pokazati vrstu talenta i razloge zbog kojih osoba na sebe skreće veliku pažnju javnosti, odnosno stiče popularnost. Mogućnost su neiscrpne i ovo su samo nasumično navedeni primeri u vezi sa svakom od planeta.\nMesec aspekt Sunce\nMesec u aspektu sa Suncem je jedan od najbitnijih aspekata kako bi na optimalan način došlo do samorealizacije. Pruža unutrašnju harmoniju i uskladjenost želja i mogućnosti. Sam po sebi aspekt ne donosi specifičnu vrstu popularnosti, ali skako favorizuje ostale aspekte koje Mesec gradi. Osoba dobija ravnomernu podršku od oba pola.\nMesec aspekt Merkur\nMesec u aspektu sa Merkurom favorizuje intelekt. Istaći će lepotu verbalnog i pismenog izražavanja. Popularnost se može steći kroz spisateljski talenat, govorništvo, retoriku uopšte, kao i trgovinu. Dobar aspekt ove dve planete favorizuje pamćenje, pa možete postati poznati živa enciklopedija znanja, kroz naprimer učešće u kvizovima. Pokreti su sinhronizovani, misaoni i fizički refleksi odlični, što od vas može načiniti poznatog reli vozača..\nMesec aspekt Venera\nMesec u aspektu sa Venerom će doneti umetničku prirodu koja teži lepoti i skladu. Uspeh u umetnosti, modnom dizajnu, prezentaciji svega vezanog za lepotu, stil, umešnost u kuvanju, vezano za domaćinstvo... Doprineće omiljenosti, naročito kod ženske populacije i u umetničkim krugovima.\nI tako dalje u skladu sa prirodom planeta sa kojima Mesec gradi aspekte.\nNatalne karte poznatih ličnosti sa Mesecom u Vodoliji\nUspešna karijera i materijalna ostvarenost ?\nKljučne reči==> Astrolog Vesna, mesec, natalna karta, popularnost


Novi Sad predstavio i treći proizvod sa zaštićenim geografskim poreklom\nU Hali "Master" Novosadskog sajma, na štandu Grada Novog Sada, član Gradskog veća za privredu Milorad Radojević juče je predstavio urađeno od prethodnog Međunarodnog poljoprivrednog sajma do ovog i planirano do 2022. godine.\n– Usvojili smo strategiju razvoja poljoprivrede grada Novog Sada od 2018. do 2022. godine. Nastavljamo da podržavamo organsku proizvodnju, a odnedavno imamo i treći proizvod sa zaštićenim geografskim poreklom. To je begečka šargarepa i po tome smo lokalna samouprava koja ima najviše proizvoda sa zaštićenim geografskim poreklom. Grad je finansirao ceo postupak sertifikacije, kao i za prethodna dva zaštićena proizvoda: fruškogorski lipov med i futoški kupus – rekao je Radojević i dodao: – Primetili smo da je kod poljoprivrednika dosta nepoznanica kada je reč o IPARD-u i drugim konkursima za dobijanje sredstava EU, ministarstva i sekretarijata. Trudićemo se da u mesnim zajednicama obučimo što više ljudi da iskoriščenost tih sredstava bude veća. Akcenat ćemo staviti na podršku mladima i ženama na selu. To je deo strategije za period do 2022.\n– To što je Begečka šargarepa proizvod sa zaštićenim geografskim poreklom u Novom Sadu, za nas je korak bliže ka zaštiti imena i evropskoj sertifikaciji. Mi već 70 odsto proizvoda izvozimo u Evropu. Najviše u Bugarsku, Slovačku, Rusiju i zemlje bivše Jugoslavije. Godišnje proizvedemo više od 25.000 tona šargarepe, a potražnja je i veća od te količine – ističe Goran Zec iz Zemljoradničke zadruge “Begečki povrtari”. – Mnogi nas pitaju gde i kako peremo šargarepu. Važno je da istaknem da je ne peremo u Dunavu. Imamo dve linije za pranje, koje mogu da operu 200 tona šargarepe dnevno.


