B.2.\tPožadavky na užívaní vod – výhledový stav (základní scénář)\nB.2.1.\tSeznam plánů a programů s požadavky na užívání vod a vlivy na stav vod\nB.2.2.\tPrognóza požadavků na povrchové vody\nB.2.2.1.\tPrognóza trendů do roku 2015, základní scénář\nB.2.3.\tPrognóza požadavků na podzemní vody\nB.2.4.\tVýsledky vodohospodářské bilance výhledového stavu\nB.2.4.1.\tPovrchové vody - Vodohospodářská bilance výhledového stavu množství vod\nB.2.4.2.\tPovrchové vody - Vodohospodářská bilance výhledového stavu kvality vod\nB.2.4.3.\tPodzemní vody - Vodohospodářská bilance výhledového stavu množství vod\nB.2.4.4.\tPodzemní vody - Vodohospodářská bilance výhledového stavu kvality vod\nVýchozími dokumenty pro výhledový stav sektoru vodního hospodářství jsou Rámcová směrnice 200/60/ES, Koncepce vodohospodářské politiky na období po vstupu České republiky do Evropské unie do roku 2010 (dále KVHP - zpracovaná Ministerstvem zemědělství a schválená usnesením vlády ČR č. 617 ze dne 16.6.2004), a Státní politika životního prostředí (dále SPŽP -, vyhotovená Ministerstvem životního prostředí a schválená usnesením vlády ČR č. 235 ze dne 17.3.2004). Dalším závazným dokumentem státní politiky v oblasti vod je Plán hlavních povodí České republiky (PHP ČR - schválený usnesením vlády č. 562 ze dne 23.5.2007), se závaznou částí, vyhlášenou nařízením vlády č. 262/2007 Sb.\nV Rámcové směrnici je mimo jiné uvedena nutnost koordinace spolupráce členských států na mezinárodní úrovni ke zlepšení ochrany vod z hlediska množství a jakosti, k podpoře jejich udržitelného užívání, k ochraně vodních a suchozemských ekosystémů a mokřadů přímo na nich závislých, a k zachování a rozvoji potencionálního užívání vod Společenství.\nKVHP stanovila pro další rozvoj vodohospodářského sektoru mimo jiné tyto strategické cíle:\nzkvalitnění péče o vodní zdroje a související vodohospodářskou infrastrukturu, včetně naplnění směrnic Evropských společenství,\nzabezpečení bezproblémového zásobování obyvatel kvalitní pitnou vodou a efektivní likvidace odpadních vod bez negativních dopadů na životní prostředí.\nSPŽP v kapitole 7. - Ochrana a užívání vod vytyčila environmentální opatření ve vodní politice, mezi něž patří:\nsplnění požadavku směrnice Rady 91/271/EHS o čištění městských odpadních vod do roku 2010,\nzajištění zásobování 91 % obyvatel kvalitní pitnou vodou v roce 2010,\nzajištění podmínek pro život a reprodukci původní populace ryb.\nTaké Plán hlavních povodí České republiky stanovil cíle státní politiky v oblasti vod a opatření pro vytvoření podmínek pro udržitelné hospodaření s omezeným vodním bohatstvím České republiky. Ty by měly umožnit skloubení požadavků na všechny formy užívání vodních zdrojů s požadavky ochrany vod a vodních ekosystémů a současně zohlednit opatření ke snížení škodlivých účinků vod.\nRámcové cíle státní politiky pro harmonizaci veřejných zájmů v souladu s vodním zákonem jsou:\nudržitelné užívání vodních zdrojů a hospodaření s vodou pro zajištění požadavků na vodohospodářské služby, zejména pro účely zásobování pitnou vodou.\nPro realizaci opatření k dosažení rámcových cílů budou využívány tyto programy:\nprogram Výstavba a obnova infrastruktury vodovodů a kanalizací,\nProgram prevence před povodněmi II\nPlán hlavních povodí ČR obsahuje závaznou část, která je podkladem:\npro návrhy opatření k zajištění rámcových cílů,\nk pořizování koncepčních dokumentů se vztahem k vodám a vodnímu hospodářství,\nk pořizování plánů oblastí povodí.\nV oblasti povodí Odry bude užívání povrchových a podzemních vod ovlivňováno antropogenními vlivy, které vyplývají z různých plánů, programů a koncepčních dokumentů celostátní působnosti, iniciované ministerstvy zemědělství, životního prostředí, dopravy, zdravotnictví, průmyslu a obchodu a ministerstva pro místní rozvoj, ale i dokumentů krajských, a to Moravskoslezského kraje a Olomouckého kraje.\nZákladním prvkem plánování v oboru vodovodů a kanalizací jsou Plány rozvoje vodovodů a kanalizací území krajů, které byly schváleny zastupitelstvy jednotlivých krajů v období let 2004 až 2005. Jejich zpracování vyplývá ze zákona o vodovodech a kanalizacích, a tyto plány obsahují koncepci řešení zásobování pitnou vodou, včetně vymezení zdrojů povrchových a podzemních vod, a koncepci odkanalizování a čištění odpadních vod v daném území. Obsahují rozhodující stavby pro splnění požadavků přechodného období ČR (do 31.12.2010). Jsou základem pro využití fondů Evropských společenství, navazují na plány oblastí povodí a jsou podkladem pro zpracování územně plánovací dokumentace.\nDalšími relevantními podklady pro užívání vod v oblasti povodí jsou Územní plány velkých územních celků v Moravskoslezském kraji i Olomouckém kraji, Program rozvoje Moravskoslezského kraje, Zásady územního rozvoje Olomouckého kraje, plány odpadového hospodářství obou krajů, územní energetické koncepce krajů, krajské programy pro zlepšení kvality ovzduší a pro snižování emisí, koncepce dopravní infrastruktury krajů, koncepce zemědělské politiky a rozvoje venkova krajů, koncepce ochrany přírody a krajiny obou krajů, plány péče o CHKO, Koncepční dokument pro plánování v oblasti vod na území Moravskoslezského kraje a Studie ochrany před povodněmi na území Olomouckého kraje. Přehled plánů, programů a koncepčních dokumentů Moravskoslezského kraje a Olomouckého kraje je uveden v tabulce TB 2.1.\nTabulka TB 2.1 Seznam plánů, programů a koncepčních dokumentů s požadavky na užívání vod a vlivy na stav vod\nDomácnosti, průmysl, energetika, služby, zemědělská výroba, ale také cestovní ruch a rekreační aktivity – to jsou obecně oblasti, které především ovlivňují jednak množství, ale i kvalitu povrchových vod. Z hlediska odběrů vody a vypouštění odpadních vod je největším uživatelem povrchových vod průmysl, následují domácnosti, dále zemědělství, v menší míře energetika, cestovní ruch a rekreační aktivity. Podle krajských plánů rozvoje vodovodů a kanalizací a krajských rozvojových plánů je nutno zajistit žádoucí úroveň zásobování pitnou vodou, kvalitu pitné vody, odkanalizování a čištění odpadních vod .\nNa základě dlouhodobých sledování dochází jednoznačně ke zlepšování řady jakostních ukazatelů v povrchových vodách, současně s tímto trendem však rostou nároky na kvalitu vody, a to v širokém spektru, zejména u biologických parametrů. V tom smyslu se současný pohled dá charakterizovat tak, že vše, co se odlišuje od přirozeného stavu neovlivněného lidskou činností, je považováno za nevyhovující stav. Podle takto často nereálisticky stanovených měřítek budou i mnohdy velmi nákladná opatření ke snižování vypouštěného znečištění se jevit jako nedostačující.\nV povodí Odry tvoří jádro ekonomiky zpracovatelský průmysl a dobývání surovin. Významná je rovněž energetika, cestovní ruch a rekreace, do popředí se dostávají poslední dobou stále více služby. Zemědělství není vzhledem k rozsahu horských a podhorských oblastí v povodí z hlediska produkce tak rozsáhlé, má však rozhodující podíl na plošném znečištění povodí..\nPři prognóze požadavků na povrchové vody je nutno vzít v úvahu následující závažné problémy.\nNa úseku zásobování vodou:\nNěkteré obce a místní části nejsou dosud zásobovány pitnou vodou z veřejných vodovodů. Celkový počet nezásobených míst je v oblasti povodí Odry v současné době 55.\nBude nutné zajistit, aby při dopravě a distribuci pitné vody nedocházelo k ohrožení její jakosti\nNa úseku odkanalizování a čištění odpadních vod:\nCelkově 36 aglomerací na území kraje s počtem obyvatel větším než 2 000 nemá v současné době vybudovanou soustavnou stokovou síť ani čistírnu odpadních vod.\nObdobná situace platí i v případě obcí s počtem obyvatel menším než 2000.\nV případě aglomerací s počtem obyvatel větším než 10 000 není zajištěno odkanalizování jejich okrajových částí. Ty tak nejsou napojeny na veřejnou stokovou síť, ukončenou čistírnou odpadních vod. Zejména se jedná o území okrajových částí Statutárního města Ostravy.\nU řady aglomerací s počtem obyvatel větším než 10 000 nesplňuje kvalita vyčištěné vody na odtoku z čistíren odpadních vod limity zbytkového znečištění dusíku a fosforu podle požadavků nařízení vlády 61/2003 Sb., resp. její novely, které byly výrazně zpřísněny ve srovnání s předchozím vládním nařízením (NV č. 82/1999 Sb.).\nPrognóza trendů, na základě níž se pak bude posuzovat stav užívání vod ke konci plánovacího období, vychází ze Základního scénáře nakládání s vodami, užívání vod a vlivů na vody do roku 2015, který byl pro národní úroveň, tzn. pro území celé České republiky, pro potřeby plánování v oblasti vod vyhotoven z popudu Ministerstva zemědělství ČR v roce 2004. Scénář budoucího vývoje, sestavený firmami CITYPLAN s.r.o. a IREAS o.p.s., se opírá zejména o informace Českého statistického úřadu a o celostátní koncepce rozvoje, jak s nimi pro výhledové období počítají jednotlivé resorty. Vychází ze současného stavu populace a stavu ekonomiky na území celé ČR a pro všechny hlavní národohospodářské okruhy predikuje – v řadě případů variantně – budoucí stav vývoje.\nZ prognózy tohoto scénáře na národní úrovni byla pro jeho pravděpodobnou variantu odvozena za účelem sestavení tohoto plánu návazně na to i prognóza budoucího stavu pro oblast povodí Odry. Prognóza k roku 2015, přihlížející k geografickým, ekonomickým a populačním charakteristikám oblasti ke krajským koncepcím,a plánům, a současně k expertním odhadům a místním znalostem. V jednotlivých tématických okruzích, dotýkajících se plánování, by scénář vývoje do roku 2015 měl být v oblasti povodí Odry následující:\nTab B.2.1\tPodrobný popis požadavků na povrchové vody\nDo r. 2015 lze celkově očekávat setrvalý způsob užívání podzemních vod v oblasti povodí, neuvažuje se s tím, že by se způsoby exploatace těchto vod a ani významné antropogenní vlivy, které na ně působí (umělá infiltrace, těžba uhlí a vlivy poddolování, těžba štěrků), zásadně nějak měnily. Odhad celkového trendu budoucího vývoje uvádí následující tabulka\nTab B.2.2\tPodrobný popis požadavků na podzemní vody\nSestavení vodohospodářské bilance vyplývá ze zákona č. 254/2001 Sb., o vodách, v platném znění a vyhlášky č. 431/2001 Sb., o obsahu vodní bilance, způsobu jejího sestavení a o údajích pro vodní bilanci. Postup při zpracování bilance je specifikován v Metodickém pokynu Ministerstva zemědělství České republiky pro sestavení vodohospodářské bilance oblastí povodí z roku 2002.\nJednou z částí vodohospodářské bilance je hodnocení výhledového stavu vod. To se sestavuje jednou za šest let jako podklad pro proces plánování v oblasti vod a porovnává hodnoty výhledových odběrů vody a vypouštění vody s přirozenými průtoky a ovlivněnými průtoky simulovaným hospodařením s vodou ve vodních nádržích v delším výpočtovém období pro povrchové vody. Pro podzemní vody výhledové hodnocení množství vod obsahuje hodnocení množství podzemních vod ve významných hydrogeologických rajonech porovnáním odhadovaných, případně plánovaných odběrů podzemních vod s dlouhodobými průměrnými a minimálními hodnotami zdrojů.\nNa základě rozdílných pravidel hospodaření s vodou v oblasti povodí Odry z důvodu existence Vodohospodářské soustavy povodí Odry bylo hodnocení výhledového stavu v rámci zpracování vodohospodářské bilance rozděleno na dva samostatné celky:\npovodí pokryté Vodohospodářskou soustavou povodí Odry\nčást oblasti povodí situovaná mimo Vodohospodářskou soustavu povodí Odry\nSchéma zásobování vodou z povrchových zdrojů vodohospodářské soustavy povodí Odry je znázorněno na mapě MD 4.7a.\nAd. 1)\tHodnocení výhledového stavu v části oblasti povodí pokryté Vodohospodářskou soustavou povodí Odry\nVodohospodářská soustava povodí Odry (dále jen VHS PO) je víceúčelová vodohospodářská soustava, která zajišťuje prostřednictvím vodních děl plnění následujících funkcí s přiřazenými prioritami dle jejich významu :\nZásobení pitnou vodou\t 1\nZabezpečení minimálních průtoků v tocích\t 2 - 3\nZásobení provozní a užitkovou vodou\t 2 - 3\nPovodňová ochrana\t 4\nOvlivňování jakosti vody v tocích\t 5\nZajištění rekreačních podmínek u vody\t 6\nVýroba elektrické energie\t 7\nVe velice exponované oblasti Moravskoslezského kraje, co se týká průmyslové výroby a zalidněnosti, nebylo možné vysoké nároky na vodní hospodářství již řešit izolovanými vodohospodářskými opatřeními, a to vedlo ke vzniku VHS PO. Hlavním cílem soustavy je plně uspokojit nároky na dodávku vody pro obyvatelstvo a průmysl a zajistit a nadlepšovat průtoky ve vodních tocích pod nádržemi a také ve vzdálenějších profilech, což má pozitivní vliv také na kvalitu vody v tocích. Nároky ochrany před povodněmi jsou v soustavě řešeny respektováním ochranných objemů ve vodních nádržích, rekreační podmínky jsou uspokojovány udržováním „rekreačních hladin“ na některých údolních nádržích v letním období, pokud to dovolí hydrologická situace, a vypouštěním minimálních průtoků z nádrží pro umožnění rekreace podél vodních toků.\nVHS PO je situována na části území Moravskoslezského kraje a zahrnuje tzv. vodárenskou část s údolními nádržemi Šance, Morávka, Slezská Harta a Kružberk a tzv. Ostravský uzel s nádržemi Olešná a Žermanice a vzdouvacími objekty a převody vody, umožňujícími nakládání s vodou.