32.vijecnik: veljače 2019\nKomšić bi prvo sebe trebao preispitati pa onda akademsku zajednicu u BiH\nNa adresu bloga 32.vijećnik stiglo je reagovanje na tekst "Može li akademska zajednica ovakva kakva jeste i hrvatski član predsjedništva Komšić odbraniti suverenitet BiH?" Reagovao je Hasan Kreho, građanski aktivista, aktivni učesnik javnih rasprava po pitanju Sutorine. Njegovu reakciju prenosim u cjelosti.\nI ovo građani trebaju da znaju.\nKomšić bi prvo sebe trebao preispitati pa onda akademsku zajednicu u BiH i građanima BiH objasniti svoju ulogu oko Sutorine jer nije bio "nazočan" 24.11. 2015. na 20. sjednici Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH kada se glasalo o davanju saglasnosti za ratifikaciji Ugovora o državnoj granici između Bosne i Hercegovine i Crne Gore.\nMoram podsjetiti građane da je navedeni Komšić bio i predsjednik Ustavno pravne komisije pri Zastupničkom domu što ga dovodi u još veći fokus odgovrnosti kada je BiH radi takvih poslanika i sličnih u svom pristupu glasanju izgubila 83,7 kvadratnih kilometara teritorije i drugi izlaz na Jadransko more.\nNapominjem da će kad-tad saznati ko je sve dobio "hediju" za lobiranje poslanika u Zastupničkom domu ako se zna da je MIlo uložio 35 miliona eura da se otme Sutorina od BiH i pored toga što je u gruntovnim knjigama i dan-danas Sutorina dio Bosne i Hercegovine.\nKnjige su izuzete za vrijeme Jugoslavije i prebačene iz Trebinja u opštinu Herceg Novi u Crnoj Gori.\nPoslanici Skupštine Crne Gore nikada nisu dobili odgovor od Mila Đukanovića na poslaničko pitanje " kome je sve Milo od utrošenih 35 miliona eura udjelio za glasanje i lobiranje za Sutorinu.\nI jedan visokotiražni dnevni list je dobio eurića da piše kao što je pisao da je Sutorina kao crnogorska "očiju mi sokolovih" kako znaju da se kunu đetići.\nOvo da je Komšić uradio kao član sabora Hrvatske , Skupštine Srbije ili Crne Gore pitanje bi bilo šta bi bilo s njim i koje bi posljedice imao po sebe.\nLubav i pratriotizam se dokazuju pozitivnim djelima a ne šupljom pričom kako to decenijama rade političari u BiH a građani nikada da skontaju da ih jedni te isti varaju i u tome im život prođe.\nu 18:39:00 Nema komentara:\nItalijanske vlasti pozvale Kasumovića da modernizuje "krivi toranj"!\nGradonačelnik Kasumović i njegovi simpatizeri ne kriju zadovoljstvo modernizacijom Zenice i uklanjanju starih satova. Gradska uprava Zenice na čelu s Kasumovićem se nada da će Zeničani uz rečenicu "Nađemo se kod sata" na ovim lokacijama stvarati nove uspomene i poznanstva.\nNakon što su uklonjeni stari satovi iz centra Zenice, a građani razočarano posmatrali tu situaciju, na istim mjestima su postavljeni moderni satovi s LED osvjetljenjem. Informacija da je Gradska uprava Zenice nakon uspješne javne nabavke za potrebe grada kupila šest javnih satova ukupne vrijednosti blizu 98.000 KM otišla je čak do Italije.\nTamošnje vlasti su spremne dati gradonačelniku Kasumoviću sve ovlasti da im riješi "krivi toranj", da ga ispravi i modernizuje na najbolji mogući način, kako samo on umije.\nGradonačelnik ne krije zadovoljstvo "sve ću ja to vama završit", kratko je prokomentarisao za talijanski list Corriere della Sera.\nItalijanski zvonik u Pisi je trebalo da bude potpuno vertikalan, ali je počeo da se krivi neposredno posle početka izgradnje tornja u avgustu 1173. godine. Visina tornja od zemlje do niže strane je 55.86 metara, a od zemlje do više strane je 56.7 metara. Debljina zidova pri dnu je 4.09 m, a pri vrhu 2.48 m. Toranj je iskrivljen za 5,5%. Težina tornja je procjenjena na oko 14,453 tona. Zvonik ima 294 stepenika.\nu 06:29:00 Nema komentara:\nHoće li gradonačelnik Kasumović uspjeti u namjeri uništavanja Komgrada-Ze?\nZahvaljujući gradonačelniku i njegovom ortaku iz preduzeća Špic beton na čijoj dizalici je visio njegov bilbord uskoro ćemo se riješiti preduzeća Komgrad- Ze. Riješit ćemo ga se u korist Špic betona, čiji vlasnik je po dolasku na vlast Kasumovića pisao pismo kako se ovom preduzeću mimo tendera daju poslovi po 300% većim cijenama od uobičajenih, što je naravno velika izmišljotina. Polazeći od te informacije gradonačelnik već drugu godinu svog mandata pokušava uništiti to preduzeće i naći način izlaska ili iznošenja 35% dionica Grada iz te kompanije ali mu je za takav čin potrebna saglasnost Gradskog vijeća. Naime, gradonačelnik je pokrenuo procedure izlaska Grada iz društva Komgrad-Ze i navodnu prodaju svog udjela u tom preduzeću pod izgovorom da preduzeće ne donosi dobit Gradu. Pri tome je na sjednici vijeća zaboravio reći koliku dobit je Grad imao u slučaju "Alba". Znajući da je za vrijeme prethodnog ugovora s "Albom" otišlo skoro 5 miliona maraka budžetskog novca skrenuo je pažnju javnosti na Komgrad-Ze. Počevši od 2011.godine kada je formirano ovo mješovito preduzeće s ciljem rješavanja radnopravnog statusa tadašnjeg posrnulog Komrada i brzog i efikasnog obavljanja poslova na zimskom i ljetnom održavanju puteva vijećnici su se izjasnili još jednom 2015.godine. Konstatovali su da je preduzeću porasla vrijednost i donijeli aneks ugovora o načinu utvrđivanja cijena kod izvođenja radova. Gradonačelniku Kasumoviću nije ni to bilo dovoljno te je u 2017.godini ponovo stavio pred vijeće preispitivanje odluke o javno-privatnom partnerstvu kada su vijećnici ponovo potvrdili svoju prethodnu odluku i naravno konstatovali daljnji rast vrijednosti kapitala i zaposlenost 75 radnika. Godinu poslije gradonačelnik ponovo insistira na preispitivanju vijećnićke odluke kao da su vijećnici zaista debili ili mutave, šišteće plovke i ne znaju da li ovom gradu treba brzi gradski servis koji garantuje zaposlenost za 75 radnika, građana ovog grada. Vala zainatio se baš, kao da mu nije dovoljno gubitaških preduzeća u gradu i onoga što bi uslijedilo raskidom ugovora. Naime, raskidom ugovora prestaje obaveza zaposlenosti 75 radnika a među njima i preostali dio preuzetih radnika bivšeg Komrada.\nHoće li gradonačelnik Kasumović uspjeti u namjeri uništavanja Komgrada-Ze čime bi došlo do raskida međusobno ugovornih obaveza i otpuštanja radnika? Zavisi od mudrosti, hrabrosti i odvažnosti gradskih vijećnika koji su se do ovog momenta u više navrata izjašnjavali da su na strani radnika.\nS tim u vezi ponovit ću...\nAko je istina ono što gradonačelnik tvrdi tj.ako od preduzeća Komgrad-Ze nema godišnje dobiti i nije zainteresovan za 35% dionica u toj firmi neka ih proda meni. Dat ću ja 3.500 koliko je opština Zenica 2011.godine uložila u to preduzeće. Dakle, ako po njegovom nije bilo dobiti, preduzeće, odnosno dio osnivačkog udjela u tom preduzeću ostao je isti. Evo tri i po hiljade, daj meni dionice Komgrada. Naravno, ubleha će se izvući i reći kako to ne može tako. Ono što bi trebalo biti jasno i njemu i vijećnicima i široj javnosti da o tome odlučuju vijećnici a ne gradonačelnik. I pticama na grani jasno je šta je povod njegovom insistiranju na prodaji dionica grada u tom preduzeću. Ljudima koji nisu u toku bilo bi jasnije zašto insistira kada bi se prisjetili na čijoj je dizalici visilo strašilo u toku predizborne kampanje.\nu 17:42:00 Nema komentara:\nMože li akademska zajednica ovakva kakva jeste i hrvatski član predsjedništva Komšić odbraniti suverenitet BiH?\nČitam juče u elektronskim medijima kako je Komšić pozvao akademsku zajednicu BiH u odbranu suvereniteta BiH iako je svjestan kao i mnogi da akademska zajednica "gleda svoja posla".\n“Kao što je dužnost nas političara da branimo suverenitet i teritorijalni integritet države Bosne i Hercegovine, isto tako je dužnost akademskih djelatnika da sudjeluju u javnoj diskusiji i brane pravo BiH na njeno postojanje kao jedinstvene i nedjeljive države”, zaključio je Komšić.\nPodsjećam, potpredsjednik Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti (HAZU BiH) Božo Žepić rekao je u intervjuu za Večernji list da smatra kako bi Bosna i Hercegovina mogla opstati i biti funkcionalna, samoodrživa i demokratski uređena država, prije svega na formuli “tri republike.”\nRekao, što ne znači nužno da za nešto što je neko rekao oblačimo vojne uniforme. Prije svega, ako je zaista dužnost bh političara da brane suverenitet i teritorijalni integritet države Bosne i Hercegovine zašto se na svakom koraku pokušava iskoristiti nečija izjava za dizanje tenzija? Zato što to istim tim političarima odgovara. Željko Komšić je imao priliku svoju političku stranku staviti u odbranu suvereniteta ali nije. Nije, jer bi ga akademska zajednica proglasila izdajnikom socijaldemokratije ili pak smećem, kao u slučaju poznate zeničke političarke i zato mu ne preostaje ništa drugo do medijsko isticanje i poziv u pomoć akademske zajednice iako je svjestan da zajednica neće dupetom mrdnuti.\nAko je dužnost akademskih djelatnika da sudjeluju u javnoj diskusiji i brane pravo BiH na njeno postojanje kao jedinstvene i nedjeljive države zašto su se ti akademski djelatnici ušutili k'o najveće hinje dozvolivši ljudima (ološu po struci) da govore umjesto njih? Jedan od primjera je Zenica, grad u kojem su se posvađali urbani Babinski sliv i ruralni Nemilski sliv i na površinu isplivali uglavnom ljudi sa (ne)poznatim vokabularom koji do sad nismo često slušali. Ušutili su se zato što su sve svoje radnosposobne članove porodice pozapošljavali preko istih tih političara koji 25 godina pozivaju na odbranu suvereniteta fizički podjeljene države. "Akademska zajednica", to su isti oni sebični učenici koji su u vrijeme školovanja zaklanjali rukom kontrolne radove da slučajno neki slabiji učenik ne bi mogao prepisati njegove odgovore. Zašto bi sad bili drugačiji, bolji ljudi.\nAkademska zajednica, to su ljudi poput Zvjezfana Turkića iz asocijacije arhitekata koji ovih dana raspisuju anketu za najbolje idejno rješenje poslovnog centra u malinjaku gradonačelnikove supruge. Njih poziva u odbranu suvereniteta!? Ma hajte molim vas. Oni koji su odista branili suverenitet ili su pod zemljom ili na rubu siromaštva.\nUz svo poštivanje Komšićevih ratnih zasluga priznat ćete da je po srijedi još jedna populistička izjava naročito ako uzmemo u obzir da su sve socijaldemokratske stranke, između ostalih i njegova, odbile učešće u vlasti gdje bi svojim zalaganjem najbolje pokazali kako se brani suverenitet i teritorijalni integritet.\nNa kraju, vratimo se naslovu teksta. Može li akademska zajednica ovakva kakva jeste i hrvatski član predsjedništva Komšić odbraniti suverenitet BiH? Ne mogu, ali ne smeta. Podanici iz akademske zajednice će biti podanici, bila ona cijela ili iz tri - četiri dijela.\nu 09:28:00 Nema komentara:\nAsocijacija arhitekata po Kasumovićevom zadatku radi na uređenju malinjaka!?\nGrad Zenica je u fazi pripreme arhitektonsko-urbanističkog konkursa za rješenje novog ulaza u grad sa južne strane – poslovno-rekreativno-turističke zone Zenica Jug. Ova lokacija se nalazi na ulazu u Grad Zenica sa južne strane, u malinjaku gospođe Mersije Kasumović, odmah nakon isključenja sa koridora VC, direktno uz magistralnu saobraćajnicu M17.\nDakle, asocijacija arhitekata ima zadatak da u malinjaku gradonačelnika Kasumovića, odnosno njegove supruge napravi poslovno-turističku zonu s tim što će na samom početku uraditi\nanketu koja je objavljena na njihovoj zvaničnoj web.stranici i fejsbuk profilu. U međuvremenu, na adresu asocijacije stigla su pomalo nezgodna pitanja iz struke. Od strane čovjeka koji se zalaže za zakonitost kod donošenja prostornih, urbanistickih i regulacionih planova.\nU nastavku teksta pročitajte koja su to pitanja.\nPiše: Boris Britvar, arhitekta\nANKETNA PITANJA ZA AABH\n- Da li je AABH zadužena za promicanje stručnih načela i Zakona BiH iz oblasti prostornog planiranja ili za udovoljavanje "vizionarskih" ideja gradonačelnika?\n- Da li je AABH poznato da grad Zenica nema Prostorni plan, da nema Urbanistički plan, da nema ni jedan strateški dokument koji definira osnovne parametra urbanog razvoja kao neizostavan segment prostornog planiranja?\n- 01.08.2017.godine AABH je uputila dopis Općini Trnovo sa decidnim primjedbama na Nacrt Urbanističkog projekta "Poslovno-sportski centar Trnovo" u smislu zahtjeva za poštivanje procedura utvrđenih Zakonom o prostornom uređenju i građenju i Uredbe o jedinstvenoj metodologiji za izradu dokumenata prostornog uređenja. https://aabh.ba/javna-rasprava-poslovno-sportski-centar-trnovo/\nZašto se u Zenici ne poštuju ti isti zakoni? Da li je Općina Trnovo na nekom drugom kontinentu ili je u istoj državi kao Zenica?\n- Koji je pravni okvir na temelju kojeg se namjerava raspisati konkurs uz napomenu da Gradsko vijeće, kao jedini nadležan organ, nikada nije donijelo odluku po tom pitanju?\n- Niti u zakonskoj, a niti u stručnoj terminologiji ne postoji termin POSLOVNO-REKREATIVNO-TURISTIČKA ZONA, i zašto na našem jeziku piše da je riječ o PRT ZONI, a na engleskom jeziku COMMERCIAL & BUSINESS ZONE? Građanima Zenice je sasvim jasno da je riječ o paravanu za izgradnju šoping centra na zemljištu u vlasništvu gradonačelnika. Da li je to adekvatna namjena za posljednji "komad" zemljišta koji Zenica ima?\n- Da li je AABH poznato da je grad Zenica iznimno oskudna građevinskim zemljištem i da je shodno tome neophodno voditi računa o svakom centimetru kvadratom?\nKonkurs DA, ali na temelju principa struke i Zakona BiH, a ne po zahtjevima investicijskog urbanizma i na štetu budućih generacija Zenice.\nNevjerovatna je činjenica da AABH na ovaj način daje podršku nezakonitom radu Gradske uprave Zenica.\nIstorijski sporazum za (ne)kvalitetno uređenje cesta?\nUrađeno u novembru prošle godine. Ne znam da li se neko slikao po završetku gradnje niti je u ovom momentu to bitno.\nBitno je da vidite kako izgleda ta cesta nakon 3 mjeseca.\nRadi se o prvobitnoj zeničkoj zaobilaznici Banlozi - Vranduk u sklopu projekta rekonstrukcije tunela Vranduk II i mostova Bosna IV i V na magistralnoj cesti M17.\nPodsjećam, prema prvobitnom projektu širina ceste je trebala biti 6 metara a debljina asfalta 6 cm. Iako su predstavnici lokalne zajednice i građanski aktivisti upozoravali na posljedice izmjenjenog projekta prema kojem je širina puta smanjena na 3 metra a debljina asfalta na cca 3 cm niko od odgovornih se nije obazirao.\nInvestitor je masakriranjem projekta izvođaču radova omogućio znatno manja ulaganja u zaobilaznicu.\nU projektu je predviđen i potporni zid dužine cca 70 m i visine od 5 do 8 metara na lokalnoj cesti i sanaciji asfalta cca. 9.000 m2 te proširenje lokalnog mosta da bi teški promet mogao imati potrebni radijus za skretanje na lokalnoj cesti.\nU međuvremenu zaobilaznica Vranduk - Banlozi se više ne koristi a gradonačelnik je navodno postigao "istorijski sporazum" o prijateljskom okruženju sa preduzećem Ceste Federacije BiH.\nPotpisani dokument tretira redovno održavanje i hitne sanacije na svim saobraćajnicama na koje će se preusmjeravati saobraćaj u toku izvođenja radova na Projektu, sanacija i rekonstrukcija regionalnih saobraćajnica, lokalnih cesta i gradskih ulica na području Grada Zenica te realizaciju drugih projekata iz nadležnosti JP Ceste Federacije BiH, a koji su od interesa za lokalnu zajednicu i Grad Zenica.\nAferim za postignuti sporazum, međutim, ako će nam i ubuduće ovako kvaltiteno uređivati ceste daj da taj sporazum nazovemo "ko će kome ako neće svoj svome".\nu 16:50:00 Nema komentara:\nNovi kandidati za radno predsjedništvo Skupštine ZDK\nSkupština Zeničko-dobojskog kantona usvojila je prijedlog odluke o osnivanju novih skupštinskih komisija, jer je u međuvremenu došlo do promjene političkih odnosa te uspostave nove parlamentarne većine koju predvodi SDA.\nKasumović mu pred svjedocima nudio funkciju u zamjenu za šutnju?!\nPrema riječima Borisa Britvara, jednog od istaknutih aktivista po pitanju nezakonitosti kod donošenja Prostornog plana i kontraverznog rebalansa budžeta za 2018.godinu Kasumovićeve optužbe na današnjoj sjednici Gradskog vijeća i dovođenje Britvara u vezu sa HDZ-om moglo bi završiti na sudu. Mislim, ukoliko se ispostavi da su Britvarove tvrdnje istinite, a što je veoma lako utvrditi obzirom da postoje živi svjedoci, svakao bi trebalo završiti na sudu, jer se radi o nuđenju mita.\nUkoliko Kasumović ne uputi javno izvinjenje, Britvar tvrdi da će podići tužbu.\nNa društvenoj mreži fcb.putem svog naloga Britvar je napisao i otvoreno pismo gradonačelniku Zenice. Pismo prenosim u cjelosti, bez ijedne izmjene.\n𝐎𝐓𝐕𝐎𝐑𝐄𝐍𝐎 𝐏𝐈𝐒𝐌𝐎 𝐆𝐑𝐀𝐃𝐎𝐍𝐀Č𝐄𝐋𝐍𝐈𝐊𝐔 𝐙𝐄𝐍𝐈𝐂𝐄\nu skladu sa Vašim izjavama na današnjoj sjednici Gradskog vijeća u okviru razmatranja prijedloga Odluke o pristupanju izradi Regulacionog plana "Trg Alije Izetbegovića" želim skrenuti pažnju na izrečene neistine i uvrede na moju adresu.\nPoznata mi je činjenica da je demokratska procedura u Zenici savršenstvo jednostavnosti, Vi g.Gradonačelniče predložite svoju listu želja, Gradski vijećnici dignu ruku(obično "lijevu") i tako počinje i završava Zakon i demokracija koju plaćaju građani iz Budžeta Grada.