22. avgust 2007. | 03:46\nNajteži, najnezgodniji, najsimpatičniji - Dž.P.M.\nČetiri puta bio je pobednik Otvorenog prvenstva SAD i sa tri titule osvojene na terenima Vimbldona ima ukupno sedam Gren slem trofeja u singlu. Pored toga devet puta je na najvećim turnirima pobeđivao u konkurenciji muških parova, jednom u miksu.\nZa 15 godina profesionalne karijere stigao je do 70 titula. Povukao se na vreme, dobio je ukupno 530 mečeva, izgubio 99.\nOstao je zapamćen po sjajnoj igri, uveo neke udarce u tenis, bio 'neprikosnoveni kralj voleja' ali je jedinstven, pre svega, po tome kako se ponašao na terenu, temperament ga je vodio u stalne sukobe sa sudijama i ljudima koji su 'vladali' tenisom tog doba, a legenda kaže da je 1981. godine sudiji na Vimbldonu posle odluke da poen dodeli protivniku rekao "Sigurno se šalite!"\nDvanaest godina prošlo je od dana kada se povukao do pobede u dublu 2006. godine kada su on i trinaest godina mlađi veteran Bjorkman bili najbolji na turniru u San Hoseu.\nIgrao je veoma agresivno, imao sjajne reflekse i umeo da vrati loptice koje drugi teniseri ne bi videli. Stalne svađe sa sudijama znale su da ga ponesu u nekim mečevima ali je mnoge izgubio upravo zbog njih.\nIako se Amerikanac irskog porekla rodio u vojnoj bazi u Nemačkoj skora selidba porodice Mekinro u Njujork omogućila je Džonu da počne da ozbiljno trenira sa šest, a neobičnu karijeru najavio je čim je postao punoletan (po ovdašnjim kriterijumima).\nKroz kvalifikacije je 1977. godine došao do polufinala Vimbldona, a onda odigrao jednu sezonu za Univerzitet Stanford u NCAA šampionatu.\nDve godine od bljeska na Vimbldonu postao je drugi dvadesetogodišnjak u istoriji US Opena koji je osvojio titulu. Sampras je taj rekord kasnije srušio.\nOsmdesetih godina muški tenis sveo se na 'arhirivalstvo' Mekinro – Borg. Njih dvojica bili su na Vimbldonu 1980. godine, kako su hroničari tvrdili, akteri 'jednog od tri najveća događaja u istoriji sporta'.\nSvaki duel bio je fascinantan a Mekinro i Borg podelili su navijače, hladni, smireni Šveđanin imao je svoje fanove, prgavi i često ljutiti Amerikanac bio je simpatičan nekim drugim ljudima.\nVoleo je da se posvađa na Vimbldonu, često je kažnjavan, ali je na US Openu krajem sedamdesetih i početkom osamdesetih vladao, a Borgu nije dozvolio da ga 'na domaćem terenu' pobedi. Slavio je u sva četiri finala koja su njih dvojica odigrali.\nDo 1985. godine sve je išlo kako treba, izgubio je finale US Opena od Lendla, a posle toga odlučio je da se povuče na šest meseci i odmori. Oženio se glumicom Tejtum O'Nil sa kojom ima dva sina i ćerku, a u formu u kakvoj je bio pre pauze nije se nikada vratio.\nKako je ATP lista kakva i danas funkcioniše uvedena u vreme njegovog sjaja Mekinro je bio prvi 'prvi' teniser sveta. Sve do 1984. godine svaku Novu godinu čekao je kao najbolji, a ukupno je na provm mestu bio 170 nedelja.\nIako su njegovi prethodnici imali problematičan stav prema učešću ureprezentaciji, ili upravo zbog toga, Mekinro je rado igrao Dejvis kup. Osvojio je sa Amerikancima pet titula, a na listi rekorda najprestižnijeg timskog takmičenja u tenisu njegovo ime najčešće se pominje.