\nHydrologicky je VHS PO vymezena:\n- povodím Moravice od nádrže Slezská Harta po ústí Moravice do Opavy;\nčíslo hydrologického pořadí (ČHP) 2 - 02 - 02 - 038 až 2 - 02 - 02 - 099\n- povodím Opavy od ústí Moravice po ústí Opavy do Odry\tČHP 2 - 02 - 03\n- povodím Odry od ústí Opavy po ústí Ostravice\tČHP 2 - 02 - 04\n- povodím Ostravice\tČHP 2 - 03 – 01\nObr. 2.1\tSchéma Vodohospodářské soustavy povodí Odry\nPriority a pravidla řízení vodního hospodářství v regionu povodí stanovuje Manipulační řád vodohospodářské soustavy povodí Odry (dále jen Manipulační řád). Ten je souborem pravidel, kterými se koordinuje nakládání s povrchovými vodami na vodních dílech VHS PO. Manipulační řád obsahuje principy řízení jednotlivých funkcí vodohospodářské soustavy rozdělených podle priorit, tj. funkce zásobní, zabezpečení minimálních průtoků v tocích, povodňové ochrana, ovlivňování jakosti vod v tocích, funkce rekreační a výroby elektrické energie. Užívání vod vyplývající z těchto funkcí byly rozlišeny podle důležitosti do tříd významnosti. Nejdůležitější jsou vodárenské odběry a základní průtoky pod nádržemi, dále následují průmyslové odběry a minimální průtoky na tocích, povodňová ochrana a zvýšené minimální průtoky pod nádržemi, rekreace a výroba elektrické energie. Při řízení soustavy je nejdříve nutno uspokojit požadavek vyšší třídy, až následně požadavky tříd nižších. V případě, kdy je nutno z důvodu stavu daného zdroje určitý požadavek na dodávku vody omezit, musí být nejprve využito možnosti jeho přemístění na jiný zdroj. Až poté dochází ke krácení dotčených nároků na nakládání s vodami o stejný díl. Manipulační řád definuje rovnováhu provozu soustavy k uspokojení jednotlivých nároků na vodu. Na základě sestaveného simulačního modelu soustavy jsou stanovena pásma manipulací na nádržích a jezech, minimální průtoky pod odběrnými místy a je optimalizován celý systém spolupráce vodních děl v soustavě. Manipulační řád je každoročně aktualizován podle skutečné výše odběrů z jednotlivých zdrojů. Mapa MD 4.7a, znázorňující schéma zásobování vodou z povrchových zdrojů vodohospodářské soustavy, jakož i další informace o VHS PO, jsou obsaženy v kapitole D.4.7.\nPro hlavní systém k zásobení obyvatel v oblasti povodí Odry (Ostravský oblastní vodovod) je zabezpečenost dodávky vody z centrálních zdrojů – vodárenských nádrží Kružberk, Šance, Morávka - dostatečná a téměř se blíží 100 %.\nZ provedeného hodnocení výhledového stavu v části oblasti povodí pokryté Vodohospodářskou soustavou povodí Odry vyplývá, že existuje dostatečná kapacitní rezerva pro pokrytí případného nárůstu potřeby vody v území zásobovaném Ostravským oblastním vodovodem z těchto zdrojů, a dále rovněž pro případ nutnosti zajištění vody pro další části systému běžně zásobeného z ostatních zdrojů. Rezerva umožňuje také napojování nových sídel a jejich obyvatel na vodovodní řady.\nDodávky provozní vody pro hlavní odběratele v oblasti povodí Odry jsou v současnosti zajištěny rovněž téměř se stoprocentní zabezpečeností. Za předpokladu dodržování pravidel daných Manipulačním řádem VHS PO nejsou do roku 2015 předpokládány problémy s dodávkou požadovaného množství provozní vody těmto odběratelům i dalším subjektům v rámci VHS PO. Odběry vody pro průmyslové účely, realizované z vodních toků, jsou ovlivněny nutností respektovat minimální zůstatkový průtok v tocích pod odběrnými místy.\nZávěrem lze konstatovat, že ve výhledovém období k roku 2015 nedojde v části oblasti povodí pokryté Vodohospodářskou soustavou povodí Odry k napjatému bilančnímu stavu a ze současných zdrojů budou zabezpečeny veškeré požadavky na užívání vody.\nAd. 2)\tHodnocení výhledového stavu v části oblasti povodí mimo Vodohospodářskou soustavu povodí Odry\nŘešené území je možno specifikovat dílčím povodím Opavy nad Moravicí, Moravice nad údolní nádrží Slezská Harta, dílčím povodím Odry nad Opavou, dílčím povodím Olše nad Stonávkou a dílčím povodím okrajových přítoků Odry.\nPro část oblasti povodí Odry situovanou mimo území Vodohospodářské soustavy povodí Odry bylo také provedeno hodnocení výhledového stavu k roku 2015. Při zpracování byly obdobně jako u každoročního sestavení bilančního hodnocení minulého roku podkladem ohlašované údaje sledovaných uživatelů vod, kteří odebírají podzemní nebo povrchovou vodu nebo vypouštějí odpadní vodu v množství přesahujícím 500 m3.měsíc-1 nebo 6 000 m3.rok-1.\nVšichni sledovaní uživatelé vod byli pro účely zpracování bilance výhledového stavu zařazeni do jednotlivých vodních útvarů povrchových vod vymezených v oblasti povodí Odry. Podkladní údaje o jejich nakládání s vodami byly použity z databáze Evidence uživatelů vod povodí Odry.\nKe každému uživateli vod v příslušném vodním útvaru bylo následně přiřazeno hlášení o velikosti jeho odběru, respektive o vypouštění realizovaného v období let 2000 – 2005.\nZ takto setříděných údajů byla pro každého uživatele vod vypočítána průměrná velikost nakládání s vodou za období let 2000 – 2005. Vstupem do bilance pak byly předpokládané požadavky (nároky) na odběry vody, pro každého uživatele tedy byla na základě expertního posouzení procentuálně navýšena současná průměrná velikost, popřípadě snížena tak, aby byl co nejpravděpodobněji vystižen vývoj daného užívání vod k horizontu roku 2015.\nCelkové ovlivnění vodního útvaru uživateli vod k roku 2015 bylo pak dáno součtem předpokládaných hodnot jednotlivých užívání vod s tím, že odběry vody (včetně odběrů vod podzemních) bilančně představují úbytek („-” záporná hodnota) a vypouštění do vod povrchových („+” kladná hodnota) přírůstek průtoku v toku.\nHodnoty celkového ovlivnění řešených vodních útvarů uživateli vod k roku 2015 byly následně využity pro vyhodnocení výhledového stavu množství povrchových vod ve vybraných bilančních profilech, kterých bylo pro zpracování této výhledové bilance na části oblasti povodí Odry zvoleno šest.\nJedná se o bilanční profily Bartošovice a Svinov na vodním toku Odra, Krnov na Opavě, Krnov na Opavici, o bilanční profil Moravice nad kaskádou údolních nádrží Slezská Harta a Kružberk a o profil Český Těšín na vodním toku Olše (viz Tab. B.2.3).\nTab B.2.3\tHodnocené kontrolní (bilanční) profily v oblasti povodí Odry mimo VH soustavu povodí Odry\nPro posouzení výhledového bilančního stavu v těchto profilech byly zvoleny v souladu s metodikou přirozené průtoky v delším časovém období – reálné hydrologické řady průměrných měsíčních průtoků v řešených profilech za časové období 1996 – 2005.\nPrincipem bilančního hodnocení hospodaření s vodou je porovnání požadavků na zachování minimálních bilančních průtoků s minimálními průměrnými měsíčními průtoky v bilančních profilech. Vstupem pro výpočet bilančního stavu byl průměrný měsíční minimální průtok, získaný z dlouhodobých měřených hodnot výše uvedeného časového období v daném profilu.\nBilanční stavy, kterých je rozlišováno 5 (BS1 až BS5 viz níže), vyjadřují vztah velikosti ovlivněného minimálního průměrného měsíčního průtoku (QMM), vypočteného z naměřených hodnot v kontrolním profilu, ke statisticky vyhodnocenému výskytu tzv. m-denních vod (blíže viz Metodický pokyn MZe pro sestavení vodohospodářské bilance oblasti povodí), resp. k minimálnímu zůstatkovému průtoku (MZP) danému obecně závazným předpisem. První dva bilanční stavy (BS1 a BS2) vyjadřují uspokojivý a vyvážený stav vodních zdrojů, další dva (BS3 a BS4) označují napjatý bilanční stav, poslední (BS5) signalizuje pasivní stav vodních zdrojů.\nBS1 pro případ QMM > Q330d\nBS2 pro případ Q330d > QMM > Q355d\nBS3 pro případ Q355d > QMM > Q364d\nBS4 pro případ Q364d\t> QMM\nBS5 pro případ MQ (MZP) > QMM\nVýsledky bilančního řešení jsou prezentovány v mapových přílohách MB 2.4a – MB 2.4b.\nZávěrem lze konstatovat, že ve výhledovém období k roku 2015 nedojde v dílčích povodích mimo Vodohospodářskou soustavu povodí Odry k napjatému bilančnímu stavu.\nMapa MB 2.4a Hodnocení výhledového stavu množství povrchových vod k roku 2015 – Bilanční stavy předpokládané v kontrolních profilech k roku 2015\nMapa MB 2.4b Hodnocení výhledového stavu množství povrchových vod k roku 2015 – Změna ovlivnění průtoku\nVýhledová bilance kvality vod byla v oblasti povodí Odry prováděna pro 6 základních ukazatelů – BSK5, CHSKCr, PC, N-NH4, RAS a NL. Pro tyto ukazatele a pro každý vodní útvar byl očekávaný přírůstek či úbytek vypouštěného znečištění promítnut pomocí směšovací rovnice do jakosti vody zjištěné v závěrném profilu dle vyhodnocení jakosti vody v letech 2005 – 2006. V případě významných změn jakosti vody v závěrném profilu vodního útvaru byla tato skutečnost promítnuta i do vodních útvarů navazujících.\nPostup zpracování byl následující. U evidovaných zdrojů znečištění bylo uvedeno očekávané výhledové množství vypouštěného znečištění. V případě, že u zdroje nedojde k výrazným změnám, množství vypouštěného znečištění bylo ponecháno na úrovni údajů, hlášených za rok 2006. Poté bylo sečteno množství vypouštěného znečištění ze všech zdrojů a rozdíly mezi současným a výhledovým zatížením byly pomocí směšovací rovnice promítnuty do kvality povrchové vody v závěrném profilu vodního útvaru. Pro výpočet se použily hodnoty průtoku Q355d a mediánu jednotlivých ukazatelů jakosti vody.\nNejvýraznější změny jakosti vody do budoucna lze očekávat na menších tocích, kde i malý úbytek znečištění, způsobený např. řádným odkanalizováním, se velmi pozitivně promítne. Na tocích s vyšší vodností nebude tento úbytek tak markantní a úroveň jakosti vody bude v tomto směru stagnovat.\nDo výhledové bilance jakosti vody byly promítnuty již známé nebo plánované záměry výstavby nových průmyslových zón a závodů. Důsledkem toho je, že v některých vodních útvarech by mohlo dojít vlivem vyššího vnosu znečištění i k mírnému zvýšení jeho hodnot. Nejvíce by se tento fakt, který je přehledně graficky uveden v mapách MB 2.4.c až MB 2.4.h, mohl projevit v těch vodních útvarech, kde do roku 2006 nebyly evidovány žádné vypouštěné splaškové odpadní vody z menších obcí a sídel, protože např. dosud zasakovaly do horninového prostředí. Jejich soustředěním na nově plánovaných čistírnách odpadních vod a jejich výpočtovou kvantifikací tak může dojít paradoxně k mírnému nárůstu znečištění ve sledovaných ukazatelích. V celkovém důsledku však podchycením těchto dosud nekontrolovaných zdrojů se biologické parametry zlepší a celkově dojde ke zlepšení podmínek pro život na vodu vázaných organismů.\nVýsledky vodohospodářské bilance výhledového stavu kvality vod jsou graficky znázorněny v mapových přílohách MB 2.4c – MB 2.4h.\nMapa MB 2.4c Hodnocení výhledového stavu kvality povrchových vod k roku 2015 – BSK5\nMapa MB 2.4d Hodnocení výhledového stavu kvality povrchových vod k roku 2015 – CHSKCr\nMapa MB 2.4e Hodnocení výhledového stavu kvality povrchových vod k roku 2015 – N-NH4\nMapa MB 2.4f Hodnocení výhledového stavu kvality povrchových vod k roku 2015 – PC\nBilance podzemní vod se zpracovává v členění podle hydrogeologických rajonů. Na území oblasti povodí Odry je vymezeno 10 hydrogeologických rajónů, z nich co do počtu převažují v povodí Odry rajony s fluviálními a glacigenními sedimenty, resp. jen s glacigenními sedimenty.\nDle vyhodnocení bilance množství podzemních vod k roku 2006 bylo v oblasti povodí Odry celkem odebráno 23,1 mil.m3 vody, z toho nejvíce z rajonu č. 156 Glacigenní sedimenty Podbeskydské pahorkatiny a Ostravské pahorkatiny (6 mil.m3) a Fluviální a glacigenní sedimenty v povodí Odry - č. 151 (4,9 mil.m3). Z porovnání odebraného množství, které nedosahuje v oblasti povodí Odry vysokých hodnot a kapacit příslušných hydrogeologických rajonů, je zřejmé, že nedochází k napjatému bilančnímu stavu.\nVe výhledu do roku 2015 se předpokládá stagnace až mírný nárůst odběrů podzemních vod jak pro potřeby vodárenské, tak pro potřeby jiné, než vodárenské. Ani tato skutečnost nezpůsobí v žádném z hydrogeologických rajónů napjatý bilanční stav.\nBilanci jakosti podzemních vod v oblasti povodí Odry lze nepřímo vyvodit z porovnání vybraných ukazatelů (chloridy, sírany, amonné ionty, dusičnany, CHSKMn, měď, kadmium, olovo a pH) u dosud využívaných objektů odběrů podzemních s mezními hodnotami pro jakost vod k úpravě na vodu pitnou (ČSN 75 7214) a podle toho pak podle kategorie upravitelnosti na pitnou vodu (tzv. kategorie A až D). Z tohoto porovnání dat (z roku 2006) s normovými hodnotami vyplývá, že voda z podzemních zdrojů v celé oblasti povodí Odry je v převážné většině natolik kvalitní, že je pro pitné účely vesměs vždy upravitelná, neupravitelná je pouze pokud jde o\nkovy (měď, kadmium, olovo) ve 3 případech (zdroje Agro Odersko, Agro Dvorce a Siemens Elektromotory Frenštát p/R.)\nchloridy v 5 případech (Sanatoria Klimkovice a Darkov, ŽD Bohumín, DIAMO Ostrava Mariánské Hory, a Komas Opava)\nchemickou spotřebu kyslíku (CHSKMn) ve 4 případech (ŽD Bohumín, AL INVEST Břidličná, NOWACO Mrazírny a DIAMO Ostrava - Mariánské Hory)\namonné ionty (Pivovar Radegast, Bochemie Bohumín a Koksovna J.Šverma)\nsírany (Ostrava – Nová Ves, Pivovar Ostravar, ŽD Bohumín, Vítkovické slévárny, Koksovna J.Šverma a Kotouč Štramberk)\ntěkavé organické látky (Bernartice n/O)\nU všech ostatních ukazatelů (dusičnany, amonné ionty, sírany a pH) dosahuje té úrovně, že voda jednoduše, dvoustupňově či vícestupňově vždy upravitelná je (kategorie A až C).\nDo budoucna (k roku 2015) lze očekávat i v těchto případech v oblasti povodí Odry další mírné zlepšení jakosti podzemních vod mj. vzhledem k tomu, že budou pokračovat sanace starých ekologických zátěží a skládek, projevovat se bude i omezení znečištění podzemních vod ze zemědělství především díky snížením užívání pesticidů a zákazu některých účinných látek a v neposlední řadě i dodržováním správné zemědělské praxe.