\nBritvar: Krajnje je sramotna činjenica da Gradska uprava razvoj četvrtog grada u BiH zasniva na standardima i dokumentima iz prošlog vijeka\nURBANISTIČKE IGRE BEZ GRANICA\nPiše Boris Britvar\nPosljednje dvije godine upozoravam na manipulacije i nezakonite radnje u oblasti urbanizma u Zenici, ali još uvijek nije utvrđena odgovornost bilo koga za urbanistički haos i devastaciju grada.\nNedavno su građani, na javnoj raspravi, otvoreno izrazili svoj negativan stav prema Regulacionim planovima predloženim od strane Gradske uprave, a nakon podnošenja inicijative za autentično tumačenje donesenih odluka izrada pomenutih planova je zaustavljena kao nezakonita.\nUsprkos svemu, Gradska uprava na sljedećoj sjednici Gradskog vijeće ponovo predlaže donošenje odluke o pristupanju izradi novog Regulacionog plana, a ovaj put je riječ o Trgu Alije Izetbegovića. Zakonom o prostornom uređenju i građenju, kao i Uredbom o jedinstvenoj metodologiji izrade dokumenta prostornog uređenje je jasno propisano da je plan šireg područja, tj. Prostorni ili Urbanistički plan temelj za izradu detaljnih, tj. Regulacionih planova.\n𝐊𝐚𝐨 š𝐭𝐨 𝐳𝐧𝐚𝐦𝐨 𝐙𝐞𝐧𝐢𝐜𝐚 𝐧𝐞𝐦𝐚 𝐧𝐢𝐭𝐢 𝐏𝐫𝐨𝐬𝐭𝐨𝐫𝐧𝐢, 𝐧𝐢𝐭𝐢 𝐔𝐫𝐛𝐚𝐧𝐢𝐬𝐭𝐢č𝐤𝐢 𝐩𝐥𝐚𝐧, 𝐭𝐞 𝐣𝐞 𝐬𝐚𝐦𝐢𝐦 𝐭𝐢𝐦 𝐝𝐨𝐧𝐨š𝐞𝐧𝐣𝐞 𝐨𝐯𝐚𝐤𝐯𝐞 𝐨𝐝𝐥𝐮𝐤𝐞 𝐧𝐞𝐳𝐚𝐤𝐨𝐧𝐢𝐭𝐨.\nTvrdnja Gradske uprave da je pravni osnov za donošenje odluke Urbanistički plan iz 1983.godine jednostavno nezakonita i sramotna iz najmanje dva razloga:\n- Dokumenti prostornog uređenja(Urbanistički plan) se prema Zakonu donose za maksimalni period od 20 godina, a pomenuti Urbanistički plan je star 35 godina i kao takav van snage već 15 godina.\n- Krajnje je sramotna činjenica da Gradska uprava razvoj četvrtog grada u BiH zasniva na standardima i dokumentima iz prošlog vijeka.\nRaspisivanje konkursa za idejno rješenje Trga Alije Izetbegovića je samo pokušaj da se šarenim sličicama stvori privid rada na epohalnim projektima za grad, a stvarnost je nažalost sasvim drugačija.\nPomenuti konkurs je također raspisan nezakonito obzirom da je temeljem Statuta Grada jedino Gradsko vijeće nadležno za donošenje odluka o razvojnim, prostornim i urbanističkim planovima i programima, ali ta odluka nikad nije donesena iako se ova aktivnost finansira iz budžeta grada ???\n𝐕𝐣𝐞𝐫𝐮𝐣𝐞𝐦 𝐝𝐚 𝐠𝐫𝐚𝐝𝐬𝐤𝐢 𝐯𝐢𝐣𝐞ć𝐧𝐢𝐜𝐢 𝐧𝐞ć𝐞 𝐩𝐫𝐢𝐡𝐯𝐚𝐭𝐢𝐭𝐢 𝐦𝐚𝐧𝐢𝐩𝐮𝐥𝐚𝐜𝐢𝐣𝐞 𝐆𝐫𝐚𝐝𝐬𝐤𝐞 𝐮𝐩𝐫𝐚𝐯𝐞, 𝐭𝐞 𝐝𝐚 ć𝐞 𝐠𝐥𝐚𝐬𝐚𝐭𝐢 𝐩𝐫𝐨𝐭𝐢𝐯 𝐨𝐝𝐥𝐮𝐤𝐞 𝐢 𝐳𝐚𝐡𝐭𝐢𝐣𝐞𝐯𝐚𝐭𝐢 𝐩𝐨š𝐭𝐢𝐯𝐚𝐧𝐣𝐞 𝐬𝐭𝐫𝐮č𝐧𝐞 𝐢 𝐳𝐚𝐤𝐨𝐧𝐬𝐤𝐞 𝐩𝐫𝐨𝐜𝐞𝐝𝐮𝐫𝐞 𝐮 𝐩𝐫𝐨𝐜𝐞𝐬𝐮 𝐝𝐨𝐧𝐨š𝐞𝐧𝐣𝐚 𝐝𝐨𝐤𝐮𝐦𝐞𝐧𝐚𝐭𝐚 𝐩𝐫𝐨𝐬𝐭𝐨𝐫𝐧𝐨𝐠 𝐮𝐫𝐞đ𝐞𝐧𝐣𝐚.\n𝐙𝐄𝐍𝐈𝐂𝐀 𝐙𝐍𝐀, Ž𝐄𝐋𝐈 𝐈 𝐌𝐎Ž𝐄 𝐁𝐎𝐋𝐉𝐄.\nu 19:38:00 Nema komentara:\nP𝐫𝐢𝐣𝐞𝐝𝐥𝐨𝐠 𝐩𝐫𝐨𝐝𝐮ž𝐞𝐧𝐣𝐚 ugovora 𝐬𝐚 𝐀𝐥𝐛𝐚 𝐙𝐞𝐧𝐢𝐜𝐚 𝐣𝐞 𝐚𝐩𝐬𝐨𝐥𝐮𝐭𝐧𝐨 𝐧𝐞𝐳𝐚𝐤𝐨𝐧𝐢𝐭!?\n"P𝐫𝐢𝐣𝐞𝐝𝐥𝐨𝐠 𝐩𝐫𝐨𝐝𝐮ž𝐞𝐧𝐣𝐚 ugovora 𝐬𝐚 𝐀𝐥𝐛𝐚 𝐙𝐞𝐧𝐢𝐜𝐚 𝐣𝐞 𝐚𝐩𝐬𝐨𝐥𝐮𝐭𝐧𝐨 𝐧𝐞𝐳𝐚𝐤𝐨𝐧𝐢𝐭", kaže Boris Britvar, na proteklim izborima nosilac liste Naše stranke za Federalni parlament. Podsjećam, na sjednici Gradskog vijeća planiranoj u ponedeljak, između ostalog, odlučivat će se o produženju ugovora sa mješovitom kompanijom Alba Zenica. Jedinstvenom preduzeću kakvog nema nigdje, ni u Hrvatskoj, ni u Srbiji, niti u BiH, samo u Zenici. Preduzeću, kojem je za vrijeme trajanja prethodnog ugovora iz budžeta isplaćeno cca 5.miliona maraka "onako". Džaba, besplatno... No, u nastavku članka pročitajte zašto Britvar tvrdi da je P𝐫𝐢𝐣𝐞𝐝𝐥𝐨𝐠 𝐩𝐫𝐨𝐝𝐮ž𝐞𝐧𝐣𝐚 ugovora 𝐬𝐚 𝐀𝐥𝐛𝐚 𝐙𝐞𝐧𝐢𝐜𝐚 "𝐧𝐞𝐳𝐚𝐤𝐨𝐧𝐢𝐭".\n𝐆𝐑𝐀𝐃𝐒𝐊𝐀 𝐔𝐏𝐑𝐀𝐕𝐀 𝐑𝐀𝐃𝐈 𝐔 𝐊𝐎𝐑𝐈𝐒𝐓 𝐍𝐀Š𝐄 Š𝐓𝐄𝐓𝐄\nPosljednjih 20 godina smo svjedoci svih negativnosti i posljedica ugovora sa Alba Zenica, a za sljedeću sjednicu Gradskog vijeća, Gradska uprava predlaže produženje tog istog ugovora za još 20 godina.\nSpisak primjedbi je jako dug, ali ću ovom prilikom samo reći neke koje se odnose na poštivanje Zakona BiH.\n1. Rješenjem Gradonačelnika od 30.04.2018.godine je formirana radna grupa za izradu prijedloga produženja ugovora o obavljanju komunalnih djelatnosti između Grada Zenice i Alba Zenica. Gradonačelnik nije imao ovlaštenje potpisati ovakvo rješenje, a da nije izvršena analiza dosadašnjih rezultata na temelju kojih bi Gradsko vijeće moglo donijeti odluku o provođenju daljnjih aktivnosti.\n𝐑𝐣𝐞š𝐞𝐧𝐣𝐞 𝐣𝐞 𝐧𝐞𝐳𝐚𝐤𝐨𝐧𝐢𝐭𝐨 𝐨𝐛𝐳𝐢𝐫𝐨𝐦 𝐝𝐚 𝐨𝐝𝐥𝐮𝐤𝐮 𝐨 𝐞𝐯𝐞𝐧𝐭𝐮𝐚𝐥𝐧𝐨𝐦 𝐩𝐫𝐨𝐝𝐮ž𝐞𝐧𝐣𝐮 𝐮𝐠𝐨𝐯𝐨𝐫𝐚 𝐬𝐚 𝐀𝐥𝐛𝐚 𝐙𝐞𝐧𝐢𝐜𝐚, 𝐭𝐞𝐦𝐞𝐥𝐣𝐞𝐦 𝐒𝐭𝐚𝐭𝐮𝐭𝐚 𝐆𝐫𝐚𝐝𝐚, 𝐦𝐨ž𝐞 𝐝𝐨𝐧𝐢𝐣𝐞𝐭𝐢 𝐬𝐚𝐦𝐨 𝐆𝐫𝐚𝐝𝐬𝐤𝐨 𝐯𝐢𝐣𝐞ć𝐞.\n2. U osnovnom Ugovoru iz 1998.godine piše da su osnivači zajedničke kompanije Alba International GmbH(60%), Općina Zenica(20%) i Komrad Zenica(20%).\n𝐆𝐝𝐣𝐞 𝐬𝐞 𝐢𝐳𝐠𝐮𝐛𝐢𝐨 𝐊𝐨𝐦𝐫𝐚𝐝 𝐙𝐞𝐧𝐢𝐜𝐚, 𝐭𝐨 𝐣𝐞 𝐭𝐚𝐣𝐧𝐚, 𝐢 𝐳𝐚š𝐭𝐨 𝐬𝐞 𝐮𝐨𝐩ć𝐞 𝐧𝐞 𝐩𝐨𝐦𝐢𝐧𝐣𝐮 𝐯𝐥𝐚𝐬𝐧𝐢č𝐤𝐢 𝐮𝐝𝐣𝐞𝐥𝐢 𝐮 𝐳𝐚𝐣𝐞𝐝𝐧𝐢č𝐤𝐨𝐣 𝐤𝐨𝐦𝐩𝐚𝐧𝐢𝐣𝐢 ???\n3. Usluge iz oblasti komunalne djelatnosti spadaju u domen Zakona o javnim nabavkama i Zakona o koncesijama, za što je Gradska uprava dužna raspisati javni natječaj, a ne dogovarati usluge sistemom neposredne pogodbe.\n𝐒𝐡𝐨𝐝𝐧𝐨 𝐧𝐚𝐯𝐞𝐝𝐞𝐧𝐨𝐦 𝐩𝐫𝐢𝐣𝐞𝐝𝐥𝐨𝐠 𝐩𝐫𝐨𝐝𝐮ž𝐞𝐧𝐣𝐚 𝐬𝐚 𝐀𝐥𝐛𝐚 𝐙𝐞𝐧𝐢𝐜𝐚 𝐣𝐞 𝐚𝐩𝐬𝐨𝐥𝐮𝐭𝐧𝐨 𝐧𝐞𝐳𝐚𝐤𝐨𝐧𝐢𝐭 !!!\n4. Predmetni ugovor, u cilju sprječavanja monopola, neophodno je razdvojiti na dva dijela i to:\n𝐀) 𝐔𝐠𝐨𝐯𝐨𝐫 𝐨 𝐩𝐫𝐢𝐤𝐮𝐩𝐥𝐣𝐚𝐧𝐣𝐮 𝐢 𝐩𝐫𝐞𝐫𝐚𝐝𝐢 𝐤𝐨𝐦𝐮𝐧𝐚𝐥𝐧𝐨𝐠 𝐨𝐭𝐩𝐚𝐝𝐚\n- Prikupljanje i odvoz čvrstog komunalnog i kabastog otpada iz stambenih objekata i poslovnih prostora\n- Pražnjenje korpi za ručni otpad\n- Uklanjanje divljih deponija na teritoriji grada\n𝐍𝐚𝐯𝐞𝐝𝐞𝐧𝐞 𝐚𝐤𝐭𝐢𝐯𝐧𝐨𝐬𝐭𝐢 𝐦𝐨𝐠𝐮 𝐛𝐢𝐭𝐢 𝐬𝐚𝐦𝐨 𝐩𝐫𝐞𝐝𝐦𝐞𝐭 𝐝𝐨𝐝𝐣𝐞𝐥𝐞 𝐤𝐨𝐧𝐜𝐞𝐬𝐢𝐣𝐞 𝐧𝐚 𝐨𝐝𝐫𝐞đ𝐞𝐧𝐢 𝐯𝐫𝐞𝐦𝐞𝐧𝐬𝐤𝐢 𝐩𝐞𝐫𝐢𝐨𝐝 𝐳𝐚 š𝐭𝐨 𝐣𝐞 𝐨𝐛𝐯𝐞𝐳𝐧𝐨 𝐫𝐚𝐬𝐩𝐢𝐬𝐢𝐯𝐚𝐧𝐣𝐞 𝐣𝐚𝐯𝐧𝐨𝐠 𝐧𝐚𝐭𝐣𝐞č𝐚𝐣𝐚.\n𝐁) 𝐔𝐠𝐨𝐯𝐨𝐫 𝐨 𝐩𝐫𝐮ž𝐚𝐧𝐣𝐮 𝐤𝐨𝐦𝐮𝐧𝐚𝐥𝐧𝐢𝐡 𝐮𝐬𝐥𝐮𝐠𝐚\n- Usluge zimske službe na gradskim ulicama\n- Usluge čišćenja i pranja gradskih ulica\n- Usluge održavanja zelenih površina\n- Usluge uređenja korita u užem gradskom području\n𝐍𝐚𝐯𝐞𝐝𝐞𝐧𝐞 𝐚𝐤𝐭𝐢𝐯𝐧𝐨𝐬𝐭𝐢 𝐦𝐨𝐫𝐚𝐣𝐮 𝐛𝐢𝐭𝐢 𝐩𝐫𝐞𝐝𝐦𝐞𝐭 𝐣𝐚𝐯𝐧𝐨𝐠 𝐧𝐚𝐭𝐣𝐞č𝐚𝐣𝐚 𝐫𝐚𝐬𝐩𝐢𝐬𝐚𝐧𝐨𝐠 𝐧𝐚 𝐛𝐚𝐳𝐢 𝐙𝐚𝐤𝐨𝐧𝐚 𝐨 𝐣𝐚𝐯𝐧𝐢𝐦 𝐧𝐚𝐛𝐚𝐯𝐤𝐚𝐦𝐚.\n5. Prijedlogom o produženju ugovora se predviđa potpisivanje godišnjih ugovora o pružanju komunalnih usluga, ali nije definirano ko je ovlašten za sklapanje tih ugovora. Zašto ???\n𝐓𝐞𝐦𝐞𝐥𝐣𝐞𝐦 𝐒𝐭𝐚𝐭𝐮𝐭𝐚 𝐆𝐫𝐚𝐝𝐚 𝐭𝐚𝐤𝐯𝐮 𝐨𝐝𝐥𝐮𝐤𝐮 𝐦𝐨ž𝐞 𝐝𝐨𝐧𝐢𝐣𝐞𝐭𝐢 𝐬𝐚𝐦𝐨 𝐆𝐫𝐚𝐝𝐬𝐤𝐨 𝐯𝐢𝐣𝐞ć𝐞 č𝐢𝐣𝐚 𝐬𝐞 𝐮𝐥𝐨𝐠𝐚 𝐬𝐯𝐣𝐞𝐬𝐧𝐨 𝐝𝐞𝐫𝐨𝐠𝐢𝐫𝐚..\n6. Prijedlogom je predviđeno da će Alba Group plc & Co. KG Berlin finansirati izgradnju i opremanje Centra za upravljanje otpadom u okviru kojeg se, u prvoj fazi, predviđa uspostava sortirnice i mehaničke prerade otpada, a u studiji o tehničko-ekonomskoj opravdanosti izgradnje sortirnice piše da te obaveze trebaju preuzeti Vlada FBiH, Vlada Ze-Do Kantona, Federalno Ministarstvo okoliša i turizma, Fond za zaštitu okoliša FBiH i drugi domaći i fondovi EU. Osim toga, ne postoji niti okvirna visina investicije kako za izgradnju i opremanje centra za upravljanje otpadom, tako niti za obezbjeđenje lokacije i potrebne infrastrukture, što je bilo moguće predvidjeti izradom feasibility studije. Na isti način je u osnovnom ugovoru iz 1998.godine bilo predviđeno da Alba Zenica finansira izgradnju deponije komunalnog otpada, što nikada nije ispunjeno ???\n𝐎č𝐢𝐠𝐥𝐞𝐝𝐧𝐚 𝐣𝐞 𝐭𝐞𝐧𝐝𝐞𝐧𝐜𝐢𝐣𝐚 𝐦𝐚𝐧𝐢𝐩𝐮𝐥𝐚𝐜𝐢𝐣𝐞, 𝐬𝐮𝐩𝐫𝐨𝐭𝐧𝐨 𝐢𝐧𝐭𝐞𝐫𝐞𝐬𝐢𝐦𝐚 𝐠𝐫𝐚đ𝐚𝐧𝐚 𝐙𝐞𝐧𝐢𝐜𝐞.\n7. Gradskim vijećnicima nije dostavljen kumulativni finansijski izvještaj za posljednjih 20 godina, niti informacija da li je ikada u gradski budžet uplaćena ijedna marka od dobiti zajedničke kompanije ???\n8. 𝐃𝐚 𝐥𝐢 𝐠𝐫𝐚𝐝𝐬𝐤𝐢 𝐯𝐢𝐣𝐞ć𝐧𝐢𝐜𝐢 𝐭𝐫𝐞𝐛𝐚𝐣𝐮 𝐩𝐫𝐢𝐡𝐯𝐚𝐭𝐢𝐭𝐢 𝐩𝐫𝐨𝐝𝐮ž𝐞𝐧𝐣𝐞 𝐨𝐬𝐧𝐨𝐯𝐧𝐨𝐠 𝐮𝐠𝐨𝐯𝐨𝐫𝐚 𝐤𝐨𝐣𝐢 𝐧𝐢𝐤𝐚𝐝𝐚 𝐧𝐢𝐬𝐮 𝐧𝐢𝐭𝐢 𝐯𝐢𝐝𝐣𝐞𝐥𝐢, 𝐚 𝐨𝐬𝐨𝐛𝐢𝐭𝐨 𝐚𝐤𝐨 𝐳𝐧𝐚𝐦𝐨 𝐝𝐚 𝐬𝐮 𝐩𝐫𝐢𝐣𝐞𝐝𝐥𝐨𝐠 𝐬𝐚č𝐢𝐧𝐢𝐥𝐢 𝐚𝐮𝐭𝐨𝐫𝐢 𝐢 𝐬𝐯𝐢𝐡 𝐨𝐬𝐭𝐚𝐥𝐢𝐡 š𝐭𝐞𝐭𝐧𝐢𝐡 𝐮𝐠𝐨𝐯𝐨𝐫𝐚 𝐳𝐚 𝐠𝐫𝐚𝐝 𝐙𝐞𝐧𝐢𝐜𝐮 ???\nVeliko je pitanje koliko će Zenicu koštati politička promocija anonimnih intelektualaca i njihova retrogradna vizionarska ideologija, te stoga upućujem apel gradskim vijećnicima da ne prihvate ovako štetan i nezakonit prijedlog, te da glasanje ne bude stvar političkog opredjeljenja i imaginarnih koalicija, nego poštivanje Zakona BiH i vlastite odgovornosti prema gradu Zenici.\nEko Forum: Zenica je zaista raj za strane investitore\nu 07:08:00 Nema komentara:\nCirkus oko sastavljanja vlasti u Bosni i Hercegovini inspirisalo je našeg Ibrahima da kaže koju o klovnovima koji nas na određen način "zabavljaju" bez obzira na posljedice koje će nam time donijeti. Njegov tekst prenosim u cjelosti.\nSvi pamtimo Čarlija Čaplina i njegove majstorije sa globusom , poigravajući se njime kao sa balonom koji svakoga trenutka može da pukne ako ga udari svojim pogrešnim dijelom tijela. Zato ga je i udarao onim najmekšim, svojom stražnjicom. Globus nije pukao i život je nastavio dalje da teče svojim tokom.\nPoslije se pojavi Čkalja kojemu je bilo zabranjeno ići na sahrane, jer sam pogled prisutnih prema Čkalji izazivao bi smijeh. Ali Čkalja je bio Čkalja samo na pozornici, nikako na ulici ili na drugom mjestu. Zamislimo samo Čkalju za govornicom u Parlamentu, na Kantonalnoj skupštini, na Gradskom vijeću...., ali Čkalja je zavisio od Paje samo na glumačkoj sceni, nikako u privatnom životu.\nI Čarli Čaplin i Čkalja su bili klovnovi na sceni ali samo na sceni. Nažalost poslije zadnjih izbora, na našim prostorima sa pozornice mnogi klovnovi se preseliše za govornice zauzimajući mjesta u vijećničkim, poslaničkim, delegatskim klupama. Za njima krenuše i šoumenke, voditeljice, novinarke. Sve poznata imena, reklo bi se, imena koja se nisu snašla u svom profesionalnom poslu, imena koja su blizu svom trećem dobu shvatila da su profulai profesiju, imena kojima je karijera izmakla, i okrenuli su se politici. Nastranu što su se okrenuli politici, ali su, onako klovnovski sebi utuvili u glavu da oni trebaju i da vode tu politiku, da budu na čelu, da drugi rade ono što im oni narede i ono što oni misle. Koriste tezu ,,demokratski centralizam" a zna se kako je on djelovao u prošlim vremenima. ,,Centralni demokratizam" bolje bi pristajao ovim klovnovima koji su do jučer svojim glupim klipovima zasmijavali samo one, pokazat će se na izborima, koji će glasati za njih. Narod će se sada zapitati, kako shvatati te političare koji su do jučer bili klovnovi, voditeljice čije su emisije obično bile gašene od strane urednika, ne mogu reći glumce jer niti jedan od klovnova nikada nije imao ozbiljnu ulogu, da li kao klovnove, kao glumce, kao novinare koji izvještavaju sa nekoga skupa, ili kao ozbiljne političare. Zamislite da su mjesto njih recimo fudbaleri, pa da se prilikom glasanja oni počnu igrati lopte na male golove na onom prostoru ispred govornice, ili slikari koji postavljaju štafelaj i počnu slikati usred rasprave o budžetu, na šta bi to ličilo, a liči i ovako. Tehnološka predviđanja su bila, roboti će vladati svijetom, međutim, klovnovi su ih preduhitrili. I na kraju, klovn ostaje klovn pa u ma koje se odijelo obukao!\nu 11:04:00 Nema komentara:\nRenićka: Kako Komšić uvijek potvrdi moje mišljenje o njemu kao zadnjem smeću\nKomšićev intervju kod Senada Hadžifejzovića, odnosno izjava "Ako SDP hoće u vlast sa SDA, idemo i mi i još ujedinjujemo ljevicu!", razočarao je Sanju Renić, trenutnu zamjenicu predsjedavajućeg Skupštine ZDK. Rezignirana njegovom izjavom kazala je "kako Komšić uvijek potvrdi njeno mišljenje o njemu kao zadnjem smeću", čime je izazvala mnoštvo komentara negodovanja njenim vokabularom. Naime, ovaj političar još uvijek ima dosta pristalica u ovome gradu iako u svom dosadašnjem političkom angažmanu nije mnogo pokazao.\n"Kako Komšić uvijek potvrdi moje mišljenje o njemu kao zadnjem smeću? Samo ga dopuni informacijama da voli baklavu i da mu je obilazak BiH od Sarajeva do Vlašića", napisala je Renićka i ne sluteći kakvu reakciju će izazvati njene oštre riječi.\nNisam siguran što o tome misle koalicioni partneri "Naše stranke" niti da li je ovo početak kraja zajedničkog djelovanja ljevice, ali sudeći po komentarima očigledno je po srijedi veliko neslaganje.\nBiti na strani SDA znači biti "izdajnik" ljevičara i građanske BiH. Biti na strani ljevičara znači biti "izdajnik" bh patriota, državni neprijatelj, neprijatelj gradjanske BiH. Biti na strani SNSD- a znači biti četnik. Biti na strani HDZ-a znači biti ustaša. Elem, danas samo neopredjeljeni mogu proći bez osude javnog mnijenja.\nu 20:11:00 Nema komentara:\nOno kad ti kampanju "bitno je biti Bošnjak" jedan čupo pretvori u "niko neće sa SDA"!?\nE, to se zove peh. Neki će taj peh nazvati bošnjačkom nezrelosti i naivnosti, a neki i izdajom ljevice, nedostatakom patriotizma isl. Saradnik bloga 32.vijećnik je za fanove bloga tu kontraverznu situaciju opisao na svoj način. Njegov tekst prenosim u cjelosti.\nDrama u dva čina, a treći se čeka...\nPosmatrači, njih 4.\nMjesto radnje, oveća soba sa dvije sećije i puno šilteta na njima. Jedna sećija okrenuta prema prozoru, druga sećija okrenuta ,,pod vinkl" sa prvom.\nVrijeme radnje, lijepo jesenje veče sa mjesečinom koja prodire u sobu.\nStol, pun ića i pića\nPlazma ugašena, upaljen kamin sa imitacijom plamena u njemu.\nSvi prisutni pričaju u glas, koliko aktera toliko i tema dok u jednom trenutku prisutne ne nadjača glas:\nLice 1: Za koga će te glasati?\nNastade komešanje kao da ih je polilo hladnom vodom.\nSvi u glas: Uh, oh, eh, hmm, e ebiga, kad nam je najljepše, što pitaš, i onako pripiti pođoše se javljat jedan po jedan. U glasu im se osjetila bojazan da se kome ne zamjere, da koga ne razočaraju, da nemaju dovoljno argumenata za svoje kandidate.\nLice 4: Ja ću za Kasumovića.\nLice 1: Što?\nLice 4: Pa napravio je put, asfaltirao tamo gdje nije nikada bio asfalt, kaže u lice šta misli, obogatio se zahvaljujući svojoj sposobnosti, zaposlio mlade, ukrasio mostove cvijećem, eno nekoliko se zgrada pravi, napravio nam javni doček Nove godine i ...\nLice 1: Nastavi samo a ja ću ti reći sve jedno po jedno što si naveo. Što se tiče puta samo je pojedine dionice asfaltirao......i zna se kako prođoše izbori i ko pobijedi. Ali ne lezi vraže, nastade komešanje i trka za fotelje. Sastaše se opet i zaključiše da idu protiv pobjednika, dođe haber iz Beograda, via Banjaluka i iz Mostara. Mi ćemo vas savjetovati, evo vam kao veza jedan ,,Beograđanin" čija je stranka jedva prešla cenzus i koja postoji samo na jednom dijelu Federacije, u Hercegovini ne a pogotovo u RS. Nađe roker (izvinjavam se istinskim rokerima), još trojicu rokera iz stranke druge po glasovima , trojicu mlađahnih političara kojima je uzor ,,heroina" iz one stranke 5% i skovaše plan. Uzeše instrumente u ruke, komponovaše njima znanu kompoziciju na kojoj bi im zavidila i Marina Tucaković pa i Đorđe Balašević, starim muzičarima iz svoje klike i starom dirigentu druge po broju glasova u Federaciji dadoše nekakve citre, okarine, lire i druge njima strane instrumente na kojima ni bolji muzičari od njih ne bi znali zasvirati. Mlađahni muzičari svojim instrumentima zasviraše ovim starijim kolegama melodiju na koju ovi padoše pri tome angažujući mlade ,,dame" da im uveličaju svirku svojim orijentalnim plesom koji im i nije tako drag je se tiče jedne nacije, nacionalistički je jer zastupa samo jedan narod. Folklor je za njih prava igra, gdje se ne razlikuju ni po čemu nego samo po narodnoj nošnji, građanski je to, kažu, Bošnjak nosi Srbijansku nošnju, Srbin nosi Hrvatsku, a Hrvat malo Bošnjačku a više Srbijansku. I zaigraše Bošnjaci, oni građanski , onako kako im zasvira Srbin obučen u građansko odijelo i sa naušnicom i uhu, pa gradski je to, Sarajevski. Neki najaviše i ,,Sarajevsku republiku", vraćajući 21. vijek u ono buržoasko vrijeme iz vremena Francuske revolucije. Kolo se još igra, mlađahne političarke drže se u kolu preko maramica koje su im nane vezle za ruho ne bi li se prije udale, a vođa orkestra i glavni koreograf maše li maše dirigentskim palicama ne vodeći računa da bi to kolo ,,Folklorno" moglo negdje popustiti kao što popuštaju nasipi na obalama rijeka pa čak i potoka koji nisu doskora ni ličili da bi mogli svojom bujicom izazvati haos kao što su izazvali ovih dana. Čeka se samo malo veća kiša, jer odvodne cijevi su njima zapušene, zapušene ogromnim paušalima koje primaju za svoj zaslužan rad....\nu 19:33:00 Nema komentara:\nKasumović gubi podršku Zeničana!?\nKako stvari stoje gradonačelnik Kasumović gubi podršku Zeničana. Nakon što je u intervjuu za Oslobođenje izjavio da bi se radije ubio nego radio sa SDA uslijedilo je na stotine komentara podrške u tom činu. "Pa ubij se dosta si novaca dobio od SDA preporučujem kanap.\nKako se ljudi mijenjaju, pa ološu jedan tamo si se obogatio i znaš šta se radi a čekao si 25 godina dok se nakradeš, pa kad si tako fin zašto nisi napustio za godinu dvije pa lajo.\nHajvanu ubi se...Šta čekaš SDA te stvorila pohlepnog lopova..Sad ti Dodik nudi malo više pa si ti bolji mrš", samo su neki od njih.\nIntervju u subotnjem izdanju oslobođenja je pravi autogol za gradonačelnika Kasumovića u kojem je za sve što ne valja u ovom gradu optuživao druge, počevši od SDA, a zatim i SBB-a, Snagu Centra i ostale političke partije koje su učestvovale u pregovorima o uspostavi vlasti za koju je kazao kako su ličili na "buvlju pijacu".\nUostalom, pogledajte o kakvim komentarima je riječ.\nu 23:39:00 Nema komentara:\nKomšić bi prvo sebe trebao preispitati pa onda aka...\nItalijanske vlasti pozvale Kasumovića da modernizu...\nHoće li gradonačelnik Kasumović uspjeti u namjeri ...\nMože li akademska zajednica ovakva kakva jeste i h...\nAsocijacija arhitekata po Kasumovićevom zadatku ra...\nIstorijski sporazum za (ne)kvalitetno uređenje ces...\nNovi kandidati za radno predsjedništvo Skupštine Z...\nKasumović mu pred svjedocima nudio funkciju u zamj...\nBritvar: Krajnje je sramotna činjenica da Gradska ...\nP𝐫𝐢𝐣𝐞𝐝𝐥𝐨𝐠 𝐩𝐫𝐨𝐝𝐮ž𝐞𝐧𝐣𝐚 ugovora 𝐬𝐚...\nEko Forum: Zenica je zaista raj za strane investit...\nRenićka: Kako Komšić uvijek potvrdi moje mišljenje...