\nNajfascinantniji podatak je da je Matsa Vilandera u polufinalu 1982. godine pobedio posle šest sati i 22 minuta. Malo je nedostajalo da rekord 'popravi' u duelu sa Bekerom godinu dana kasnije. Izgubio je za dva minuta manje.\nPred kraj karijere postao je 'potpuno nemoguć', u Australiji je njegov meč sa Pernforsom sudija prekinuo, a igrao je ozbiljno do kraja 1992. godine. Povukao se u trenutku kada je bio 20. na ATP listi.\nRazveo se te godine, oženio ponovo i udvostručio broj dece, sa Peti Smit ima ih još troje.\nČlan je Teniske kuće slavnih od 1999. godine. Tri godine kasnije objavio je autobiografiju nazvanu 'Sigurno se šalite', od 2004. godine ima svoj 'tok šou' na televizijskoj stanici CNBC, ima i veliku galeriju na Menhetnu.\nTenisu se vratio 2006. godine samo da pokaže da i dalje zna da igra.\nOn je rekao da su najbolji teniseri svih vremena Rod Lejver, Pit Sampras, Rodžer Federer, Bjern Borg i Andre Agasi.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Podgoricom :: Podgorica dobija centralni park na 44 hektra\n17. 05. 2022. 17:22 >> 18:00 4\nGLAVNI GRAD NAJAVIO\nIz podgoričke gradske administracije saopšteno je da će park biti orjentisan sjeverozapad – jugoistok, kao i da je u neposrednom kontaktu sa vodoizvorištem "Ćemovsko polje".\n“Vrijeme je da Podgorica dobije centralni park po ugledu na evropske i svjetske metropole. Formiranje parkovske površine na preko 430.000 metara kvadratnih predstavljaće prekretnicu u načinu planiranja, ali i krunu naših napora na planu realizacije zelenih projekata”, izjavio je za Portal RTCG gradonačelnik Podgorice Ivan Vuković.\nPojasnio je da je gradska uprava tokom protekle četiri godine izgradila 46 novih igrališta, formirala 13 novih parkova i uredila postojeće zelene površine.\nOn je u obavi na društvenim mrežama pozvao građane da daju svoj doprinos tako što će u četvrtak 19. maja u 19 sati na lokaciji gdje se planira budući park saopštiti kakav park žele ili će ostaviti svoj predlog na satu www.nacemovsko.me.\nBudući centralni park je udaljen tri i po kilometra od centra Podgorice i biće ograničen sa sjevero-istočne strane vodoizvorištem "Ćemovsko polje", sa istočne strane sportskim aerodromom, te sa jugo-zapadne strane bulevarom Podgorica –Tuzi, dok će sa zapadne strane parka biti izgrađen poslovno-stambeni kompleks.\n"Tokom godina, kao rezultat odlične saradnje lokalnog stanovništva i gradskih preduzeća i službi, dio ovog prostora oplemenjen je različitim biljnim vrstama i vrtnim elementima, izgrađena je trim staza u dužini od 1.150 metara, ugrađen parkovski, sportsko – rekreativni, dječiji mobilijar i sprave za trening pasa. Međutim, vrijeme je da Podgorica dobije park na čak 43,7 ha u kom će građani moći da provedu čitav jedan dan i uživaju u njegovim sadržajima koje će osmisliti zajedno sa Glavnim gradom", navode u saopštenju Glavnog grada.\nOsmišljavanje i izgradnja ove parkovske površine, namijenjene svim generacijama, kako dodaju, predstavlja složan posao, zbog čega su pozvali sve zainterosovane da daju svoj doprinos.


