Key Account Manager - Retail Finance, Resurs Bank AB\nIlmoituksen osoite: https://tyopaikat.oikotie.fi/tyopaikka/1377626\nEtsimme nyt joukkoomme Key Account Manageria auttamaan kasvumme vahvistamisessa ja menestystarinamme jatkamisessa! Key Account Managerina neuvottelet uusia ja kehität olemassa olevia kumppanuuksia yhdessä kumppanin ketjujohdon kanssa. Tarjoamme käyttöösi markkinamenestyjän edistykselliset rahoitusratkaisut sekä monipuolisen ja mielenkiintoisen tehtävän, jossa voit vaikuttaa omaan työhösi ja pääset näkemään onnistumisen jäljet.\nVähittäiskaupan johdon itsenäinen kontaktointi ja pitkäaikaisten kumppanisuhteiden luominen\nKumppaniemme myynnin tukeminen ja edistäminen sekä aktiivinen tuotekehitys, tavoitteena sekä kumppanien että Resurs Bankin nopeampi kasvu ja parempi kannattavuus\nKonkreettisen ja mitattavissa olevan hyödyn luominen kumppaneillemme, osa-alueina mm. liiketoiminnan kehittäminen, kampanjatyöskentely sekä kassaintegraatiot ja tekniset ratkaisut\nVaativia neuvottelutilanteita yritysten korkeimman johdon kanssa\nOman vastuualueesi budjettivastuun\nVähintään 3 vuoden kokemusta ratkaisukeskeisestä myyntityöstä\nKokemusta johtoryhmätason B2B-myynnistä sekä näyttöä onnistuneesta itsenäisestä myynnin kasvattamisesta ja uusasiakashankinnasta\nKykyä kuunnella asiakasta ja kommunikoida ratkaisuvaihtoehdoistamme asiakaslähtöisesti ja luottamusta herättävästi unohtamatta rohkeutta haastaa ja tuoda esiin uusia näkökulmia\nVähittäis- ja verkkokaupan perusteellista tuntemista\nJatkuvaa halua kehittää osaamistasi ja pysyä askeleen edellä muita\nSujuvaa suomen ja englannin kielen taitoa sekä riittävää ruotsin kielen taitoa\nArvostetun työnantajabrändin modernit ja monipuoliset rahoitusratkaisut\nItsenäisen vastuualueen ja tiimin tuen\nKilpailukykyisen ja tuloksesi huomioivan palkkauksen\nTyöpaikan, jossa mittaamme työssä viihtymistä viikoittain pystyäksemme luomaan parhaan mahdollisen työpaikan – olemme sertifioidusti yksi Suomen parhaimmista työpaikoista\nHyvät työsuhde-edut: kattava työterveyshuolto, edullinen henkilöstölaina, välipalat, tuettu työpaikkaruokailu, Smartumin liikunta- ja kulttuurisetelit, kuntosalipalvelut sekä kattava vapaa-ajan tapaturmavakuutu\nHaluatko olla osa menestystarinaamme? Hae avoinna olevaa tehtävää jo tänään!\nPaikka täytetään heti sopivan henkilön löydyttyä. Laitathan hakemukseesi myös palkkatoiveesi.\nLisätietoja antaa: Director Payment Solutions Kim Wikström puh. 0400 733 096 tiistaisin ja torstaisin kello 13-14.\nResurs Bank on pohjoismainen pankki, joka tarjoaa kuluttajalainoja, rahoitusratkaisuja myymälä- ja verkkoympäristössä sekä luottokortteja. Teemme maksamisen ja lainaamisen helpoksi, turvalliseksi ja nopeaksi. Suomessa Resurs Bank on toiminut vuodesta 2002 ja se on kasvanut vahvaksi toimijaksi rahoitusalalla. Meillä on Suomessa yli 100 000 kuluttaja-asiakasta ja olemme tällä hetkellä yksi Suomen suurimmista vähittäiskaupan rahoittajista. Työntekijöitä Resurs Bankissa on n. 750, joista 70 työskentelee Suomessa.\nArvomme Driven, Open, Innovative, Trustworthy ovat osa arkipäiväämme ja osoittavat meille kuinka kohdata toisemme ja kuinka hoidamme työtehtäviämme.\nResurs Bank AB Suomen sivuliike yrityssivu\nResurs Bank AB Suomen sivuliike kaikki työpaikat\nHelsinki Julkaistu 14.8.2020


Peräpukaman kumilenkkihoito - Lääkärikeskus Aava\nEtusivu » Palvelut » Vatsa ja suolisto » Vatsa- ja suolistosairauksien hoito » Peräpukaman kumilenkkihoito\nVaivaavatko peräpukamat? Jos kotikonsteista ei ole apua, hakeudu pukamien kumilenkkihoitoon. Toimenpidettä ei tarvitse jännittää, sillä kumilenkkihoito on nopea ja yleensä lähes kivuton. Samanaikaisesti voidaan hoitaa useampi pukama.\nMistä peräpukamat johtuvat ja miten ne oirehtivat?\nSisäinen peräpukama on peräsuolen limakalvon alla kulkeva laskimolaajentuma, eräänlainen ”suonikohju”. Laskimot laajentuvat, kun ulostamiseen liittyy voimakasta ja pitkittynyttä ponnistelua. Tavallisin oire on verenvuoto ulostamisen yhteydessä. Lisäksi voi olla kipua tai kutinaa. Pukamat voivat myös pullahtaa peräaukosta ulos.\nYleensä vaivat paranevat itsestään, mutta pukamat uusiutuvat usein. Kotihoidossa voidaan käyttää apteekista ilman reseptiä saatavia peräpukamavoiteita. Ulos työntyneitä pukamia voi työntää varovasti takaisin.\nJos kotikonsteista ei ole apua, kannattaa kääntyä lääkärin puoleen. Nykyisin yleisin ja vaivattomin hoitomuoto sisäisissä peräpukamissa on kumilenkkihoito. Ennen kuin hoitoon ryhdytään lääkäri varmistaa, että oireet johtuvat pukamista eivätkä muista syistä.\nPeräaukon alueella voi olla muitakin sairauksia, kuten kipeitä haavaumia. Ne ovat yhtä yleisiä kuin pukamat. Joskus kasvaimeenkin voi liittyä samankaltaista oireilua.\nKumilenkkihoidossa peräpukaman tyveen asetetaan tiukka kumilenkki. Tämä tapahtuu viemällä pukama erityisen imulaitteen sisään, mikä mahdollistaa kumilenkin paikalleen laiton. Pukamakudos menee kuolioon. Noin 5–10 päivän kuluttua limakalvolle muodostuu arpikudosta.\nSamanaikaisesti voidaan hoitaa 1-3 pukamaa. Kumilenkkihoito voidaan tehdä omana toimenpiteenään tai esimerkiksi kolonoskopian eli paksusuolen tähystyksen yhteydessä. Kolonoskopiaa suositellaan aina, jos olet yli 60-vuotias ja peräsuolestasi vuotaa verta.\nKumilenkkihoitoa ei tarvitse jännittää, sillä se on varsin nopea ja yleensä lähes täysin kivuton toimenpide. Siitä puhutaan myös peräpukamien hirttämisenä.\nKumilenkkihoidon jälkeen peräaukosta saattaa tihkuttaa verta. Siitä sinun ei tarvitse olla huolissaan.\nJoskus kumilenkkihoitoa seuraavien päivien aikana voi ilmaantua voimakastakin peräaukon ja lantionpohjan kipua. Siihen voit käyttää tavallisia tulehduskipulääkkeitä. Ulostaessasi on syytä välttää voimakasta ponnistamista 3–4 päivän aikana.\nNoin kuukauden kuluttua tarkistetaan, onko hoitotulos riittävä. Hyvän hoitotuloksen saavuttamiseksi kumilenkkihoito joudutaan usein toistamaan 1–3 kertaa 1–2 kuukauden välein.\nVoit ehkäistä pukamien syntyä runsaskuituisella ruokavaliolla ja säännöllisellä liikunnalla. Näin uloste pysyy pehmeänä eikä synny ummetusta, mikä altistaa pukamille. Muita altistavia tekijöitä ovat raskaus, ylipaino ja istumatyö.


Oulun Miekkailuseura liiton vuoden seura 2014 - OMS uutiset\nOulun Miekkailuseura liiton vuoden seura 2014\nOMS SM5L vuoden seura\nOulun Miekkailuseura palkittiin Suomen Miekkailu- ja Viisiotteluliiton vuoden seurana 2014. Liiton syyskokouksessa jaettu palkinto myönnettiin seuran ansioista toiminnan kehittämisessä ja laajentamisessa. Lisäksi liitto palkitsi useita henkilöitä heidän ansioistaan miekkailun ja viisiottelun saralla.\nOulun Miekkailuseuralle myönnettiin keväällä 2006 liiton vuosittain kiertävä tunnustuspalkinto, Katterin Miekka. Perusteina oli tuolloin miekkailun edistäminen Pohjois-Pohjanmaan alueella ja seuran toiminnan nopea laajentuminen. Nyt yli kahdeksan vuotta myöhemmin seura on jatkanut samalla tiellä ja se palkittiin vuoden seuran palkinnolla pitkälti samoin perustein. Tällä kertaa perustelistalla oli toiminnan laajentamisen ja kehittämisen lisäksi nykyaikaisen viisiottelun lisääminen seuran tarjoamaan lajivalikoimaan.\nVuoden seura -palkinnon lisäksi liitto myönsi useita muita palkintoja. Vuoden miekkailijana palkittiin odotetusti Niko Vuorinen hänen erinomaisista tuloksistaan EM- ja MM-kisoissa ja maailmancupin kiertueella, ja kuten usein aiemminkin, vuoden miekkailuvalmentajana palkittiin vuoden miekkailijan valmentaja, tässä tapauksessa siis Nikon valmentaja Peeter Nelis.\nVuoden nykyaikaisena viisiottelijana palkittiin kuluneena vuonna kansainvälisissä kilpailuissa parhaiten menestynyt Eevi Bengs. Vuoden viisiotteluvalmentajaksi ei kuitenkaan valittu Eevin valmentaja Jouko Pakarista vaan Paula Soitiala hänen panoksestaan Hyvinkään Nykyaikaisten viisiottelijoiden toiminnassa. Paula Soitiala on seuran ainoana valmentaja onnistunut rakentamaan lyhyessä ajassa aktiivisen viisiottelun junioriseuran.\nNäiden lisäksi menestyksestä veteraanien MM-kilpailuissa palkittiin Marja-Liisa Someroja, Paula Soitiala, Ilari Saarinen, Irma Lindeman sekä Lena Tallroth-Kock.\n(Teemu Tokola) - Uutista on katsottu 18471 kertaa 29.11.2014 jälkeen.\n( 3.10.) Sonja Rajakangas otteli viisiottelun SM-hopealle (katsottu 5822 kertaa)\n( 10.2.) OMS aloitti SM-vuoden 2020 voitokkaasti (katsottu 10644 kertaa)\n( 12.4.2011) Noora Norman tiukasti mitaleilta Kalpamaratonissa (katsottu 32157 kertaa)\n( 23.3.2009) Sunnuntaina oli turkulaisten vuoro juhlia - 76 linkkiä muualta (uutista katsottu 29218 kertaa)\n( 10.6.2009) Kesäkisoissa kokeiltiin uutta joukkuekisajärjestelmää - 7 kommenttia (katsottu 28157 kertaa)


Saalisrahoja, kostoa ja julmuuksia – ex-poliisi Mikko Ylikangas löysi yleisöltä suljetun Rikosmuseon tarinoista myös toivoa - Kotimaa - Turun Sanomat\nTänään torstaina julkaistavaan Rikosmuseo kertoo -tietokirjaan on koottu kymmenen keskenään hyvin erilaista kertomusta Suomen rikoshistoriasta.\nKotimaa | Lännen Media | 19.4.2018 14:30 | 0\nMenneisyyttä ei pitäisi torjua hävettävänä asiana, sillä historia opettaa tulevaisuutta. Näin kiteyttää tuore tietokirjailija Mikko Ylikangas torstaina 19. huhtikuuta julkaistavan Rikosmuseo kertoo -teoksensa ydinajatuksen.\n– Maailmaan mahtuu paljon pahuutta, mutta rikollisetkin ovat vain ihmisiä. Jokaisella heistä on varmasti ollut monta kohtaa, jossa olisi voinut valita toisin, Ylikangas sanoo.\nJoillakin rikollisilla eväät elämään ovat olleet surkeat, osalta tällaisia taustaselittäjiä ei löydy.\n– Elämää pitäisi harjoitella ja vaalia. Silloin tapahtumat eivät ehkä pääse vyöryttämään ihmistä näihin kauheisiinkin kurimuksiin, joita kirjassani kuvaan.\nRikosmuseo kertoo on kokoelma kymmenestä rikostarinasta Rikosmuseoon koottujen esineiden takana. Vuonna 1937 perustettu museo on poliisin ylläpitämä ja sijaitsee Keskusrikospoliisin (KRP) tiloissa Vantaan Jokiniemessä.\nMuseon arkistoihin on koottu tuhansia Suomen rikoshistoriaan liittyviä esineitä. Museo on yleisöltä suljettu.\n– Siksi kai kustantaja tilasi tällaisen kirjan minulta. Kuten kaikissa museoissa, merkityksellisimpiä ovat tarinat esineiden takana, Ylikangas arvioi.\nEläkkeellä oleva entinen poliisi. Mies, joka ajautui univormuunsa 10 000 markan takia. Näin Ylikangas muotoilee hyväntuulisesti uravalintansa.\n– Hain Länsi-Saksaan yliopistoon vuonna 1975. Kun sieltä ei kuulunut mitään, hätäpäissäni hain poliisikouluun ja pääsin sisään.