ÚSPĚŠNÝ POKUS LIBERECKÉ UNIE PRO SPORT A ZDRAVÍ O ZÁPIS DO ČESKÉ KNIHY REKORDŮ\nV souvislosti s propagováním sportu, zdravého životního stylu, aktivního přístupu k životu i masovosti sportovních aktivit všeho druhu proběhla na náměstí Dr.E.Beneše zábavná akce, organizovaná libereckou Unií pro sport a zdraví (USZ). Jednalo se o pokus stanovit rekord v běhu kolem kašny štafetovým způsobem.\nV úterý 14. září se za deštivého počasí sešlo na náměstí více než sto lidí všeho věku. Co je spojovalo byla otužilost, sportovní duch a smysl pro humor. Unie pro sport a zdraví uspořádala pro širokou veřejnost hodinovou štafetu kolem kašny. Cílem bylo stanovit rekord v množství osob zapojených do štafety a počet naběhaných metrů všemi účastníky štafety za 60 minut. Nad regulérností pokusu dohlížel komisař z Agentury Dobrý den, který hned na místě mohl nový český rekord slavnostně vyhlásit: štafetový okruh kolem kašny v délce 50 m byl oběhnut 191krát, do štafety se zapojilo celkem 138 osob a celkem bylo uběhnuto 9.550 m. Nejmladšímu účastníkovi, který okruh sám oběhl, byly tři roky, nejstaršímu štafetovému běžci bylo 68 let.\n„Věříme, že se podařilo lidem ukázat, že sportování nemusí být na vrcholové úrovni, že se dají najít vhodné formy pohybu pro všechny věkové kategorie. Akce byla v duchu našeho hesla: 20 minut aktivního pohybu denně stačí k zachování fyzické i duševní svěžesti.“ uvádí předseda Unie pro sport a zdraví Ing. Jiří Veselka.\nPokusem o stanovení rekordu aktivity USZ Liberec nekončí. Ve svých řadách mají lidi se sportovním duchem i snahou rozšiřovat možnosti sportovního vyžití mezi širokou veřejnost, zejména děti a mládež. Zdravý životní styl, sport, pohyb a aktivita jsou preference všech z USZ.


tj vendryne kopana | zalozeni SK\naktualizováno: 20.06.2022 08:01:01\nAktualityVýborHistorieKopaná-MužiKopaná-DorostKopaná-ŽáciOceněníKopaná veterániNohejbalStolní tenisTenisFotogalerieKontaktSponzořiHC Vendryně\nNa této stránce je doslovný přepis pamětí zakladatele SK Vendryně pana Jana Capa z roku 1952. Jsou zde slova a slovní obraty, které se dnes už nepoužívají. Slova označená * z důvodů poškození nešlo přečíst.\nMé paměti vzniku fotbalového klubu ve Vendryni.\nV roce 1932 asi v červnu jsem se přistěhoval z ostravská do Vendryně, poněvadž byl mně přidělen služebně, jako kontrolor revírní bratrské pokladny v Mor-Ostravě obvod Třinec až Slovensko. Nevím, odkud se lidé dověděli, že jsem byl sportovcem, snad proto že jsem pozoroval častokrát neznáme klučiny kopat do mičudy v zahradě pana Jana Ciemaly na tzv. Čornovským. Tam byli kluci majiteli přehánění pro ničení trávy a zahrady. Pak jsem je viděl, kde byl jaký plácek zelený, jak se tam hrál tzv. fotbal. Byli to kluci s okolí čornovského , bratří Sidkové, Chwastkové , Macurové, Niedoba Ludvík , Sagitarius a ještě jiní. Jednou když jsem se Sagitariuse při kopání u Olzy ptal za jaký to klub hraje? Řekl mně, že je to tzv. studentská jedenáctka. Ptal jsem se jak to mají organizované, řekl, že to se tak jenom složí jednotlivci na míč a nějakou košili pro brankáře apod. Největšími mecenáši prý byli tři Sidkové. Dostali jsme se do hovoru o organizaci klubu, protože jsem byl zakládajícím členem SK Hrušov a dosud členem. Když se to mládenci dověděli. Přišli za mnou a prosili abych jim pomohl založiti fotbalový klub. Na to jsem jim odpověděl že to není tak snadné. K tomu je zapotřebí ochotných lidí , sportovců a hlavně peníze, které bude těžko sehnat. Poukázal jsem že není žádným uměním klub založit, nýbrž ho potom udržet. Znal jsem již trochu * k psychologií lidí. Je to zemědělská vesnice, kde lidem o každý kousek půdy šlo. V roce 1933byl jsem ve Vendryni již více znám a přišel jsem do styku z různými lidmi a tam sondoval půdu pro založení fotbalového klubu. Hlavně se jednalo o lidi, kteří by něco měli, buď peníze nebo pole, které by mohli fotbalovému klubu poskytnout za malý nájem, nebo zdarma jako hřiště a pak ho trvale udržovat. Chodil jsem za českými lidmi protože jsem chtěl založit český klub. Nenašel jsem pochopení pro tuto věc lidí zámožnějších a * a finančně si dobře stojící, nýbrž jen samé dělníky jako Brudný ,Bujok ,Sikora z tzv. Steigerovky, Kantor Josef a Lazar Josef. Vstoupil jsem do Slezské matice osvěty lidové ihned v roce 1933, abych začal kulturní činnost jako hraní divadel, nacvičování zpěvu a recitace. Získal jsem mnoho mládeže a také usedlíky. Stal jsem se členem výboru Sl.M..O.L. Tam jsem získal sympatie mezi čl. zv. lepší*lidé pro založení českého klubu , poněvadž divadlo a zpěv to byl již sám sportovec. Nejvíce těžkosti působilo hřiště. Nejlepší místo pro fotbal by bylo někde u nádraží na Čornovském. Tam však byli majitelé pozemku polští sedláci, kteří o nájmu pole na fotbal nechtěli slyšet. Obrátil jsem se proto na nájemce velkostatku a předsedu Sl.M.O.L. pana Myšku *. Tenkrát jsem získal řídicího učitele Matyáše, že by založení fotbalového klubu podporoval. Mezi tou dobou se kluci zajímali, jak daleko je situace s hřištěm a založení klubu vůbec. Já jsem pak požádal pana Myšku o pronájem pozemku za školami, poněvadž se mně zdálo, že tam by bylo nejvhodnější místo pro hřiště. Na dotaz pana Myšky kolik bychom toho potřebovali odpověděl jsem že tak 120m na délku 100 m na šířku, chytil se pan Myška za hlavu s poznámkou „ Víte člověče co se na tomto kousku urodí ročně brambor ?“ a vypočítával mně kolik se urodí brambor. Zašli jsme na pole a tam se dohodli, že pole bude klubu pronajato na 10 let. Pan Myška dal k tomu souhlas, že bude český klub podporovat jako soukromá osoba a také jako předseda Sl.M.O.L. To již byla ruka v rukávě. Ihned příští den asi v červenci 1933 šel já a Josef Sikora odměřit pozemek s patřičnými kůly, které jsme jako hraničníky zabíjeli. Byli jsme tam s občany z tzv. české kolonie napadeni.Několik občanů mělo tam již roky od pana Myšky pronajaté pole. Bohužel byli to zejména čeští občané, kteří teprve po tom založení SK ztratili veškerou sympatií ( pan Urban Vepřek, Šimeček a ostatní kteří tam pozemek měli.) My jsme s Josefem Lazarem zajeli na ředitelství * statků do Frýdku kde byli pánové Myškou již informování o pronájmu pozemku. Dali k tomu souhlas a odkázali nás splacením a délkou smlouvy na pana Myšku. Tu jsme se dohodli, že smlouva o pronájmu pozemků bude uzavřena na prvních 10 let. Za roční nájem 600 Kč které se budou platit odboru Sl.M.O.L. Nebude li smlouva po této lhůtě vypovězená jednou nebo druhou stranou prodlužuje se automaticky o dalších 10 let. Po celou dobu existence však nájem nikdo neplatil, jelikož tento obnos byl vždySl.M.O.L. sportovnímu klubu věnován. Po sklizni jsme se chytili úpravy hřiště. A tu opět pan Myška k úpravě hřiště. Nejvíce s koňmi pracoval pan Janík č.41 , školník a také ochotně pomáhali dělníci z Folvarku ( Poledník, Sabela a Vavřík). Mladý pan Myška Franta ho volali ten nejvíce se přičiňoval o to aby hřiště pokud možno bylo rovné. Práce s timto trvala celých 14 dnů v jednom tahu dvěma páry koni. Která nám pan Myška zdarma zapůjčil. Na úpravě hřiště mimo jmenovaných mají zásluhu já a Sikora Josef. Nyní jsme se pustili do definitivního organizování klubu, poněvadž jsme po zasetí hřiště travou měli již více času na jiné části organizační. Počítalo se s tím, aby v našem klubu mohli hrát kluci z Lužnic, kteří již projevovali o to zájem. Byl to zejména Szurman, Krejza. Pak se nás sešlo v neděli*** do místnosti tj. hostinec pana Frydy v Lyžbicích abychom definitivně založili sportovní klub. Této schůzky se zúčastnili Cap Jan, Ostruszka Pavel, Mechel Ludvík, Brudný Ondřej, Lazar Josef, Chwastek Jan aj. celkem asi 20 občanů.\nPo výměně různých názorů bylo usneseno klub založiti. Byl ustaven přípravny výbor z těchto lidí Cap Jan předseda , Ostruszka Pavel jednatel, Mechel Ludvík pokladník , revize účtů Lazar Josef a Kantor Josef do výboru Szurman Jiří, Kondrla Pavel a Jan CHwastek.\nSoučasně byl přípravny výbor pověřen, aby připravil vše pro zahájení činnosti sportovního klubu. Nejdřív jsem zajel do Fryštatu na těšínskou župu fotbalovou. Tam jsem získal veškeré informace a vyzvedl stanovy klubu, které musely bytí valnou hromadou klubu v šesti exemplářích schváleny a pak úřadům zaslány se žádostí o povolení existence klubu. To se také stalo dne? 1936. Výlohy se založením klubu a opatřením hřiště a jeho úprav * jsem hradil ze své kapsy. Bylo proto na jedné schůzi rozhodnuto aby se prováděla sbírka u různých občanů a také aby bylo otevřeno konto u Frýdecké spořitelny v Třinci, tam vyzvednuty šeky a zaslány různým vlivným osobám a úřadům se žádostí o poskytnutí finanční podpory.. Okresní úřad v Českém Těšíně byl požádán o povolení sbírky. Na to bylo přikročeno k akci. Na sbírací listinu bylo vybráno 3 730 Kč. Na konto do spořitelny se sešlo všeho všudy 700 Kč. Je suc pravda že byly ještě známky krize a lidé neměli peněz, avšak ředitelství třineckých železáren samo věnovalo 100 Kč, úžasně málo. Někteří chudí občané dali takovému ředitelství železáren flek. Bylo by hanbou nejmenovat zde zámožnější osoby, jakým obnosem přispěli na založení klubu. Naopak byli točití lidé, jako Dr. Miček z Bystřice. Nejlépe si počínala porodní asistentka pani Macurová, která mimo většího obnosu řekla. A kdyby Vám někdy chybělo fotbalistů * já Vám ze dvou chytnu. * Mentel z Jablunkova a jiní, kteří věnovali větší obnosy. O sedlácích ani nemluvím. Na to byly objednány dresy páskované modro bíle z Prahy. Kopačky od Bati ve Zlíně. Různé jiné potřeby jako nákolenice štulpy * opd jsem zakoupil ve sportovním obchodě „ Bezkyd“ v Ostravě. Prvním hospodářem se stal pan Madejčak ? železničář v.v. Nyní přišly jiné větší starosti: boty kopačky nevyhovovaly předky kopaček úplně změkly takže musely bytí pár po páru předělavše. Toto nám ochotně prováděl vedoucí Baťovy prodejny pan Javorský za malý příspěvek. Bylo třeba práti dresy a trenýrky. Toto vše dělalo se u Madejčaka. Nebylo však peněz na zaplacení těch prací, protože byly již s různými zájezdy hráčům soudci vydávané a při zápasech se málo vybralo, protože hřiště nebylo oploceno a lidé stáli na okresní silnici, anebo když se blížili výběrčí s kloboukem odešli. Bylo proto rozhodnuto ve výboru předek a část jižní strany oplotit při čemž bylo nutno postavit nějakou boudu na převlekání s kterým jsme měli největší potíže. Když bylo pěkně tak se převlékalo na trávě v rohu hřiště. Když bylo špatně muselo se prosit pana řídícího učitele Matyáše se hráčům povolil převlékat v některé třídě. Ten byl tak neochotný že jsme byli nuceni častokrát požádat polského řídícího Wojnara o povolení převlečení hráčům ve škole. Někdy se hráči převlékali v soukromých bytech. Současně vyšlo nařízení že branky musejí být opatřeny sítěmi. Veškeré finanční prostředky byly vyčerpané a na oplocení, boudu a sítě jsme potřebovali hodně peněz.\nObrátili jsme se na Sl.M.O.L ve Vendryni o zapůjčení potřebné částky peněžní. Byli jsme však odmítnutí s poukazem na to že máme hodně členů národnosti polské, kteří nám jednou klub převezmou, jak kolovaly pověstí vlivné osobnosti nar. Polském skutečně o založení polského klubu zajímali.