Mi to možemo: Krizu prebroditi djelovanjem javno-privatnog partnerstva u tri ključne grane - Poljoprivredne vijesti | Agroklub.ba\nJulijana El Omari je komentirala sliku na KLUB-u prije 23 sata\nKarolina Rastija je komentirala sliku na KLUB-u prije 1 dan\nAlmir Mekic je lajkao članak prije 1 dan\nKorisnik je komentirao sliku na KLUB-u prije 4 dana\nBekir Dolić je komentirao sliku na KLUB-u prije 6 dana\nBekir Dolić je dodao sliku na KLUB prije 6 dana\nIdeja jeste, stoji u saopćenju Vlade FBiH, prebroditi krizu izazvanu pandemijom koronavirusa i postići viši nivo samoodrživosti bh. ekonomije.\nČlanovi Koordinacionog odbora za stablizaciju privrede i sanaciju negativnih posljedica pandemije u FBiH kojeg čine federalni ministri Jelka Milićević, Edita Đapo, Amir Zukić i Šemsudin Dedić danas su, u sjedištu Federalne vlade u Sarajevu, održali sastanak s predstavnicima strateške inicijative za samoodrživost domaće proizvodnje i jačanje bh. ekonomije "Mi to možemo".\nIdeja jeste, stoji u saopćenju Vlade FBiH, prebroditi krizu izazvanu pandemijom koronavirusa i postići viši nivo samoodrživosti bh. ekonomije. Prema autorima inicijative, do toga je moguće doći samo djelovanjem javno-privatnog partnerstva u tri ključne industrijske grane - kroz razvoj i ulaganje u poljoprivredni i prehrambeni sektor, sektor farmaceutskih proizvoda, te energetski i sektor obnovljivih izvora energije.\nOvu inicijativu, u obliku akcionog plana i strateških smjernica za prevazilaženje ekonomske krize, pripremili su domaći stručnjaci iz različitih oblasti, a danas prezentirali predsjednik Uprave BBI banke i vođa projekta Amer Bukvić, predsjednici uprava AS Holdinga Rusmir Hrvić i Sparkasse banke Sanel Kusturica, te direktor Bosnalijeka Nedim Uzunović.\nČlanovi Koordinacionog odbora za stablizaciju privrede i sanaciju negativnih posljedica pandemije u FBiH pozdravili su inicijativu i naglasili da, na ovaj način, zajedničkim utvrđivanjem prioriteta može biti stabilizirana i popravljena novonastala situacija. Naglašeno je da će predložene mjere biti razmatrane i ugrađene u kratkoročne i dugoročne planove i programe ekonomske stabilizacije i oporavka FBiH. Informirali su goste i o planiranim aktivnostima za oporavak ekonomije kroz Reformsku agendu 2.\nIstaknuto je da je ovakav dijalog javnog i privatnog sektora najbolji pokazatelj reflektiranja mjera koje poduzima Federalna vlada s ciljem saniranja posljedica pandemije. Dijalog će biti nastavljen i s drugim partnerima kako bi bile razmotrene sve inicijative za oporavak ekonomije.\nInicijativa Ekonomski oporavak Javno privatno partnerstvo Pandemija Mi to možemo Poljoprivreda Prehrambeni sektor


Upozorenje vozačima zbog poledice - Trebevic.net\nAuto-moto savez Republike Srpske upozorio je večeras vozače na poledicu na putevima u planinskim predjelima, preko mostova i nadvožnjaka i na prilazu tunelima.\nPoseban oprez savjetuje se na putnim pravcima Bugojno-Novi Travnik preko Rostova, Sarajevo-Kladanj preko Nišića i Karaule i Bugojno-Kupres-Šujica.\nU kotlinama i pored riječnih tokova, kao i preko planinskih prevoja, smanjena je vidljivost zbog magle, dok su na dionicama u usjecima i pored kamenih kosina učestali odroni.\nIz AMS-a savjetuju vozačima da budu oprezni, vožnju prilagode stanju i uslovima na putu, te da na put ne kreću bez zimske opreme koja je i zakonski obavezna.