“Lavovi” odbranom žele da pariraju Hrvatskoj, Čavor: Važnije su utakmice sa Srbijom i Bjelorusijom – ProSrpski Portal\n“Lavovi” odbranom žele da pariraju Hrvatskoj, Čavor: Važnije su utakmice sa Srbijom i Bjelorusijom\n“Mislim da je Hrvatska veliki favorit, a da su nam važnije utakmice sa Srbijom i Bjelorusijom. Protiv njih bi trebalo da budemo maksimalno spremni i da tražimo šansu za pobjedu”, rekao je Čavor\nProtiv selekcije koja je godinama u vrhu svjetskog rukometa i koja želi medalju, a oslabljena neigranjem i Miloša Božovićas, Crna Gora počinje peti nastup na Evropskom prvenstvu.\nBjelorusijom Čavor da Hrvatskoj Lavovi odbranom pariraju sa Srbijom su utakmice Važnije žele


Lajović NATO bombe su ojačale Novaka Đokovića | Sport | Ostali sportovi\n"Bombe su ojačale Novaka" 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n"Bombe su ojačale Novaka"\n24.02.2017. / 12:14\n"Bar ja tako gledam", kaže Duci Lajović.\nKraj pauze: Novak brusi formu u Meksiku\n"Imam 26 godina i prošao sam dva rata, nisam ponosan na to, ali život mora da ide dalje. Sećam se da kao devetogodišnjak nisam išao u školu 78 dana i nisam najbolje shvatao šta se dešava. I sada kada se setim sirena podilazi me jeza. Padale su bombe, svi su tražili mesto da se sklone", naveo je Lajović.\nBrazilski novinari su konstatovali da je Srbije i pored rata uspela da izbaci sjajne tenisere i teniserke poput Đokovića, Janka Tipsarevića, Viktora Troickog, Ane Ivanović, Jelene Janković...