\nRozhodli jsme se proto, že všichni členové sportovního klubu přistoupíme za členy Sl.M.O.L. Výbor Sl.M.O.L tento náš postup schválil avšak s touto podmínkou: sportovní klub se bude likvidovat a svou činnost povede dále jako velkou kopanou u Sl.M.O.L tak jako v Loukách. Toto rozhodnutí jsme všem členům neprozradili. Pořídili jsme však razítko Sl.M.O.L odbor kopaná avšak nikde jsme tuto změnu nehlásili. Za odbor kopaná byl jsem kooptován do výboru Sl.M.O.L . Tam jsem požádal o finanční podporu. Zakoupili jsme prkna a potřebné dřevo na státní pile v Návsi u Jablunkova. Pražce a drát na sítě obstarával již Vojáček Josef, který se stal jednatelem klubu prostřednictvím železáren. Vše jsme obdrželi a nyní začala práce. Po dovezení prken a pražců museli jsme se ihned chytnout práce se stavbou bud a plotu, jinak by nám velkou část prken rozkradli. Nejdřív postavil Vlad. Sasik boudy aby zde mohl hlídat.Konderla přes noc hlídal. Ostatní účastnici a členové zasazovali šlozyny a latě na plot a sbíjeli prknami. Tu pracovali i nečlenové klubu jako Vepřek , Kašik, Lazar Karel, Urban. Materiál na sítě se nacházel na Steigerovce u Josefa Sikory kde bylo jakési centrum propagace fotbalu.\nSýkora obstaral někde strojek na sítě a tak jsme začali. Drát byl hrubý a tvrdý takže práce to byla těžká. Měli jsme všichni mozoly na rukou. Nikdo nebyl do takové práce zasvěcen. Ale udělali jsme to. Současně Sýkora obstaral trubky na sítě. Ty se prohýbaly, když jsme sítě natahovali pod tíhou sítí. Nic naplat sítě zůstaly na brankách. Měli takřka hřiště a všechny boudy v pořádku až na lavice. Ty nám každou chvíli někdo odnesl. Připravovali jsme slavnostní otevření hřiště. Hráči udělali vkusné plakáty ručně malované. Tu jsme zakoupili vlajku modrý klín kterou jsme poprvé při otevření hřiště vyvěsili. Na otevření jsme požádali pana Myšku o čestný výkop. Ten zakoupil nám modro bíle kárované dresy a kopací míč. Na této slavnosti promluvil z tribuny řídící Matyáš a poštmistr Masopust a zástupce župy. Se slavnostmi byl větší finanční zisk. Na tuto slavnost jsme si pozvali „Batovce“ . Naše děvčata Mechlová, Sikorová, Capová udělali krásnou vlajku která byla při zahájení „Batovcům“ věnována. Baťovci se nám také revanšovali vlajkou.\nPrvními hráči, kteří zahájili činnost byli: Konderla Pavel, Macura Josef, Chwastek Pavel, Chwastek Jan, Sidek Jiří, Niedoba Ludvík, Sikora Vladislav, Sagitarius, Chowaniec, Siedlok, Chmiel ( Muška), Pindur , Ostruszka Jan, Mechl Vilém, Polok Jan, Walach Pavel, Szurman, Krejza , Konvička.\nPři každém zápase se podávala sodovka , preclíky a pivo.V budce pokladny byla tato tak zařízená že se otevřelo pouze okno a toto sloužilo jako šenk. Tam prodával hostinský Jan Borski.\nDo klubu také přistoupil poštmistr Ludvik Kopečný a nabízel abychom zavedli kroniku kterou se nabídl sám provádět. Kolega Chwastek Pavel zhotovil krásnou koženou knihu pro vedení kroniky, kterou klubu daroval. Ten knihu převzal avšak po okupaci polské s kronikou se někde do Československa vystěhoval. V roce 1938 ihned na začátku hrací sezony nastala klubová krize. Tuto krizi zavinili mnozí starší členové, kteří přestali navštěvovat zápasy a raději šli na zápasy hodnotnější do Třince a jinde. Tím přestali klub finančně podporovat. Pan řídící Matyáš dělal naším hráčům při zápasech těžkosti, zejména nechtěl nikoho do třídy pustit převlékat se anebo ke studni umýt. To všechno dovršilo, že jsem byl povolán služebně do Ostravy s autem a tak jsem se funkce vzdal.\nPředsedou byl zvolen p. řid. uč. Matyáš, který taktéž tuto funkci nevykonával. Byl jsem proto opět nucen do okupace to táhnout dále.\nTo jsou mé paměti, pokud jsem zde bydlel.\n15/3.52 Jan Cap


Dva Češi loni odjeli válčit do Sýrie, cizí bojovníci se vracejí přes Česko - iDNES.cz\n18. května 2018 14:27, aktualizováno 14:27\nZ Česka loni odjelo bojovat do Sýrie 11 lidí. Dva z nich byli čeští občané, ostatní cizinci. Vyplývá to ze situační zprávy o vnitřní bezpečnosti země za loňský rok. Česko podle ní bylo po porážce Islámského státu v Sýrii a Iráku tranzitní zemí, kudy se zahraniční bojovníci snažili dostat zpět do Evropy.\nLoňský případ dvou Čechů je podle dokumentu první, při kterém se čeští občané v Sýrii ocitli mezi zahraničními bojovníky. Z kontextu je zřejmé, že jde o příbuzné bývalého pražského imáma, kteří se účastnili bojů v sesterské teroristické organizaci al-Káidy. Na jejích případ upozornila MF DNES. V Česku byli obviněni z terorismu a přímé účasti v teroristické organizaci. Policie je stíhá jako uprchlé.\nTuzemské bezpečnostní složky delší dobu návraty bojovníků označují za bezpečnostní riziko kvůli jejich možné radikalizaci nebo přípravě teroristického útoku na evropském území. „K hromadnému přílivu cestujících bojovníků nedošlo,“ stojí ve zprávě, kterou vládě předloží ministerstvo vnitra.\nMluvčí Bezpečnostní informační služby (BIS) Ladislav Šticha uvedl, že se zatím k informacím nemůže vyjadřovat, protože zprávu dosud neschválila vláda. V obecné rovině je podle něj zásadní, že Česko není pro radikály cílovou destinací a zůstává spíše tranzitním prostorem.\nPolicie podle dokumentu loni řešila několik případů lidí, kteří se přes české území snažili o vstup na území EU a byli podezřelí z toho, že předtím působili v některé z teroristických organizací.\nPrověřovala také několik případů finanční a logistické podpory teroristickým skupinám v zahraničí. Do hledáčku detektivů se podle zprávy dostalo i několik lidí, kteří se v Česku snažili zajistit výcvik, lékařskou péči nebo jinou materiální podporu teroristům.\nBIS podle dokumentu loni monitorovala rizikové osoby ze zahraničí. Některé se zapojily do šíření islamismu v EU prostřednictvím budování sítí osobních a virtuálních kontaktů. Část se podílela na šíření islamistických ideologií i v Česku.\nPodle dokumentu šlo o islamisty původem ze Střední Asie a částečně také z kavkazských republik. „Z hlediska domácích hrozeb však lze konstatovat, že česká muslimská komunita si jako celek nadále udržela umírněný charakter,“ stojí v dokumentu.\nAktivita extremistů v Česku stoupla\nZe zprávy o situaci v oblasti vnitřní bezpečnosti v Česku za loňský rok také vyplývá, že kvůli extremismu bylo v loňském roce stíháno 132 lidí. Počet akcí uspořádaných extremisty v loňském roce v Česku stoupl. Loni extremisté uspořádali celkem 334 akcí, což bylo o 26 víc než v roce 2016. Levicové extremistické subjekty loni pořádaly 235 akcí, pravicové 99.\nPravicově extremistická scéna byla dle dokumentu veřejně reprezentována zejména aktivitami Národní demokracie a Dělnické strany sociální spravedlnosti. Oba politické subjekty v loňských sněmovních volbách získaly pouze zanedbatelný počet hlasů.\n„V souvislosti s volební kampaní nebyly zaznamenány významné veřejné akce k mobilizaci stoupenců jako v předchozích letech,“ stojí ve výroční zprávě.\nPodle dokumentu byly loni zaznamenány pouze ojedinělé projevy neonacistického hnutí. Bezpečnostní složky zaregistrovaly 14 koncertů takzvané white power music, což byl meziroční nárůst o pět koncertů.\nAktivní zůstaly také některé domobrany, jejich role však byla nízká či zanedbatelná. Podle výroční zprávy tato sdružení uměle vyvolávají pocity ohrožení a poukazují na údajnou nefunkčnost státních bezpečnostních složek. Dlouhodobě se zaměřují proti dlouhodobé české zahraniční politice.\nTémata: Sýrie, Irák, Islámský stát, Ministerstvo vnitra, bezpečnostní riziko, Evropská unie


Turistické zajímavosti Tata - WellnessTips\nTuristické zajímavosti Tata\nPřehled turistických zajímavostí Tata, Maďarsko\nCsászár (Region: Střední Zadunají, Župa: Komárom-Esztergom)\nWesternové městečko Henryx se rozprostírá na okraji obce Császár v severní části Maďarska. Je situováno 25 km směrem na jihovýchod od města Tatabánya. Od města Komárno na Slovensku je vzdáleno 35 km. Unikátní westernové město Maďarska, které oživuje staré časy Divokého západu. Na farmě se nachází několik muzeí, v nichž 95% exponátů pochází z Ameriky. Areál se stále vyvíjí, včetně plánované pily, jakož i rýžování zlata. Mezi služby westernového...\nKomárom (Region: Střední Zadunají, Župa: Komárom-Esztergom)\nMonostor ve městě Komárom je největší novodobá pevnost ve střední Evropě. Nachází se v Maďarsku na pravém břehu Dunaje, v blízkosti hraničního přechodu se Slovenskou. V současnosti je Monoštorská pevnost na kandidátní listině Světového dědictví UNESCO jako součást Komárňanská pevnostního systému. Pevnost byla postavena v letech 1850 a 1871. Mezi její úkoly patřila ochrana severního Komáromu (slovenské části Komárna) a kontrolu lodí plujících na Dunaji....\nZsámbék (Region: Budapešť a okolí, Župa: Pest)\nNa místě dnešního kostela stál již v r.. 1050 kamenný kostel, který byl v průběhu následujícího století rozšířen. Béla III. daroval osídlení Zsámbék rytíři Aynardovi, který patřil do průvodu jeho manželky. Potomci této rodiny vybudovali kolem roku 1220 pozdně románskou – rano gotickou baziliku, která i v dnešní podobě ruiny patří mezi nejvýznamnější stavby maďarské architektury. Vedle kostela stojí klášter, který byl domovem řádu Premonstrátů....\nPůvodní hrad začali stavět koncem 12. stol. Obranným, pohraničním hradem se stal v 14.-15. stol. Dnešní ranobarokní zámek byl postaven v 18. stol. V roce 1902 byl přestavěn. Původně byl jednopatrový s rohovou věží, v 19. stol. bylo nadstavěné další patro. Střecha dvoupatrové ranobarokové budovy končí v rohových věžích. Malá zvonice z červené mědi, stojací uprostřed střešní konstrukce je otevřená ze 4 stran. Bývalá kaple zámku patří díky svému rozměru...\nV roce 1960 Ferenc Bourse zřídil ve svém sklepě sbírku lahvových nápojů, "Muzeum vín". Do kontaktu s lampami se dostal, když do sklepa hledal vhodné lampy pro osvětlení. Až tak se mu zalíbily jednotlivé kusy, že chtě nechtě se stal jejich sběratelem. Vystavené předměty až na málo výjimek zakoupil za vlastní peníze. Nejednou se stalo, že za den nakoupil i 20-25 kusů. Většina předmětů se dostalo k němu ve špinavém, rezavém a neúplném stavu, byl nucen,...\nMost Márie Valérie spojující Štúrovo s Primaciální ostrovem v Ostřihomu, na 1718,5 km řeky Dunaj. Protože původní most byl v 2. světové válce zničen a nepouživatelnými, místní obyvatelé ho do obnovy v r. 2001 volali jako "zmrzačený" nebo neúplný most. Jeho délka je 514 m. Hraniční přechod mezi 2 zeměmi byl na předmostí slovenské strany. Původní most naplánoval inženýr János Feketeházy v r. 1893, stavbu realizovala firma Cathry Szaléz, když arcibiskup...\nKulatý kostel postavil podle anekdoty arcibiskup Sándor Rudnay jako zmenšenou kopii Baziliky. Vypracování plánů pověřil Jánose Packham. Výstavba začala v r. 1828, kvůli náhlému úmrtí arcibiskupa byla dokončena pouze v r. 1837. Zajímavý je půdorys kostela, je dokonalý kruh. Nad lodí se nachází vysoká kupole, na bocích stojí 2 samostatné věže. Pro hlavním vchodem se rozprostírá široká sloupová dvorana, vedou k ní mramorové schody. Před ní stojí 2 kamenné...