Kladovo: Omladina prioritet u opštini Kladovo i u 2018. godini ! | TV Istok\nKladovo: Omladina prioritet u opštini Kladovo i u 2018. godini !\nDate: 03 децембра, 2017\nOpština Kladovo, poput mnogih opština u istočnoj Srbiji, pa i šire, nije imuna na problem iseljavanja mladih ljudi, kako u veće gradove tako i u inostranstvo, što je trend koji decenijama u nazad ne stagnira, bar u ovom delu naše zemlje. Prilika da nađu zaposlenje od koga će moći da pristojno žive i samim tim i osnuju porodicu, kao i sadržajan kulturni život u gradu, osnovni su preduslovi koji su neophodni omladini kako ne bi razmatrali mogućnost odlaska iz rodnog grada. Činjenica je da se u ovoj podunavskoj varoši ipak nešto radi u tom smeru, što dokazuju i brojni koraci predstavnika lokalne samouprave koji su preduzeli u tom smeru.\n” Mladost, odnosno mladi ljudi moraju biti prioritet svima nama koji smo izabrani da u ime svih njih učinimo pozitivne korake ka poboljšanju njihovog polažaja, zatim prilikom odabira sadržaja koje ćemo im prezentovati i samim tim ih privoleti da ne napuštaju svoj rodni kraj”, izjavio je Dragan Novaković zamenik predsednika opštine Kladovo u intervjuu za nažu televiziju.On podvlači da je omladina naša budućnost, i da će upravo mladim ljudima ostati društvo koje drugi za njih budu oblikovali, pre svih oni koji su izabrani da omladinu zastupaju.\n“Prva stvar koju smo uradili proletos je organizacija “Border rock” festivala koji je s ponosom ističemo ispunio naša očekivanja”, kaže Novaković i dodaje da je za tako nešto potrebna bila dobra ideja, entuzijazam i vrlo malo novca. ” Borimo se da omogućimo mladima odlične događaje i to je ujedno i naša borba protiv dosade, koja nažalost prati varoši poput Kladova”, naglašava zamenik predsednika opštine Kladovo.\nDa na ovom primeru može da se primeni stara poslovica “Dogovor kuću gradi” uveravaju svi oni koji su zadovoljni otišli sa prvog “pograničnog” rok festivala. Nakon tog muzičkog događaja Kladovljani su imali priliku da u svom gradu ugoste i čuvenog Australijskog muzičara Hugo Race.\nNovaković ističe da će omladini i u narednoj godini biti ukazana dužna pažnja, međutim on naglašava da je neophodan dijalog između čelnih ljudi u gradu i omladine, jer se jedino na taj način može doći do pozitivnih rezultata, na obostrano zadovoljstvo.\nPrevious : Zaječar: U toku je snimanje novogodišnjeg programa televizije “Istok”\nNext : Zaječar: Uspeh zaječarskih tenisera!


Pozivni broj Nortorf b Neumünster\nGrad/mesto ili region: Nortorf b Neumünster\nPozivni broj za grad Nortorf b Neumünster je 04392. Za fiktivni broj telefona 4927701 i pozivni broj grada 04392, broj za pozivanje je 04392 4927701. A Nortorf b Neumünster se nalazi u Nemačka.\nPrefiks pozivnog broja grada dodeljuje broj telefona pretplatnika određenoj lokaciji. Pored pozivnog broja grada, postoje i druge vrste prefiksa: prefiksi međunarodnih država, prefiksi pružalaca usluga mobilne telefonije i prefiksi raznih usluga. Oni se kombinuju tako da odgovaraju za nekoliko svrha. Prilikom pozivanja iz jedne države u drugu u slučajevima kada primalac poziva ima fiksnu liniju, prefiks države se kombinuje sa pozivnim brojem grada i brojem pretplatnika. Za fiktivni broj telefona 4927701, pozivni broj grada 04392 (Nortorf b Neumünster) i Državni pozivni broj 0049, broj za pozivanje je 0049 4392 4927701. Ako se poziv upućuje na mobilni uređaj, Državni pozivni broj se kombinuje sa prefiksom pružaoca mobilnih usluga i brojem pretplatnika. Ako se poziv upućuje pretplatniku u istoj državi, Državni pozivni broj se može izostaviti. U slučaju nacionalnih poziva sa jedne fiksne linije ka drugoj, pozivni broj grada se takođe može izostaviti u mnogim državama kada oba pretplatnika imaju isti pozivni broj grada. Naravno, pozivni broj grada se takođe mora birati, u ovom slučaju 04392, naročito u državama u kojima su pretplatnici u mogućnosti da zadrže isti broj telefona nakon preseljenja na drugu lokaciju ili u drugi grad.\nUsluge kojima se pristupa putem prefiksa usluga mogu biti naplaćene ne samo od telekomunikacionih kompanija, već i od kompanija koje nude ove usluge. Kao rezultat toga, brojne sumnjive kompanije nude usluge od kojih nema mnogo koristi, ali koje imaju visoke naknade. Kako bi još više povećali zaradu, takve usluge pokušavaju da zadrže pozivaoce na liniji što je duže moguće. Nadzorni organi redovno preduzimaju mere protiv takvih pružalaca usluga, ali se na to ne može osloniti. Pored posebnih brojeva koji se mogu prepoznati pomoću svojih prefiksa, postoje i brojevi za brzo biranje. Najpoznatiji su brojevi za hitne slučajeve, 112 u Evropi i 911 u Severnoj Americi. Ovi brojevi se mogu koristiti širom države i ne moraju da sadrže prefiks, tj. Državni pozivni broj +49 (0049) ili pozivni broj grada 04392 (Nortorf b Neumünster).\nAko ste van Nemačka i želite da pozovete osobu u Nortorf b Neumünster, pored pozivnog broja, treba vam i pozivni kod zemlje koju želite pozvati. Pozivni kod za Nemačka je +49 (0049), pa ako ste u Srbija i želite da pozovete osobu u Nortorf b Neumünster, morate da dodate +49 4392 njegovom broju telefona. Nula ispred pozivnog broja telefonskog okruga je u ovom slučaju izostavljena. Za fiktivni broj telefona 4927701, pozivni broj grada 04392 (Nortorf b Neumünster) i Državni pozivni broj 0049, broj za pozivanje je 0049 4392 4927701.