\nHyväksynnästään yliopistoon Ylikangas sai kuulla kesken poliisikoulutuksen. Tuolloin poliisiopinnot keskeyttäviltä veloitettiin 10 000 markkaa korvaukseksi valtion heihin hukkaamasta ajasta ja vaivasta.\n– Eihän minulla sellaisia rahoja ollut, joten päädyin poliisiksi.\nYlikangas työskenteli KRP:ssä väkivalta- ja talousrikostukijana vuoteen 1994 saakka. Sitten hän siirtyi Poliisiammattikorkeakouluun opetustöihin.\nYlikangas nauraa makeasti vitseille poliisimiesten kirjoitus- ja lukutaidon puutteista.\n– Olen aina pitänyt kirjoittamisesta ja kymmensormijärjestelmä on hallussa.\nUunituore teos esittelee kymmenen keskenään hyvin erilaista rikostarinaa 1800–1900 -luvuilta. Tekojen motiivit vaihtelevat taloudellisen hyödyn tavoittelusta kostoon ja järjettömään julmuuteen.\n– Monissa rikoksissa tavoiteltu rahasumma ei ole missään suhteessa aiheutettuun vahinkoon nähden. Myös reaktiot vähäisiin asioihin ovat järjettömän kauheita, Ylikangas kuvailee.\nYksi kirjan kummallisimmista tapauksista on vuonna 1947 kuolemaan johtanut sikiönlähdetys. Tuolloin abortin sai laillisesti vain, jos äiti oli kuolemanvaarassa.\nKunnollisten ehkäisykeinojen puuttuessa ei-toivotut raskaudet olivat yleisiä nuorilla tytöillä ja köyhissä perheissä.\n– Puoskarit tarjosivat muutaman tuhannen markan maksua vastaan hengenvaarallisia sikiönlähdetyksiä, Ylikangas kuvailee.\nIlman pumppaaminen polkupyöränpumpun ja letkun avulla kohtuun oli yksi aikakauden puoskarikeinoista. Kun Valkeakoskella eräs nainen menehtyi toimenpiteeseen, puoskarinainen paloitteli uhrin ja sirotteli palaset maastoon.\n– Käsittämätön tapahtumakaari.\nKirjoittajalle tarinoista mieleenpainuvin on 20 vuotta hautunut kostoajatus, joka lopulta päättyi kirjepommin avulla tehtyyn murhaan.\n– Tekijä oli ilmeisesti jättänyt tuttavalleen saalisrahoja säilytykseen, jotka tämä oli sitten tuhlannut, Ylikangas kuvailee.\nKauna purkautui toistuvilla yrityksillä vahingoittaa tuttavaa.\n– Kiinnostavan tapauksesta tekee tekijän narsistinen suhtautuminen itseensä ja sinnikäs kostotahto. Hän ihaili itseään loppuun saakka ja piti ylimielisyydessään selvänä, ettei jää kiinni edes murhasta.\nToisin kävi. Suomen poliisi pyysi Englannista rikoslaboratoriosta apua veriryhmän selvittämiseksi postimerkkien sylkinäytteistä. Vuosi oli vasta 1957, mutta omasta mielestään niin nerokas kirjepommimies jäi kiinni tekniikan avulla.\nYlikankaan mukaan rikostarinat opettivat hänelle, että suomalainen oikeusprosessi on toiminut jo kauan. Esimerkiksi rikollisille on osattu tehdä mielentilatutkimuksia jo vuodesta 1841 lähtien, jolloin Lapinlahden mielisairaala perustettiin.\nMurtovarkaiden aherrus pakotti lukkovalmistajat yhä varmempien lukitusjärjestelmien kehittämiseen. Poliisin menetelmät kehittyivät uusien rikosten myötä.\nRikosten loppumiseen jo uutta tietokirjaa aihepiiristä kirjoittava Ylikangas ei usko.\n– Nykyjärjestelmässä rikoksesta syytetyn oikeudet ovat ylikorostetussa asemassa verrattuna uhrin oikeuksiin. Joskus herää kysymys, että takaako yhteiskuntamme myös uhreille heille kuuluvan oikeuden.\n– Rikollisilla on vapaus päättää teoistaan. Uhreilla taas ei ole usein minkäänlaista mahdollisuutta vaikuttaa kohtaloonsa, Ylikangas muistuttaa.\nRikollisilla on vapaus päättää teoistaan. Uhreilla taas ei ole usein minkäänlaista mahdollisuutta vaikuttaa kohtaloonsa.\nMikko Ylikangas, tietokirjailija.\nJoskus herää kysymys, että takaako yhteiskuntamme myös uhreille heille kuuluvan oikeuden.\nMikko Ylikangas, tietokirjailija\nSuomi siirtyi johtoon – Soiri loihti maalin Kreikkaa vastaan\nPeruskoulusta pitäisi saada oppi oman talouden hoitamiseen – mutta siihen koulu ei taivu\nPerussuomalaiset ja vihreät aikovat äänestää hallitukselle epäluottamusta, tukea hallitukselle voi tulla rkp:ltä ja kd:ltä


Essoten koronanyrkki tiukensi suosituksia – vuorokaudessa seitsemän uutta koronatartuntaa\nEssote tiedotti tiistai-iltapäivällä (3.8.2021), että maanantaisen tiedotteen jälkeen on Essoten alueella havaittu seitsemän uutta positiivista koronatestien tulosta. Altistumisia koronalle tapahtunut muun muassa Vilttihatun päiväkodista. Altistuneet on tavoitettu ja asetettu karanteeniin.\n– Muutamien taudin saaneiden tila on heikentynyt siinä määrin, että he ovat joutuneet sairaalahoitoon Mikkelin keskussairaalaan tai omille kotipaikkakunnilleen, kertoo Essoten pandemiapäällikkö Hans Gärdström.\nEssoten alueellinen koronakoordinaatioryhmä kokoontui eilen tiistaina 3.8. pohtimaan tilannetta. Koronanyrkki säilytti alueen vielä perustasolla, mutta tiukensi suosituksia. Kasvomaskien käytön suositus laajenee. Maskia suositellaan nyt käytettäväksi laajasti kodin ulkopuolella sisätiloissa sekä myös ulkotiloissa olevissa yleisötapahtumissa.\n– Myös ulkotiloissa suosittelemme nyt turvavälien pitämistä ja jos se ei onnistu, maskin käyttöä. Viruksen Delta-variantti on tarttunut herkästi myös ulkona ja lyhyissä kontakteissa, kertoo Essoten terveyspalvelujen johtaja Santeri Seppälä.\nLue uusi ohjeistus täältä.


ELINAIKAKERROIN LEHDISSÄ - PDF\nDownload "ELINAIKAKERROIN LEHDISSÄ"\n1 ELINAIKAKERROIN LEHDISSÄ Herättääkö eläkkeen määrään vaikuttava kerroin keskustelua? Tiiu Järvinen Topsos Sosiaalivakuutuksen ammatillinen lisensiaattitutkimus Sosiaalipolitiikan laito Turun yliopisto Toukokuu 2008 Turun yliopiston sosiaalipolitiikan laitoksen julkaisuja Sarja D: 4/2008 Sosiaalivakuutuksen ammatilliset lisensiaattitutkielmat ISBN:\n2 TURUN YLIOPISTO Sosiaalipolitiikan laitos JÄRVINEN, TIIU: Elinaikakerroin lehdissä. Herättääkö eläkkeen määrään vaikuttava kerroin keskustelua? Ammatillinen lisensiaattitutkielma, 30 s., 10 liitesivua. Sosiaalipolitiikka Toukokuu ja 2000 luvulla on keskeisesti eläkepolitiikan tavoitteeksi asetettu myöhentää pitkällä aikavälillä keskimääräistä eläkkeelle siirtymisikää 2 3 vuodella. Työmarkkinoiden keskusjärjestöjen sopimuksesta ja sitä täydentävästä sopimuksesta asetettiin tavoitteeksi muun muassa sopeuttaa eläkejärjestelmä elinajan jatkuvaan kasvuun. Elämän pitenemistä mitataan elinajan odotteella. Tilastojen perusteella tämä on kasvanut viimeisen 10 vuoden aikana lähes kahdella ja viimeisen 50 vuoden aikana lähes kuudella vuodella. Jos sama tahti jatkuu, niin 65 vuotiaan odotetaan elävän vielä noin vuotta vuonna Tämä tarkoittaa, että työssä olevan sukupolven maksu kasvaa edeltävään sukupolveen verrattuna jopa 10 prosenttia, jos mitään ei tehdä. Elinajan odotteen kasvuun varaudutaan ottamalla käyttöön elinaikakerroin. Sitä sovelletaan ensimmäisen kerran vuonna Jos elinajan odote kasvaa, kerroin pienenee ja eläke pienenee ja vastaavasti elinajan odotteen lyhentyessä kerroin kasvaa ja eläke kasvaa. Tutkimuksen tavoitteena oli tarkastella yksityisen sektorin työeläkeuudistuksessa vuonna 2005 voimaantullutta elinaikakerrointa lehdistökirjoituksissa. Tutkimuksessa analysoitiin lehdissä käytyä keskustelua eläkkeen määrään vaikuttavasta kertoimesta eri toimijoiden näkökulmasta. Aineisto (n=97 artikkelia) koostui vuosien Eläketurvakeskuksen kokoamista lehdistökatsauksista. Tutkimuksessa käytettiin kvantitatiivista ja kvalitatiivista sisällön erittelyä. Tutkimuksen mukaan elinaikakertoimeen suhtauduttiin vaihtelevasti. Toimijoista 28 prosenttia piti elinaikakerrointa positiivisena asiana. Neutraalisti suhtautuvien osuus oli enemmistö eli 52 prosenttia. Viidesosa suhtautui elinaikakertoimeen negatiivisesti. Tutkimuksen perusteella kansalaisten herääminen elinaikakertoimen tietoisuuteen on tapahtunut hitaasti ja elinaikakertoimesta keskusteltiin varsin maltillisesti. Tämän aineiston perusteella elinaikakerroin herättää keskustelua asiantuntijoissa, muutamissa aktiivisissa kansalaisissa ja toimittajissa. Aktiiviset kansalaiset suhtautuivat kriittisimmin elinaikakertoimeen. Avainkäsitteet: elinaikakerroin, elinaika, elinikä, eläkepolitiikka, eläkkeen määrä, lehdistökirjoittelu, oikeudenmukaisuus, omaisuudensuoja, sukupolvi, työeläke\n3 Nauru pidentää ikää Kiitos ohjaajille tutkimukseeni paneutumisesta ja hyvistä kommenteista. Kiitos myös kaikille minua tutkimukseni edetessä auttaneille työtovereille. Lämmin kiitos perheelleni tukemisesta. Tuusulassa toukokuussa 2008 Tiiu Järvinen\n4 SISÄLLYSLUETTELO 1 JOHDANTO ELINAIKAKERROIN ELÄKEJÄRJESTELMÄN MUUTOS OMAISUUDENSUOJA JA OIKEUDENMUKAISUUS OMAISUUDENSUOJA SUHTEESSA ELINAIKAKERTOIMEEN SUKUPOLVIEN VÄLINEN OIKEUDENMUKAISUUS TUTKIMUSASETELMA, AINEISTO JA MENETELMÄT TUTKIMUSONGELMA AINEISTO MENETELMÄT JA ANALYYSIT ELINAIKAKERROIN LEHDISSÄ KUKA PUHUU JA MISSÄ PUHUU? MITÄ PUHUU JA MILLÄ PERUSTEELLA? YHTEENVETOA JA LOPUKSI...26 LÄHTEET...31 LIITEET.34\n5 KUVIOLUETTELO Kuvio 1. Elinaikakerroin vuosina , laskettuna Tilastokeskuksen 2004 ja 2007 väestöennusteiden pohjalta. Vaaka akselilla vuosi / sovellettavan ikäluokan syntymävuosi Kuvio 2. Elinaikakerrointa käsitelleiden kirjoitusten lukumäärä Kuvio 3. Artikkelien jakautuminen toimijoiden mukaan Kuvio 4. Elinajan odote TAULUKKOLUETTELO Taulukko 1. Elinaikakerroin ja työskentely, ennuste Taulukko 2. Elinaikakerroin ja työskentely, ennuste Taulukko 3. Toimijat ikäryhmän mukaan (n=97)...19 Taulukko 4. Elinaikakertoimeen suhtautuminen toimijoittain (n=97)...21 Taulukko 5. Työeläkeuudistuksen keskeiset piirteet Taulukko 6. Aineiston luokittelurunko Taulukko 7. Tutkimuksen lehdet (n=47), artikkelien lukumäärä (n=97) ja lehtityyppi... 39\n6 1 JOHDANTO Väestön ikääntyminen on yksi keskeisimpiä Suomen haasteita. Rahoitusjärjestelmille paineita aiheuttaa eläkkeensaajien lukumäärän kasvu. Ikääntymisen lisäksi muun muassa eläkejärjestelmän vaikeaselkoisuus, matala rahastointiaste ja aikainen eläkkeelle siirtyminen ennen varsinaista vanhuuseläkeikää ovat vaikuttaneet siihen, että suomalaista eläkejärjestelmää on lähdetty uudistamaan (vrt. Kiander & Vartia 1998; Heikkilä & Uusitalo 1997). Muutokset eläkejärjestelmään on toteutettu Suomen historian suurimmalla eläkeuudistuksella, joka tuli voimaan vuoden 2005 alusta. Tarkoituksena on yksinkertaistaa eläkejärjestelmää lakeja yhdistämällä ja varautumalla tuleviin eläkkeiden rahoituspaineisiin. Yksi näistä eläkkeiden rahoitukseen vaikuttavista uudistuksista on tutkimuskohteeni elinaikakerroin. Elinaikakerroin on eläkkeen määrään vaikuttava mekanismi, joka leikkaa eläkkeitä elinajan pidentyessä. Elinajan pidentyessä elinaikakerroin pienenee, jolloin myös eläke pienenee ja taasen elinajan lyhentyessä elinaikakerroin suurenee, jolloin myös eläke suurenee. Poikkeuksena ovat suuret ikäluokat, jotka ehtivät pääosin jäämään eläkkeelle ennen kuin elinaikakerroin alkaa vaikuttaa. Elinaikakerroin vaikuttaa eläkkeen määrään. Siksi elinaikakerroin keskustelu on yhteiskunnallisesti tärkeää. Tässä tutkimuksessa tarkastellaan miten ja missä määrin elinaikakertoimesta keskustellaan lehdissä. Tutkimusaineisto koostuu elinaikakertoimesta julkaistuista lehtikirjoituksista vuosilta Tutkimuksessa vertaillaan kvantitatiivisen ja kvalitatiivisen sisällön erittelyn ja analyysin avulla eri toimijoiden keskustelua lehtikirjoituksissa. 