9 Okt 2019 - 09:30 Vesti Link\nNaravno, u budućnosti se očekuju veće promene. Tako će Auti svoje nove električne modele postavljati na platforme koje su dizajnirane specijalno za električna vozila. Prvi model koji će biti baziran na jednoj od tih platformi jeste serijska verzija koncept modela E-Tron GT. Taj model će na trižište stići 2020. godine, a biće baziran na J1 platformi na kojoj je postavljen i Porsche Taycan.\nGodinu dana kasnije Audi će predstaviti i treću platformu za električna vozila. Reč je o MEB platformi kompanije Volkswagen, na kojoj je postavljen i VW ID.3. Prvi model iz Ingloštata koji će biti postavljen na toj platfomri biće serijska varijanta koncept modela Q4 E-Tron. On će dimenzijama biti sličan modelu Q3, ali će enterijer biti prostaran kao kod modela Q5.\nNakon njega, Audi će predstaviti još modela baziranih na toj platformi. Svi oni će imati kompaktne ili srednje dimenzije. Audi nije zalazio u detealje, ali je rečeno da će ti modeli imati “fascinantan dizajn, kvalitetni enterijer i najsavremeniji operativni sistem”. Međutim, ono što je možda još važnije, modeli bazirani na MEB platformi će biti jeftinijij od ostalih električnih vozila ovog proizvođača. Kako bi cene bile što manje, Audi planira da kupcima ponudi uvodne varijante električnih modela sa pogonom na zadnjim točkovima i elektromotorom smeštenim kod zadnje osovine. Naravno, u ponudi će se naći i skuplje verzije sa pogonom na svim točkovima i dva elektromotora.\nOva platforma će biti slična MEB platformi. Ona će podržavati konfiguraciju sa pogonom na zadnjim točkovima i elektromotorom smeštenim na zadnjem delu, ali i dva elektromotora i pogon na svim točkovima. Međutim, ona će biti znatno bolje i imaće bolju tehnologiju. u se pre svega misli na jaču električnu mrežu i kapacitet punjenja od 350 kW. Modeli bazirani na PPE platformi će imati i adaptivno vazdušno vešanje, upravljanje svim točkovima i slično.\nKao deo tizera, Audi je najavio i koncept model baziran upravo na PPE platformi. On je nazvan “Sportback-Layaout”. O tom modelu nije poznato puno toga, ali je ranije navedeno da bi on mogao da počne da se proizvodi 2023. godine. On će imati dizajn inspirisan modelima E-Tron GT i A7 Sportback. Međutim, on će dimenziujama biti sličan modelu A4.


Obilazak Tehničkog remontnog zavoda „Čačak“ | Vojska Srbije\nObilazak Tehničkog remontnog zavoda „Čačak“\nPonedeljak, 1.11.2021 | Iz jedinica\nNačelnik Generalštaba Vojske Srbije general Milan Mojsilović obišao je danas sa saradnicima Tehnički remontni zavod „Čačak“.\nGeneral Mojsilović je tom prilikom sagledao organizaciju rada, kapacitete za remont i opravku vozila guseničara, kao i dostignuti stepen investicionih radova na proširenju kapaciteta ove vojne ustanove u sastavu Kopnene vojske.\nObilasku su prisustvovali pomoćnik ministra odbrane za materijalne resurse dr Nenad Miloradović, komandant Kopnene vojske general-potpukovnik Milosav Simović i načelnik Uprave za logistiku (J-4) Generalštaba Vojske Srbije brigadni general Srđan Petković.


Zbog radova kod mosta Crnac mogući problemi s isporukom vode - Sisak portal\nZbog radova kod mosta Crnac mogući problemi s isporukom vode\n09. rujan 2015 16:26\nU periodu od. 9.rujna od 22 sata do 10.rujna do 24 sata Sisački Vodovod izvodit će radove na magistralnom cjevovodu vodoopskrbnog sustava vodovoda kod mosta Crnac – Ulica Braće Bobetko. Zbog izvođenja radova može doći do poremećaja u isporuci vode, slabog pritiska i pojave mutnoće vode u naseljima Galdovo, Budaševo, Topolovac, Crnac, Prelošćica, Lukavec, Lonja, te u naseljima Općine Sunja.\nStoga iz Sisačkog Vodovoda obavještavaju potrošače da ne koriste vodu za ljudsku potršnju ako primijete da je mutna ili žuta, te da će o završetku radova i uspostavi normalne vodoopskrbe biti obaviješteni.\nDjelatnici Sisačkog Vodovoda poduzet će sve mjere da dođe do minimalnih poremećaja u vodoopskrbi, a ako do njih i dođe otklonit će se u najkraćem mogućem roku.


Otvoreno pismo više od 150 pisaca, profesora i naučnika | Arhipelag\nSlobodna razmena informacija i ideja, životna snaga liberalnog društva, svakim danom postaje sve više sužena. Moramo sačuvati mogućnost neslaganja u dobroj veri bez ikakvih teških profesionalnih posledica. Ako mi sami ne budemo branili ono od čega zavisi naš rad, ne možemo očekivati da će nas braniti javnost ili država.\nBeograd, 27. jula 2020.\nNaše kulturne institucije suočavaju se s presudnim trenutkom. Snažni protesti zbog rasne i socijalne nepravde dovode do zadocnelih zahteva za reformom policije, zajedno sa širim zahtevima za većom ravnopravnošću i uključivanjem u naše društvo, posebno u visokom obrazovanju, novinarstvu, filantropiji i umetnosti. Ali ovi neophodne rasprave takođe su osnažile novi skup moralnih stavova i političkih opredeljenja koja imaju tendenciju da oslabe naše vrednosti otvorene rasprave i poštovanja različitosti u korist ideološkog konformizma. Dok pozdravljamo prvi razvoj događaja, istovremeno podižemo glas protiv drugog. Sile neliberalizma dobijaju na snazi širom sveta i imaju moćnog saveznika u Donaldu Trаmpu koji predstavlja stvarnu pretnju demokratiji. Ali otpor ne sme dozvoliti da se utvrdi u sopstvenoj tvrđavi dogme ili prisile – što desničarski demagozi već iskorišćavaju. Demokratsku inkluziju koju želimo možemo postići samo ako govorimo protiv netolerantne klime koja je zavladala na svim stranama.\nSlobodna razmena informacija i ideja, životna snaga liberalnog društva, svakim danom postaje sve više sužena. Iako bismo to očekivali od radikalne desnice, cenzura se takođe sve više širi u našoj kulturi: netolerancija suprotstavljenih stavova, moda javnog sramoćenja i ostrakizma, kao i tendencija da se složena pitanja politike pretvaraju u zaslepljujuću moralnu superiornost. Podržavamo vrednost oštrog i čak jetkog raspravljanja iz svih uglova. Ali sada se previše učestalo čuju pozivi za brzom i žestokom odmazdom kao odgovorom na uočene prestupe u govoru i mišljenju. Još više zabrinjava kada institucionalni lideri, u duhu panične kontrole štete, donose brze i nesrazmerne kazne umesto razmatranja predloženih promena. Urednici su otpuštani zbog objavljivanja kontroverznih dela; knjige se povlače zbog navodne neistinitosti; novinarima je zabranjeno da pišu o određenim temama; profesori se ispituju zbog citiranja književnih dela u nastavi; istraživač je otpušten zbog kruženja recenziranog akademskog rada; dok su šefovi organizacija smenjeni zbog nečega što je ponekad samo nespretna greška. Bez obzira na to koji se argumenti navode povodom svakog konkretnog incidenta, rezultat je stalno sužavanje granica onoga što se može reći bez pretnji odmazdom. Već plaćamo cenu u sve većem otporu prema riziku među piscima, umetnicima i novinarima koji se plaše za svoj opstanak ako odstupe od konsenzusa ili čak ako mu ne pokazuju dovoljnu privrženost.\nOva zagušljiva atmosfera na kraju će ugroziti i najbitnije vrednosti našeg doba. Ograničenje rasprave, bilo od strane represivne vlade ili od strane netolerantnog društva, neminovno šteti onima koji nemaju moć i čini ih sve manje sposobnim za demokratsko učešće. Način da se poraze loše ideje jeste izlaganje, rasprava i ubeđivanje, a ne pokušaji da se ućutkaju ili odstrane kao nepoželjne. Odbijamo svaki lažni izbor između pravde i slobode, jer one ne mogu da postoje jedna bez druge. Кao piscima, potrebna nam je kultura koja nam ostavlja prostor za eksperimentisanje, rizik, pa čak i greške. Moramo sačuvati mogućnost neslaganja u dobroj veri bez ikakvih teških profesionalnih posledica. Ako mi sami ne budemo branili ono od čega zavisi naš rad, ne možemo očekivati da će nas braniti javnost ili država.\nPrevod sa engleskog: Dragana Marinković\nOtvoreno pismo više od 150 pisaca, profesora i naučnika objavljeno prvobitno u magazinu Harpers. Među potpisnicima pisma su Noam Čomski, Salman Ruždi, Margaret Atvud, Džon Banvil, Jan Buruma, Frensis Fukujama, Danijel Kelman, Parag Kana.