Gde i kako pronaći dobrog električara? - Sumedija\nPosted on септембар 2, 2018 септембар 27, 2018 by Urednik\nU današnje vreme je jako teško pronaći dobrog majstora. Kada su bela tehnika i kućni aparati u pitanju, pribojavamo se šta će posle te popravke biti. Uvek se nameće pitanje da li će to stvarno biti ispravno, koliko će kućni aparat posle popravke trajati i koliko će nas sama popravka koštati. Danas preko oglasa i raznih sajtova možemo pronaći električare, a da li su oni stvarno iskusni i da li dobro znaju svoj posao?\nNjihov posao je zaista nije lak, a nekada je vrlo rizičan iz razloga što se radi sa strujom. Ne smete sebi dozvoliti takav rizik, a ni nekome ko nije stručan. Zato pažljivo birajte električara.\nBirajte električare sa značajnim iskustvom\nKvarovi sa elektroinstalacijama mogu da budu veliki i da izazovu probleme velikih razmera. Tada je veoma bitno da pozovete dobrog električara u pomoć. Električara je najbolje birati po preporuci.\nNajbolje bi bilo da vam neko od vaših prijatelja ili poznanika preporuči provereno dobrog električara. U ovom poslu je dugogodišnje iskustvo veoma važno, jer tada možete biti sigurni da se taj električar susreo sa mnogim problemima i da vaš kvar neće biti problem. Ukoliko ne možete da nađete električara preko preporuke, njegovo iskustvo veoma lako možete da proverite i putem telefonskog poziva.\nKada počnete da mu pričate o svom kvaru, iz njegovog odgovora moći ćete da zaključite ima li iskustva u svom poslu. Ako električar počne da vam objašnjava kakav je vaš uređaj i kakav je problem u pitanju, možete biti sigurni da se razume i da zna da radi svoj posao. To je dosta zahtevno zanimanje i moze da bude vrlo opasno, ali se može se naći veliki broj majstora koji su završili školu za električare i dobro rade svoj posao.\nKoje električare treba izbegavati?\nSvaki električar pre početka svog rada treba da prođe kroz neku vrstu provere i treba da ima licencu. Tako da za početak, izbegavajte električare bez licence. Kao što smo već napomenuli, pored licence je iskustvo električara veoma važno. Kada su u pitanju, po sopstvenom mišljenju manji kvarovi, često znamo da u pomoć pozovemo nekog od naših prijatelja koji se malo razume u popravku električnih uređaja. Koliko god da su vam ti prijatelji dobri, takve popravke treba izbegavati.\nElektričari amateri, neretko znaju da naprave još veći kvar nego što je bio. Obično posle takvog pokušaja popravljanja zovemo i profesionalnog električara. Električar će tada imati mnogo više posla i naplatiće vam više, nego da ste ga zvali na samom početku.\nDa li visoka cena popravke određuje dobrog električara?\nUglavnom se ljudi vode onom starom „koliko para, toliko muzike“, ali nije uvek tako . Visoka cena ne određuje profesionalnost i veštinu dobrog električara. Svako ceni svoj radi i gleda da ga naplati što je bolje moguće, ali ipak se zna neki prosek cena. Naravno, vrlo često se susrećemo i sa cenama koje su značajno iznad proseka.\nTakvi električari će u većini slučajeva pokušati još i dodatno da vas nasamare. Obično će vam reći da je neophodno da se kupi i neki dodatni deo, a da vam on zapravo i nije bio potreban. Zato pažljivo birajte električara, i dobro se raspitajte o njegovom radnom iskustvu kao i o cenama popravke.