2 ELINAIKAKERROIN Elinaikakerroin määritellään työntekijän eläkelaissa (TyEL) seuraavasti: Sosiaali ja terveysministeriö antaa asetuksella 82 :ssä tarkoitetun elinaikakertoimen vuosittain viimeistään kuukautta ennen sen kalenterivuoden alkua, josta sitä sovelletaan. Elinaikakerroin määrätään siten, että sillä muunnetun eläkkeen pääoma arvo on kulloisenkin viiden viimeisen vuoden käytettävissä olevien Tilastokeskuksen kuolevuustilastojen perusteella laskettuna sama kuin muuntamattoman eläkkeen pääoma arvo vuonna 2009 laskettuna vuosien kuolevuustilastojen perusteella. Pääoma arvoa laskettaessa käytetään kahden prosentin korkokantaa. (TyEL 83.) Elinaikakerroin otettiin käyttöön pidentyneen elinajan odotteen vuoksi ja tätä kautta syntyvien kasvaneiden kustannusten vuoksi. Elämän pitenemistä mitataan elinajan odotteella 1. Odote on kasvanut viimeisen 10 vuoden aikana lähes kahdella ja viimeisen 50 1 Elinajan odote kuvaa niiden vuosien määrää, jonka verran tietyn ikäisen henkilön oletetaan elävän kuolleisuuden pysyessä laskentavuoden havaitun kuolevuuden tasolla (Lindell 1999,8).\n7 2 vuoden aikana lähes kuudella vuodella. Jos kehitys jatkuu samanlaisena, niin 65 vuotiaan odotetaan elävän vuonna 2050 vielä noin vuotta (ks. liite 1). Tämä tarkoittaa sitä, että työssä olevan sukupolven maksu kasvaa edeltävään sukupolveen verrattuna jopa kymmeniä prosentteja, jos mitään ei tehdä. (Lindell 2003, 14.) Elinajan odotteen jatkuvaan kasvuun varaudutaan ottamalla käyttöön elinaikakerroin, jota sovelletaan ensimmäisen kerran vuonna Kerroin määritellään vuonna 2009, jolloin se saa arvon 1. Jos elinajan odote tilastojen mukaan tämän jälkeen kasvaa, kerroin pienenee ja vastaavasti elinajan odotteen lyhentyessä kerroin kasvaa. Tämä tarkoittaa käytännössä sitä, että vanhuuseläke tai varhennettu vanhuuseläke kerrotaan eläkkeellesiirtymisiästä riippumatta sen vuoden kertoimella, kun eläkkeensaaja täytti 62. Vuonna 1948 syntyneet on ensimmäinen syntymävuosiluokka, johon elinaikakerrointa sovelletaan. Poikkeuksena on, että elinaikakerrointa ei kuitenkaan sovelleta yksilöllisiin varhais, työttömyys, osa aika tai lapseneläkkeisiin. (Lindell 2003, 14 15, Lassila 2002, 8 9.) / / / / / / / / / 1987 Kuvio 1. Elinaikakerroin vuosina , laskettuna Tilastokeskuksen 2004 ja 2007 väestöennusteiden pohjalta. Vaaka akselilla vuosi / sovellettavan ikäluokan syntymävuosi. Lähde: Biström ym. 2007, 71. Kuviossa 1 on havainnollistettu elinaikakertoimen ennustettu vaikutus kahden eri aikoina tehdyn väestöennusteen perusteella. Elinaikakerroin on sovellutus Ruotsissa toteutetusta järjestelystä. Käytännössä elinaikakerroin tarkoittaa eliniän pidentyessä sitä, että työntekijän pitäisi työskennellä pidempään, jotta varmistaisi tavoittelemansa tasoisen eläkkeen. Taulukossa 1 on vertailtu elinaikakertoimen vaikutusta 1 000, ja euron kuukausieläkkeeseen.\n8 3 Taulukko 1. Elinaikakerroin ja työskentely, ennuste Syntymä Elinaika Eläke, euroa / kk Lisätyöskentely, kk 62 v eliniän Vuosi vuosi kerroin Eläke 50% Eläke 60% pidennys, kk Lähde: Elinaikakerroin koulutus Esimerkissä on oletettu, että eläkettä on karttunut vaihtoehtoisesti 50 % tai 60 % eläkettä edeltävästä palkansaajan työeläkemaksulla vähentämättömästä ansiosta. Ansiokehityksen oletetaan jatkuvan samanlaisena eläkeiän täyttämisen jälkeen. Lisätyöskentelyn aikaisista ansioista vähennetään 53 vuotta täyttäneen palkansaajan eläkemaksu. Tämän oletetaan koko työskentelyn ajan pysyvän vuoden 2007 tasolla (5,4 %). Arvio elinaikakertoimen kehityksestä tulevaisuudessa perustuu Eläketurvakeskuksen pitkän aikavälin eläkemeno laskelman pohjalla olevaan Tilastokeskuksen väestöennusteeseen vuodelta (Elinaikakerroin koulutus ) Taulukossa 2 on uudempi ennuste elinaikakertoimen kehityksestä tulevaisuudessa samalta ajanjaksolta. Tämä uusi arvio perustuu Eläketurvakeskuksen pitkän aikavälin eläkemeno laskelmaan Tilastokeskuksen vuoden 2007 väestöennusteesta. Tämän uuden ennusteen perusteella elinaikakerroin leikkaisi jyrkemmin eläkkeitä, joten kompensoidakseen leikattua eläkettä, pitäisi työskennellä vielä pitempään kuin aikaisemman ennusteen mukaan. Tilastokeskuksen väestöennustetta vuodelta 2007 on kuitenkin eläkejärjestelmässä kritisoitu liian optimistiseksi (Rantala 2007). Sen mukaan Suomessa elinikä olisi pidempi kuin muissa Pohjoismaissa vuoden 2050 paikkeilla. Taulukko 2. Elinaikakerroin ja työskentely, ennuste Syntymä Elinaika Eläke, euroa / kk Lisätyöskentely, kk 62 v eliniän Vuosi vuosi kerroin Eläke 50% Eläke 60% pidennys, kk Lähde: Eläketurvakeskus 2007 Nähtävissä on, että alkuvaiheessa elinaikakerroin leikkaa eläkkeitä vain vähän siitä syystä, että elinajan odotteen muutos on lyhyellä ajanjaksolla pieni. Tämä edellyttää, että ennusteet elinajan odotteen kasvusta toteutuvat, jolloin pitkällä ajanjaksolla kerroin leikkaa eläkkeitä tuntuvammin. Eläkejärjestelmä perustelee elinaikakertoimen käyttöönottoa sillä, että eliniän pitenemisestä johtuva kustannuspaine pitää purkaa. Eliniän odote on kasvanut viimeisen kym\n9 4 menen vuoden aikana 1,5 vuotta. Ennusteen mukaan 65 vuotiaan eliniän odote nousee nykyisestä 22 vuodesta 3,5 vuotta vuoteen 2030 mennessä ja 7 vuotta vuoteen 2075 mennessä. Tämä eliniän odotteen kasvu on yleinen ilmiö kehittyneissä maissa. Eläkeiän nostaminen on ollut perinteinen tapa hillitä elinajan kasvusta johtuvaa eläkekustannusten nousua ja yleensä taustalla on käsitys eliniän kasvusta pitkälle tulevaisuuteen. (Biström ym. 2007, 6 8; Eläketurvakeskuksen monisteita 2002:40, 31 32; Kannisto ym. 2003; Eläketurvakeskuksen lehdistötiedote ) 3 ELÄKEJÄRJESTELMÄN MUUTOS Piersonin (1994, 5 10) mukaan hyvinvointivaltioiden leikkausten tarkastelu ei ole hyvinvointivaltioiden laajennuskauden peilikuva. Piersonin mukaan muutoksen tarkastelussa huomio on kiinnitettävä erityyppisiin sosiaalipoliittisiin instituutioihin ja koalitioihin, jotka vaikuttavat leikkauspolitiikan onnistumiseen. Sosiaalipolitiikan kannatuspohjalla on merkitystä, koska järjestelmiä on sitä vaikeampi leikata mitä enempi kansa niitä kannattaa. Se miten sosiaalipolitiikka on järjestetty vaikuttaa yleiseen mielipiteeseen. Yleensä olemassa olevat järjestelmät kasvattavat legitimiteettiä. Pierson kutsuu tätä hyvinvointivaltion uudeksi politiikaksi. Hyvinvointivaltion uusi politiikka vaatii Piersonin (2001b, ; 1994) mukaan myös uuden teorian. Hyvinvointivaltioiden laajenemista selittävät teoriat eivät selitä hyvinvointivaltioiden vastustuskykyä karsintapaineiden oloissa. Hyvinvointivaltioiden kasvua ja rakentumista on pääasiassa selitetty kolmella tekijällä: talouskasvulla, vasemmiston valtaresursseilla ja kansallisilla valtiollisilla instituutioilla. Karsinnan politiikka on Piersonin mukaan luonteeltaan erilaista kuin laajentumisen ajan politiikka. Nyt keskiössä on erityisesti kustannushallinta. Suomessa tätä uutta politiikkaa on toteutettu koko 1990 luvun alun talouslaman jälkeinen aika. Pääministeri Paavo Lipposen hallituksen ohjelmassa ( ) otettiin tavoitteeksi työeläkemaksujen ja eläke etuuksien tasapainottaminen. Lipposen II hallituksen ohjelmassa ( ) tavoitteeksi asetettiin kannustaa työnantajia pitämään palveluksessaan ja ottamaan palvelukseensa myös ikääntyvää henkilöstöä sekä edistämään ikääntyvien työntekijöiden työssä ja työmarkkinoilla pysymistä. Tavoitteeksi asetettiin lisätä työssä olevien osuutta työikäisestä väestöstä ja myöhentää pitkällä aikavälillä keskimääräistä työmarkkinoilta poistumisikää 2 3 vuodella, lähemmäksi normaalia vanhuuseläkeikää ja siten vähentää eläkemaksujen nousupainetta. Hallitusohjelman tavoitteena oli muun muassa, että selvitetään keskimääräisen eliniän kasvuun varautumista.\n10 5 Piersonin (2001b, ; 1996) mukaan kansalaisilla on negatiivinen harha. He vastustavat herkemmin nykyisen elämänmuotonsa muuttamista kuin tavoittelevat uusia etuuksia. Kansalaiselle leikkausten vastaanottaminen on vaikeaa. Menetykset omassa elämässä voivat olla tuntuvia. Hyvinvointivaltioiden suosio ja pitkäaikaiset sitoumukset esimerkiksi eläkkeet, poliittisten instituutioiden tai korporatiivisen järjestelmän tarjoamat lukuisat veto oikeudet ja polkuriippuvuudet rajoittavat jyrkkiä muutoksia. Vakiintuneiden etujen ottaminen pois kansalaisilta on poliittisesti eri asia kuin uusien etuuksien antaminen. Uusia etuuksia annettaessa poliitikot (ja puolueet) kilpailevat kuka saa siitä ansion. Leikkauksia tehtäessä taasen yritetään välttää syyllisyyttä. Poliitikot pyrkivät keksimään taktiikoita, joilla syyllisyyttä voidaan jakaa ja etuuksien kaventamista piilottaa vähän näkyviin tekniikkoihin tai kohdentaa vähän näkyviin ryhmiin. Piersonin mukaan akuutti talouden kriisi on ainoita tilanteita, joissa leikkaukset voivat tulla hyväksytyksi. Laaja poliittinen konsensus on eduksi leikkauksille. Pierson (1994, 21 24) erottaa kolme leikkauksia helpottavaa strategiaa. Ensimmäinen on häivytysstrategia, jossa muutoksia myöhennetään, piilotetaan, ositetaan ja vähätellään. Muutoksia perustellaan välttämättömyyksinä, vaikka ne ovat harjoitetun politiikan seurauksia. Toinen strategia on hajotusstrategia, jossa intressiryhmät asetetaan vastakkain niin, että osa hyötyy ja osa häviää muutoksessa. Kolmas strategia on kompensaatiostrategia, jossa tarjotaan leikatun etuuden sijaan jotain muuta. Julkusen (2005, 341) mukaan Piersonin päättely tuntuu sopivan Suomen tilanteeseen ja toimivan kuin yhteenvetona karsivan politiikan tekemiselle ja tekemättä jättämiselle 1990 luvulla. Sosiaali ja terveysministeriön ja valtiovarainministeriön ohjelmissa ja työryhmien raporteissa esiintyi myös hallitusohjelmien mukaisia tavoitteita. Sosiaali ja terveysministeriö (2001) asetti tavoitteeksi eläköitymisiän nostamisen 2 3 vuodella vuoteen 2010 mennessä. Valtiovarainministeriö (2001) piti