Detalj iz predstave ''Ženidba'' (Foto Kim)\nNa sceni na otvorenom u centru Velike Hoče je sinoć izveden Gogoljev komad "Ženidba" koji je režirao Milan Karadžić. Ova predstava je proteklih godina najizvođenija i najpopularnija kod publike. Smeh, suze i dugotrajan aplauz velikog broja Hočanaca i Orahovčana obeležio je i ovo izvođenje.\n"U kakvom smo ropstvu, kultura je za nas kao lek. Evo, ja sam tu sa porodicom i decom iz škole. Inače sam prosvetni radnik. Predstava je dobra, a smeh je potreban za ovaj narod", kazao je Vojislav Šarić.\n"Iz Štrpca dolazim. Bila sam na premijeri jedne predstave jesenas u Gračanici. Sad sam bila u prilici da dođem ovde, jer volim da pratim pozorište. Ove predstave su jako bitne za male enklave i mala srpska mesta zato što je to jedna nada našoj omladini i deci, a onda i svima nama", rekla je Aleksandra Spasić.\nNa pitanje zašto narod na Kosovu najviše voli komedije, Aleksandra odgovara:\n"Zato što nam je život takav kakav jeste, a komedija jeste beg, da možemo da se sklonimo i naoružamo osmehom za neke buduće dane".\n"Jako mi se dopala predstava i drago mi je da su meštani Velike Hoče i Orahovca bili u ovolikom broju. Oduševljena sam. Nesumnjivo je da će predstava biti dobra kada su u pitanju takvi glumci. Nisu toliko česte predstave, a ovakvi događaji su od krucijalnog značaja za naše selo i okolinu, da omladina izađe malo. To je ono što je nama potrebno i što nam nedostaje, pa se nadam da će u budućnosti biti više ovakvih događaja", kazala je za RTV Kim Milena Petrović, stanovnica Velike Hoče.\nPredstava je završena uz numeru "Poleteo soko sivi" glumca Milana Vasića. On je potom strpljivo pozirao deci koja su u redu čekala da se fotografišu sa njim. Vasić je istakao da je za njega igranje u Metohiji posebno značajno.\n"Možda je moj osećaj jači nego njihov. Oni vide poznatu osobu koju vole, a vidim da me vole. Ali, moj osećaj je još jači zato što je to ovde u Velikoj Hoči. Srce je puno. Sa mnogo energije smo igrali danas. Volim da dolazim ovde i rekao sam da je svrha našeg postojanja ova. Nije naša svrha ni Gračanica, ni Mitrovica, ni Leposavić, naša svrha postojanja je ovo - Metohija. Za sve ljude koji su ovom delu Kosova, odnosno Metohije, jer oni nemaju mogućnost kao što imaju Mitrovica, Leposavić, Gračanica gde stalno imaju neka dešavanja, oni nemaju. Zato smo mi tu da im ulepšamo, ne život, ali da im ulepšamo sigurno bar par meseci", kazao je on.\nUprava Narodnog pozorišta u Prištini (NPP) je odlučila da ovu sezonu zatvori trodnevnom turnejom po Metohiji. Nakon Goraždevca i Velike Hoče, glumci će danas igrati i u povratničkom selu Osojane. Direktor NPP-a Predrag Radonjić smatra da je boravak u izolovanim srpskim sredinama značajan ne samo za ljude koji tamo žive, već i za samo pozorište.\n"Neobično mi je drago da ovu sezonu završavamo na ovaj način koji je nekako karakterističan za Prištinsko pozorište. Moram da istaknem, Nenad Todorović je bio rodonačelnik ideje da budemo po selima, da igramo ovde za ljude, da se susrećemo sa ljudima, da budemo u kontaktu sa ovim stanovništvom. Kad čovek pogleda na kraju, nije ni bitno kakva je predstava, koja je predstava, bitno je da se vidimo sa ljudima, da napravimo nešto što svima ovde nedostaje u ovim sredinama gde je sve zamrlo, da probudimo na jedan dan nešto što liči na život", kazao je za RTV Kim Predrag Radonjić.\nGlumica Jasmina Stojiljković je naglasila da je protekla sezona bila intenzivna sa dosta premijera, gostovanja i učešća na festivalima. Ipak, jednu predstavu posebno izdvaja.\n"Poslednja premijera koju smo imali u ovoj sezoni je bila ’Usud po Grigoriju’, predstava o našem knjizevniku Grigoriju Božoviću, čiji lik i delo je zaista veliko, a koji je nažalost u to vreme bio potpuno skrajnut, u to neko vreme posle Drugog svetskog rata. Hvala Bogu pa je lik i delo tog našeg velikog književnika oživljeno, njegova dela se ponovo vraćaju, a naše pozorište je dalo doprinos celom tom oživljavanju lika i dela Grigorija Božovića", kazala je ona.\nI Milan Vasić je naglasio da su glumci i čitava ekipa NPP-a u ovoj sezoni dosta radili.\n"Dosta smo premijera izbacili, a one u kojima ja igram i ono čime se ponosim, i jedva čekam da je malo Srbija vidi, to je "SumLJivo lice" Milana Neškovića. Mislim da smo napravili nešto drugačije, savremenije, a opet nismo toliko bežali od Nušića. Što se mene tiče, ta predstava je favorit ove sezone", kaže glumac.\nNarodno pozorište u Prištini (sa sedištem u Gračanici) je pre dve godine pokrenulo i Školu glume za decu. Glumica i predavačica Radmila Knežević misli da je taj projekat jedan od najznačajanijih koje je ustanova pokrenula.\n"U prethodnom periodu imali smo zaista jednu interesantnu predstavu koju smo radili. Veliki broj dece se upisao u školu i nadamo se da će ona nastaviti sa radom od septembra. Ta školica je najveći uspeh celokupnog tog rada jer je činjenice da su deca zavolela pozorište i da sada stalno idu i gledaju sve ove ostale predstave koje se prikazuju", kazala je ona.\nKraj sezone obeležen je koktelom u loklanoj vinici u Hoči, a jedan od gostiju bio je i proslavljeni srpski fudbaler, sada deo tima italijanske Rome, Nemanja Matić.\nNarodno pozorište u Prištini večeras će okončati svoju Metohijsku turneju nastupom u Osojanu. Predstava "Ženidba" biće izvedena po 40 put.\nVasić o novoj pesmi: Želim da predstavim Kosovo na najlepši način\nPesma Milana Vasića "Poleteo soko sivi" koja je nedavno objavljena, izazvala je buru emocija kod meštana Velike Hoče. Ona je sinoć prvi put promovisana u ovom delu Kosova.\n"Ja sam video da su plakali ljudi u publici. Uspeo sam u onome što sam želeo, a to je ova pesma uđe u svaku kuću na Kosovu i Metohiji. Video sam to i pre tri dana kada sam stigao u Gračanicu. Ljudi su se inače slikali sa mnom, ali sada prilaze i kažu: ’Sjajna ti je pesma’. Tako su mi svi prilazili ova tri dana", rekao je on.\nVasić je dodao da je njegova misija da prikaže Kosovo kako kroz pesmu, tako i kroz sliku, odnosno spotove u kojima prikazuje najlepše predele i kulturno nasleđe Srba na Kosovu.\n"Želim da se bavim Kosovom, Kosovo mnogo volim i mislim da ga na lep način predstavljam jer prikazujem najlepše predele Kosova i Metohije. U svakom spotu će biti nešto novo. Snimaću pesme svake godine sigurno, bar po jednu, jer ko će ako ne mi. Mislim da mi treba da čuvamo svoju tradiciju, a moja želja je da očuvam pravu kosovsku melodiku, da predstavim porodicu i to koliko porodica i koreni znače, šta znači ognjište i šta znači vera i da na najlepši mogući način svim Srbima u onom drugom delu Srbije pokažem lepotu Kosova i Metohije, a mislim da ima šta da se pokaže i zato mislim da snimim što više pesama, da bih što više mogao da pokažem", kazao je on.\nU poslednjem spotu Milana Vasića mogu se videti Šar planina, Visoki Dečani, Prilepac i Ropotovo, a u njemu se pojavljuju i Milanovi roditelji. On kaže da su komentari na spot pozitivni i da mu se javljaju prijatelji koji bi voleli da posete prikazane predele.\n"Misija je ispunjena, ali misija će trajati. Dok sam živ radiću ove stvari", zaključio je Vasić.\nNarodni orkestar RTS-a i gosti otvorili Mitrovački festival kulture\nU Kosovskoj Mitrovici sinoć je zvanično počeo Mitrovački festival kulture.


Miki Manojlović je jedan od dosadašnjih dobitnika penzije\nNA HRANU I BEZALKOHOLNA PIĆA U SRBIJI POTROŠENO 7 MILIJARDI EVRA Treća najveća stavka u ukupnim troškovima\nIzdaci za hranu domaćinstava u zemljama Evropske unije čine u proseku 12,1 odsto njihovih ukupnih rashoda, a u Srbiji 24,2 procenta, prema podacima evropske statističke službe, Evrostat.\nAUSTRIJSKA SKIJALIŠTA TRAŽE RADNIKE Evo i kolike su plate\nNa austrijskim skijalištima traže se kuvari, konobari, recepcioneri, sobarice... Reč je o sezonskim poslovima, od 15. novembra, odnosno od 1. decembra do Uskrsa, zavisno od poslodavca i njegovih potreba. Radi se šest dana nedeljno, od 48 do 52 radna sata, piše Slobodna Dalmacija.\n"Crni petak" ozbiljno je zakucao na vrata. Najluđi šoping dan počinje sutra, trgovci uveliko najavljuju popuste do 70 odsto, a mi vam donosimo nekoliko korisnih saveta kojih bi se valjalo pridržavati ukoliko ne želite da se kajete kada posle šopinga dođete kući i otvorite kese. Za početak, u kupovinu na "crni petak" najbitnije je ući "hladne glave".\nOAZA LUKSUZA Evo koliko košta najskuplji smeštaj u Hrvatskoj na Airbnb\nTuristički znalci i stručnjaci ističu da je dubrovačka vila Eden, sasvim sigurno, jedan od luksuznijih smeštaja u Hrvatskoj koji se nude na svetski poznatoj internet platformi "Airbnb", te da takav smeštaj ne može sebi svako da priušti. Jer, vila nudi neopisiv pogled na more i istorijsko jezgro Dubrovnika koje je udaljeno tek oko pet stotina metara.


Epidural u porodilistu Dragiša Misović (Beograd) - strana 5 - Epiduralna anestezija - Bebac.com - Forum\nNe, ne. Samo zakaži prvi sledeći UZ kod njih. Od DR iz DZ uzmeš uput, i kreneš redovno i to je to\nHvala Ivancice,ljubim puno\nDragana,jesi li imala vezu za DM ili..?\nNisam imala Vezu...Trudnocu sam od samog pocetka vodilas u D.Misovic...\nAli mislim da ni to nije sigurica da upadnes..moja drugarica je isto vodila trudnocu od samog pocetka tamo i nije uspela da upadne nije bilo mesta...\nja sam se bas iznenadila sto sam imala srecu..\nali zato posle porodjaja (porodila sam se u 7:55h)lezala sam tu u sali na tom krevetu na kom sam se porodila do 18h nije bilo mesta...cak su neke tri devojke spavale u nekom sobicku pored sale ....sve je bilo krcato..moja beba je taj dan bila 34..\nSlazem se sa tobom, ja sam u 24. nedelji i prvi put sam bila u DM na UZ u 21 nedelji. Sto puta sam zvala da zakazem sama pregled i svaki put su me otkacili preko telefona kako nema mesta. Srecom naletim na klijentkinju koja je u DM medicinska sestra i ona mi bez problema zakaze i tako odem na pregled. Posle ti doktorka napise kontrola za toliko i toliko, odes na salter i sestra ti zakaze. Bila sam svedok da je neka trudnica zvala da zakaze kod iste doktorke UZ za septembar i sestra je otkacila, kako nema mesta, a kad je otvorila svesku da meni zakaze, cela druga polovina septembra je bila prazna. Tako da verovatno zbog malih kapaciteta cuvaju mesta i za porodjaj i za UZ preglede.\nMoje sveze iskustvo je da u Dm u stede na anesteziji.Bolelo je ko sam djavo da sam se kocila i drhtala,to su bili naponi,kada su rekli da mogu da guram sve je bilo za cas i beba je izletela.Pitala sam samo kako je bez epidurala ako ovako boli sa.\nkoliko si bila otvorena kada su ti dali anesteziju? Ja nista nisam osetila...\nDobila sam vaginaletu i otvorila sam se 4 prsta.Kontrakcije nisu bile bolne, kada su mi ukljucili epidural rekli su to je pocetna doza dodacemo jos.Nakon 2 sata krecu nesnosni bolovi u donjem delu,utisak kao da se raspadam i da moram da guram ali lekar kaze da ne sme.Drhtala sam,kocila se,molila da me rese muke.Babica je rekla da cu da padnem u nesvest ako nastavim da se tresem.Kada su rekli da guram sve je bilo lako.Dosao je anesteziolog da doda dozu za usivanje koje nisam ni osetila.Bila sam besna sto nije dosao pre kada sam umirala od bolova,a lekar je otisao da pije kafu dok sam ja bila sama na stolu.\nInace,sem tog bolnog iskustva iz sale sve pohvale za ostalo osoblje bolnice.Takodje nisam imala bas nikakvu vezu i bila sam primljena.\_sestre su sve bile ljubazne,uslovi u bolnici i vise nego dobri,lekari takodje.Velika profesionalnost.\nBrunda secas li se anesteziologa koji ti je davao epidural? Mozda je do njega, i ja sam se pre mesec i po porodila tamo, dva puta su me boli za epidural i nije delovalo , anestezilogu nikako nije bilo jasno kako ne deluje prvi put pa je vadio i opet davao. A pre dve godine sam se isto tamo porodila uz epidural bez i jednog bola cak me ni naponi ni izlaz bebe nisu boleli a osecala sam ih.\nSrednjih godina,malo prosed,kratko osisan,Kod mene su aponi trajali sat i po.Lako je bilo izgurati iz tri napona ali pre toga je bio pakao.Na kraju se to zaboravi ali ja pisem dok je jos sveze iskustvo\nIsto je izgledao i moj anestezilog tako da je verovatno to bio problem u nasim porodjajima\nU pravu si.Nadamo se da sledeci put nece biti tako jer mi se sve ostalo u dm svidja.