Sokobanja 2020 - Smeštaj, zanimljivi sadržaji i zdravo okruženje\nSoko banja je jedna od najstarijih i najpoznatijih banja u Srbiji.\nPrvi tragovi ljudskog postojanja na prostorima današnje banje potiču još iz doba neolita. Grad-tvrdjava još iz doba Justinijana, korišćen je vekovima sve do dolaska Turaka na ove prostore koji ovde grade javno kupatilo-hamam i koriste blagodeti termalne lekovite vode.\nSokobanja je u drugoj polovini 20 veka dobila veće smeštajne kapacitete, danas ih ima sasvim dovoljno, od hotela sa više zvezdica do brojnih vila sa apartmanima i privatnih kuća i stanova za izdavanje. Većina objekata ima moderno uredjene apartmane i sobe, sa saunama, medicinskom negom, parkingom, bežičnim internetom.\nSokobanja se nalazi u jugoistočnoj Srbiji, u podnožju planine Ozren, udaljen 230 kilometara od Beograda a od Niša 60 kilometara.\nU Sokobanji mogu da se obiđu brojne crkve u blizini, posete ostaci impozantnog srednjovekovnog utvrdjenja Soko-grada.\nZa nešto mlađe goste postoje i dodatni sadržaji od brojnih restorana i kafana, kafića i diskoteka, picerija. Gosti se mogu baviti lovom, ribolovom, posetiti okolna seoska domaćinstva, uživati u vazduhu koji je idealan za opstrukcije disanja. U banji se u okviru kulturnog leta održavaju brojni muzički koncerti, pozorišne predstave, književne večeri, izložbe. Ponudu upotpunjuju i brojne sportske manifestacije i takmičenja, kao i akvapark sa svim pratećim sadržajima. Svi posetioci uživaju u banjskim parkovima i šetalištima. Sokobanja je mesto koje će vam okrepiti i telo i duh,koje ima sve što je potrebno za oporavak, odmor i zabavu, iz koje će te uvek odlaziti nasmejani i podmladjeni.\nDec - Feb - Jan - Mar - Nov Sokobanja\nVila Banjica Vila Banjica je objekat na ekskluzivnoj lokaciji! Nalazi se u parku Banjica, a većina studija i apartmana ima direktan pogled na jedan od najlepših i najuređenijih ...\nCena od: 2200 rsd\tPročitaj više\nAvg - Dec - Feb - Jan - Mar - Nov - Apr - Jul Sokobanja\nVila Breza – Sokobanja\nVila Breza je objekat renoviran za letnju sezonu 2020. i prve goste primiće u julu mesecu. Smeštena je na odličnoj lokaciji, u najlepšoj ulici u Sokobanji, čuvenoj ulici Breza, ...\nCena od: 3000 rsd\tPročitaj više


Uspješna poslovna žena Aida Džakmić: Ovo više nije samo porodični biznis – Kakanj-X\nUspješna poslovna žena Aida Džakmić: Ovo više nije samo porodični biznis\nNa 19 srp, 2019 205\nPosljednjih mjeseci veliki broj firmi je ugašeno i stotine Bosanaca i Hercegovaca su ostale bez posla. Mnogi od njih bolje sutra za sebe i svoje porodice potražit će u inostranstvu. Informacije o razvoju malih firmi i širenju proizvodnje svakako su nešto najljepše što se može desiti u našoj zemlji.\nJedan svijetao primjer porodičnog biznisa koji je prerastao u uspješnu firmu dolazi iz Sarajeva. Naime, firma Posteljine.ba danas je u glavnom gradu BiH u Titovoj ulici otvorila svoje peto prodajno mjesto.\n– Ponosni smo na sve što smo postigli u pet godina postojanja. Sve je krenulo kao porodična firma, a iz godine u godinu imamo sve više zaposlenih. Svaki od njih je kao dio naše porodice, što pokazuju i rezultati koje postižemo. Svi uposlenici svoje zadatke ispunjavaju sa dosta ljubavi. Zadovoljna lica mušterija koje nam se vraćaju najbolji su dokaz da smo na pravom putu – kaže direktorica firme Aida Džakmić.