Exkurze Pobočky ČIS při Národním archivu do francouzských a německých archivů | Ikaros\nDomů / Exkurze Pobočky ČIS při Národním archivu do francouzských a německých archivů\nExkurze Pobočky ČIS při Národním archivu do francouzských a německých archivů\nPodobně jako v letech předchozích pořádala Pobočka České informační společnosti, o.s., při Národním archivu ve dnech 15.-22. května 2009 odbornou exkurzi. Archiváři, knihovníci, konzervátoři a fotografové zamířili tentokrát do Alsaska, do pobočky Bundesarchivu ve Freiburgu, do městského archivu ve Strasbourgu a do humanistické knihovny v Sélestatu.\nPracovní část programu byla zahájena netradičně, totiž návštěvou budovy Evropského parlamentu ve Štrasburku. Při prohlídce objektu jsme byli seznámeni se zázemím pro činnost parlamentu v době jednotlivých zasedání, s prací tiskového střediska i způsobem přípravy podkladů pro evropské poslance. V druhé části dvouhodinového programu následovala diskuze s pracovníkem vzdělávacího centra, v jejímž průběhu jsme byli informováni o poslání Evropského parlamentu, jeho složení, zastoupení poslanců v jednotlivých frakcích, právech občanů členských zemí v rámci Evropské unie a také o připravovaných volbách do Evropského parlamentu. Nutno poznamenat, že Otmar Philipp, který diskuzi vedl, byl dobře připraven a seznámen s poměry v České republice včetně názorových střetů a polemik týkajících se fungování Evropského parlamentu a podpisu Lisabonské smlouvy. Prohlídka jednoho z center evropské politiky byla bezesporu velmi zajímavá, i když v polovině května letošního roku byla budova parlamentu nezvykle tichá, protože poslanci vedli ve svých zemích předvolební kampaň.\nVe srovnání s rozlehlými prostorami moderní skleněné budovy parlamentu EU byla návštěva Humanistické knihovny v malebném historickém městečku Sélestat pro účastníky exkurze balzámem na duši. Byla založena kolem roku 1452 humanistickými vzdělanci v čele s Beatem Rhenanem. Osobní knihovna tohoto učence a přítele Erasma Rotterdamského se stala základem pro jednu z nejstarších veřejných knihoven ve Francii. Rhenanovi žáci a učitelé na zdejší latinské škole Hieronymus Gebwiller a Hans Sapidus pokračovali v jeho díle a knihovnu dále rozšiřovali. Spatřit zde můžeme rukopisy ze 7. století (např. Merovejský lekcionář), Fuldské anály nebo např. rukopisy s texty Ovidiových Metamorfos a Horatiových básní z 10. století. Knihovna, která se postupně stala centrem alsaského knižního tištěného umění (pečuje o 550 inkunábulí), slouží zároveň jako muzeum všech tří zmiňovaných učenců a muzeum města a jeho okolí.\nSélestat – Humanistická knihovna\nArchiv ve Freiburgu im Breisgau je pobočkou německého Spolkového archivu (Bundesarchiv-Militärarchiv), která zpřístupňuje fondy vojenského charakteru (např. písemnosti pruské armády od roku 1867, Severoněmeckého svazu a císařského námořnictva, Reichswehru, Wehrmachtu a dalších), písemnosti Spolkového ministerstva obrany a písemnosti Bundeswehru. Pobočka ve Freiburgu funguje od roku 1968, kdy pro ni byla pronajata kancelářská budova a depozitáře, kter0 jsou umístěny v pěti výrobních halách upravených pro potřeby archivu. Dnes je zde umístěno celkem 53 km archiválií, o které pečuje 70 zaměstnanců. Polovinu z nich tvoří vojáci – absolventi vojenské školy a historicko-archivního kurzu. Pracoviště plní i funkci meziarchivu pro Spolkové ministerstvo obrany.\nFreiburg a. B. – Militärsarchiv – Sbírka map\nV průběhu exkurze nám bylo umožněno navštívit jeden z depozitářů (kovová, podezděná, jednopodlažní budova vybavená posuvnými i pevnými regály), v němž je mimo jiné uložena velká sbírka vojenských map z 19. i 20. století, zejména z obou světových válek (přibližně jeden milion kusů). Prohlédli jsme si také restaurátorskou dílnu, ve které se věnují především opravám map, plakátů a fotografií poškozených plísněmi a dlouhodobým nešetrným užíváním. Podobně jako restaurátoři v našich archivech pracují s materiálem poškozeným mechanicky dlouhodobým nešetrným zacházením a postiženým plísněmi a využívají i obdobných postupů při jeho konzervaci. Na závěr jsme byli seznámeni s počítačovými programy BASYS 2 a ARGUS. Archivní software BASYS 2 (BundesArchiv IT System) je určen ke zpracování lokace a evidence a k využívání archivního materiálu. Do tohoto programu lze v aplikaci psát elektronické inventáře, mohou s ním pracovat i personalisté. Dá se říci, že je velmi podobný programu BACH, zavedenému v některých českých archivech. ARGUS (ArchivGut Suche) slouží jako digitální archiv, vyhledávač a přehledná elektronická evidence sbírek a fondů. V současné době jsou digitalizovány a na webových stránkách zpřístupněny tři kilometry archivního materiálu. Centrálním úložištěm pro digitální archiv se stala pobočka Bundesarchivu v Koblenzi.\nPosledním archivním pracovištěm, které jsme v průběhu exkurze navštívili, byl Archiv města Štrasburku, který sídlí ve zcela novém objektu dokončeném v roce 2004. Spoluprací budoucího uživatele a architekta vznikla reprezentativní archivní budova s ekologicky šetrnou klimatizací a ochranou před průsaky spodní vody, se kterými se musí vyrovnat každá stavba ve městě budovaném na síti rýnských kanálů. Pro styk s veřejností byla kromě badatelny, o níž bude řeč později, vybudována i výuková místnost a dále filmový a výstavní sál. Tyto prostory jsou veřejnosti přístupné přímo z prostorné vstupní haly. Učební místnost je využívána školami (ročně se zde vystřídá 1000 až 1500 žáků) a magistrát města dokonce financuje zvláštního pedagoga, který vytváří výukové programy a rozhoduje o jejich zaměření.\nŠtrasburk – Archiv města\nNa úvod prohlídky nám byl ve filmovém sále promítnut film věnovaný historii městského archivu (od vzniku prvních písemností a počátků péče o jejich uložení, přes období francouzské revoluce, kdy archiv utrpěl značné ztráty, potíže s uložením v nevyhovujících prostorách staré radnice až po náročné stěhování do nových depozitářů).\nO písemnosti v archivu uložené pečuje 27 zaměstnanců (devět archivářů, jeden fotograf, dva restaurátoři, šest manipulantů a technický personál). Ve velkém a účelně zařízeném ateliéru pracují podle norem francouzského Národního archivu dva restaurátoři. Kromě knih opravují především plány a grafiky. V centru naší pozornosti podobně jako ve Freiburgu byl postup a způsob digitalizace archivních fondů. Veškeré digitalizační a reprografické práce v městském archivu zajišťuje jeden fotograf, který se věnuje objednávkám badatelů a zakázkám pro výstavy, muzea a katalogy, tj. pracuje především s obrazovými archiváliemi. Převážně textové fondy jsou digitalizovány externí firmou. Fotoateliér je vybaven moderní technikou, na jednom ze tří skenerů je možné zpracovávat i skleněné negativy, kterých je v archivu uloženo 50 000. Postupuje i digitalizace map, grafik, plánů a pozemkových knih. Na vlastních webových stránkách archiv zpřístupňuje především archiválie týkající se dějin města. Podobně jako naše archivní pracoviště čelí značnému tlaku genealogů a řeší ochranu osobních dat. Studovnu archivu, která ve světlých a barevně laděných prostorách může poskytnout 60 míst, navštíví denně 20 až 30 zájemců o studium. Jejich obsluha je zajišťována elektronicky (objednávky, placení služeb kartou, online sbírky a inventáře a katalog knihovny), badatelům je povoleno používat vlastní digitální fotoaparát. Na závěr prohlídky jsme byli pozváni k návštěvě současně probíhající výstavy na téma „Smrt“ z pohledu archivních pramenů (umírání jako proces zachycený v archivních dokumentech, matriční záznamy, parte a kondolence, církevní obřady, pohřebnictví apod.). Archiv města Štrasburku je bezesporu moderním, účelně zařízeným pracovištěm, které pro uchovávání a zpřístupňování archiválií využívá nejnovější technologie a výsledky své práce představuje veřejnosti na pravidelných akcích a v učebních programech.\nV programu každé exkurze pořádané Pobočkou ČIS při Národním archivu je věnována pozornost také poznávání kulturních a přírodních památek a tradic navštíveného regionu a míst, která spojují jednotlivé oblasti s českými dějinami. Tentokrát to byla mimo jiné velká města Heidelberg, Štrasburk, Basilej a Kostnice a v Alsasku města a městečka vinařské stezky na obou březích Rýna (Thann, Colmar, Equisheim, Riquewihr, Kaysersberg – rodiště Alberta Schweitzera, Otmarsheim), pohoří Vogézy (s výstupem na nejvyšší horu Grand Ballon), klášter sv. Odilly v Obernai a hrad Koenigsbourg.\nKostnice – J. Hus\nZvolte hodnoceníHlasovat pro 1/5 u článku Exkurze Pobočky ČIS při Národním archivu do francouzských a německých archivůHlasovat pro 2/5 u článku Exkurze Pobočky ČIS při Národním archivu do francouzských a německých archivůHlasovat pro 3/5 u článku Exkurze Pobočky ČIS při Národním archivu do francouzských a německých archivůHlasovat pro 4/5 u článku Exkurze Pobočky ČIS při Národním archivu do francouzských a německých archivůHlasovat pro 5/5 u článku Exkurze Pobočky ČIS při Národním archivu do francouzských a německých archivůZrušit hodnocení\nPLUCAROVÁ, Laděna a MATUŠÍKOVÁ, Lenka. Exkurze Pobočky ČIS při Národním archivu do francouzských a německých archivů. Ikaros [online]. 2009, ročník 13, číslo 12 [cit. 2021-09-26]. urn:nbn:cz:ik-13296. ISSN 1212-5075. Dostupné z: http://ikaros.cz/node/13296


Módní policie: Velké i malé dámy na premiéře | Sedmička.cz\nLucie Zedníčková a dcera Amálka.\n22.10.2019 06:00, |\nŠárka Grossová s dcerou Natálkou\nCo se Natálky týče, její styl se časem vytříbí a bude vědět, co je to pravé ořechové a v čem se cítí nejlépe. Její lady styl mi vzhledem k věku nesedí, ale kdo ví, třeba to příště bude dobré. U paní Grossové je to horší, bohužel to není vůbec stylové, působí to nemoderně. Ona by rozhodně měla promyslet využití služeb stylisty, velice by jí to prospělo.\nTereza Mátlová s dcerou Emily\nJednoduché černé šaty jsou slušivé, dělají dobrou siluetu a jsou pěkně dotažené minimem doplňků. Výrazné šperky či kabelka by byly na škodu. Mladá slečna Emily se rovněž vyparádila, vsadila na krásnou bohatou sukni s bílým topem. Společně jim to moc slušelo a také ony zvolily dostatečně slavnostní outfity, za což je chválím.\nLucie Zedníčková s dcerou Amálkou\nV případě Lucie je to na pováženou. Její šaty jsou sice hezké, ale vůbec se nehodí na červený koberec. Byly by vhodnější na nějakou odpolední, méně formální akci, a to ještě s úpravami. Vykukující podprsenka je naprosto mimo a omluvou není ani to, že si Lucie na módu nepotrpí. Možná by jí mohla v budoucnu poradit dcera, která je na tom s vkusem o poznání lépe.


Dermaplaning vs. Mikrodermabraze: pravda | Theraderm® klinická péče o pleť | Cooper Street\nDermaplaning vs. Mikrodermabraze: pravda\nAutor adminZveřejněno dne 5 listopadu, 2021\nmnoho lidí se nás ptalo, jaký je rozdíl mezi dermaplaningem a mikrodermabrazí. Souhlasíme, že slova zní podobně, ale to je asi všechny tyto obličejové postupy mají společné. Zatímco konečným výsledkem je exfoliovaná kůže, jsou to zcela odlišné postupy.\npojďme rozpracovat termín dermaplane. Docela jednoduše, je to fantastický způsob, jak říct holení! Dermaplaning je v podstatě jen další bezbolestný způsob, jak odlupovat horní vrstvu pokožky a zbavit se jemných, vellusových vlasů… AKA obávaného broskvového chmýří! d lékařský stupeň, rovná sterilní čepel se používá k jemnému zdvihu obličeje ve většině oblastí k odlupování, nebo odstranit odumřelé kožní buňky a vlasy vellus z epidermis vrstvy pokožky. Z tohoto důvodu – dermaplaning také umožňuje lepší penetraci produktu, snižuje vzhled jemných linií, dokonce i tón pleti a pomáhá snižovat milia, uzavřené a otevřené komedony a drobné akné breakouts spojené s přetíženými póry. Získáte také celkový vyhlazovací vzhled okamžitě. Nebojte se lékařské třídy rovné sterilní čepele. Váš plně vyškolený Estetik dovedně zvládl umění dermaplaningu. Čepel je hladil pod úhlem, zatímco vaše kůže je držen učil. Samozřejmě existuje vždy možnost mírného Přezdívky, zejména v oblastech, kde je největší zakřivení obličeje, jako je oblast brady a nosu. Ale nenechte se tím odradit. Tyto škrábance jsou menší, podobně jako když si nick nohy při holení.\npo ošetření dermaplaningem je běžné mít mírnou kůru, protože výsledky budou úžasné! S broskvovým chmýřím a odumřelými kožními buňkami, bude peelingový roztok schopen absorbovat rovnoměrněji a hlouběji, aby vám poskytl ještě lepší výsledky! Doporučujeme kůru kyseliny mléčné Theraderm, která opravdu rozzáří vaši pokožku.\nMikrodermabraze existuje již nějakou dobu a provádí se buď ve formě diamantových špiček, nebo ve formě krystalů. Účinky mikrodermabraze se mírně liší od dermaplaningu. Mikrodermabraze vytváří oděr, tlak a sání během léčby a zanechává vás s mírným erytémem nebo zarudnutím, ale hladkým, čistým exfoliovaným plátnem. Teď se možná ptáte sami sebe, proč bych chtěl zarudnutí a oděr? No, z několika důvodů. Stejně jako dermaplaning, mikrodermabraze pomůže napravit známky stárnutí, tón pleti a textury a další kožní problémy, jako je zjizvení akné, je však agresivnější ve způsobu exfoliace. Někteří dávají přednost agresivnějšímu přístupu než jemnému přístupu. Normálně pro první časovače, 1 na 2 průchody se provádějí na obličeji v sekcích najednou, zatímco kůže je držena napnutá s perem jako aplikátor s připojeným diamantovým nebo křišťálovým hrotem. U pacientů, kteří tento postup podstoupili již mnohokrát, je v pořádku více průchodů, pokud se kůže nestane příliš podrážděnou a sání nevytváří značku typu modřiny nebo pruhovaný vzhled. Také mějte na paměti, že mikrodermabraze neodstraní vellus vlasy z obličeje.\npokud chcete být s léčbou opravdu agresivní-sledování pomocí kůry Theraderm Jessner je přesně to, co lékař nařídil!\nbez ohledu na to, jakou léčbu si vyberete, vždy nezapomeňte sledovat širokospektrální ochranu proti slunečnímu záření, jako je opalovací krém na obličej Raderm Platinum Protection. To pomůže chránit vaše výsledky a zároveň rozšířit výhody postupů.\nPředchozí Fluorid nikelnatý\nNásledující „nemoc mléka a sušenek“: nový zdravotní stav dětství způsobený stravou