hallitusohjelman tavoitetta miniminä ja heidän mukaan eläke ja työmarkkinapolitiikalla tulisi varmistaa efektiivisen eläkeiän kohoaminen 2 3 vuodella. Sosiaalimenojen kehitystä ja sosiaaliturvan rahoituksen turvaamista pitkällä aikavälillä selvittänyt toimikunta asetti myös tavoitteeksi elinaikaisen työajan pidentämisen vähintään kolmella vuodella (SOMERA toimikunnan mietintö 2002, 55). Eläkeuudistuksen valmistelu lähti liikkeelle työmarkkinoiden keskusjärjestöjen sopimuksesta sekä tätä täydentävästä sopimuksesta Sopimuksen tavoitteena on tehdä eläkejärjestelmään muutokset, joilla sopeutetaan eläkejärjestelmä keskimääräiseen elinajan jatkuvaan kasvuun, keskimääräistä eläkkeelle siirtymisikää\n11 6 myöhennetään 2 3 vuodella ja luodaan edellytykset yksityisten eläkealojen työeläkelakien yhdistämiselle ja yksinkertaistamiselle. (Sopimus yksityisalojen työeläkkeiden kehittämisestä 2001.) Pääministeri Matti Vanhasen hallituksen ohjelmassa ( ) hallituskaudella saatettiin loppuun yksityisalojen työeläke etuuksia koskevan eläkeuudistus 2005 toimeenpano sekä Työntekijän eläkelaki (TyEL) Vuoden 2005 eläkeuudistuksessa tuli paljon muutoksia (ks. liite 2). Hyvinvointivaltion kypsyminen viittaa kertaalleen rakennettuihin teollisen yhteiskunnan hyvinvointijärjestelmiin. Pierson puhuu teollisen yhteiskunnan yhteiskuntapoliittisten sitoumusten kumuloitumisesta ja institutionalisoitumisesta, rinnan talouskasvun hidastumisen kanssa. Seurauksena on kasvava menopaine, uudistusvauhdin hidastuminen ja politiikan pelivaran menetys. Julkinen kulutus on jo annettujen eläkelupausten ja jo rakennettujen järjestelmien sopimaa. Tämän päivän poliitikot joutuvat perimään laskuja eilisen lupausten lunastamiseksi, sen sijaan, että he voisivat saada ansioita uusista aloitteista. (Pierson 2001b, 424.) Uuden politiikan selitykset eivät kuitenkaan ole aivan yksiselitteisiä. Kritiikkinä on esitetty, että Pierson liioittelee talouden rakennemuutosten tai valtaresurssien selityskyvyn menetystä (Korpi & Palmi 2003, 430; Green Pendersen & Haverland 2002). Julkusen (2001, 30) mukaan Pierson antaa vähän huomioita uusien diskurssien tuottamiselle, sosiaalisten kysymysten kehystämiselle ja mentaalisten mallien vaihtamiselle eli yksinkertaisimmillaan uusien iskusanojen omaksumiselle, joista esimerkkinä voisi mainita kannustavuuden. Keskeinen sosiaalipolitiikan muutosta koskeva ilmiö on nimetty polkuriippuvuudeksi. Tämä tarkoittaa sitä, että kerran valittua polkua on vaikea muuttaa. Muutos vaatii kustannuksia ja niiden taloudelliset seuraamukset voi olla arvaamattomia. Polkuriippuvuus ei kuitenkaan jäädytä olemassa olevia järjestelmiä, vaan pikemmin se tekee muutoksesta sidottua muutosta. (Julkunen 2003, 31; Pierson 1996; 2001a.) Suomen eläkejärjestelmän uudistaminen aiheutti paljon kustannuksia ja muutoksia. Muutokset on kuitenkin tehty aikaisempi järjestelmä huomioon ottaen. Peter Hall (1993) erottaa kolme eriasteista institutionaalista muutosta. Ensimmäisen asteen muutoksissa on kyse tasomuutoksista. Tällöin pelkästään instrumenttia säädetään pienemmälle. Politiikan tavoitteet ja perusajatukset eivät muutu. Toisen asteen muutoksissa instrumenttia ja sen käyttötapaa muutetaan. Kolmannen asteen muutokset toteuttavat kaksi ensimmäistä muutosta. Lisäksi politiikan tausta ajatukset muuttuvat. Tätä Hal\n12 7 lin talouspoliittista lähestymistapaa on myös soveltanut Bruno Palier (2001) analysoidessaan sosiaalipolitiikan leikkauksia. Palierin mukaan sosiaaliturvan tasoleikkaukset kuuluvat ensimmäiseen asteeseen. Toiseen asteeseen kuuluvat ne leikkaukset, joissa muutetaan tasoja ja määräytymisperusteita siten, että itse politiikan taustafilosofia ei muutu. Kyseessä on ns. polkuriippuvuusmuutos. Esimerkiksi eläkkeen tavoitetasoa ja karttuma aikaa muutetaan, mutta itse järjestelmä ei oleelliselta osin muutu. Kolmannen asteen muutokset toteuttavat edellä mainitut leikkaukset. Myös sosiaalipoliittisen järjestelmän koko toimintatapa sekä tausta ajatus muuttuvat. (Kangas 2002, ) Suomen eläkejärjestelmän uudistuksessa ja elinaikakertoimen käyttöönotolla voi nähdä piirteitä juuri kolmannen asteen muutoksista. 4 OMAISUUDENSUOJA JA OIKEUDENMUKAISUUS Elinaikakertoimeen liittyy kaksi merkittävää näkökulmaa: omaisuudensuoja liittyen jo ansaittuihin eläkkeisiin ja sukupolvien välinen oikeudenmukaisuus eläkkeissä. 4.1 OMAISUUDENSUOJA SUHTEESSA ELINAIKAKERTOIMEEN Elinaikakertoimen voi nähdä vaikuttavan jo ansaittuihin eläkkeisiin. Nimittäin elinaikakerroin lasketaan tulevaisuudessa koskemaan koko ansaittua eläkettä, siis myös ennen 2005 lain kertynyttä osuutta. Suomen kansalaisille välttämättömän toimeentulon ja huolenpidon takaa perustuslain momentti. Tämä on kuitenkin poikkeus pääsäännöstä, jonka mukaan perustuslain taloudelliset, sosiaaliset ja sivistykselliset oikeussäännökset eivät perusta välittömiä subjektiivisia oikeuksia. Lähtökohtana tämä oikeus ei ole riippuvainen täydentävistä alemman tasoisista säännöksistä, vaan välttämättömän toimeentulon tai huolenpidon tarpeessa oleva voi perustaa vaatimuksensa suoraan perustuslain säännökseen. (Tuori 2000, 213.) Perustuslain momentti on luonteeltaan toimeksiantosäännös. Säännös ei perusta suoraan subjektiivista oikeutta. Edellytyksenä on, että lainsäätäjän on taattava tavallisella lainsäädännöllä subjektiivisina oikeuksina perustoimeentulon turva säännöksessä tarkoitetuissa tilanteissa. Perustuslain momentti kattaa myös ansiosidonnaiset eläkkeet siltä osin kuin kyse on vähimmäiseläkkeestä. Perustuslain 15. omaisuudensuojaa koskeva säännös kattaa myös ansaitut työeläkkeet. Tämä pohjautuu ansaintaperiaatteeseen, jonka nojalla etuus ansaitaan työsuhteen kestäessä ja ansaittu etuus on eräänlainen palkan siirto eläkeikään. Perustuslain säännös omaisuuden suojasta tarkoittaa, että eläke etuuksia ei saa heikentää taannehtivasti. Työeläkkeet kuuluvat ansaintaperiaatteen ja koskemattomuuden periaatteen piiriin. Vaikka työntekijä vaihtaisi työpaikkaa\n13 8 tai vakuutus siirtyisi toiseen eläkelaitokseen, ansaittu etuus säilyy. (Tuori 2000, 213, , ) Perustuslakivaliokunnan mukaan: eläkeoikeuksien perustuslainsuojassa on kysymys nimenomaan ansaituksi katsotun konkreettisen edun, ei sen sijaan tietyn voimassa olevan eläkejärjestelmän suojaamisesta. Valtiosäännön mukaisena lähtökohtana on siten pidetty sitä, että tavallisella lailla voidaan säätää eläkejärjestelmän sisällöstä myös palvelusuhteessa oleviin vaikuttavasti. Tavallisella lailla järjestettäviin, jollei jostakin erityisestä syystä muuta johdu, ovat kuuluneet mm. säännökset eläkeiästä, eläkkeen kertymisestä ja eläkkeiden tavoitetasosta. Tarkoitetunlaisen erityisen syyn on katsottu voivan muodostua lähinnä siitä, että eläkejärjestelyn muutokset toteutetaan tavalla, jonka joiltakin osin saisi ansaittuna pidettävien eläke etujen kohtuuttoman heikennyksen. (Perustuslakivaliokunnan lausunto 60/2002.) Elinaikakertoimen mahdolliset heikennykset voivat ehdotetut voimaantulojärjestelyt huomioon ottaen koskea eläkkeitä, jotka lain voimaan tullessa ovat jo pääosin ansaittuja. Perustuslakivaliokunnan mielestä: oleellisinta on, että kertoimen käyttöönotto ei kohdistu esimerkiksi vain johonkin eläkeläisryhmään vaan se on yleinen ja pysyväisluonteiseksi tarkoitettu koko eläkejärjestelmän muutos. Elinaikakertoimen käyttöönotto ei näin ollen ole valtiosääntöoikeudellisesti ongelmallista perustuslain omaisuudensuojasäännösten kannalta. (Perustuslakivaliokunnan lausunto 60/2002.) Edellä mainituilla perusteluilla perustuslakivaliokunta katsoo, että jo ansaittuihin eläkkeisiin voidaan koskea. He vetoavat laissa siihen, että palvelusuhteessa olevat eivät nauti perustuslain nojalla sellaista yleistä suojaa, joka estäisi muuttamasta heitä koskevia säännöksiä heille epäedulliseen suuntaan. (ks. liite 3) 4.2 SUKUPOLVIEN VÄLINEN OIKEUDENMUKAISUUS Rawlsin (1988, 46; 1972; ) mukaan jokaisella ihmisellä on yhtäläinen oikeus laajimpaan mahdolliseen perusvapauteen, joka on sovitettavissa yhteen muiden samanlaisten vapauksien kanssa. Toiseksi yhteiskunnalliset ja taloudelliset eriarvoisuudet on järjestettävä niin, että on järkeenkäypää odottaa niistä etua jokaiselle. Ja myös niin, että ne liittyvät kaikille avoimiin asemiin ja virkoihin. Ensimmäinen tilanne on ensisijainen, koska se turvaa kansalaisten perusoikeudet ja vapaudet. Tämän jälkeen vaihtoehtoisista käytännöistä valitaan se, joka parhaiten toteuttaa toisen periaatteen. Rawls käsittelee myös sukupolvien välistä jakoa tietämättömyyden verhon takaa. Ihmiset eivät tiedä alkutilanteessa mihin sukupolveen kuuluvat. Tämä tilanteen pohjalta luodaan periaatteet siitä perinnöstä mitkä sukupolvet seuraajilleen jättävät. Tämä on siis päältä pois siitä jaosta, joka suoritetaan sukupolven sisällä toisen tilanteen mukaisesti. Uusitalon (2007, 302) mukaan oikeudenmukaisuusteoriaa ei voida soveltaa suoraan mihinkään tietyn\n14 9 yhteiskunnan tilanteeseen. Teoria tarjoaa ainoastaan yleisen lähtökohdan yhteiskunnan oikeudenmukaisuuden arviointiin. Tasa arvo on käytännössä muodostunut sosiaalipolitiikan keskeisimmäksi arvoperusteeksi ja se voidaan ymmärtää sosiaalipolitiikan oikeuttamisperusteeksi ja normatiiviseksi kriteeriksi. Aritmeettisesta tasa arvosta voidaan puhua silloin kun jokainen osallistuja saa samansuuruisen osan jostakin jaettavasta hyödykkeestä. Suhteellisessa tasaarvoisuudessa on kyse siitä, että jokaisen pitäisi olla tasa arvoinen suhteessa johonkin määrättyyn kriteeriin. Tasa arvoa voidaan tarkastella myös yhteiskunnallisen oikeudenmukaisuuden näkökulmasta. Oikeudenmukaisuus useimmiten samaistetaan tasaarvoon arkipäiväisessä puheessa. Epätasa arvoista tilannetta, kohtelua yms. voidaan pitää epäoikeudenmukaisena. (Raunio 1999, ) Sukupolvi käsitettä käytetään monissa yhteyksissä ja merkityksissä. Sukupolviklassikko Karl Mannheim näkee sukupolvia koskevassa keskustelussa erottelun sukupolviaseman, sukupolviyhteyden ja sukupolviyksikön välillä. Sukupolviasema viittaa samanaikaisuuteen ja edellyttää kuulumista myös samaan historialliseen elämänyhteisöön. Sukupolviyhteys edellyttää lisäksi osallistumista kyseisen sosiaalis historiallisen aseman yhteisiin kohtaloihin. Sukupolviyksiköt ovat ryhmiä, jotka kasvavat saman sukupolviyhteyden kehyksestä ajamaan omia erityisiä päämääriä ja tulkintoja sukupolvensa kohtaloista. (Purhonen 2007, ) Roosin (1987, ) mukaan sukupolvella voidaan tarkoittaa