\nOva uspješna poslovna žena ističe da uspjeh nije došao preko noći i da otvaranje svake nove radnje i radnih mjesta zahtjeva još više rada.\n– Pored radnje u Titovoj ulici, naši proizvodi se mogu kupiti u našoj radnji u BBI Centru 3. sprat, BTC Merkur Otoka 2. sprat, te u prodavnicama koje se nalaze u Mula-Mustafe Bašeskije do br. 107 i na Ilidži u ulici Harisa Merzića br. 16. Sve je počelo kao online shop putem kojeg se prodavala dječija odjeća. Posteljine smo jednog dana u ponudu uvrstili čisto kao eksperiment i zahvaljujući dugogodišnjem iskustvu u radu sa tekstilom one su brzo postale naš glavni proizvod. Danas u ponudi imamo kompletan asortiman kućnog tekstila i hotelski program (posteljine, zavjese, peškire, prekrivače, jorgane…). Pored pet maloprodajnih jedinica u Sarajevu imamo tri online shopa na Facebooku Posteljine ba, Zavjese by Posteljine ba i Posteljine Delux – ističe Aida.\nOva firma ima i svoju proizvodnju u glavnom gradu BiH koja je posljednjih godina svojim kvalitetom pronašla put do brojnih hotela, motela, apartmana u našoj zemlji.\n– Želimo naš proizvod u što većem broju objekata. Stvarno moramo istaći odličnu saradnju sa vlasnicima hotela, motela i apartmana u cijeloj Bosni i Hercegovini, a glavna referenca nam nije što smo domaći proizvod, nego kvalitet. Ljudi su to prepoznali i sve nam više ukazuju svoje povjerenje – kaže na kraju Aida Džakmić koja dodaje da se broj njihovih uposlenika udvostručio u odnosu na isti period prošle godine.


Zvanična odluka Međunarodnog olimpijskog komiteta tim povodom i dalje nije poznata.\nPodsjetimo, najznačajnija sportska manifestacija trebalo je da se održi na predstojećeg ljeta, ali je na kraju odložena zbog sveopšteg haosa u vezi sa pandemijom virusa korona.\nDosad je učešće na Olimpijskim igrama obezbijedilo 6.200 sportista.


Anketa studenata Fakulteta poslovne ekonomije - studijski program Poslovna informatika :: Grad Bijeljina ::\nU skladu sa strateškim opredjeljenjem da do 2030. godine Bijeljina postane GRAD BUDUĆNOSTI, Gradska uprava Grada Bijeljina priprema i realizuje niz programa, projekata i aktivnosti kojima stvara preduslove za održivi privredni, društveni i ekološki razvoj.\nU 2020. godini, Grad Bijeljina je dobio priznanje i proglašen je kao lider (od ukupno 21 JLS) u kategoriji koja se odnosi na uključivanje građana i civilnog društva u procese donošenja odluka na lokalnom nivou, te se praksa anketiranja nastavlja i u 2021. godini.\nVrijeme sprovođenja istraživanja: od 09.02.2021. do 09.03.2021. godine;\nMetod: Elektronski (putem linka);\nInstrument: Za potrebe istraživanja kreirana je anketa – osam pitanja;\nCilj istraživanja: Učešće građana u procesu donošenja odluka u Gradu Bijeljina i unapređenja života na području Grada sa akcentom na pružanje podrške IT sektoru;\nUzorak: Anketirani su studenti Fakulteta poslovne ekonomije Bijeljina sa smjera Poslovna informatika. Ukupan broj anketiranih studenata 33.\nAnaliza rezultata anketiranja studenata Fakulteta poslovne ekonomije - studijski program Poslovna informatika 140.23KB