Stanování na Gouteru\nZdarec. Neví někdo, nebo nesetkal se s tím přímo, jak je postihováno zakázané stanování na Gouteru? Byl jsem tam letos v září a dobré, postih se nekonal. :-) Ale na netu jsem už četl i hrůzostrašné, podle mě blbosti, že prý frantíci to začínají řešit tak, že prostě nelegální stany "sundají" vrtulníkem. Asi někdo koukal na dobrodružné filmy o bojích s Kolumbijskou narkomafií. To kdyby se mi snažil nějaký pilot vrtulníku udělat a já být u stanu, hodím mu cepín do rotou! Jak to pánové je?\nJirka 1 15:35:42 17.11.2008\nRe: Stanování na Gouteru\nDany 17:30:12 17.11.2008\nAhoj, jsem tam byla před 3 týdny a chata byla zcela prázdná, fungoval ten "wintrraum", kde je asi 20 luxusních madracích, takže rozhodně doporučuju spát uvnitř a né venku. Vůbec jsme stan nikde nepotřebovali.\n...jinak se tam stany normálně tolerují, ale je dobré je postavit třeba až večer a ráno zase uklidit:)\nto jako fakt?? byl jsem tam uz pred par lety, a tehdy byla plosina nad chatou precpana stany... ted uz se to nesmi?\njena 22:33:19 17.11.2008\nMy tam byli jen při sestupu v srpnu - ani jeden stan a je fakt, že dopředu bylo avizo, že pokud jde někdo přes tete rousse v exponovanější dny, tak tam dole stojí nějací agenti a zjišťujou, jestli ti jdoucí na horu mají zabookované misto na gouteru. Prý už žádná tolerance stanů v sedýlku. Jinak ale počítám, že touhle dobou už to nikdo moc řešit nebude!-)\njíra 09:38:59 18.11.2008\nNormálně se to může. V letních měsících je to bez rezervace na chatě téměř nutnost. Stan vrtulníkem by ti sundával jedině idiot. Doporučuji ho ale nestavit na heliportu za chatou :o) To se pak zbořenému stanu nedivím.\nBelial 09:38:40 18.11.2008\nPřímo u chaty je zákaz, běžně se stanuje kousek nad chatou (platí pro Gouter i Tete rousse). Jinak v celé oblasti platí zákaz kempování, nad hranicí lesa se smí kdekoliv bivakovat (i ve stanu) od západu do východu slunce. Tj. večer postavit stan a ráno ho sbalit není problém. Nedělat bordel je samozřejmost! Gl.\nDíkes všem za odpověď. Ono se to řekne, postavit večer a ráno sundat. Ale kdo posmejčí "plnou polní" na Blanc? Takový borec nejsem. :-) Spali jsme tam v poho, bylo tam asi deset stanů, dobrá polovina Čechů. :-) Také si myslím, že shazovat stan z Gouteru helikoptérou lze považovat za pokus o vraždu. Pokud uvnitř někdo spí, tak to může mít sečtené. Ale četl jsem už na netu o výstupu na MB mnoho blbostí, autoři často exhibují a skutečnost není tak divoká. :-)\nPříští rok se tam chystám opět, vrchol jsme nedali, od Vallotky oproti perfektní předpovědi nás vyhnal regulérní orkán. Na předpověď z Domu horských vůdců se také nedá vždy spolehnout.\nJirka 1 20:27:23 18.11.2008\njeste jendou zduraznim NESTANOVAT TAM CO LITA VRTULNIK (to znamena ta tycka s vlajeckou na hrebinku primo nad chatou). Byl sem svedkem toho ze kdyz tam ten vrtulknik potreboval pristat, vsecky stany v okoli nemilosrdne hodili do udoli. A byl sem i svedkem vyrazu v tvari majitelu kdyz se vratili.... nic co bych chtel zazit....;)\njudovana 08:48:54 19.11.2008\nJasně, nejsem idiot, o místě na hřebeni přímo nad chatou označeném praporečkem vím. Teď už je tam i tabulka. Stejně by to nebylo moc dobré místo na stanování. Lepší je to kousek dál, v sedýlku. No ale stejně, kdyby v těch stanech někdo byl... Mohl je alespoň někdo z chaty zbuzerovat.\nJirka 1 09:54:05 19.11.2008\nŘekl bych, že takhle vzniklo povídání o shazování stanů vrtulníkem :-) Kdo si postaví stan u heliportu, tak se nemůže divit že mu ho skopnou do údolí - vrtulník stan může nasát do rotoru a to je pro něj konečná. Neni se čemu dovit, že se s tim nemažou. Gl.\nTeoreticky to možné je. I když vrtulník tlačí vzduch pod sebe, je fakt možné, že by se odfouknutý stan, anebo jiný nepořádek mohl turbulencí dostat nad rotor a tedy nasát jej. To by ovšem bylo fatální. :-) No ale v praxi bych se toho být pilotem vrtulníku moc nebál. Zaviset nad stany v malé výšce, roztočit turbínu na maximální výkon a potom nastavit úhel náběhu rotorových listů na maximum. Riziko, že nasaji stan minimální, pravděpodobnost, že stany odletí maximální. :-)\nJirka 1 13:16:46 22.11.2008\ntechnicka - nejde ani tak o nasati do rotoru (rotor rozseka cokoli) jako spise nacucnuti cehokoli (i malyho kusu hadru) do vstupu turbiny. to pak teda konecna bejva.\nDura 14:54:37 22.11.2008\nNo bacha s tím rozsekáním. Konce listů rotoru mají vysokou obvodovou rychlost a nejsou zrovna vyrobené z kalené oceli. Stačí málo k jejich poškození. Ulomí se kousek listu, dojde k nevyváženosti rotoru a průser je na světě. Bitevní helikoptéry se s tím dokáží do jisté míry vyrovnat, ale obyčejné? Helikoptéru můžeš sundat z nebe překvapivě snadno. :-)\nNejcitlivější část vrtulníku je rotor! Ne motor. :-)\nJirka 1 16:01:11 22.11.2008


Specifikace nových Microsoft Lumia 550, 750 a 850\nDominik Blatoň — 26.7.2015\nMicrosoft se pustil do představení nových modelů úspěšné řady Lumia, konkrétně modelů 550, 750 a 850 a restrukturalizoval svou mobilní divizi. Mění svou strategii na mobilním trhu a volí tak mnohem konzervativnější přístup pro příští generaci smartphonů. Zdá se, že již některé připravované telefony, které byly ve vývoji rušit nebude a můžeme tak od společnosti očekávat, že každoročně uvolní několik přístrojů ve třech kategoriích, a to nejdřív v příštím roce – vlajkovou loď, model pro businessmany a model, který bude hodnotnější, ale ne tolik drahý.\nNíže jsou vypsány a vyobrazeny na obrázcích specifikace nových telefonů Lumia.\nLumia 550 bude mít 5″ displej s rozlišením 540 x 960 bodů s ochranným sklíčkem Gorilla Glass 3. Procesor Qualcomm Snapdragon 210 s grafickým čipem Adreno 304. Kromě toho bylo zjištěno, že se zde bude nacházet 1 GB operační paměti RAM, 8 GB vnitřní paměti, kterou bude možno rozšířit pomocí microSD karet. Na zadní straně se bude nacházet 5 Mpx fotoaparát a vpředu 2 Mpx kamera. Kapacita baterie bude pouhých 1905 mAh. Tento model by mohl být dobrým nástupcem Lumia 520.\nLumia 750 je už výkonnější model, spadající do střední třídy, s displejem s úhlopříčkou 5″ a HD rozlišením a ochranným sklíčkem Gorilla Glass třetí generace. Osazen bude čtyř jádrovým procesorem Snapdragon 410 s taktem 1,2 GHz. Výkonu ve hrách dopomůže grafický čip Adreno 306. Vnitřní paměť telefonu bude 8 GB a bude možné ji rozšířit pomocí paměťové karty. Zadní strana bude osazena 8 Mpx fotoaparátem s kvalitní optikou Zeiss. Přední kamerka bude mít rozlišení 5 Mpx. Microsoft slibuje pořizování kvalitních fotografií. Kapacita baterie je už v tomto případě vyšší, a to 2650 mAh.\nLumia 850 je nejlépe vybavený s WXGA displejem o velikosti 5″ a rozlišení 1280 x 768 bodů. Bude také chráněn Gorilla Glass 3. Procesor bude taktéž Snapdragon 410, ale taktovaný na 1,4 GHz. Posloužit by měl i 1 GB operační paměti a vnitřní paměť o velikosti 16 GB s podporou paměťových karet. Hlavní fotoaparát bude mít rozlišení 10 Mpx, optiku Zeiss a technologii PureView. Selfie zastánce pak potěší kvalitní 5 Mpx přední kamera. Kapacita baterie by měla být, stejně jako u modelu 750, 2650 mAh.\nVšechny tři zmíněné modely budou mít podporu LTE a poběží na nejnovějším OS Windows 10.\nŠtítky: LumiamicrosoftnovinkyOS Windows 10\nDalší článek MIUI 7 - bude uvolněno 16. srpna/augusta?\nPředchozí článek DOOGEE Titans3 T3 s displejem na horní hraně


Emoční inteligence | Introspekt.cz\nKarolína Karásková·3·56 views\nVšichni jistě známe pojem IQ- inteligence. Je nám od malička mnohými vštěpováno, že čím vyšší máme IQ, tím jsme inteligentnější a tím vyšší máme šance na životní úspěch. Můžeme se dostat na lepší školu, tím pádem můžeme mít lepší zaměstnání, díky tomu mít i vyšší plat, jenž je volnou vstupenkou do vyšších vrstev společnosti… Hmm jedno IQ a kolik toho nedovede, že?\nNo vzhledem k tomu, že „životní úspěch“ nelze měřit pouze z hlediska výše našich příjmů či počtu dosažených titulů, rozhodla jsem se tu dnes psát o trošku jiné inteligenci- EQ, která je dle mého názoru minimálně stejně tak důležitá jako IQ, protože i kdybyste měli IQ sebevyšší, tak to bez EQ moc daleko nedotáhnete.\nCo je to EQ?\nEQ je emoční inteligence. Bystřejším z Vás už tento poznatek došel z názvu článku, nicméně co si pod tím má člověk představit, že? No těžko říct, protože veškeré odborné čtivo tento pojem definuje jako těžko definovatelný. Zjednodušeně lze emoční inteligenci popsat jako souhrn všech prvků, které nějakým způsobem ovlivňují to jak dobře dokážeme vnímat pocity své i ostatních a jak v návaznosti na to dokážeme reagovat (Pletzer, 2009). Vychází ze spojení dvou slov a to emoce a inteligence.\nEmoce jsou subjektivním, proměnlivým procesem. Mají své příčiny, které je pohánějí, trvají různě dlouhou dobu, v různé intenzitě a nelze je moc dobře měřit (Náhlovský, Suchý, 2012). Naopak inteligence neboli inteligenční kvocient je měřitelný ukazatel, který dokáže na základě standardizovaných testů vyčíslit inteligenci člověka. Jak je vidno ani ve vědě se kreativitě meze nekladou a tak může spojením 2 protikladných pojmů vzniknout pojem úplně nový a ještě k tomu dávat smysl.\nJak taková emoční inteligence funguje v praxi a proč ji vlastně přikládám takovou důležitost?\nNo asi se mnou budete všichni souhlasit když napíšu, že emoce tvoří velkou součást našeho nitra a že sebemenší maličkost nás dokáže ovlivnit. Zajímavé je, že si tyto změny ani nemusíme uvědomovat a najednou je naše dobrá nálada fuč a my můžeme být během chvíle nabručení na celý svět. Je tolik proměnných, které skutečně nemáme v moci nějakým způsobem ovládat, nicméně naše reakce (mimo reflexy aj.) mezi tyto proměnné nepatří a ačkoliv o tom máme mnohdy tendence pochybovat a myslet si: bylo „TO“ silnější než já, troufám si tvrdit, že ve spoustě případů hraje pouze roli nevědomost o tom jak „TO“ přemoci. A proto je povědomí o emoční inteligenci tak důležité.\nAbyste mne lépe chápali, dovolím si zde představit jednoduchý vzorec:\nPrvně na nás působí nějaký spouštěč- tím může být prakticky jakýkoliv vnější vliv- zpoždění vlaku, kritika nadřízeného, hněv partnera,… Tento spouštěč působí na naše myšlení a my na základě naší výchovy, zkušeností a postojů vyhodnocujeme co si vlastně o dané situaci myslíme a vytváříme si vlastní úsudek. Tento úsudek v nás vyvolává emoce, které jsou krom výše popsané směsice intrapsychického, proměnlivého „čehosi“, také chemickými reakcemi. Tyto reakce v našem těle vyvolávají nejrůznější fyziologické procesy jako je například tlukot srdce, pocení, chvění,… tyto změny nám mají napovědět jak v danou chvíli máme zareagovat a mají velký vliv na naše výsledné chování, které pak znovu působí na naše myšlení. Zazvonil zvonec a pohádky o EQ je konec.\nJak je vidno, tak je emoční inteligence úzce spjatá s našimi reakcemi a naše reakce jsou zas úzce spjaté s lidmi v našem okolí. Náš přístup, naše dlouhodobé smýšlení a celkové nastavení je jako základ pro další nadstavbu a právě to jakým způsobem vyhodnocujeme určité situace ovlivní nás i naše okolí. Nikdo nikdy netvrdil, že své emoce musíte skrývat, potlačovat a nebo že jsou dokonce některé emoce špatné. Naopak emoce jsou exkluzivní nástroj a zdroj informací, který je výhodné naučit se používat.\nV rámci dne pociťujeme nejrůznější emoce a nacházíme se v nejrůznějších situacích. Ty situace už ale mohou být samy o sobě zábranou nechat svým emocím volný průběh. Sama si pamatuji, jak jsem se na prvním stupni vždy utíkala vybrečet kvůli špatné známce na záchod. V tu dobu jsem si to ještě neuvědomovala, ale byl to jistý projev emoční inteligence- kdy jsem své emoce nepotlačovala, ale jen jejich průchod pozdržela do doby, než se dostanu do adekvátního prostředí- tzn. kabinky WC.\nSvět nestojí ani na IQ ani na EQ a je tedy víceméně jasné, že se tyto 2 faktory vzájemně doplňují. Toto popisuje i Daniel Goleman (1995) ve své knize Emoční iteligence, ve které zavádí čisté typy lidí- buď s vysokým IQ a nebo s vysokým EQ- a jak se projevují, nicméně tyto typy jsou poněkud extrémní a praxi máme všichni vyrovnanější poměry EQ a IQ a jako je tomu ve většině případů i zde je klíčový balanc a rovnováha. Tak buďme dostatečně inteligentní a nepodceňujme sílu emoční inteligence.