ihmisryhmää, joita yhdistävät määrättyjen elämänvaiheiden kokemukset. Biologinen ikä ja syntymäaika määrittävät heidät suhteessa tiettyihin historiallisiin ja sosiaalisiin prosesseihin. Näillä on myös vaikutusta heidän sosialisaatioonsa. Purhonen (2007, 16) näkee ensiksi sukupolven sukulaisuusjärjestelmän osana ja toiseksi yksittäistä perhettä tai sukua kollektiivisempana rajatun ajankohdan sisällä syntyneinä ihmisinä. Toisenlaisen käsityksen mukaan sukupolvella ei ole mitään tekemistä biologisen iän kanssa. Sukupolvet jakautuvat sen mukaan, miten ihmisten toiminta jollakin alueella on määräytynyt esimerkiksi tieteessä tai taiteessa. Tämän mukaan sukupolvea yhdistävillä yhteisillä arvostuksen ja erottelun kriteereillä sekä iällä on hyvin vähän tekemistä keskenään. (Bourdieu 1996, 145, 151.) Yksilötason pohjalta syntyy sukupolven yhteisesti jakamat kokemukset. Ikäluokka elää lapsuutensa, nuoruutensa ja otollisen ikänsä yhdessä saman historian vaiheen läpi. Sukupolvien väliset erot pohjautuvat myös tähän. Kun eri ikäpolvet ovat kasvaneet otolliseen ikään eri aikoina, niiden sijainti yhteiskunnan ajallisessa kokemushistoriassa on erilainen. Minuuden kehityksen eri vaiheissa koetaan, että eri ihmisille sama aika on eri\n15 10 aika. Sukupolvea yhdistävää habitusta eli sukupolven makuja, mieltymyksiä ja käyttäytymistä muovaa monin tavoin yhteinen kokemusmaailma. Juuri tällä tasolla ihmiset osallistuvat paljolti tiedostamattaan yhteiskunnan muuttamiseen. (Ruostesaari 2003, 148.) Matti Virtanen näkee suuriksi ikäluokiksi vuodet ja Antti Karisto vuoden 1945 jälkipuolella syntyneet aina vuoteen 1950 saakka (Karisto 2005, 17 21). Roos (1987, 53 56) on jakanut suomalaiset neljään sukupolveen: sotien ja pulan sukupolvi, sodanjälkeisen jälleenrakennuksen ja nousun sukupolvi, suuren murroksen sukupolvi ja lähiöiden sukupolvi. Ruostesaari (2003, ) lisää vielä viidennen sukupolven laman sukupolven sekä luokittelee syntymävuodet sukupolville: 1. sukupolvi , 2. sukupolvi , 3. sukupolvi , 4. sukupolvi ja 5. sukupolvi 1973 ja sen jälkeen syntyneet. Suomalaista yhteiskuntaa hallitsi 1990 luvun alussa kaksi vahvaa sukupolvea; sodanjälkeisen jälleenrakennuksen ja nousun sukupolvi sekä suuren murroksen sukupolvi. Valta on kuitenkin vaihtunut 2000 luvulle tultaessa. Suuren murroksen sukupolven osuus on kasvanut kahdesta viidesosasta peräti kolmeen viidesosaan. Lähiöiden sukupolvikin on vahvassa nousussa. Lamasukupolvesta vasta ensimmäiset ovat nousseet eliittiasemiin 2000 luvulle tultaessa. Tällä hetkellä voi sanoa, että vuosina syntyneet suuren murroksen sukupolvi, joita voi myös suuriksi ikäluokiksi kutsua, on varsin tukevasti kiinni suomalaisen yhteiskunnan vallankahvassa. Vahvimpana suurten ikäluokkien edustus on järjestöeliitissä (palkansaajien ja työnantajien suurimmat työmarkkinajärjestöt ja eri elämänalueita edustavat merkittävimmät kansalaisjärjestöt ja kansalaisyhteiskunta). Mediaeliitissä suurten ikäluokkien osuus on pysynyt vahvana ja poliittisessa eliitissä neljäsosassa. Voidaan sanoa, että suurten ikäluokkien yhteiskunnallinen vaikutusvalta ei perustu vain sen yliedustukseen eliittiryhmissä, vaan koko väestöstäkin tämä ikäluokka on poliittisesti aktiivisimpia. (Ruostesaari 2003, ) Ongelmia on nähtävissä siinä, että vuosittain syntyvät ikäluokat eivät ole samankokoisia, vaan tässä on ollut ja varmaankin tulee olemaan suuria heittoja. Tämä tarkoittaa sitä, ettei työelämässä oleva aktiiviväestö ja eläkeläisten suhde pysy tasaisena, vaan muuttuu. Jakojärjestelmässä eläkeläisten ja aktiiviväestön suhde pitäisi pysyä kohtuullisen vakiona, jotta eläkkeet pystyttäisiin kustantamaan tasaisesti työssäkäyviltä kerättävillä eläkemaksuosuuksilla ilman, että eläkemaksuosuudet tuntuvasti kasvaisivat. Kuitenkin on nähtävissä, että työeläkejärjestelmän eläkemeno tulee kasvamaan seuraavan 20 vuoden aikana erityisesti suurten ikäluokkien eläkkeelle siirtymisen vuoksi. Tämä aiheuttaa\n16 11 nuoremmille, pienemmille sukupolville eläkemaksujen nousua sekä elinaikakertoimen käyttöönottoa, jotta eläkevarat saataisiin riittämään. 5 TUTKIMUSASETELMA, AINEISTO JA MENETELMÄT 5.1 TUTKIMUSONGELMA Tässä tutkimuksessa tarkastellaan yksityisen sektorin työeläkeuudistuksessa vuonna 2005 voimaantulleeseen elinaikakertoimeen liittyvää lehtikirjoittelua. Tavoitteena on analysoida eri toimijoiden näkökulmasta mitä elinaikakertoimesta keskustellaan lehdissä? Tutkimuksessa haetaan vastausta seuraaviin kysymyksiin. Käyvätkö tietyt vakiotoimijat keskustelua elinaikakertoimesta? Ketkä toimijat ovat aloitteellisia? Minkä ikäryhmän edustajia keskusteluun osallistuvat toimijat ovat? Onko toimijoiden välillä näkemyseroja elinaikakertoimesta? Pitävätkö toimijat elinaikakerrointa helppona vai vaikeana kysymyksenä? Hypoteesina esitän, että elinaikakerroin innoittaa nimenomaan nuoria aikuisia osallistumaan keskusteluun. Näin voisi olettaa, koska suuret ikäluokat ovat suojanneet itsensä elinaikakertoimelta ja koska kerroin tulee vaikuttamaan jyrkemmin vasta tulevaisuudessa, kun nuoremmat sukupolvet jäävät eläkkeelle. Julkinen keskustelu, perustuslain omaisuudensuoja, sukupolvien välinen oikeudenmukaisuus, karsinnan politiikka ja sosiaalipolitiikan kehittyminen on antanut lähtökohdat teoreettiselle viitekehykselle. Eläkejärjestelmän muita muutoksia sekä eläkeuudistusta ja elinikää on aiemmin tutkittu paljon 2, mutta ei elinaikakerrointa. 5.2 AINEISTO Sanoma ja aikakauslehdet, radio ja tv ohjelmat, kuvat, mainokset, elokuvat sekä kirjoitettu tai puhuttu teksti muodostavat rikkaan ja helposti saatavilla olevan tutkimusaineiston (Uusitalo 2001, 96). Joukkotiedotusvälineiden kautta välittyy laajasti tietoa yhteiskunnallisista asioista. Nämä sisältävät osia myös niistä asioista, jotka meitä kansa 2 Riikka Väyrynen (2005) on tutkinut eduskunnassa yksityisten alojen työeläkeuudistuksen pohjalta käytyä keskustelua ja puolueiden kannanottoja vuonna 2005 voimaan astuneesta uudistuksesta. Mikko Koski (2003) on tutkinut maassamme tapahtuvaa eläkepoliittista lehdistökirjoittelua niin lehtien, tutkimusteemojen kuin puhujienkin tasolla. Eila Tuominen (2002) on arvioinut työmarkkinajärjestöjen solmiman periaatesopimuksen ja allekirjoitetun täydentävän sopimuksen mukaisen lakiesityksen sukupuolivaikutuksia. Eläkeikätyöryhmän on tutkinut millä tekniikalla eläkeiän nosto olisi toteutettava, mikäli siihen joudutaan (Lindell, C. 1999). Missä iässä eläkkeelle? raportissa esitellään uusi mittari: eläkkeellesiirtymisiän odote sekä tarkastellaan ikääntyneen väestön siirtymistä työstä eläkkeelle (Kannisto ym. 2003). Arvioita työmarkkinajärjestöjen sopiman yksityisalojen eläkeuudistuksen vaikutuksista työryhmäraportti tutkittiin työmarkkinajärjestöjen työeläkkeiden kehittämistä koskevien marraskuussa 2001 ja syyskuussa 2002 tehtyjen sopimusten vaikutuksia eläkkeisiin ja eläkemenoihin (Eläketurvakeskuksen monisteita 2002:40). Eläkeuudistus ja ikääntyvien työssä jatkamisaikeet raportin tarkoituksena on lisätä tietoa vanhemman väestön työssä jatkamis ja eläkkeelle siirtymisaikeista. Tutkimuksessa on selvitetty työntekijöiden ja yrittäjien eläkeaikeita uuden järjestelmän mukaan. (Tuominen 2004.) Kansalaisten mielipiteitä eläkkeistä ovat tutkineet muun muassa Forma & Kallio & Pirttilä & Uusitalo (2007).\n17 12 laisia erityisesti kiinnostavat. Käsityksemme todellisuudesta perustuu joukkotiedotusvälineiden tarjoamaan ja luomaan kuvaan ympäröivästä maailmasta. (Svallfors 1996, ) Tiedotusvälineiden merkitys vallankäyttäjinä näyttäisi lisääntyneen 1990 luvulta 2000 luvulle tultaessa. Tiedotusvälineiden jakaman tiedon perusteella ihmisille syntyy uskomuksia, joita ei ilman tiedotusvälineiden vaikutusta olisi syntynyt. (Paloheimo & Wiberg 1997, 256.) Julkusen (2001, 85) mukaan joukkotiedotusvälineillä on valikoinnin, tulkinnan ja esityslistojen tekemisen valtaa. Tiedotusvälineet muokkaavat sekä suuren yleisön, että päättäjien että eliittien maailmankuvaa. Joukkotiedotusväline on siis muutakin kuin uutisoiva ja kertova väline. Aineiston valintaa ohjasi tutkimuksen aihealue ja aineiston saatavuus. Tutkimukseen valitsin tietyltä ajanjaksolta otoksen elinaikakerrointa koskevista artikkeleista. Aineisto koostuu Eläketurvakeskuksen (ETK) päivittäin kokoamista lehdistökatsauksista. Lehdistökatsaukset kokoaa ETK:n viestintäosasto. Lehdistökatsauksiin on muista lehdistä koottu eläkealaa koskevat artikkelit, mielipiteet ja muut erilaiset kirjoitukset. Lehdistökatsaukset tuotetaan paperiversiona. Lehdistökatsaukset fokusoituvat ensi sijassa kotimaisiin lehtiin. Konkreettisesti toteutin aineiston valinnan seulomalla lehdistökatsaukset läpi ja etsimällä sieltä kaikki elinaikakertoimeen liittyvät artikkelit. Tarkastelujakso on vuodesta 2002, jolloin kirjoittelu elinaikakertoimesta alkoi, vuoden 2007 loppuun. Aineiston muodostavat 97 artikkelia. 