Program Jugoslovenske Kinoteke u februaru posvećen Miri Furlan | musicpocket\nProgram Jugoslovenske Kinoteke u februaru posvećen Miri Furlan\nZanimljiv i bogat program filmskih klasika\n2. februara 2021\nArtIvan Makragić - 6. marta 2021 0\nOmnibus triptih kao egzistencijalna drama sa elementima fantazije i nadrealnog Dugometražni igrani film „Metamorfoze“ dvojice reditelja Matije Gluščevića i Dušana Zorića nastavio je sa snimanjem nedavno...\nFebruarski program Jugoslovenske kinoteke obeležiće program “Sećanje na…” posvećen retrospektivi ostvarenja nedavno preminule glumice Mire Furlan, kao i presek karijere američkog glumca Klerka Gejbla u ciklusu “Velikani svetskog filma”.\nFilm “Pavle Pavlović” (1975) doajena srpske kinematografije Puriše Đorđevića digitalno je restaurisan u okviru projekta Vip Kinoteka, i nova kopija biće prikazana na dve besplatne projekcije – 1. i 2. februara od 19 sati u sali Makavejev.\nU toj socijalnoj drami iz radničkog života igrali su Bekim Fehmiu, Milena Dravić i Slobodan Đurić.\nKinoteka će u februaru biti domaćin dve revije – Dani igre na filmu i Dani japanskog filma.\nU prva dva dana februara u popodnevnom terminu ciklus “Po željama gledalaca” prikazuje meksički film “Jedan dan života” (1950) Emilija Fernandeza i švedski “Krici i šaputanja” (1972) Ingmara Bergmana.\nProgram Sećanje na… održava se i u Muzeju kinoteke u Kosovskoj 11, a 2. i 3. februar posvećen je reditelju i scenaristi Nikoli Stojanoviću, koji je preminuo prošlog meseca u Beogradu, u 79. godini.\nBiće prikazan izbor njegovih kratkih igranih i dokumentarnih filmova, i dva dugometražna igrana filma – “Od zlata jabuka” (1986) i “Belle Epoque ili Poslednji valcer u Sarajevu” (1990).\nCiklus Velikani svetskog filma ovog meseca posvećen je čuvenom glumcu Klerku Gejblu, povodom 120 godina od njegovog rođenja i 60 godina od smrti. Izbor iz opusa jedne od najvećih muških zvezda klasičnog američkog filma prikazuje se od 3. do 7. februara u sali Makavejev, uz reprizu krajem meseca u Muzeju kinoteke.\nProgram otvara komedija i romansa “Dogodilo se jedne noći” (1934) Frenka Kapre, koja je slavnom glumcu donela Oskara za glavnu ulogu.\nNaravno, tu je neizbežno remek delo “Prohujalo sa vihorom” (Gone With the Wind 1939) Viktora Fleminga, za ulogu kultnog lika Reta Batlera u toj istorijskoj drami, sa Vivijen Li, Gejbl je ponovo nominovan za Oskara.\nCiklus obuhvata i poznata dela sedme umetnosti gde je Gejbl briljirao – “Mogambo” (1953) Džona Forda, “Neprilagođeni” (Misfits 1961) Džona Hjustona.\nOd 4. do 8. februara Muzej kinoteke je domaćin Dana japanskog filma, i ova revija nudi četiri ostvarenja novije produkcije, kao što su “Uznemiravanje obrokom” (2019) Renpeija Tsukamotoa i “Reka Takacu” (2020) Nišikorija Jošinarija.\nRobert De Niro, Žerar Depardje – Dvadeseti vek (Novecento), režija: Bernardo Bertoluči\n“Samuraj”: Natali i Alen Delon\nProgram “Sećanje na…” od 10. do 14. februara prikazuje retrospektivu Mire Furlan, jedne od najboljih glumica sa prostora bivše Jugoslavije, koja je preminula tokom januara u Los Anđelesu u 66. godini.\nPoseban talenat, lepota i harizma ponovo će doći do izražaja u filmovima – “Kiklop” (1982) Antuna Vrdoljaka i “Lepota poroka” (1986) Živka Nikolića, za koje je dobila dve Zlatne arene na festivalu u Puli, ali i vanserijske role koje je ostvarila u filmovima “Otac na službenom putu” (1985) Emira Kusturice, “U raljama života” (1984) i “Za sreću je potrebno troje” (1985) Rajka Grlića, “Turneja” (2008) Gorana Markovića i drugih naslova.\nIsti program u više termina tokom meseca podsetiće i na nedavno preminule inostrane filmske umetnike, među njima su Majkl Aptid, reditelj filmova “Rudareva kći” (1980) i “Gorile u magli” (1988), glumica Karolin Selije (“Život, ljubav, smrt” Kloda Leluša), glumac Klod Braser (“Neobična banda” Žan Lik Godara), glumica Pamela Tifin (“Muči me, ali me voli” Dina Risija).\nU tom programu tokom meseca biće prikazani i filmovi reditelja Stiva Karvera (“Čelični nervi”, 1979) i Franka Giraldija (“Živ ili mrtav”, 1967), kao i glumaca Borisa Plotnikova (“Uspon Larise Šepitko” 1976) i Natali Delon (“Samuraj”, 1967).\nStalni program “Šok koridor predstavlja…” ovoga puta naslovljen je “Priča o običnom ludilu Džeka Šoldera”.\nLjubitelji horora moći će 8. i 9. februara da vide debitantski film ovog američkog reditelja i scenariste “Sami u noći” (1982), jedno od njegovih najpoznatijih ostvarenja “Ko ubija nedužne građane” (The Hidden, 1987), ali i nastavke hitova kao što su – “Strava u Ulici brestova 2: Fredijeva osveta” (1985).\nProgram Moj izbor ovog meseca sastavio je Ljubomir Ljuba Jelić, dugogodišnji kinooperater Jugoslovenske kinoteke, a biće prikazan od 10. do 14. februara.\nNjegova neobična selekcija obuhvata filmove u širokom rasponu od meksičke – “Zaboravljeni” (1950) Luisa Bunjela i mađarske produkcije – “Vrteška” (1956) Zoltana Fabrija, preko blokbastera “Titanik” Džejmsa Kamerona (1997), do antologijskog “XX veka” (1976) Bernarda Bertolučija, ali i animiranog “Mačka Frica” (1972) Ralfa Bakšija.\nU saradnji sa Beogradskim festivalom igre (BFI) od 18. do 21. februara biće održana osma revija Dani igre na filmu, sa igranim i dokumentarnim ostvarenjima iz sveta umetničke igre.\nNa programu su planirani naslovi kao što su “Osvajanje Bruklina” (2018) Pola Bekera, “Životna prekretnica” (1977) Herberta Rosa i bioskopskog hita “Flešdens” (1983) Edrijena Lajna, a deo repertoara posvećen je predstavama važnih plesnih kompanija i istaknutih koreografa koje su gostovale na BFI, u produkciji Redakcije kulturnog programa RTS-a.\nNa dan 19. februara navršava se osam godina od iznenadne smrti reditelja i scenariste Dinka Tucakovića (1960-2013), dugogodišnjeg upravnika Muzeja kinoteke i tog dana na njegov opus podsetiće projekcije muzičkog dokumentarnog filma “The Rubber Soul Project” (2004) gde igra Dragan Bjelogrlić, i igranog dugometražnog projekta “Doktor Rej i đavoli” (2012).\nNo Merchandising. Editorial Use Only. No Book Cover Usage. Mandatory Credit: Photo by De Laurentiis/Kobal/REX/Shutterstock (5882911s) Kyle Maclachlan, Isabella Rossellini Blue Velvet – 1986 Director: David Lynch De Laurentiis USA Scene Still Mystery/Suspense\nJenifer Beals – Flashdance\nKraj meseca ponovo donosi ciklus Po željama gledalaca, od 25. do 28. februara u Sali Makavejev na repertoaru su kontraverzni “Noćni portir” (1974) Liliane Kavani, delimično šokantni triler “Plavi somot” (Blue Welvet 1986) Dejvida Linča, akcija “Ratnici podzemlja” (Warriors 1979) Voltera Hila i drugi kultni filmovi.\nU programu “Džon Hjuston na bis” od 20. do 24. februara publika će ponovo moći da gleda filmove jednog od najvećih holivudskih reditelja svih vremena.\nOstvarenja će biti prikazana krajem januara u programu Fokus.\nZa ovu priliku odabrani su sledeći naslovi: “Blago Sijera Madre” (1948), za koji je dobio dva Oskara – za režiju i za scenario, “Džungla na asfaltu” (1950), “Afrička kraljica” (1951), “Mobi Dik” (1956), zaključno s Hjustonovim poslednjim filmom “Mrtvi” (1987).\nZa kraj, od 25. do 28. februara u Muzeju kinoteke se repriziraju filmovi iz ciklusa Velikani svetskog filma – Klerk Gejbl.


Cilj: Svrha ove procedure je pracenje broja kompanija koje su ovlašcene i izuzete iz placanja akciza na robu (naftu) koja se koristi u procesu proizvodnje, nadziruci aktivnosti kompanije. Podaci mogu biti korišceni za razne potrebe institucija\nOpis: Prijava se podnosi administrativnoj kancelariji na obradu, pregleda je Odeljenje za postupke sa ekonomskim efektom. Kasnije se prijava nadopunjuje neophodnim dokumentima i pregleda se u zakonski predvidjenom roku. Dozvolu potpisuje generalni direktor Carina Kosova.\nPunovaznost dozvola: 12 do 24 meseca\nAntihemiski organ: Carina Kosova


Global Voices - mreža svijeta - Digitalizuj.Me\nHome » Novosti » Global Voices – mreža svijeta\nGlobal Voices – mreža svijeta\nPosted By Jovana Sakotic on Aug 23, 2013 | 0 comments\nGlobal Voices je nevladina organizacija sa mrežom od preko 700 građana – novinara širom sveta koji izveštavaju “sa terena” i društvenih mreža o zemljama koje su slabo ili nikako pokrivene od strane tradicionalnih “mainstream” medija. Uradili smo intervju sa Danicom (Niki) Radišić koja je zapravo urednica za region centralne i istočne Evrope Global Voicesa. Pročitajte neka od pitanja na koje nam je Niki odgovorila i pridružite se ovoj pozamašnoj grupi volontera ukoliko vam se dopada ideja. 🙂\nNedavno ste prihvatili ponudu da budete urednik za region centralne i istočne Evrope za Global Voices. Možete li nam reći Kada je osnovan, ko ga je osnovao i zbog čega? Šta je zapravo Global Voices?\nJesam i to sa velikim zadovoljstvom, i potpuno bez obzira na to da baš i nemam puno slobodnog vremena. Global Voices je započet kao projekat Harvardovog Berkman centra za Internet i društvo. Tadašnji direktor tog centra, Ethan Zuckerman, koji je danas direktor MIT Centra za građanske medije, i Rebecca MacKinnon koja je godinama bila šef CNNovih dopisništava u Pekingu i Tokiju, osnovali su Global Voices jer su primetili ogromni manjak informacija u tradicionalnim medijima o nekim zemljama, zajednicama i događajima van takozvanog „Zapadnog sveta“. Uz pomoć mnogih drugih, Global Voices je danas nezavisna međunarodna nevladina organizacija sa preko 700 volonterskih građana novinara i preko 600 prevodilaca volontera koji su jasno fokusirani na izveštavanju o događajima koje mainstream mediji promaše ili ignorišu, uglavnom sa domaćih blogova, društvenih mreža i direktno iz svojih zajednica.\nEthan i Rebecca, kao i ceo vodeći tim i volonteri organizacije, su i danas puni jednog neobičnog entuzijazma koji hranimo pričama iz naroda širom sveta. Svakodnevna saznanja o ljudima iz dalekih zemalja nas drže na okupu.\nKoliko je do sada zastupljen u svijetu? Da li je „zahvatio“ svaki dio?\nGlobal Voices je do sada zahvatio sve naseljene kontinente sveta, preko 230 zemalja, na preko 30 jezika. Zaista je neshvatljivo ogromna organizacija kada se pogleda iz tog ugla, posebno s obzirom na to da se sve vodi i radi na osnovu part-time angažmana ili, uglavnom, potpuno volonterski. Zahvaljujući tom već pomenutom velikom entuzijazmu, u radu nas podržavaju mnogi, pa najaktivnije urednike i autore Global Voices može povremeno da nagradi. Po meni je najveća nagrada mogućnost odlaska na dvogodišnju konferenciju o građanskom novinarstvu Global Voicesa koja se uvek održava u nekoj divnoj mnogima retko dostupnoj zemlji. Prošle godine je ta konferencija bila u Keniji, a meni je najveće zadovoljstvo predstavljalo što sam se pet dana nalazila u jednom velikom i raznolikom međunarodnom društvu u kojem apsolutno ni jednog trenutka nisam morala da pazim šta ću da kažem. Zbog toga, pa i ako se ne slažemo u nekoj diskusiji, te ljude nazivam istomišljenicima.\nKo je sve opunomoćen da piše za Global Voices i na kojem jeziku može da piše?\nTrenutno smo u procesu uvođenja decentralizovanog objavljivanja, što znači da se u ovom trenutku originalni članci pišu na Engleskom, Francuskom, Portugalskom, Španskom i pokrećemo još jezika kako se za to pojavi potreba i dovoljno interesovanja. To se sve, po izboru pomenutih volontera Lingua projekta i njihovih urednika, prevodi na individualnim sajtovima na preko 30 jezika. Global Voices na srpskom je tu malo neobično čedo jer ima tu i srpskog, hrvatskog, bosanskog, a uskoro se nadamo i bratskom crnogorskom. 🙂 Samo se zove GV na srpskom jer je tako započet, a u međuvremenu nismo znali kakvo drugo ime da mu nadenemo, a da predstavlja sve naše srodne jezik(e).\nSvako je dobrodošao da se pridruži timu volontera autora Global Voicesa i da po svom izboru piše o temama iz svog okruženja, zemlje, pa i regiona. Jedini uslov jeste da se uvek prate osnovna novinarska načela – da ostanemo objektivni koliko je to moguće i pokrijemo sve strane razgovora o datom događaju ili temi. Članke su dužni da provere i jedino mogu da objave urednici datog regiona, u mom slučaju je to centralna i istočna Evropa, ponekad i zapadna Evropa. To radimo uz pomoć i uvek vredne savete naših glavnih urednika koji dodatno provere svaki članak pre konačne objave.\nDa li nam možete navesti koji su do sada projekti obrađivani od strane Global Voicesa?\nPod kapom Global Voicesa pokrenuto je i pet specifičnih projekata koji imaju svoj uži fokus. Prvi je započet Lingua projekat, koji se upravo bavi odabirom i prevođenjem vesti sa glavnog Global Voices sajta na preko 30 jezika, uključujući i Aimara jezikom koji je nekad govorio Aimara narod u Andima i koji se još uvek vodi kao mrtav jezik. Na našem sajtu je živ i zdrav, zahvaljujući velikom trudu i radu naše urednice za Aimara, Victoria Tinto Quispe, koja je odrasla u jednom malom selu u Bolivijskim Andima, učena da se treba stideti svog maternjeg jezika i zameniti ga popularnijim, čemu je ona rešila da se suprotstavi.\nDrugi projekti su Rising Voices, Global Voices Books, Technology for Transparency Network i Global Voices Advocacy koji se aktivno bavi odbranom slobode govora u zemljama u kojima se blogeri, novinari i drugi često hapse, maltretiraju, pa i nestaju zbog onoga što su rekli ili napisali. GV Advocacy pokrenuo je i vodi Sami Ben Gharbia, tunižanski borac za ljudska prava i pisac, kojeg je publika iz našeg regiona imala prilike da sluša i upozna na Share konferenciji u Beogradu 2011. godine. Inače jedno divno, uvek nasmejano stvorenje koje prilično dobro poznaje i naš region.\nKoliko su zemlje Balkana pokrivene ovom mrežom?\nZemlje Balkana su bile među prvima u predstavljanju na Global Voicesu ali, po mom mišljenju i poznavanju onoga što se dešava u našim zemljama – trenutno ove zemlje nisu ni približno dovoljno pokrivene. Ima nas četiri ili pet autora koji pokušavamo da pokrijemo sve ali je to prosto nemoguće. Isto važi i za celu centralnu i istočnu Evropu. Iskoristiću priliku da još jednom pozovem sve one koji su zainteresovani da napišu nešto o onome što se trenutno dešava u njihovim krajevima, a o čemu tradicionalni mediji slabo ili nikako ne izveštavaju da nam se jave pa da ih uvedemo u čarobni svet globalnih glasova i damo priliku da kažu šta imaju.\nMožete li nam otkriti šta Global Voices ima u planu sljedeće da uradi?\nUf, mnogo toga. Svi smo blago hiperaktivni, a toliko toga se dešava u svetu da smo svakodnevno povučeni da započnemo nešto novo.\nKonkretno, vezano za Global Voices za centralnu i istočnu Evropu, nameravamo od toga da napravimo slobodan i nezavisan medij koji svakodnevno pokriva sva najbitnija dešavanja u društvu, politici, protestima i kulturi tog regiona. Vrlo je moguće da će to biti i jedini potpuno nezavisan mediji u centralnoj i istočnoj Evropi. Vredi pokušati, a uz najavu “istočno Evropskog proleća” u mnogo protesta širom tog dela Evrope, koje tradicionalni mediji uglavnom “ne vide”, smatram to i svojim ličnim zadatkom.\nHvala Niki, želimo ti mnogo uspjeha u daljem radu i još mnogo sličnih ispisanih životnih stranica kao što je ova! 🙂