Generátor ruských jmen - online a zdarma\nGenerátor Ruský jmen\nSnadno generujte ruská jména online a zdarma\nJak přijdete na ruské jméno\nKliknutím na tlačítko vygenerujete ruské jméno\nProč možná potřebujete ruské jméno\nRuský a evropský antroponymický systém mají mnoho podobností. Celé jméno osoby zahrnuje příjmení, jméno a příjmení. Existují další formy jména - přezdívka a zdrobnělina. V určitých společenských vrstvách je uváděno použití mnišského jména a pseudonymů. Ruská jména nesou starověkou slovanskou energii. Nazývali je takovými jmény, aby je ochránili před potížemi nebo jim poskytli velké zdraví a velkou sílu. Ve starověkém předkřesťanském období v Rusku bylo zvykem jmenovat při narození. Ruská jména byla vybrána pro dobu narození, historii narození, rodinný stav a byla také spojena s touhou obdarovat dítě určitými vlastnostmi charakteru nebo fyzické formy.\nRuský systém pojmenování je v mnoha ohledech podobný západnímu. Hlavními třemi složkami celého ruského jména jsou křestní jméno (například Vadim), patronymic (například Dmitrievich z Dmitrije) a příjmení (například Alexandrov z Alexander), ale celé jméno se používá pouze v úřední dokumenty. V pohanském období v Rusku byla známá jména uvedená při narození (od jednoho jména po několik), stejně jako přezdívky přidělené v pozdějším věku. Přezdívky byly dány člověku v souvislosti s jeho určitými charakteristickými rysy nebo událostmi, ke kterým došlo. Dnes si rodiče vyberou jméno pro novorozené dítě, prohlédnou si více než tucet možností, studují informace o tom, co konkrétní jméno může znamenat, jaký historický význam má samo o sobě. Navzdory skutečnosti, že informace o jménu nese určitý další popis života člověka, jeho osudu, povolání, je tento faktor v tuto chvíli zohledněn na posledním místě. Přestože malá část tradic přežila až do naší doby.


Polibek Medusy by Domino Knihy - issuu\nPomsta je sladká „Jsem ráda, že jsi přišla, Randall.“ Serena Warnerová na ni vrhla krátký úsměv a otevřenou dlaní jí naznačila, aby se posa− dila. Randall Burnsové se sevřelo srdce. Měla pocit, že se roz− pláče. Dávali jí padáka. Proto si ji pozvali. Bylo to strašné. Serena se pohodlně rozvalila za psacím stolem z růžového dřeva. „Jak asi víš, vzhledem ke sloučení s Trans−Megou jsme začali prověřovat pracovní náplň všech zaměstnanců. Chceme maximálně využít náš celkový potenciál a posílit základní schopnosti…“ Serena Warnerová, viceprezidentka oddělení pro shromaž− ďování zpráv. Siréna, jak jí všichni zprávaři přezdívali. Nezají− mavá, nenadaná Siréna. Jak se tak rychle dostala nahoru? Jak se vůbec dokázala vyšvihnout na pozici, z níž mohla rozhodovat o budoucnosti Randall Burnsové? Nějak se jí to poštěstilo. Pohovor během několika minut skončil. „Okamžitě opustíš budovu,“ pravila Serena sladce, skoro jako by ji to dodatečně napadlo, zatímco si skládala papíry na stole. Vstala, aby ji mohla ještě víc pokořit. „To nemyslíš vážně.“ „Takový je postup.“ „Jaký postup?“ Nejradši by Sereně jednu vrazila. Kdyby se právě nevrátila z manikúry, asi by to i udělala. „Pro mne je to také těžké.“ To jistě, pomyslela si Randall. To ti určitě budu věřit. 12\nTakhle dopadla po patnácti letech dřiny. Zatímco si balila věci, přede dveřmi její kanceláře se potloukal najatý moula a dohlížel, aby si nic neodnesla. Když zvedla tele− fon, aby si zavolala taxík, zjistila, že jí odpojili linku. Promarněných patnáct let. Vydrápala se nahoru z místa oby− čejné producentky. Časná rána, noční směny. Všechno proto, aby se objevila ve vysílání velké televizní společnosti. Redakcí zpravodajství prošla se vztyčenou hlavou. Cítila se jako vyhnankyně, pokud ovšem vyhnankyně nosí šaty od Lac− roixe. Kráčela po Madisonu. Její směšné boty ji ukrutně dřely na pa− tách a palcích. V životě nešla domů pěšky. Než se dostala na Sedmdesátou druhou ulici, rozedřela si nohy do krve. V šest měla mít schůzku se svým osobním trenérem. Chodil k ní třikrát do týdne a učil ji jógu a tantrickou meditaci. Zrušila ji. Nedokázala si představit, že by v takovém stavu mohla nějak splynout s nejvyšší mocností. Zavolala svému právníkovi. Slíbil jí, že televizní společnost přinutí, aby jí zaplatila. Věřila mu. S Randall Burnsovou takhle nikdo jednat nesmí. Nikdo. Druhého dne sliboval v tisku ředitel nově sloučených televiz− ních stanic pružnou organizaci, schopnou vládnout rozhlasovým vlnám a všem ostatním prostředkům komunikace jedenadvacáté− ho století. Božstvu starých i nových médií obětovali několik sto− vek lidí. Randall se věc snažila vidět z kladné stránky. Určitě se naskyt− ne jiná práce. Má své příznivce. Pět let se objevovala v obývácích celého národa. To z ní v podstatě udělalo významnou osobnost. Potíž je jen v tom, že ji za celou tu dobu ani jednou neoznačili za „miláčka Ameriky“. Jakmile se někdo stal „miláčkem“, zname− nalo to, že při něm všichni budou stát v dobrém i zlém, budou se s ním smát i plakat. Vídali ji na obrazovkách, ale milovali ji? Nebyla si jistá. Probírala své možnosti v hodině kickboxu v Equinoxu. Tělo− cvična byla plná hubených, ustaraných dvacítek, které se ze všech sil snažily zbavit svých neexistujících tukových polštářů. Randall bylo čtyřicet čtyři let a s tím, co viděla v zrcadle, se většinou cítila velice spokojená. Dnes se zašklebila. Musí něco udělat se zadkem. 13\nKde je ale její budoucnost, když ne v televizi? Může třeba ces− tovat a přednášet. Jasně, přednášet. Lidé byli ochotní zaplatit tři stovky dolarů za lístek, jen aby si mohli dát umělý hamburger a v hloubi duše politovat trosku na pódiu, která kdysi bývala na vrcholu slávy. S díky odmítám. Na vedlejšáky jsem moc dobrá. Pak je tu ještě nakladatelství, které jí chtělo vydat knihu. Teď svou nabídku jistě stáhne. Newyorčané se neúspěchu bojí víc než nakažlivé nemoci. Nikdo o něm nechce ani slyšet. Pro zkrachovalé existence se dobročinné akce nepořádají. Po cvičení uplavala padesát malých bazénů. Když vylezla ven, třásla se a sotva popadala dech. Pak si sedla do horké páry a znovu procházela své možnosti. Po dvaceti minutách se rozhodla. Serena Warnerová, ta zatracená mrcha, musí zemřít. Jenom je potřeba vymyslet způsob! Randall dumala, jak jen vraždu provést, a přitom si uvědomila, že to bude nejtěžší věc, ja− kou v životě dělala. Během let, kdy musela proplouvat zrádnými vodami zpravodajství, se naučila elegantně zbavovat lidí. I když ji mnohdy neskutečně provokovali, tak daleko jako teď nikdy neza− šla. Když dostala něco hodně náročného, udělala to, co většina Newyorčanů jejího společenského postavení – najala si někoho spolehlivého, kdo vše provedl za ni. Netušila však, kde se dá se− hnat profesionální zabiják, a předpokládala, že žádný z jejích přá− tel z Upper East Side jí v tomto směru nejspíš nedokáže poradit. Pak tu byl ještě jeden zádrhel – toužila vidět výraz Sirénina obličeje těsně před smrtí. Chtěla, aby hořce litovala, že si troufla podrazit Randall Burnsovou a ještě si myslela, že jí to projde. Zavolala producentovi Tracemu Currerovi a pozvala ho na skleničku. „Mrzí mě, že tě vyrazili, brouku.“ Trace Currer byl vysoký a hubený. Měl husté černé vlasy a bledý obličej. Nosil bradku podle poslední módy, s níž vypadal jako pasák odněkud z vý− chodní Evropy. „Na mě to taky za chvíli čeká, tím jsem si jistý,“ pravil nevzrušeně. Byl to flegmatik. A jediný muž, který jí směl beztrestně říkat brouku. Jejich profesionální vztah trval déle než obě její manželství. „Jak to teď vypadá v práci?“ zeptala se Randall, zatímco na terase míchala pití. 14\n„Hotová krvavá lázeň.“ Trace se předklonil a opřený o zá− bradlí pozoroval kolony aut, které se ve špičce pomalu sunuly po Madisonu. Byl vlahý večer a nad hlavami jim zářilo hvězdné nebe. „Polovina lidí fňuká a ta druhá se chce nechat vyhodit, aby mohla zůstat doma a dělat na svých scénářích. Co máš za lubem?“ „Narvat náklaďák výbušninou a zaparkovat jej před televizní budovou.“ Randall mu podala sklenici. Trace vycenil zuby, což byl jeho způsob úsměvu. „Fakt leg− rační,“ poznamenal a zhluboka se napil martini, které mu nalila. Když mu Randall o něco později objasnila, že chce zjistit na internetu nějaké informace, Trace jí jednu stránku vyhledal. „Na koho chceš najít nějakou špínu?“ zeptal se a zastavil křehké ruce s dlouhými prsty nad klávesnicí. „Na nikoho konkrétního. Pak se na to podívám, až mi to mar− tini trochu vyprchá z hlavy,“ odpověděla Randall. „Pojď si dát ještě jedno.“ Nechtěla, aby se Trace motal kolem, až se bude hra− bat v životě Sereny Warnerové. Byl až moc chytrý. „Jasně,“ pravil Trace, ale nehnul se z místa. „Za chvilku přijdu. Jen se chci podívat na e−mail. Člověk nikdy neví, mohli mi dát výpověď poštou.“ Z informací, které si Randall koupila, se dozvěděla, že Serena pochází z bohaté dallaské rodiny a vystudovala s vyznamenáním dvě dobré univerzity. Strávila několik let v zahraničí jako produ− centka u konkurence. Umí rusky a francouzsky a nějakou dobu žila v Moskvě. Ta to měla snadné, pomyslela si Randall. Serena netušila, co znamená drápat se na vrchol odnikud. Nepotřebovala se bohatě vdát, aby se nemusela starat o to, za co si koupí nový pár lodiček z hadí kůže. Serena žila sama v podkrovním bytě v Tribeca. Stejně jako Randall prošla dvěma mizernými manželstvími. Neměla děti, ani žádné zvíře. Žádné zločinecké sklony, byla bezúhonná. Příkladná občanka. Vzorná občanka s několika dny života před sebou. Má ji utopit? Jenomže nejhlubší nádrž s vodou, k níž se kdy Serena přiblížila, byla její vana. Co zardoušení? Randall kdesi četla, že po tom zůstává nejméně důkazů, ale znamenalo by to vniknout v noci do Serenina bytu a Randall se málem neuměla 15\ntrefit správným klíčem do vlastního zámku. Bylo vyloučeno, aby se pokusila odemknout drátem. Zbývalo tedy zastřelení, ale Randall bojovala proti zbraním, a dokonce se neubránila slzám, když se účastnila protestního po− chodu proti jejich legálnímu držení. Podle ní neměly v civilizo− vané společnosti místo. Randall probírala své možnosti a přitom Serenu celý týden sle− dovala. Obyvatelé Manhattanu byli neuvěřitelně nevědomí. Po− čestní občané celé roky denně potkávali otravné žebráky a jiné podivné existence, takže si raději ničeho nevšímali a doufali, že ani jim nebude nikdo věnovat pozornost. Jednoho večera Randall zjistila, že někdo sleduje ji. Serena zrovna seděla v ruském baru v East Village a poslouchala unylé lidovky. Najednou se ochladilo. Randall se už chystala opustit sta− noviště ve vchodu na protější straně ulice, z něhož měla dobrý výhled. Když se otočila, uviděla tmavě oblečenou postavu, která na ni upřeně hleděla zpod rozbité pouliční lampy. Málem se jí zděšením udělalo špatně. Jak dlouho tam ten člověk už stojí? Co může chtít? Vykročila pryč. V Druhé ulici najednou prudce za− hnula doprava. Nenápadně se ohlédla. Osoba, která ji pronásledo− vala, udělala totéž. Prošli kolem několika barů a klubů. Zabočila doleva do První ulice. Uviděla taxi a mávla na ně. Když se ohléd− la, postava byla pryč. Dalšího večera se Serena po zhlédnutém filmu dobře bavila na večírku v Kinokavárně. Randall se vetřela dovnitř, když Serena odešla na toaletu, a usadila se na rozvrzanou židli v mezipatře. Měla odtud výborný výhled, a tak dobře viděla postavu v tma− vém kabátě, která se zastavila ve vchodu a nakoukla dovnitř. Ten člověk měl na hlavě klobouk, takže nezahlédla jeho obličej. Ran− dall zatajila dech. Muž se otočil a odešel. Randall si pořádně přihnula na kuráž. Vzmuž se, poručila si. Na Manhattanu žije spousta lidí a někteří z nich se prostě někdy vyskytují ve stejné ulici jako ty. Jenom zbytečně ztrácíš nervy, nic víc. Teď toho nemůžeš nechat, jenom proto, že tě pronásledují vymyšlené nestvůry. Serena se vrátila z toalety a klábosila s hezkým mladým bar− manem. Randall viděla, jak cosi rychle čmárá na vizitku, kterou 16\nmu spolu s desetidolarovým spropitným strčila přes barový pult. „Nemáš šanci, Siréno,“ zabručela si Randall pod vousy. Rusovlasý barman s línýma očima se zdvořile usmál. Randall Serenu sledovala až k jejímu podkrovnímu bytu v ne− daleké Lispenard Street. Dívala se, jak se v jejím bytě rozsvítilo. Cosi, pravděpodobně lovecký pud, ji přimělo zůstat na místě. Když se potom krčila v zadním vchodu do čínského skladu s nábytkem naproti Serenina bytu, zaslechla rychlé kroky. Přitisk− la se k hrubé cihlové zdi. Kroky zpomalily. Randall opatrně vy− hlédla za roh. Muž se zastavil, aby se podíval na kousek papíru. Když si znovu byl jistý, že ví, kam má jít, zastrčil jej do kapsy a přešel ulici k Sereninu příbytku. Byl to barman. „Zatraceně,“ zašeptala Randall. Dívala se přitom, jak jeho za− dek, který byl stejně pěkný jako jeho tvář, mizí ve spoře osvětle− ném průchodu. Jako by nestačilo, že ji Serena vyhodila. Ta mizer− ná stará vrána si to dokonce mohla i častěji s někým rozdat! Když se Randall následujícího večera zastavila v baru, Serena tam neseděla. Randall zjistila, že barman se jmenuje Teddy a je básník. Taková škoda, pomyslela si Randall. Když se takové tělo, jako má on, válí zahrabané v knihách, je to čiré mrhání. K tomu má sexy hlas. Hluboký s trochu rozšláplým jižanským přízvukem. Když potom kráčela podél Canalu a snažila se chytit taxík, po− koušela se jej napodobit. Přízvuky jí šly dobře. Do většiny restau− rací, které byly na Manhattanu v módě, se dalo dostat obtížněji než do kosmické lodi, takže když si člověk chtěl rezervovat stůl, někdy bylo užitečné předstírat, že je Tom Brokaw nebo Ivana Trumpová. Když té noci vyšla ven, aby její dlouhosrstý jezevčík mohl trochu zavlažit trávník podél chodníku, měla dojem, že zahlédla vysokou postavu v tmavém kabátě, která zmizela za rohem. Mohl to však být někdo z toho evropského póvlu, který v poslední době zaneřádil sousedství. Prober se, přikázala si. Chladnokrevnou vra− žedkyni přece nějaký stín hned tak nevyleká. V druhé polovině týdne šla Randall na oběd s Marcee Beck− with Mermelsteinovou, redaktorkou z nakladatelství v Páté ulici. 