5.3 MENETELMÄT JA ANALYYSIT Menetelminä käytän kvantitatiivista ja kvalitatiivista sisällön erittelyä ja sisällön analyysiä. Kvalitatiivisessa sisällönanalyysissä tarkastellaan mikä on jonkun puheen, tekstin, kuvan tai sen osan sisältö. Minkään tiukasti määrätyn normiston tai mittausten perusteella tulkinta sisällöstä ei synny. (Toivonen 1999, 125.) Tällöin analysoidaan sitä, mitä tai miten jostakin asiasta on kirjoitettu tai puhuttu. Aineisto kvantifioidaan laskemalla kuinka monta kertaa jostakin asiasta on kirjoitettu tai kuinka usein jotakin termiä on käytetty. Menetelmä sopii mainiosti tutkimukseen, jossa selvitetään mistä mediassa keskustellaan ja mistä ei. (Eskola & Suoranta 1998, 186.) Kvantitatiivinen sisällönanalyysi kehitettiin toisen maailmansodan jälkeen. Pitkään kutsuttiin kvantitatiivista sisällönanalyysiä sisällönanalyysiksi tai sisällön erittelyksi (Pietilä 1973). Analyysin tavoitteena on tuottaa tiivistetty kuvaus tutkittavasta ilmiöstä. Analyysin tuloksena raportoidaan muodostetut kategoriat sekä selitetään, mitä kategoriat pitävät sisällään. Varsinaiseen analyysiin ei ole aineiston osalta olemassa yksityiskohtaisia sään\n18 13 töjä, vaan analyysin tekemisessä voidaan edetä tapauskohtaisesti. (Kyngäs & Vanhanen 1999, 5.) Analyysi voidaan tehdä luokittelemalla ja tematisoimalla. Luokittelulla tarkoitetaan, että aineistosta on määritelty luokkia. Ja näitä luokkia lasketaan sen mukaan kuinka usein luokat esiintyvät aineistossa. Teemoittelua voidaan pitää luokittelun kaltaisena. Siinä kuitenkin painotetaan enemmän, mitä kustakin teemasta on sanottu. (Tuomi & Sarajärvi 2004, 95.) Kvantitatiivisessa analyysissä laskin kuinka monta kertaa tutkimuksen tarkastelujaksolla elinaikakertoimesta on kirjoitettu. Analyysissä tutkin mitä ja miten elinaikakertoimesta on keskusteltu koodaamani luokittelurungon perusteella (ks. seuraava kappale). Analyysin perusteella vastaan hypoteesiin ja tutkimuskysymyksiin. Kvalitatiivisessa analyysissä tarkastelen elinaikakertoimesta kirjoitettujen artikkelin sisältöä tuomalla esille tutkimusaineiston sitaatteja. Luokittelurunkoa suunniteltaessa jouduin miettimään millaisia sisältöluokkia teemoihin kuuluu. Sisältöluokkien muodostamisessa voidaan lähteä liikkeelle teoria tai aineistokohtaisesti (Pietilä 1973, 96). Tässä tutkimuksessa luokittelurunko (liite 4) on muodostettu aineistolähtöisesti. Kävin aineiston muutamaan kertaan läpi ja käytin seuraavanlaista runkoa kvantitatiiviseen analyysiin: Kuka, missä, mitä ja millä perusteella. Jaottelu muodostui pääosin itse miettimällä sekä muiden tutkimuksien jaottelua tutkimalla (ks. Kangas 1986; Koski 2003; Väyrynen 2005.) Jaoin sisältöluokat seuraavasti: Kuka puhuu (toimija)? toimijaluokitus muodostui seuraavanlaiseksi: järjestelmä, virkamies, poliitikko, asiantuntija, aktiivinen kansalainen ja toimittaja. Missä puhuu (lehtityyppi ja lehden poliittinen ja taloudellinen tausta)? lehtityyppi (sanomalehti, aikakauslehti, ammattilehdet ja sähköiset lehdet), poliittinen tausta (sitoutumaton, Kokoomus, Keskusta, Vasemmistoliitto, SDP, RKP ja muut puolueet) ja talouslehdet. Mitä puhuu (elinaikakertoimeen suhtautuminen)? suhtautumisen luokittelin seuraavanlaiseksi: positiivinen, neutraali vai negatiivinen. Millä perusteella? perustelut kannalle Toimijoiden luokittelussa jouduin miettimään erityisesti järjestelmän edustajan ja asiantuntijan eroa. Tässä tutkimuksessa järjestelmällä tarkoitan eläkealalla vaikuttavia henkilöitä, jotka työskentelevät eläkealan yhtiöissä, yrityksissä tai laitoksissa. Asiantuntijaksi määrittelin sellaiset henkilöt, jotka eivät työskentele eläkejärjestelmän palveluksessa. Toimijoiden tarkemmat määrittelyt ovat kohdasta 6.1. Lehtityypin luokittelua ohjasi lehtien ilmestymistiheys, painojulkaisu sekä ammatti ja järjestökohtaisuus. Lehden\n19 14 poliittisen taustan luokittelin puhtaasti puolueiden mukaisesti. Talouspainotteisuus tuli lehden sisällön mukaan. Lehtityypeistä, poliittisesta ja taloudellisesta taustasta on tarkemmin tulokset kappaleessa 6.1. Lehtien taloudellinen ja poliittinen tausta on määritelty lehtien mediakortin tietojen perusteella. Elinaikakertoimeen suhtautumisella hain sitä, miten toimija elinaikakertoimeen suhtautuu eli mitä hän puhuu elinaikakertoimesta. Positiivinen ja negatiivinen luokittelu ottavat selkeästi kantaa elinaikakertoimeen puolesta tai vastaan. Neutraali luokitus tarkoittaa, että elinaikakertoimesta kerrotaan informatiivisesti, ottamatta kantaa onko se hyvä vai huono asia. Viimeisen kohtaan kirjasin artikkelin kirjoittajan perustelut elinaikakertoimesta. Näitä olen käyttänyt muun muassa sitaatteina tuloksissa. Tutkimuksessa, jossa käytetään sisällön erittelyä menetelmänä, voidaan ongelmallisena pitää tutkijan toimimista ikään kuin mittausvälineenä suorittaessaan aineiston luokittelun eri ryhmiin. Prosessi luokittelurungon tekemiseksi sisältää tulkintaa siitä, kuuluuko tietty teksti tai toteamus tietyllä tavalla määriteltyyn sisältöluokkaan. Tutkimuksessa joudutaan miettimään tulkinnasta johtuen saatujen tuloksien luotettavuutta eli reliabiliteettia. (Borg 1964, ; Kangas 1986, 39.) Reliabiliteetti voidaan tutkia tekemällä reliabiliteettitarkastelu. Tämä tarkastelu voidaan toteuttaa kahdella tavalla. Joko kahden eri henkilön eli luokittelijan suorittamana rinnakkaisluokitteluna tai saman luokittelijan tekemänä uudelleenluokitteluna. (Pietilä 1973, ; Mäkelä 1999, 53.) Tutkimuksessani suoritin reliabiliteettitarkastelun aineiston uudelleenluokittelulla neljän kuukauden kuluttua ensimmäisestä luokitteluanalyysistä. Uudelleenluokittelua varten valitsin aineistoksi 1/2002 6/2007 ETK:n lehdistökatsauksissa julkaisut elinaikakertoimeen liittyvät artikkelit. Saadakseni laajan aineiston ja luotettavamman tuloksen valitsin siis kaikki ensimmäisessä luokitteluanalyysissä käytetyt artikkelit. Reliabiliteettitarkastelulla tutkin kuinka yhdenmukaisesti pystyn luokittelemaan aineiston. Reliabiliteetin laskukaava: Reliabiliteetti = (ab x 2) / (a + b) x 100. Tässä kaavassa ab tarkoittaa niiden luokitusyksiköiden lukumäärää, joiden esiintymisestä olin kummassakin luokituksessa yksimielinen. Merkinnällä a ja b tarkoitetaan niiden yksiköiden lukumääriä, jossa eri luokituskerroilla katsoin yksikön esiintyneen. (Pietilä 1973, 240; Kangas 1986, 39.) Samalla tavalla koodattujen yksikköjen (ab = 408) osuus kaikista yksiköistä (a = 420, b = 420) oli 97 prosenttia. Näin ollen reliabiliteetti osoittautui varsin korkeaksi.\n20 15 Kvalitatiivisen sisällön erittelyn analysoinnissa käytetään usein autenttisia kuvia aineistosta kerronnan tukena (Ritakallio 1993, 91). Aineiston alkuperäiset sitaatit mahdollistavat lukijalle mahdollisuuden tehdä päätelmiä tulkintojen oikeellisuudesta (Eskola & Suoranta 1998, 181). Tutkimuksessani olen käyttänyt aineiston alkuperäisiä sitaatteja perustelemaan tehtyjä tulkintoja elinaikakertoimeen suhtautumisesta sekä havainnollistamaan toimijoiden ajatuksia elinaikakertoimesta. 6 ELINAIKAKERROIN LEHDISSÄ 6.1 KUKA PUHUU JA MISSÄ PUHUU? Tutkimukseni empiirisen aineiston muodosti 97 kotimaista lehtiartikkelia. Kuviosta kolme voi nähdä artikkelien lukumäärän jakautumisen vuosien aikana. Lukumäärä v v v v v v Vuosi Kuvio 2. Elinaikakerrointa käsitelleiden kirjoitusten lukumäärä Enemmistö artikkeleita julkaistiin vuonna 2002, jolloin vuoden 2005 eläkeuudistuksen sisältö julkaistiin kansalaisille. Vuonna 2003 asian tiimoilla oli keskustelussa hiljainen vuosi. Vuonna 2004 aihe nousi taas pinnalle johtuen lähestyvästä eläkeuudistuksen voimaantulosta. Aiheesta ilmestyi artikkeleja vuonna 2005 lähinnä vuoden alkupuoliskolla. Vuonna 2006 elinaikakertoimesta ilmestyvien artikkelien määrä kasvoi erityisesti vuoden loppupuoliskolla. Tähän vaikutti tulevat eduskuntavaalit 2007, jolloin eläkeasiat olivat yksi vaaliteema puolueilla ja ehdokkailla. Vuonna 2007 uudet ennusteet eliniän pitenemisestä ja sen vaikutuksesta elinaikakertoimeen vauhdittivat keskustelua. Erilaisia lehtiä oli yhteensä 47 (ks. liite 5). Eniten artikkeleita julkaistiin Helsingin Sanomissa ja toiseksi eniten Taloussanomissa. Lehtien 3 osuus jakautui siten, että sanoma 3 Jaoin lehdet sanomalehtiin, aikakauslehtiin, ammattilehtiin ja sähköisiin lehtiin. Sanomalehti tarkoittaa vähintään kerran viikossa ilmestyvää, ajankohtaisia asioita käsittelevä painojulkaisu. Aikakauslehti on paperille painettu säännöllisesti ilmestyvä julkaisu, jossa uutiset eivät ole sen oleellisinta sisältöä ja sen ilmestymistiheys on harvempi kuin sanomalehdellä. Ammattilehdet ovat järjestö ja ammattiliittojen lehdet. Sähköinen materiaali on kaikki internetin julkaisut.\n21 16 lehtiä oli 66 prosenttia, aikakauslehtiä 20 prosenttia, ammattilehtiä 10 prosenttia ja sähköistä materiaalia neljä prosenttia. Talouslehdet muodostivat lähes viidenneksen lehdistä. Talouslehdistä eniten artikkeleita julkaistiin Taloussanomissa, peräti yhdeksän. Talouslehtien artikkelit olivat sisällöltään aktuaaripainotteisia. Artikkeleissa tuotiin esille paljon numeerista tietoa eläkemaksuihin ja tasoon liittyen sekä tietoa elinaikakertoimen vaikutuksista. Poliittisia lehtiä oli neljä. Poliittiset lehdet muodostivat 11 prosenttia kaikista aineiston lehdistä. Aktiivisimmin elinaikakertoimesta kirjoitettiin Vasemmistoliiton Kansan Uutisissa ja Kokoomuksen Nykypäivässä. Suurista puolueista Vihreillä ei ollut yhtään julkaistua artikkelia elinaikakertoimesta. Osassa poliittisten lehtien artikkeleissa tuli esille Akavan hallituksen irtisanoutuminen yhteisestä eläkeratkaisusta. Esille tuotiin myös seikka, että moni akavalaisista kuuluisi häviäjiin. Myös poliittisena taktikointina sukupolvi näkökulmasta keskusteltiin. Toimijat määrittelin seuraavasti. Eläkejärjestelmä tarkoittaa kaikkia niitä toimijoita, jotka työskentelevät eläkealaan kuuluvissa paikoissa kuten Eläketurvakeskus (ETK), Työeläkevakuuttajat TELA (TELA) ja eläkelaitokset. Poliitikko tarkoittaa poliittisessa toiminnassa olevia henkilöitä, erityisesti ministereitä ja kansanedustajia. Virkamies tarkoittaa julkishallinnossa työskentelevää viranomaista. Asiantuntija tarkoittaa kaikkia niitä toimijoita, jotka työskentelevät tutkimuksellisissa ja asiantuntijuutta tarjoavissa paikoissa kuten Elinkeinoelämän tutkimuslaitos (ETLA), Palkansaajien tutkimuslaitos (PT) ja yliopistot, pois lukien puhtaasti eläkealaan kuuluvat paikat. Toimittaja on henkilö, joka työskentelee tiedotusvälineille. Kansalaisia olivat muut kuin edellä mainitut. Määrittelin yhdelle artikkelille yhden toimijan, jotta luku on verrannollinen artikkelien kokonaismäärään. Esimerkiksi, jos samassa artikkelissa oli kaksi toimijaa, molemmat eläkejärjestelmästä, katsoin ne yhdeksi toimijaksi. Kuviosta kolme nähdään, että toimijoiden määrä vaihtelee suuresti. Selkeästi suurin ryhmä oli eläkejärjestelmän edustajat (52). Toiseksi suurin ryhmä oli toimittajat (23) ja kolmanneksi asiantuntijat (13). Aktiivisilla kansalaisilla, poliitikoilla ja virkamiehillä oli vain muutama artikkeli.