[ Pregleda: 29992 | Odgovora: 93 ] > FB > Twit\nRe: Buka - kucni red? 26.02.2005. u 03:09 - pre 194 meseci\nNabolje je obložiti zidove nekim dobrim izolatorom zvuka. Stiropor, recimo, ili lamperija. Jeste da košta ali za nekoga kokao ja veoma mrzi buku ništa nije previše. Ili da se na sadizam odgovori još većim sadizmom:)\nRe: Buka - kucni red? 04.03.2005. u 13:56 - pre 194 meseci\nma najbolje je da ogluvish pa ti vishe netje smetati :)\nRe: Buka - kucni red? 31.08.2008. u 14:08 - pre 152 meseci\nMoram malo da oživim ovu temu...\nNaime, živim u jednoj "ukletoj" vračarskoj zgradi u Beogradu. "Ukleta" je jer je loše građena, betonski zidovi bez zvučne izolacije, tanka cigla itd., tako da se buka prenosi nenormalno. Druga stvar - u zgradi malo malo pa neko nešto renovira, preuređuje, ruši, buši. Kad se to dešava, u stanu je bukvalno nemoguće boraviti, a kamoli voditi normalan život, ili ne daj Bože odmoriti se, odspavati, koncentrisati se.\nEvo na primer sad u nedelju u jednom stanu se burgijaju betonski zidovi, štemuju zidovi, i tako ceo dan s manjim prekidima. Pokušao sam da se žalim, ali vlasnik nije u stanu nego je dao majstorima ključeve i njih baš briga, hoće da završe posao i ne interesuje ih kućni red, kažu "obrati se vlasniku", a ja ni ne znam ni ko je, a kamoli gde je. Druga stvar, zgrada nije mnogo velika, petnaestak stanova... Skupština stanara ne funkcioniše zbog loših odnosa, dakle od predsednika kućnog saveta nema vajde.\nIma li neko ideju kako se sa bukom civilizovano izboriti? Nisam sklon nasilju i mislim da se time ništa ne rešava. Neću da se bavim oštećivanjem tuđe imovine ili nekakvim osvetama, niti imam prijatelje sklone tuči, niti rođake u policiji.\nUspeo sam da nađem Odluku o kućnom redu u stambenim zgradama\nKoliko sam razumeo, za ovakve slučajeve nadležna je komunalna inspekcija.\nDa li je iko ikada pokušao da se za ovako nešto obrati inspekciji i da li je imalo svrhe? Meni ništa ne znači što ću da ih pozovem sad, a oni dođu preksutra, konstatuju da nema buke i odu. Jer, buka ne mora biti konstantna, već kako to već ide... 5-10 minuta žestokog burgijanja, pa onda 20 minuta primirja i tako. Onda možda sat vremena pauze, pa opet, i tako. Nema pravila.\nRe: Buka - kucni red? 31.08.2008. u 20:57 - pre 152 meseci\nJesi li probao da jednostavno pozoveš policiju?\nRe: Buka - kucni red? 02.09.2008. u 14:05 - pre 152 meseci\nJesam, nisu hteli da dođu. Da su klinci pravili žurku noću, to bi ih verovatno više interesovalo. Radnici koji renoviraju, jok.\nRe: Buka - kucni red? 02.09.2008. u 15:01 - pre 152 meseci\nNema od toga ništa. Kod nas, koliko znam, ne postoji u zakonu ekološka kategorija zagađivanja životne sredine bukom, i to je kraj priče.\nTo ti je ono što se kaže "goes with the territory", odnosno odlike življenja u urbanoj sredini. Stalno se nešto buši, radi, gradi, popravlja, pregrađuje, dograđuje, banči, šenluči, divlja motorima, automobilima, deca vrište, skiče, bacaju petarde, "igraju se", ljudi "slave", krevelje se, lupasju, deru se, bacaju smeće kroz prozor itd. Tako ti je to u gradu. Ko ne može s tim da živi, najbolje da se preseli na selo ili neku tešku periferiju, u kuću. Zgrade mahom loše građene, tanki zidovi, nikakva izolacija...\nThat's how it is and it always will be.\nRe: Buka - kucni red? 05.09.2008. u 17:17 - pre 152 meseci\nneko :"Dobar dan jel to stan Bobic? (isto pitanje je bilo 100 puta prije)\nJa (glasom serijskog ubice, tiho i stalozeno) :" Kad saznam ko si otkinucu ti glavu i kroz kicmu isisati mozak. Onda cu ti od glave napraviti pepeljaru i staviti na vetrinu kao ukras!"\nBas sam se nasmejao, kako ti pade na pamet ovako nesto... Nego nema bas logike jer ako mu otkines glavu onda kroz kicmu ne mozes da mu isisas mozak.\nNego i kod mene su, stan do nas, pre par meseci nesto renovirali i to se oduzilo na mesec i po dana... Nisu imali obzira da li je popodne ili 20-21h. Doduse nisu busili nocu, ali desavalo se da me probude ujutru oko 8h. Cini mi se da su i vikendom radili.\nNe mogu da vam opisem kakav je feeling kada vam komsija burgija hiltibusilicom jer valjda su rusili pregradne zidove, menjali plocice, cevi, ko zna sta jos, ali tako su rasporedili da su uvek nesto imali da (hilti)buse... Samo ti dodje da izadjes napolje da odmoris usi. Nismo se bunili jer smo samo podstanari i isli smo na to kao pusti ih bolje da sto pre zavrse to sto imaju.\nVise puta mi je doslo da i ja pravim neku galamu, ali ATP3 i nije nesto. Tek tada sam pozeleo nesto mnogo jace, ali nije mi se davalo 200-300e za zvucnike.\nA i u zapadnim zemljama ljudi imaju iste probleme, samo tamo zavisi da li ste u elitnom delu grada ili u nekom predgradju gde je socijala i samim tim je veca verovatnoca da ti komsija bude kabadahija i da niko ne pridaje znacaj ako neko pravi njesra. A tamo gde je "civilizacija" jedan da iskoci iz "takta" odmah svi slozno na njega.\nRe: Buka - kucni red? 06.09.2008. u 11:40 - pre 152 meseci\nPosto je u nasoj drzavi nivo licne kulture na jako niskom nivou, a znajuci da zakon ni malo ne stiti pojedinca, mislim da ti tu nema pomoci, osim ukoliko sam ne uzmes "zakon" u svoje ruke, a da bi to uradio mora pod obavezno da si vlasnik nekog dzipa ili auta u vrednosti nekoliko desetina k eura (lokalni mafiozo).\nRe: Buka - kucni red? 06.09.2008. u 22:41 - pre 152 meseci\n+ Vrrrrlllloooooo nekulturna stvar, gore ima neka baba i deda + unuke (~18g i ~12g) SVI kada idu da "mokre" ne puštaju vodu na WC šolji i čuje se.... dođe mi da im bacim bombu, to su STOKE! i nisu ni za podrum!\nCitao sam celu temu jer mi zanimljivo cega sve ima, a to su u stvari stvari sa kojima se cesto svako srece.\nAli mi nije bas najjasnije sta je Bakiman hteo da kaze ovim sto sam citirao. Jeste da je bilo pre 3 godine, ali me zanima.\nJel mozda mislio da je nekulturno sto on cuje njihov "zubor"?\nČlan broj: 226440\nRe: Buka - kucni red? 24.06.2009. u 16:41 - pre 142 meseci\nMeni stalno dolazi jedan komsija dodje mi da poludim....!!!!!!!! pustim muziku u(po njihovom) "pristojno vreme" pojacam, priznajem....ali zakonom je propisano da je muzika i buka dozvoljena od 06:00 do 00:00(a ako je neka zurka, moras da napises na vrata Privatna zurka, i onda mogu da ti se sagnu). E, da, taj komsija stalno dolazi! preti, lupa gluposti o zakonu, je*e mi sve po spisku....a samo sto ga ne udarim! e sada posto sam danas popizdeo, sada cu da pojacam muziku do kraja, pa ako dodje da mu pokazem neke stranice o muzici i "pristojnom vremenu" koje sam skinuo sa neta sa stranice ministarstva.....na svakakva sra*a sam isao, ne znam vise ni odakle sam skinuo!\nRe: Buka - kucni red? 24.06.2009. u 17:42 - pre 142 meseci\ndexy.josimovic: e sada posto sam danas popizdeo, sada cu da pojacam muziku do kraja, pa ako dodje da mu pokazem neke stranice o muzici i "pristojnom vremenu" koje sam skinuo sa neta sa stranice ministarstva...\n''Najviši dozvoljeni nivo buke u prostoru u kome čovek boravi ... u stambenoj zgradi ... pri zatvorenim prozorima: a) iz izvora buke u zgradi 35 dB danju 30 dB noću...U zonama gde je buka ispod dozvoljenog nivoa, novi izvori buke ne smeju povisiti postojeći nivo buke za više od 5 dB u odnosu na zatečeno stanje.'' Pravilnik o dozovoljenom nivou buke u životnoj sredini (Sl. gl. RS. br- 54/92).\nPa komšija zatvori prozor i pozove da izmere buku dok ti u dozvoljeno vreme pojačavaš muziku do daske i onda ti sa svojim stranicama skinutim sa neta možeš da se obrišeš.\nDanas efikasno funkcioniše samo Zakon jačeg a oni pisani ti potroše pola života dok ih (i ako ih) sprovedeš.\nRe: Buka - kucni red? 24.06.2009. u 17:47 - pre 142 meseci\ndexy.josimovic: Meni stalno dolazi jedan komsija dodje mi da poludim....!!!!!!!! pustim muziku u(po njihovom) "pristojno vreme" pojacam, priznajem....ali zakonom je propisano da je muzika i buka dozvoljena od 06:00 do 00:00(a ako je neka zurka, moras da napises na vrata Privatna zurka, i onda mogu da ti se sagnu). E, da, taj komsija stalno dolazi! preti, lupa gluposti o zakonu, je*e mi sve po spisku....a samo sto ga ne udarim! e sada posto sam danas popizdeo, sada cu da pojacam muziku do kraja, pa ako dodje da mu pokazem neke stranice o muzici i "pristojnom vremenu" koje sam skinuo sa neta sa stranice ministarstva.....na svakakva sra*a sam isao, ne znam vise ni odakle sam skinuo!\nBolje skini neke stranice bontona i lepog ponašanja, pa sam sebi pokaži te stranice...\nZa početak, pogledaj malo ovaj član kućnog reda:\nPri korišćenju stana i zajedničkih prostorija u zgradi zabranjeno je vikom,\nbukom, trčanjem, skakanjem, igranjem loptom i sličnim postupcima ometati druge\nstanare u mirnom korišćenju stana.\nKorišćenje raznih mašina i uređaja, muzičkih aparata, radio i televizijskog\nprijamnika, kao i sviranje i pevanje u stanu, odnosno zgradi nije dozvoljeno je\nu vreme od 13.00 do 17.00 časova i od 22.00 do 05.00 časova. Stanari se u pomenutom\nvremenu moraju ponašati na način koji obezbeđuje potpuni mir i tišinu u zgradi (vreme odmora).\nRe: Buka - kucni red? 24.06.2009. u 18:07 - pre 142 meseci\nMa nema to veze sa vezom. Imao sam komsiju iznad mene koji je mrtav pijan od 12 do 3-4am pustao muziku tako glasno da je komsija na sedmom spratu (ja sam na 11 a debil na 12-tom tacno iznad mene) dolazio kod mene da vidi jel se to od mene cuje ili ne. Zamisli koliko je to jaka i glasna muzika da on ne moze da odredi odakle dolazi buka sa medjusprata??? Ja sam tada bio na faxu ali dolazio sam kuci za vikend i jednom mi je pukao film da sam otisao gore da ga bijem, keva je videla da sam izasao i obesila mi se oko vrata na stepenistu moleci me da ne pravim sranja... Miliciju sam zvao nekoliko puta ali dolazili su dva-tri puta, odu kod njega, kazu mu da smanji, oni odu on pojaca opet... A lik puko na ratistu, preti zeni nozem, budalcina jedna, na svu srecu iselio se pre godinu dana i sad maltretira stanare u nekoj drugoj zgradi (kazu da se cuje sa ulice koliko siba muzika)... Nema pravde, nema nicega, samo da razbijes nos kretenu...\nRe: Buka - kucni red? 24.06.2009. u 19:02 - pre 142 meseci\nZa elektricnu buku - ooo pa ima resenja, lepo odes do glavne table sa osiguracima i strujomerima za stanove i ukines mu struju.\nPar puta tako, i trebalo bi da ukapira. Ako nastavi, lepo uzmes i osigurac (ako je automatski, to ce bas lepo da potraje da se namesti ;-)\nAko ni to ne pomogne, odvali strujomer - to ce definitivno da ga onesposobi bar na neko vreme, a i cena popravke nije sitnis :-)\nPostoji jos sijaset taktika koje i najgore mentole mogu da urazume - ispustanje guma, djubre na pragu vrata (ili nesto jos kreativnije ;-) - ako ni to ne pomogne, grebanje auta / busenje guma, razbijanje prozora uvece/kad nije tu ...\nMajmun generalno ne moze da pobedi u civilizaciji - ipak je on jedan, a ostalih ima vise, i ako su odlucni da mu ucine zivot mizernim - to ce im definitivno poci za rukom, ako ni zbog cega drugog - a ono zbog odnosa snaga :)\nRe: Buka - kucni red? 24.06.2009. u 19:08 - pre 142 meseci\ndexy.josimovic:(a ako je neka zurka, moras da napises na vrata Privatna zurka, i onda mogu da ti se sagnu)\nOd Venture si dobio deo odgovora, a što se citiranog tiče, čuo sam da kada valjaš gudru, dovoljno je da na vrata napišeš "SZR GUDRA - maloprodaja" i nema da brineš.\nUsput...zbog toga si digao temu iz mrtvih?\nRe: Buka - kucni red? 24.06.2009. u 19:11 - pre 142 meseci\nUu, za smorove u ulazima smo imali recept jos kao klinci. *ovance u novine, pa ispre vrata, zapalis novine i pozvonis smoru. Kada izleti, krene nogom da gaca po vatri i kazna ga stize\nRe: Buka - kucni red? 25.06.2009. u 19:51 - pre 142 meseci\nE ova od "Vladd" je dobra, a temu sam dignuo iz ovih razloga:\n1.zar se tako nesto ne desava i danas?!\n2.komsija je dosadan ko top, muzika je bila pustena u pristojno vreme\n3.njegov sin svakog vikenda pravi zurke(nocne) sa Grand muzikom(bljak)\n4.komsiji smeta kada preko puta zgrade(u diskoteci) subotom od 19h do 02h tresti muzika(dan kada se izlazi)a nikom ne smeta\n5.komsija nema nasta se nije zalio-na nepristojno parkiranje(na travi, bili svatovi preko), na klimu koja radi na +40 jer mu pada cista voda na auto, smetalo mu je sto krecimo(bez ikakve buke)........\n6.a svake nedelje mu dolaze unuci(nije bas mator ima manje od 50) koji trce po stanu, lupaju, drndaju svaki lonac i serpu u stanu!\na za bon ton.... ja sam predstavnik kulturnog ponasanja u nasoj skoli, primeran djak..... i svakakva sra*a(da se izrazim zargonski) za koja me je postovana direktorica postavila! tako da globuse nemoj ti meni da solis pamet....! PoZzZz.... za sve....\nRe: Buka - kucni red? 25.06.2009. u 19:57 - pre 142 meseci\ndexy.josimovic: ... muzika je bila pustena u pristojno vreme...\nAko smatras da je sve u redu sa tvoje strane, zasto se ne obratis kucnom savetu zbog uznemiravanja? Ako postujes kucni savet, onda ne bi bio problem da se kucni savet bavi tim gospodinom, umesto on tobom.\nRe: Buka - kucni red? 25.06.2009. u 20:16 - pre 142 meseci\nZato sto su mu svi vec rekli! i stalno se svadjaju, ali ne on bukvalno nije normalan. Misli da je predsednik zgrade(mi imamo predsednika, koji odnosi sve racune u postu,brine se za izgled, sakuplja novac za rekonstrukciju zgrade, itd...)a ustvari nikada nije bio ni nominovan, svi su mu neprijatelji u zgradi, i svi su mu uvek krivi!\nRe: Buka - kucni red? 25.06.2009. u 22:40 - pre 142 meseci\nNe moze to lako pa i "pacifisticki".\nKada se pokrene prvi put, moze da bude pristojna opomena, ali tada postoje bar tri varijante.\nDa idiot ignorise pricu. Da idiot postane agresivan. Ili suptilnija varijanta, da trenutno malo smanji buku, pa da je ubrzo obnovi. Da prestane nece, posto je idiot, da nije, ne bi ni proizvodio napornu buku.\nCovek, kada se pokrene da reaguje, a to znaci da je nervoza presla liniju lenjosti, vec sebi, preventivno podize pritisak.\nE sad, svaka od tri varijante ima po par resenja, kontraverznih.\nAko se covek odluci na sledeci korak, to znaci da se vec solidno angazovao, i radja mu se zelja za uspehom, odnosno za resavanjem problema.\nTu opet postoje par varijanti, brzi ili sumorni uspeh..\nKako god da se sabere, postoji bar 5 kombinacija, odnosno 70% verovatnoce da dodje do sukoba..\nTako da "usporena" varijanta obracanja kucnom savetu ne pomaze nikako. Samo odlaze ostrije mere za kasnije.\nSa ili bez sukoba.\nTako da zvanje milicije predstavlja agresivno i brzo resenje, uz postovanje nadlezosti. Druga varijanta, agresivnog i brzog resenja je "borbeni komplet", pa sta ko ponese ....