17\nK jejímu překvapení nabídku na vydání knihy nestáhli. Marcee chtěla, aby Randall napsala příspěvek do antologie o umění pří− jemného žití. Randall si v žádném případě nemyslela, že život je příjemný – za to, že člověk byl ve čtyřiačtyřiceti hubený, rozhod− ně nevděčil cereálním tyčinkám a cizí ohleduplnosti –, a byla si jistá, že vybraně oblečená Marcee to ví také. Ale už tu seděly a vymýšlely, jak rafinovaně připravit čtenáře o jejich těžce vydělané peníze. „Pracujeme na tom s několika významnými ženami,“ pravila Marcee a jemně uždíbla z chlazeného kaviáru. „Situace se začíná výrazně měnit. Lidi už unavuje trávit život jenom nákupy. Návštěvy obchodních středisek už nedokáží vyplnit prázdnotu v jejich nitrech.“ „Tak to by tam neměli nakupovat. Ať chodí do Saksu,“ odpo− věděla Randall. „To byl jen vtip,“ dodala, když na Marceeině tváři spatřila výraz zděšení. Marcee se na okamžíček odmlčela a pak se zdvořile zasmála. „Humor je velice důležitý – v příjemném životě.“ Randallina agentka Karin Schrecter Doonanová se na Randall zamračila a lehce zvedla ukazovák. Nepodělej to. „Pracujete pro televizi. Za léta praxe jste nasbírala plno úžas− ných zkušeností. Jistě jste něco pochytila od Dalajlámy… I od Nel− sona Mandely.“ Marcee si zlehka povzdechla a zatvářila se zbožně. „Tihle lidé mají velký rozhled.“ „Myslím, že umění žít se člověk naučí ve vězení,“ vyhrkla Randall bez rozmyslu. Poslední dobou ji představa vězení za− městnávala dost často. „Jestli nemáte zájem…,“ Marceein chirurgicky vyhlazený obli− čej začínal jevit známky podráždění. „Ale ona zájem má,“ Karin se letmo dotkla Marceeiny paže. „A napíše pro vás skvělý esej. Randall je velice duchovně zalo− žená, Marcee. Instinktivně rozvíjí svůj vnitřní život. I přes hrůzy pletichaření ve zpravodajství. Randall nezapomíná, co je v životě podstatné. Ví, že peníze a postavení nejsou to nejdůležitější.“ Karin na Randall vrhla rychlý pohled, který Marcee nemohla vidět. „A když teď přišla o práci… To víte. Získala úplně novou… Hloubku… Novou duchovní rovinu, viď, zlato?“ Karin se zatváři− 18\nla nesmírně bolestivě. Bála se totiž, aby jí kvůli Randall před nosem neutekly velké peníze. „Uvědomila jsem si, o co v životě jde,“ pravila Randall poté, co se na chvíli zamyslela nad Serenou Warnerovou. „Teď už vím, co mne dokáže trvale uspokojit a co ne.“ „To je báječné, drahoušku,“ zabručela Marcee. „Opravdu báječné.“ Zvedla sklenici sodovky. Před důležitou reportáží se obvykle pečlivě česala, líčila a oblékala si kostýmy v pastelových barvách. Musela si přečíst poznámky a provést hlasová cvičení. Tentokrát si jen na tváře na− nesla trochu tónovacího hydratačního krému a oblékla si spodní prádlo značky La Perla, které jí nosilo štěstí. Toho večera byla po− řádně maskovaná. Měla na sobě konfekční oblečení. Natáhla si nové černé džíny a rolák, který koupila v Old Navy, a obula se do starých adidasek. Do igelitové tašky nacpala podobně nevýrazné šaty na převlečení, vlasy si schovala pod kšiltovku a popadla Cenu Emmy, kterou dostala za to, že si nechala pocuchat účes hurikánem Andrew. Pečlivě odšroubovala podstavec a sošku ro− zebrala, aby mohla odstranit plaketu, která ji označovala za ví− tězku v kategorii Nejlepší zpracování klíčových událostí. Cestou do města si Randall znovu přečetla zprávu od býva− lého kolegy, který v práci strávil mnoho hodin zjišťováním, jak se nabourat do zakódované pošty v databázi zpravodajství. Mail posílala Serena Warnerová prezidentovi společnosti. Byl krátký a věcný. Siréna v něm tvrdila, že propouštění znamená možnost zbavit se „některých starých struktur“. Randall zprávu roztrhala na tisíc kousků a zahodila ji do koše. Pokud se ještě před chvílí jen trochu zdráhala, teď už nikoli. Randall při svém pátrání zjistila, že Serena brzy vstává a tudíž obvykle bývá kolem jedenácté doma. Ten večer nebyl výjimkou. Svítilo se u ní a nějakou dobu do domu nikdo nevešel ani z něj nevyšel. Randall si byla jistá, že jak se blíží k Sereninu bytu, slyší oknem vycházet zvuk znělky zpravodajství. Tra−ra−RA−ra−ra. Vysoké tóny orchestru, po nichž následovalo zavíření bubnů. Bum−bum−bum−bum. 19\nStiskla tlačítko zvonku. Z domovního telefonu se chraplavě ozval Serenin hlas: „Ano?“ „Tady je Teddy.“ Chvilku bylo ticho. Znělka zpravodajství zesílila. „Tra−ra−ra− Ra−ra−ra. Bum−b…“ „Teddy?“ „Jestli nemáš čas…“ „Ne, ne. Pojď nahoru.“ Serena znervózněla jako školačka. „Jenom chvilinku počkej, ať se můžu připravit.“ Tra−Ra−ra−ra−ra…, slábla znělka. Randall netrpělivě čekala. Modlila se, aby kolem nikdo neprošel. V téhle části Lispenard street byl v noci obvykle klid. Dveře se konečně otevřely a Randall mohla vejít dovnitř. Bez sebe strachem vyšla po schodech nahoru. Dveře Serenina bytu byly otevřené dokořán. Strčila do nich a vešla přímo do pro− storného obýváku s několika kusy moderního nábytku. Strop z ocelových desek podpíraly dórské sloupy. Otevřená kuchyň. Uvnitř nikdo. „Nazdar!“ zvolala Randall a sevřela Emmy v ruce. Málem ji přemohlo nutkání otočit se a utéci. Dveře dokořán? Co když je to past? Znovu se rozhlédla po místnosti. Z pokoje vlevo se ozval jakýsi zvuk. Klapání vysokých podpatků na dřevěné podlaze. Pak se otevřely dveře a vstoupila Serena. „To jsi ty!“ vyjekla. Randall si v tu chvíli uvědomila, že se z internetu o své bývalé nadřízené nedozvěděla všechno. Vlastně tam chybělo to nejzají− mavější. Serena byla oblečená jako domina. Měla na sobě korzet z černé kůže vepředu zašněrovaný červeným koženým páskem, k tomu odpovídající kalhotky a bič. Nohy jí až ke stehnům obepínaly ko− žené kozačky s jehlovými podpatky. Randall zacukalo ve tvářích. Cítila se nesmírně trapně. Serena působila lacině, v přesném vý− znamu toho slova. Materiál jejího úboru vlastně ani nevypadal jako kůže. Nehledě na to, že těstovitá Serena do něj neměla odpo− vídající postavu. Zato měla otevřenou hlavu. Okamžitě jí bylo jasné, že se nejed− ná o přátelskou návštěvu. „Vypadni!“ Napřáhla bič a obličej pod 20\nčernou koženou škraboškou jí zrudl. Nad horním rtem měla stopy bílého prášku. Randall jejím slovům nevěnovala pozornost a se− vřela v ruce sošku Emmy. Serena bičem namířila na její obličej a švihla zápěstím. Randall se sehnula, ale spletená kůže jí dopad− la na rameno. „Au! To bolí!“ Serena znovu pozvedla bič a Randalliným tělem jako blesk projel záchvat euforie. Takhle si mají správné ženské vyřizovat účty. Čestně a otevřeně. Bez úskoků. Rozpřáhla se soškou a vší silou udeřila. Spatřila kůži a krev promísenou s vlasy obarvenými na blond. Randall uštědřila Sereně ránu za ucho. Serena zůstala stát. Z ceny Emmy se odlomila spodní část. „Sakra,“ zabručela Randall, když se pevný spodek trofeje kamsi odkutálel a v ruce jí zůstala pouze soška. Ta jí nebyla k ni− čemu. Typická televize – ani ceny nic nevydrží, jsou jen na ozdo− bu. Rychle se sehnula, aby sebrala podstavec. Přitom si narazila kolena o naleštěnou podlahu. Serena však byla stejně rychlá. Rozkročila se ve svých kože− ných kozačkách nad Randall, která se krčila tváří k zemi, a šlehla jí bičem blízko u ucha. Randall zaúpěla. Kdyby se tenhle případ někdy dostal před soud, žádná porota v celé zemi ji nemohla odsoudit – pohled na Serenu Warnerovou, jak nyní vypadala, by dokázal vyprovokovat kohokoli. Serena znovu práskla bičem a Randall ucítila štiplavou bolest na krku. S námahou se postavila, jednou rukou si kryla obličej a druhou se natáhla pro podstavec sošky. Serena ji začala kopat špičkou laciné kozačky. Určitě to není pravá kůže, utvrdila se Randall ve svém původním dojmu. Chytila Serenu za nohu, na niž přenesla váhu, a povalila ji na zem. Serena jednala hbitě. Vykroutila se z Randallina sevření, roz− přáhla se a jediným pohybem ji sekla do ucha pouty, která si předtím připevnila k zápěstí. Randall sevřela podstavec Emmy a znovu se rozpřáhla. Uštědřila sokyni další mocnou ránu. Nor− mální člověk by po ní padl k zemi, ale Serena, která se předtím posilnila kokainem, si jenom otřela krev z očí a znovu se po útoč− nici rozehnala pouty. Kov Randall udeřil naplocho do tváře. 21


Sněmovna potvrdila předsedy výborů. Ten bezpečnostní i přes kritiku opozice povede Koten z SPD - Aktuálně.cz\n30. 11. 2017 14:42\nSněmovna souhlasila se všemi zvolenými předsedy výborů. Kromě zahraničního, kterého by se měl ujmout Lubomír Zaorálek, až skončí na ministerském postu, tak mají už všechny výbory své předsedy.\nTomio Okamura a Radek Koten. | Foto: Ludvík Hradilek\nPraha - Sněmovní výbory kromě zahraničního už budou řídit noví předsedové. Sněmovna je ve funkcích potvrdila včetně sporného Radka Kotena (SPD), který povede bezpečnostní výbor. Poslanecké kluby se také dohodly na vedení sněmovních komisí. Nynější druhá schůze dolní komory dopoledne skončila. Na další schůzi se dolní komora sejde v úterý odpoledne, hlavním bodem programu bude úvodní kolo debaty o návrhu státního rozpočtu na příští rok.\nDo dolní komory by mohla podle webu iROZHLAS.cz dorazit i další policejní žádost, a to o vydání nového poslance hnutí ANO Pavla Růžičky. Před volbami byl jako radní z Postoloprt na Lounsku obviněn kvůli podezření z nevýhodného prodeje obecního majetku, stíhání bylo přerušeno. Růžička vinu popírá. Trestní oznámení podle něho podal neúspěšný uchazeč o nemovitost, který je prý zároveň jeho politický konkurent.\nPotvrzování předsedů výborů bylo hlavním bodem jednacího dne. Zatímco šéfy drtivé většiny z nich sněmovna potvrdila velkou většinou hlasů, pro Kotena zvedli ruku zejména poslanci ANO, SPD a KSČM. Podpořil ho i Václav Klaus mladší z ODS. Předsednické místo zůstává zatím volné v zahraničním výboru. Po skončení vládního angažmá by jej měl vést ministr zahraničí Lubomír Zaorálek (ČSSD).\nKotena v čele bezpečnostního výboru opět zpochybňoval předseda lidoveckých poslanců Jan Bartošek, jenž neuspěl jako jeho protikandidát ve středeční volbě. Koten podle něho dosud nezodpověděl například dotaz, zda by chtěl, aby Česko vystoupilo z NATO a z EU, a zda je Rusko opravdový přítel. Narážel tím na Kotenovy aktivity na jeho facebookovém profilu.\nKoten nemohl reagovat, směli vystupovat jen řečníci s přednostním právem. Zastal se ho předseda poslanců SPD Radim Fiala, který označil Bartoškovy argumenty na směšné. Fiala také uvedl, že SPD bude Kotenovi doporučovat, aby požádal o bezpečnostní prověrku.\nObsazování sněmovních komisí poslanci z programu schůze vyřadili, když lhůta pro nominace skončí až v pondělí. Nejsilnější hnutí ANO, jehož předseda Andrej Babiš skládá menšinovou jednobarevnou vládu, nebude podle dohod řídit žádnou z kontrolních komisí, které dohlížejí například na činnost zpravodajských služeb. Některé dílčí záležitosti kolem komisí ale ještě zbývá doladit.\nV úterý při prvním čtení návrhu státního rozpočtu bude sněmovna schvalovat jeho základní parametry, tedy příjmy, výdaje a výši schodku včetně způsobu jeho vypořádání. Končící vláda ČSSD, ANO a KDU-ČSL navrhla rozpočet s deficitem 50 miliard korun. V dolní komoře by měl mít rozpočet podporu stran dosluhující koalice, což je dostatečný počet.\ndomácí Aktuálně.cz Radek Koten Lubomír Zaorálek politika