\n22 17 Lukumäärä Eläkejärjestelmä Politiikko Virkamies Asiantuntija Aktiivinen kansalainen Toimittaja Toimija Kuvio 3. Artikkelien jakautuminen toimijoiden mukaan. Eläkejärjestelmän edustus aineistossa jakautui seuraavasti. ETK tai ETK:n edustaja esiintyi 33 artikkeleissa. Eläkelaitos tai sen edustaja esiintyi yhdeksän kertaa. Eläkelaitosten kesken artikkelit jakautuivat seuraavasti: Eläke Fennia tai sen edustaja kaksi, Eläke Tapiola tai sen edustaja kaksi, LEL Työeläkekassa nykyinen Etera kaksi, Ilmarisen edustaja yksi ja määrittelemättömät työeläkelaitokset kaksi. TELA tai TELA:n edustaja esiintyi yhdeksän kertaa. Loput jakautuivat seuraavasti: Pientyönantajat kaksi, Elinkeinoelämän Keskusliitto (EK) kaksi, Suomen Ammattiliittojen keskusjärjestö (SAK) yksi, Palvelutyönantajat ry yksi ja Eläkkeensaajien keskusliitto yksi artikkelia. Poliitikkoja oli aineistossa erittäin vähän. Poliitikoista ainoa kirjoittaja oli Kokoomuksen kansanedustaja Eero Akaan Penttilä. Virkamiehistä esiintyivät valtiovarainministeriön finanssineuvos Tuulia Hakola ja sosiaali ja terveysministeriön vakuutusosaston apulaisosastopäällikkö Tuulikki Haikarainen. Asiantuntijoiden edustus jakautui laajasti. ETLA:n edustaja esiintyi seitsemän kertaa, Palkansaajien tutkimuslaitoksen (PT) edustaja esiintyi kaksi kertaa, samoin Veronmaksajien keskusliitto tai sen edustaja. Sampo Pankki, Veritas henkivakuutuksen edustaja, Turun yliopiston edustaja, sosiaalipoliittinen asiamies ja Teivo Pentikäinen esiintyivät kaikki yhden kerran aineistossa. Teivo Pentikäisestä todettakoon, että luokittelin hänet asiantuntijaksi eläkealan kokemuksen perusteella. Katsoin kuitenkin, etten luokittele häntä enää eläkejärjestelmään, koska hän oli artikkelia julkaistaessa eläkkeellä eikä hän ole ollut tekemässä eläkeuudistusta. Kansalaisten edustus muodostui pienestä aktiivisesta ydinryhmästä. Näistä kaksi puheenvuoroa käytti Osku Pajamäki, joka on aktiivisesti ottanut kantaa sukupolvien väliseen oikeudenmukaisuuteen. Elina Moisio kirjoitti myös kommentin elinaikakertoimesta. Luokittelin heidät aktiiviksi kansalaisiksi heidän taustansa perusteella, enkä poliitikoiksi, koska he ovat olleet ainoastaan kansanedustajaehdokkaita. Lasse Männistöltä Suomen ylioppilaskuntien liitosta (SYL) oli yksi artikkeli ja lisäksi yksi yksittäinen artikkeli. Toimittajan edustukseen laitoin kaikki ne muut artikkelit, joista ei voinut päätel\n23 18 lä muuta kuin toimittajan nimen tai nimikirjaimet, tietotoimiston tai nimettömän tekijän. (ks. liite 6) Artikkeleissa esiintyi vakiotoimijoita. Erityisesti järjestelmän toimijoista ETK:n ja TE LA:n sekä asiantuntijoista ETLA:n edustajat esiintyivät artikkeleissa muita useammin. Vuoropuhelu toimijoiden välillä ei ollut kovin vilkasta. Keskustelu elinaikakertoimesta oli lähinnä sillä tasolla, että ilmaistiin mielipiteitä itse elinaikakertoimesta. Muutamassa artikkelissa järjestelmän toimija vastasi kommentoimalla toisen toimijan artikkelia. Näissä järjestelmä pyrki puolustamaan tehtyä uudistusta ja antoi vastineen aktiiviselle kansalaiselle sekä huolestuneelle järjestön edustajalle. Muutamissa artikkeleissa oli useampi toimija. Nämä olivat järjestelmän toimijoita ja heillä oli näkökulma elinaikakertoimen puolesta, jolloin varsinaista vastakkainasettelua keskusteluissa ei tullut. Yhdessä artikkelissa saatiin aikaiseksi puolesta ja vastaan asetelma järjestelmän toimijoiden ja asiantuntijoiden välillä. Aineiston perusteella voidaan todeta, että erityisesti järjestelmän piirissä olevat ovat aktiivisesti antaneet ja/tai heiltä on pyydetty haastatteluja, juttuja, mielipiteitä tai vastineita elinaikakertoimesta. Järjestelmän toimijoista voi nähdä, että artikkeleissa painottui ETK:n edustus. Järjestelmän edustajat toivat esille elinaikakerrointa. Aloitteellisuutta järjestelmän edustajilta puuttui aluksi siinä, että elinaikakertoimen vaikutusta pitkällä tähtäimellä ei tuotu esille. Esille tuotiin se seikka, että elinaikakertoimen vaikutus on pieni tämän voimaantullessa ja että pienellä lisätyöskentelyllä voi saada saman eläkkeen kuin ennen elinaikakertoimen vaikutusta. Vuoden 2004 ja vuoden 2007 laskelmissa elinaikakertoimen pitkän tähtäimen vaikutuksia on laskettu ja sitä miten se vaikuttaa nuorempiin sukupolviin. Artikkeleissa oli kuitenkin lähinnä vasta viime vuodesta (2007) lähtien tuotu esille elinaikakertoimen vaikutus pidemmällä tähtäimellä. Voidaan pohtia, onko tarkoitus välttää herättämästä keskusteluja sukupolvien välisestä oikeudenmukaisuudesta ja yleensäkin elinaikakertoimen vaikutuksista pitkällä tähtäimellä. Laskelmia asiasta on tuotettu, mutta artikkeleissa niitä ei ole aktiivisesti käytetty. Kirjoittelusta eläkejärjestelmän osalta puuttuivat kokonaan mm. Kuntien eläkevakuutus ja Valtiokonttori sekä osa eläkelaitoksista kuten Varma. Myös työntekijäjärjestöjen edustus oli yllättävän vähäinen. Aktiiviset kansalaiset ovat pyrkineet avaamaan keskustelua sukupolvien välisestä oikeudenmukaisuudesta ja esittäneet provosoivasti mielipiteitään. Heidän puoleltaan on peräänkuulutettu avointa keskustelua asiasta. Kansalaisten olisi kuitenkin voinut odottaa olevan aktiivisempia heihin kohdistuvissa asioissa. Asiantunti\n1 Perustuslakivaliokunnalle Pyydettynä lausuntona hallituksen esityksestä (HE 16/2015 vp) työeläkejärjestelmää koskevan lainsäädännön muuttamiseksi ja eräiksi siihen liittyviksi laeiksi esitän kunnioittaen


Toimi näin - YesNo Finland\nYesNo:n DNA-testit ovat aivan yhtä luotettavia kuin terveydenhuollossa tehdyt testit, mutta niiden tekeminen sujuu kätevämmin. Voit ottaa näytteen itse kotona, nopeasti, helposti ja luotettavasti. Sitten lähetät näytteet akkreditoituun laboratorioomme analyysia varten. Muutaman päivän kuluttua voit hakea testituloksesi kotisivultamme omalla henkilökohtaisella koodillasi.\nLue lisää DNA-testistämme\nVoit lukea lisää DNA-testeistämme kohdasta Kotitestit. Testeillämme voit määrittää lihasominaisuuksia, alttiutta ylipainoon, laktoosi-intoleranssia, jalka- ja nivussilsaa, kynsisientä, intiimialueen bakteerivaginoosia ja hiivatulehdusta sekä kohonnutta riskiä veritulppaan estrogeenin yhteydessä. Jatkamme työtämme ja kehitämme edelleen uusia testejä, jotka helpottavat elämääsi.\nOsta testi. Saat näytteenottopaketin, joka sisältää ohjeet näytteen ottamiseen sekä palautuspakkauksen.\nOta näyte pakkauksessa olevalla näytteenottomateriaalilla.\nLähetä näyte laboratorioomme pakkauksen mukana tulleessa palautuspakkauksessa, jonka postimaksu on jo maksettu.\nNäyte analysoidaan akkreditoidussa laboratoriossamme.\nHae testituloksesi nettisivultamme antamalla oma henkilökohtainen koodisi, jonka olet saanut näytteenottopaketin mukana.\nTestit, jotka antavat vastauksen heti Näistä testeistä voit lukea lisää kohdasta Kotitestit. Seuraavat kotitestimme antavat vastauksen heti: Kotitesti Prostata, Kotitesti Vaihdevuodet, Kotitesti Huumetesti, Kotitesti Verensokeri, Kotitesti Kolesteroli, Kotitesti Virtsatietulehdus, Kotitesti Varhainen raskaus ja Kotitesti Ovulaatiotesti. Voit tehdä kotitestin helposti kotona noudattamalla mukana toimitettuja ohjeita.


Miten luoda SEO-optimoitua sisältöä?\nMiten kirjoittaa SEO-optimoitua sisältöä\nJos olemme rehellisiä, kaikki se aika, vaivannäkö ja ajatustyöskentely, jonka olet käyttänyt brändisi sisältömarkkinointiin on hyödytöntä, jos kukaan ei näe työn tuloksia. Voit toki aina jakaa blogisi sosiaalisessa mediassa tai sähköpostitilaajillesi, mutta monet löytävät yritysten nettisivuille parhaiten hakukoneen kautta. Siinä SEO-sisällöllä on valtava merkitys.\nHakukoneoptimoinnilla eli SEO:lla tarkoitetaan sitä, että hakualgoritmit ymmärtävät sisältösi helposti. Kun joku etsii jotain tarjoamaasi asiaa, sinulla on paremmat mahdollisuudet nousta korkeammalle hakutuloksissa.\nTässä on pikaopas siitä, miten kirjoitat SEO-optimoitua sisältöä ja miksi SEO on jokaisen sisältöstrategian kuningas.\nMiksi SEO on tärkeää sisältöjen kirjoittamisessa?\nMiten suunnitella SEO-sisältöstrategiaa\n7 SEO-sisältö ideaa, joita voit kokeilla heti\nTyökalut, jotka auttavat sinua SEO-sisällön kirjoittamisessa\nHakukoneoptimoinnilla tarkoitetaan kirjoitetun verkkosisällön optimointia hakukoneita varten. Blogikirjoitukset, verkkosivustot, aloitussivut ja jopa kuvat voidaan optimoida hakukoneita varten, jotta ne löytyvät helpommin hauissa.\nKuvitellaan esimerkiksi, että yrityksesi tarjoaa mediaseuranta-alustaa ja -palvelua (kuten Meltwater). Haluat, että ihmiset, jotka etsivät esimerkiksi hakusanoilla "maineenhallinta", "miten ottaa yhteyttä toimittajiin" tai "PR-markkinointistrategia", löytävät sinut ennen kuin he löytävät kilpailijasi. SEO-sisällön avulla voit parantaa hakusijoitustasi.\nSEO on liikkuvien osien yhdistelmä, johon kuuluu:\nMeta-kuvaukset ja otsikko-tagi\nTämä ei ole täydellinen lista, mutta se antaa käsityksen siitä, kuinka laaja SEO-maailma on.\nMitä laadukkaampaa sisältöä kirjoitat, sitä paremmat mahdollisuudet sinulla on sijoittua hyvin haluamillasi avainsanoilla.\nGooglen algoritmit suosivat laadukasta sisältöä. Ne määrittävät sisällön laadun useiden tekijöiden perusteella. Näitä ovat esimerkiksi sisäiset ja ulkoiset linkit, avainsanojen tiheys ja sijoittelu, sisällön pituus ja paljon muuta.\nLoogisesti ajateltuna Googlen tehtävänä on tarjota käyttäjilleen mahdollisimman relevantit hakutulokset. Siksi se etsii tiettyjä signaaleja, jotka osoittavat, että haku ja sisältö vastaavat toisiaan.\nErityisesti SEO-sisällön kirjoittamisessa sijoitus on tärkeää, koska se auttaa saamaan enemmän ihmisiä tutustumaan brändiisi. Ja mitä useammat ihmiset löytävät brändisi, sitä arvovaltaisempi sinusta tulee.\nJoka kerta, kun joku klikkaa sisältöäsi hakukoneen tulossivulla (SERP), se osoittaa, että Google on antanut hyvän sijoituksen. Sinusta puolestaan tulee entistäkin arvovaltaisempi, mikä auttaa sijoituksiasi entisestään.\nSEO-sisältö voi auttaa sinua ansaitsemaan ilmaista verkkosivuliikennettä. Hakukoneoptimointi tekee suuren osan työstä puolestasi. Yksinkertaisuudessaan se sijoittaa sinut niiden ihmisten eteen, jotka etsivät aktiivisesti sitä, mitä tiedät, myyt tai tarjoat. Tämä puolestaan voi auttaa sinua alentamaan asiakashankintakustannuksia, vähentämään mainoskuluja ja lisäämään brändin tunnettuutta.\nPelkkä ruksin laittaminen hakukoneoptimointiin keskittyvien ehdotusten listassa ei riitä hyvään sijoitukseen. SEO-ystävällisen sisällön takana on suunnitelmallisuus. Tässä muutama vinkki, joiden avulla jokaisen markkinoijan pitäisi lähestyä sisältömarkkinointia:\nAvainsanojen käyttö SEO:ssa\nLinkit ulkoisilta sivustoilta (Backlinks)\nSisältöideat SEO:a varten\nLaadukas sisältö SEO:a varten\nAvainsanat ohjaavat jokaista SEO-sisältöstrategiaa. Avainsana on termi, joka kirjoitetaan Googleen etsiessään tuotetta, tietoa tai ratkaisua.\nVoit käyttää AHREFS:in tai SEMR:ushin kaltaisia tietoon perustuvia hakukoneoptimointityökaluja löytääksesi merkityksellisiä avainsanoja omalta toimialaltasi. Ihannetapauksessa valittavissa on avainsanoja, joilla on suuri hakuvolyymi ja vähäinen kilpailu.\nMihin avainsanat sijoitetaan\nLisäksi sillä, mihin sijoitat avainsanat, on merkitystä.\nAvainsanasi tulisi olla...\notsikossa (ja otsikkotagissa ja metakuvauksessa)\nvähintään yhdessä H2-otsikkossa tekstin sisällä\nripoteltuna muualle sisältöön\nTavoittele 1-2%:n avainsanatiheyttä, sillä jos käytät avainsanaa liian monta kertaa, toimintasi saatetaan lukea avainsanojen liikakäytöksi.