Erste Asset Management d.o.o. (EAM) pripada Erste Asset Management grupi koja upravlja imovinom preko 63 milijarde EUR-a (prosinac 2017.) uloženih u više od 400 fondova i privatnih portfelja.\nEAM upravlja s devet UCITS fondova, dva alternativna investicijska fonda s privatnom ponudom te nudi uslugu upravljanja privatnim portfeljima i investicijsko savjetovanje.\nViše o investicijskom procesu


Švarc-Šiling nametnuo odluku o osnivanju Zavoda za prostorno uređenje Mostara | Kliker.info\nŠvarc-Šiling nametnuo odluku o osnivanju Zavoda za prostorno uređenje Mostara\nVisoki predstavnik Christian Schwarz-Schilling danas je pozdravio odluku koju je ove sedmice donijelo Gradsko vijeće Mostara o osnivanju novog i jedinstvenog javnog komunalnog preduzeća “Komunalno”, koje je u vlasništvu grada. Visoki predstavnik, istovremeno, sa žaljenjem primjećuje da Gradsko vijeće nije usvojilo Odluku o osnivanju Zavoda za prostorno uređenje. Ove odluke je predložio specijalni izaslanik za Mostar Norbert Winterstein u cilju završetka ujedinjenja grada i postizanja održivih kompromisa u interesu svih građana Mostara. One su rezultat intenzivnih konsultacija sa svim stranama uključenim u ovaj proces.\nDana 18. decembra, na posljednjem sastanku održanom sa dužnosnicima Grada Mostara, visoki predstavnik je rekao da će, ako se za proces ujedinjenja ne preuzme odgovornost, on biti primoran da odmah djeluje na osnovu prijedloga g. Wintersteina i ova pitanja privede kraju.\nVisoki predstavnik je danas odlučio da donese dvije odluke koje Gradsko vijeće Mostara nije usvojilo. Prva se odnosi na osnivanje Zavoda za prostorno uređenje kao pravnog lica koje uživa status gradske nezavisne upravne organizacije, sa jasno definiranim nadležnostima u oblasti prostronog planiranja, koje uključuje izradu i implementaciju razvojne strategije grada i razvojnih programa, izradu prostornog i urbanističkog plana Grada Mostara i programa za uređenje gradskog građevinskog zemljišta u gradu.\nDrugom odlukom osniva se “Komisija za davanje stručnih mišljenja”, koja će djelovati kao stručno tijelo i baviće se slučajevima u kojima su potrebne urbanističke dozvole na lokacijama koje nisu regulirane gradskim prostornim planom. Provedba odluka će biti odgovornost gradske administracije na čelu sa načelnikom Ljubom Bešlićem, uz podršku Gradskog vijeća. Ured OHR-a u Mostaru, na čelu sa Anatolijem Viktorovim, nadzirat će provedbu i pružati pomoć prema potrebi.\n“Ja ću s pažnjom pratiti događanja u Mostaru. Vijeće za provedbu mira pruža podršku ovim aktivnostima, koje su potrebne da se osigura završetak procesa ujedinjenja Mostara”, danas je izjavio visoki predstavnik. “Jedinstven Mostar je preduslov za funkcionalnost i stabilnost i Federacije BiH i Bosne i Hercegovine kao države”.\nVildana Selimbegović : Jer su Izetbegovići to zaslužili\nSatko Bitanga : “Zaboravni ” Aleksandar Vučić i ko je koga ubijao i zašto ?\nBoro Kontić : Ne tone Venecija\nDino Mustafić : Bosanstvo i utopija


Nalazite se ovde: Mascus Srbija > Skladišna oprema > Viljuškari > Komatsu\nPlinski viljuškari (103)\nDizelski viljuškari (88)\nElektrični viljuškari (21)\nFD 25 (29)\nFG 15 (21)\nFG 30 (19)\nPolovna Komatsu viljuškari na prodaju\nOvde je kompletna lista polovnih Komatsu viljuškari oglasa za prodaju na Mascusu. Komatsu viljuškari oglasi se mogu sortirati po ceni, godini proizvodnje ili zemlji. Koristite levu navigaciju da biste suzili pretragu ili pročitajte više o Komatsu viljuškari u odeljku Brendovi.\nKomatsu FB15M-2Opšte stanje (1-5): 4, Maksimalni kapacitet dizanja: 1500, Motor: Elektro , Snaga motora:\nKomatsu fd25t-16Zemlja proizvodnje: JP\nKomatsu fd30t-16Zemlja proizvodnje: JP\nKomatsu FD25-16Poslednja inspekcija: YES, Opšte stanje (1-5): 5, Broj prethodnih vlasnika: 1, Evidencija svih servisa: Da, Garancija: 1 YEAR, Profili prednjih guma: 99%, Profil zadnjih guma: 99%, Zemlja proizvodnje: JP\nKomatsu FD30Poslednja inspekcija: YES, Opšte stanje (1-5): 5, Broj prethodnih vlasnika: 1, Evidencija svih servisa: Da, Garancija: 1 YEAR, Profili prednjih guma: 99%, Profil zadnjih guma: 99%, Zemlja proizvodnje: JP\nKomatsu FD80Poslednja inspekcija: YES, Opšte stanje (1-5): 5, Broj prethodnih vlasnika: 1, Evidencija svih servisa: Da, Garancija: 1 YEAR, Profili prednjih guma: 99%, Profil zadnjih guma: 99%, Zemlja proizvodnje: JP\nKomatsu FD100-8Maksimalni kapacitet dizanja: 9979.02, Maksimalna visina podizanja: 327.66, Tip gume: Pneumatici, Dužina viljuškara: 182.88, Visina pogona: 302.26, Mjenjač: Automatic\nMascus pruza svojim korisnicima najbolju priliku za pretragu i pronalazak polovnih mašina u kategoriji Komatsu viljuškari i druge opreme\nOvde je kompletna lista polovnih Komatsu viljuškari za prodaju. Mozete da dodate strane među svoje omiljene strane ili upoređujete zanimljive proizvode klikom na polja za potvrdu pored polovnih/og Komatsu viljuškari koji su Vam zanimljive, uz korišćenje opcija koje se nalaze iznad. Ako zelite da promenite pretragu, vratite se na vrh strane i koristite opciju “nova pretraga”. Izaberite brend, model, cenu i/ili lokaciju da vidite dostupne mašine u kategoriji Komatsu viljuškari.


ATP - Blic Online\nOd 7. februara, zbog zatvaranja raskrsnice ulica Dimitrija Tucovića i Moše Pijade u Pančevu, promeniće se trase pojedinih autobuskih linija.\nDo ponedeljka bi trebalo da autobusi ATP-a, od Pančeva do Beograda, ali i na ostalim linijama, počnu da saobraćaju po redu vožnje.\nOd normalizacije autobuskog prevoza na relaciji Pančevo - Beograd po svemu sudeći neće biti ništa. Vozači ATP Pančevo odbili su ponuđeno rešenje, a direktor Bojan Bojanić najavio je stečaj pančevačkog gradskog prevoznika!\nVelike probleme imali su ovog prepodneva svi Pančevci koji su želeli da krenu za Beograd zbog neredovnih polazaka ATP Pančevo. Prema poslednjoj informaciji koju smo dobili od šefa saobraćaja u ATP-u Pančevo Voje Savičića, autobusi ovog preduzeća na relaciji Pančevo - Beograd saobraćaju na 15 minuta, mada putnici tvrde da čekaju duplo duže.\nVozači i vozači kondukteri pančevačkog ATP-a traže povećanje plate, a ako naiđu na nerazumevanje ističu da su spremni da od 2. septembra stupe u štrajk, suština je dopisa koji su još 15. avgusta uputili direktoru ovog javnog komunalnog preduzeća.\nPremda je ranije najavljeno da će vozači Auto-transportnog preduzeća (ATP) "Pančevo", nezadovoljni uslovima rada, uskoro stupiti u štrajk, sastanak sa čelnicima preduzeća danas je iznedrio dogovor koji pogoduje svima.\nTokom novogodišnje noći biće uvedeni dodatni polasci na liniji Pančevo-Beograd Dunav stanica u 1.30, 2.30, 3.30 i 4.30 časova iz Pančeva, a u 2.00, 3.00, 4.00 i 5.00 iz Beograda (Dunav stanica).\nSkuština grada Pančeva imenovala je Bojana Bojanovića za vršioca dužnosti direktora JKP “ATP Pančevo”. Magistar ekonomije Bojanović biće na ovoj funkciji najduže do godinu dana.\nLetnji red vožnje u gradskom prevozu u Beogradu stupiće od subote 23. juna, a u Pančevu već od sutra. I takoće biti sve do 31. avgusta.\nJedna osoba lakše je povređena danas oko 13.30 sati u sudaru automobila i autobusa ATP-a na putu za Beograd, nedaleko od rasadnika u Pančevu, prenosi 013info.\nAutobuska stanica u Pančevu zaradila 12 miliona dinara\nNovi red vožnje ATP Pančevo za raspust i Novu godinu\nOd 25. decembra Autotransport Pančevo primenjivaće poseban red vožnje koji će važiti za vreme školskog raspusta, a tokom novogodišnje noći planirani su dodatni polasci.


BTC $60.637 -3,59%\nETH $3.960 -3,60%\nEOS $4,60 -2,82%\nBlockstream je najavio dva ogromna data centra za pružanje usluga kolokacionog centra i prvi na svetu BetterHash pul.\nBlokčein teh kompanija Blockstream je objavila detalje o svom servisu za rudarenje bitkoina. U blogu od 8. avgusta, kompanija je najavila dva ogromna data centra za pružanje usluga kolokacionog centra, zajedno sa Blockstream Pool-om, koristeći BetterHash protokol. Njegov cilj je održavanje decentralizacije bitkoin mreže.\nVaša bitkoin rudarska oprema, Blockstream-ovi data centri\nData centri, smešteni u Kvebeku i Džordžiji, ukupne snage od 300 megavata. U punom kapacitetu, popunjenom najnovijim rudarskim rigovima, to bi moglo da čini oko 7,5% heš stope celokupne mreže.\nObjekti omogućavaju “ključ u ruke” rešenje za postavljanje rudarske opreme klijenta, obuhvatajući isporuku u data centar, instalaciju i održavanje. Korisnik rudarskim postrojenjima upravlja daljinski, pružajući analitiku u relanom vremenu i kontrolu nad radom svakog uređaja.\nUsluga je trenutno usmerena na poslovne i institucionalne kupce, a Fidelity centar za primenjene tehnologije je predstavljen kao jedan od prvih kupaca. Fidelity ozbiljno ulazi u kripto prostor, navodi se da je prošlog meseca podne zahtev za licencu Bitlicence u Njujorku.\nPrvi rudarski pul na BetterHash protokolu\nDrugi deo mera Blockstream-ovih usluga je prvi svetski rudnik kriptovaluta koji koristi BetterHash protokol. BetterHash omogućava pojedinim rudarima da kontrolišu koje su transakcije uključene u njihove novoizrudarene blokove.\nOvo rešava ključno pitanje kod mnogih rudarskih pulova, u kojima operateri pulova određuju koje transakcije treba da uključe. S tim u vezi, povećava se decentralizacija i potencijalni napadi na mreži postaju mnogo teži.\nNe vezano za rudarenje, Blockstream je zauzet razvojem svog projekta Liquid sajdčein, koji donosi brzinu i smanjuje troškove na Bitkoin mreži.\nVisa: Niko ne prihvata prednosti digitalnih valuta više od nas!\nBitfury: Pušten u rad softver za komercijalne kompanije\nPutinov savetnik najavljuje osnivanje Ruske blokčein asocijacije\nEkološka odgovornost: Rusi pozivaju na "kripto sat"


14. kongres Hrvatskog društva za\nendoskopsku kirurgiju HLZ-a\n1. simpozij Hrvatskog društva za ubrzani oporavak\nnakon kirurškog zahvata (CRO_ERAS)\n(Slovensko zdravniško društvo)\nPreuzimanje aplikacije ASAPPX / Select your event / Endopula2018\n16. - 19. Svibanj 2018.\nPula Hotel Park Plaza Histria\nHrvatsko društvo za endoskopsku kirurgiju HLZ-a (HDEK) Hrvatsko društvo za ubrzani oporavak nakon kirurškog zahvata HLZ-a (CRO_ERAS) www.hdek.com.hr Opća bolnica Pula, Služba za kirurške bolesti – odjel abdominalne kirurgije\nIznimno mi je zadovoljstvo i čast pozvati vas na 14. kongres Hrvatskog društva za endoskopsku kirurgiju hrvatskog liječničkog zbora (HLZ) i 1. simpozij Hrvatskog društva za ubrzani oporavak nakon kirurškog zahvata (CRO_ERAS), koji će se održati u Puli, Park Plaza Histria, od 16. do 19. svibnja 2018. godine.\nKongres se po prvi put održava u Puli, očekujemo više od 200 liječnika raznih kirurških specijalnosti koji izvode minimalno invazivne operacije. Tradicionalno sudjeluju kolege iz Slovenije, Bosne i Hercegovine, Srbije, Italije, Austrije i Mađarske. U planu nam je da i na predstojećem kongresu u Puli aktivno sudjeluju ugledni strani predavači.\nUdio dnevne kirurgije sve je značajniji u našem svakodnevnom radu, a minimalno invazivni endoskopski zahvat svakako imaju mjesta i u tom obliku rada. Kongres je prilika da se usuglase preporuke i smjernice i u tom rastućem segmentu pružanja zdravstvenih usluga.\nDruštveni program prilika je za neposrednu i neformalnu komunikaciju te razmjenu iskustava svih sudionika. Svi članovi organizacijskog odbora uložit će napor da ispune vaša očekivanja.\nRadujem se vašem dolasku i aktivnom sudjelovanju na 14. kongresu Hrvatskog društva za endoskopsku kirurgiju.\nZa Organizacijski odbor 14. Kongresa HDEK\nIvica Fedel dr.med. specijalist opće i digestivne kirurgije


Spomenici u Valjevu | Spomenici Valjevo leto 2019\nSpomenici u Valjevu\nSpomenik Borcima Revolucije (Stevanu Filipoviću)\nSpomenik Borcima Revolucije ( sa likom Stevana Filipovića ) nalazi se na brdu Vidrak iznad Valjeva i spada u najveće vajarske prikaze cele ljudske figure na svetu. Spomenik je visok 16 metara i postavljen je na središnjem delu platoa koji dominira nad gradom i okolinom.\nSpomenik srpskom književniku Milovanu Glišiću srpskom književniku i tvorcu srpske realističke pripovetke. Nalazi se nedaleko od centra grada a do njega se može doći kolima, peške i gradskim prevozom.


Udruženje za bezbednost i zdravlje na radu Srbije » Evo koliko je besplatno zdravlje u Srbiji\n/ GLAVNA TEMA / Evo koliko je besplatno zdravlje u Srbiji\nubzrs on 16/07/2017 - 6:54 am in GLAVNA TEMA\nIako često vlada uverenje da imamo besplatno zdravstvo, na šta je nedavno „podsetio“ i sam ministar, u Srbiji građani moraju da plate 37 odsto od cene zdravstvenih usluga, piše Danas.\nŠto je zemlja siromašnija to veći procenat troškova za lečenje plaćaju građani iz svog džepa. Tako se Srbija nalazi u grupi (siromašnih) zemalja u kojoj građani sami moraju da plate skoro 40 odsto od cene zdravstvenih usluga koje koriste, iako često vlada uverenje da imamo besplatno zdravstvo.\nNaravno, ni onih ostalih 60 odsto troškova koji se odnose na državne, besplatne zdravstvene usluge, ne plaća niko drugi nego opet građani, kroz doprinose za zdravstveno osiguranje koje svaki zaposleni izdvaja iz svoje bruto plate.\nU regionu, građani iz svog džepa (u apoteci, za privatne analize, zubara, preglede…) najviše za zdravstvo izdvajaju u Albaniji, čak 50 odsto, zatim u Bugarskoj i Crnoj Gori 44, odnosno 43 odsto od ukupnih izdvajanja za zdravstvo.\nIza njih su Srbija i Makedonija, u kojima građani izdvajaju 37 odsto od ukupnih troškova za zdravstvo. BiH je znatno ispod toga sa 28 odsto.\nStatistički kao Nemci, u praksi kao Bugari\nKada je reč o doprinosima, Srbija je sa 10 odsto, uz BiH, u vrhu zemalja u regionu po izdvajanju za zdravstvo u odnosu na visinu bruto domaćeg proizvoda.\nPo ukupnom izdvajanju za zdravstvo u odnosu na BDP Srbija je bliža Nemačkoj ili Austriji (11 odsto BDP) ili Sloveniji (devet odsto) nego Albaniji, Crnoj Gori, Rumuniji i Makedoniji, koje izdvajaju šest odsto BDP, Mađarskoj sa sedam odsto BDP ili recimo Hrvatskoj i Bugarskoj, koje izdvajaju osam odsto BDP za zdravstvo.\nMeđutim, kada se pogleda koliko je to stvarno novca, to je jako malo, svega 633 dolara po stanovniku Srbije (prema poslednjim dostupnim podacima Svetske zdravstvene organizacije za 2014. godinu).\nU Hrvatskoj se izdvaja 1.050 dolara po stanovniku, u Sloveniji 2.161 dolar, Mađarskoj 1.037, Bugarskoj 662, Rumuniji 557, BiH 464, Crnoj Gori 458, Makedoniji 354, a u Albaniji svega 272 dolara po stanovniku godišnje.\nprema pisanju list Danas, otuda je teško zaključiti na šta je ministar zdravlja Zlatibor Lončar mislio kada je rekao da država „godišnje potroši 1.100 evra na zdravstvenog osiguranika, dok prosečan osiguranik plaća 200 evra godišnje za zdravstvo“.\nPreciznije tumačenje taj list nije uspeo da dobije uprkos (uzaludnim) pokušajima da stupi u kontakt sa portparolom Ministarstva.\n17/07/2017 - 7:25 am\n15/07/2017 - 7:12 am\n3031 Days Running