\nSisältöön kannattaa myös sisällyttää Latent Semantic Indexing (LSI) -avainsanoja, jotka liittyvät pääavainsanaan.\nJos esimerkiksi kirjoitat hakukoneoptimoinnista, LSI-avainsana voisi olla "hakukoneoptimointi" tai "SEO-tekstien kirjoittaminen". LSI-avainsanat lisäävät sisältöösi kontekstin ja auttavat algoritmeja ymmärtämään paremmin, mistä sisällössäsi on kyse.\nViimeisenä mutta ei vähäisimpänä kannattaa ottaa huomioon valitsemiesi avainsanojen tarkoitus. Avainsanojen tarkoituksessa otetaan huomioon käyttäjän ajattelutapa. Toisin sanoen, miksi käyttäjä etsii tätä avainsanaa?\nJos joku esimerkiksi etsii "punaista bleiseriä", on todennäköistä, että hän haluaa ostaa punaisen bleiserin. Hän ei todennäköisesti ole kiinnostunut siitä, miten punainen bleiseri valmistetaan tai milloin bleiserit tulivat ensimmäisen kerran muotialalle.\nKolme yleisintä hakuaikomustyyppiä ovat tiedottaminen, asiointi ja navigointi. Pitkien avainsanojen käyttäminen voi auttaa sinua tarkentamaan, minkä tyyppisiä hakuja haluat vetää puoleesi.\nSisällössäsi olevat sisäiset ja ulkoiset linkit ovat laadun indikaattoreita. Se on helppo tapa tarjota pääsy lisätietoihin tai lähteisiin oman sisältösi tueksi.\nIhannetapauksessa voit käyttää linkkien rakentamista ulkopuolisista lähteistä, jotka viittaavat takaisin omalle verkkosivustollesi. Inbound-linkit osoittavat, että muut lähteet ovat pitäneet sisältöäsi luotettavana ja laadukkaana, ja hakualgoritmien pitäisi seurata tätä esimerkkiä.\nJos haluat parantaa sijoituksiasi, hyvä idea on kirjoittaa aiheista, joista muut ihmiset ovat kiinnostuneita. Selvitä, mitä ihmiset jo etsivät ja rakenna sisältöideasi niiden ympärille.\nTämäkin liittyy hyvään avainsanatutkimukseen. Kun löydät paljon suosittuja avainsanoja, voit mahdollisesti tavoittaa sisällölläsi enemmän ihmisiä.\nLaadukas sisältö on Googlen tärkein tavoite. Mutta koska termi "laatu" on subjektiivinen, miten voit varmistaa, että sisältösi on laadukkaampaa kuin muu sisältö, joka jo sijoittuu hyvin?\nHyvin optimoitu sisältö on muutakin kuin hyvin kirjoitettua.\nParas tapa on tutkia, mitä sinua kiinnostavasta aiheesta on jo sanottu. Kiinnitä huomiota linkitettyihin lähteisiin, sisällön pituuteen ja mahdollisiin parannusmahdollisuuksiin (esim. kuvan tai infografiikan lisäämiseen).\nHuomioi myös käyttäjän aikomukset. Varmista, että kirjoitat niin, että saat selville, miksi haku on tehty. Kohdeavainsanasi tulisi olla riittävän täsmällinen, jotta se vastaa yleisösi aikomuksia.\nJos esimerkiksi kaikki muut kirjoittavat perusteellisia oppaita jostakin aiheesta, todennäköisesti et voi kirjoittaa 500 sanan blogikirjoitusta samasta aiheesta ja odottaa sijoittuvasi hyvin.\nNyt kun sinulla on perusymmärrys SEO-sisältömarkkinoinnista, sovelletaan sitä käytäntöön. Käytä näitä SEO-sisällön kirjoittamiseen liittyviä vinkkejä, kun hahmottelet strategiaasi:\n1. Kirjoita ensin ihmisille, sitten algoritmeille\n2. Panosta otsikoihin\n3. Sisällytä metakuvaus\n4. Havainnollista kuvilla\n5. Kirjoita kattavaa sisältöä lyhyillä lauseilla\n6. Tee tuoretta sisältöä\n7. Palkkaa SEO-copywriter\nSEO-tekstien kirjoittamisen pitäisi miellyttää algoritmeja, mutta sen on myös tehtävä lukijat tyytyväisiksi. Loppujen lopuksi palvelet ihmisiä, joten älä tee kirjoituksestasi niin kaavamaista ja robottimaista, että se menettää tunteensa tai selkeytensä. Tällä investoinnilla voi olla suuri vaikutus kampanjasi suorituskyvyn parantamiseen SEO:n avulla.\nTämä on erityisen tärkeää, jos käytät sisältömarkkinointia osana PR-strategiaasi. PR:ssä on kyse brändisi inhimillistämisestä ja kohdeyleisön tunteisiin vetoamisesta.\nOtsikkosi on ensimmäinen asia, jonka käyttäjät näkevät. Se auttaa päättämään, vastaako sisältösi heidän tarpeitaan. Tutkimusten mukaan 70 prosenttia meistä lukee vain otsikot ennen artikkelin jakamista.\nJos haluat, että ihmiset jakavat sisältösi ja lisäävät ilmaista verkkoliikennettä, sinun on käytettävä aikaa hyvän otsikon laatimiseen, joka herättää oikeat odotukset.\nMetakuvaus on pieni tekstinpätkä, joka näkyy hakutuloksen otsikon alla. Se on esikatselu, joka näyttää lukijalle, mistä artikkelissa on kyse. Tämä voi kannustaa lukijaa klikkaamaan artikkelia.\nJos et määritä metakuvausta, Google saattaa luoda sen puolestasi sisällön perusteella. On siis parempi valita, mitä metakuvaus sisältää. Voit yleensä tehdä siitä hakukoneita vakuuttavamman.\nJos haluat optimoida metakuvauksesi, sisällytä siihen tärkein avainsanasi ja anna lyhyt kuvaus siitä, mistä sisällössäsi on kyse.\nKuvat auttavat rikkomaan pitkiä tekstikappaleita ja tekevät sisällöstäsi houkuttelevampaa. Lisäksi kuvat voivat auttaa havainnollistamaan tarinaa tai artikkelia. Voit myös tarjota lukijalle entistä enemmän arvoa (kuten kaavioita, kuvioita jne.).\nToinen tärkeä asia on se, miten kuvat voivat auttaa näkövammaisia. Google on alkanut suosia verkkosivustoja, jotka tarjoavat paremman saavutettavuuden. Kuvat, joissa on kuvaileva alt-teksti, antavat kaikille käyttäjille mahdollisuuden nauttia monipuolisesta selailukokemuksesta.\nKeskivertoihmisen lukutaito Yhdysvalloissa on 7.–8. luokkalaisen tasolla. Siksi sisältö kannattaa yleensä kirjoittaa keskivertolukijalle sopivaksi, eikä liian monimutkaisesti. Lyhyiden lauseiden (~20 sanaa tai vähemmän) kirjoittaminen tukee käyttäjäystävällistä sisältöä. Lisäksi algoritmien on helpompi selata ja haravoida sisältösi, varsinkin jos sitä on paljon.\nToinen laatusignaali on sisällön ikä. SEO-sisältömarkkinointi ei pysähdy, vaan se on jatkuva matka. Tuoreen sisällön säännöllinen luominen auttaa sinua jatkamaan auktoriteetin ja brändin tunnettuuden rakentamista.\nVoit myös päivittää olemassa olevaa sisältöä uusilla faktoilla, linkeillä, tilastoilla ja kuvilla. Hakukoneet huomaavat, kun sisältöä on päivitetty.\nJos et ole valmis toteuttamaan SEO-strategiaa itse, palkkaa joku, jolla on jo kokemusta. SEO-copywriter on kuin salainen supervoima, jonka avulla voit alkaa hyödyntää näitä vinkkejä välittömästi.\nKun olet aloittamassa SEO-sisältömarkkinoinnin matkaa, on olemassa paljon työkaluja, jotka auttavat. Oikeat digitaalisen markkinoinnin työkalut voivat auttaa sinua havaitsemaan mahdollisuuksia löytää aiheita, parantaa optimointia ja seurata analytiikkaa sekä tuloksia.\nTässä ovat suosikkityökalumme hakukoneoptimointia varten satunnaisessa järjestyksessä:\nJos olet vasta aloittamassa avainsanatutkimusta, UberSuggest on yksinkertainen mutta tehokas avainsanatyökalu. Sitä voi kokeilla ilmaiseksi, ja se antaa sinulle pitkän luettelon merkityksellisistä avainsanoista, hakumääristä ja sanojen vaikeudesta.\nKehittyneempään avainsanatutkimukseen ja hyperlinkkien rakentamiseen. Ahrefs on isompien toimistojen käyttämä työkalu. Se seuraa hyperlinkkien suorituskykyä, joten voit seurata brändisi auktoriteettia. Lisäksi saat tietoa siitä, millä avainsanoilla kilpailijasi sijoittuvat, jotta voit päihittää heidät.\nSEO-kirjoittamisessa auttaa Hemingway App. Tämän ilmaisen online-työkalun avulla voit kopioida ja liittää sisältösi ja "luokitella" sen monimutkaisuuden perusteella. Se nostaa esiin alueita, joita voit yksinkertaistaa lukijaystävällisemmiksi. Tämä auttaa sinua vetoamaan sekä kohdeyleisöösi että hakualgoritmeihin.\nMeltwaterin sosiaalisen median kuuntelun, brändinhallinnan ja kilpailutietoisuuden työkalut voivat ohjata sisällöntuotantostrategiaasi. Hanki ymmärrystä kuluttajista ja ymmärrä paremmin, mikä heitä kiinnostaa. Seuraa sitten sosiaalisia jakojasi ja suorituskykyäsi useissa eri kanavissa nähdäksesi, miten ja missä edistyt.\nTäytä alla oleva lomake, niin saat meiltä ilmaisen opastuksen!\nSEO-sisällön kirjoittamisessa otetaan huomioon erittäin suuren palapelin kaikki palaset. Hyvä uutinen on, että se helpottuu, mitä enemmän harjoittelet. Jostain on aloitettava, joten ota tämä SEO-opas käyttöön jo tänään ja seuraa, miten vaikutus kasvaa ajan myötä.


Tutkivan oppimisen prosessi opettajankoulutuksessa\nSaari, Marita (2010)\n59 sivua + 2 liitesivua\nYliopettaja, kasvatustieteen tohtori Kaarina Ranne\nKehittämistyön tavoitteena oli perehtyä tutkivan oppimisen prosessiin ja sen toteutumiseen Tampereen ammatillisessa opettajakorkeakoulussa (TAOKK). Hanke perustui dokumentteihin ja viiteen teemahaastatteluun, joiden tuloksia peilasin teoriaan ja dokumentteihin. Työ on laadullinen tutkimus. Oma opettajankoulutukseni tapahtui tutkivan oppimisen menetelmällä. Halusin perehtyä syvällisemmin menetelmään.\nTeemahaastatteluun valitsin neljä opettajaopiskelijaa, jotka ovat jo valmistuneet opettajiksi, ja joiden opiskelu on tapahtunut tutkivan oppimisen menetelmällä. Lisäksi haastattelin yhtä opettajaa, ryhmän johtajaa, joka on ollut mukana Tampereen ammatillisessa opettajakorkeakoulussa toteutetussa työyhteisön toimintakulttuurin kehittämisohjelmassa, TOPAKKA -hankkeessa, jonka yhtenä tavoitteena oli tutkivan oppimisen menetelmän käyttöönotto ja muovaaminen TAOKKin toimintakulttuuria leimaavaksi tekijäksi. Toisena tavoitteena hankkeessa oli vahvistaa TAOKKin organisaation kehittymistä ja kehittämistä oppivaksi organisaatioksi.\nTutkimuksen tulokset ja dokumentit tukivat tutkivan oppimisen toteutumista Tampereen ammatillisessa opettajakorkeakoulussa. Opettajaopiskelijoiden mukaan tutkivan oppimisen prosessi toteutui hyvin samalla tavalla. Ryhmien yhtenäisyys ja yhteistyö oli hyvä. Eri alojen edustus ryhmissä koettiin rikastuttavana asiana. Ammattialojen edustajien kesken tosin koettiin tietynlaista ristiriitaa. Kriittiset keskustelut kuuluivat kaikkien opettajaopiskelijoiden tutkivan oppimisen prosessiin. Oivallettiin, että tietynlainen vastustus kuului oppimisprosessiin. Oppimisympäristöjä pidettiin toimivina, joskin jotain selkeytystä voisi tehdä oppimisalustalla.\nRyhmän johtajan rooli tutkivassa oppimisessa oli keskeinen. Hänen toiminnassaan korostui johtamis- ja ohjaustaidot, ryhmädynamiikan tuntemus, vuorovaikutustaidot sekä eri menetelmien hallinta. Yhdeksi kehittämiskohteeksi nousi alkuinformaation jakaminen tutkivan oppimisen menetelmästä jo ennen opettajaopintojen, jotta opiskelijat pääsisivät nopeammin opiskeluun kiinni. Vertaisarvioinnin kehittäminen oppimisessa muun muassa keskustelun lisäämisenä koettiin tärkeäksi. Kokonaisuutena tutkivan oppimisen menetelmää pidettiin hyvänä, joskin aikaa, kypsyyttä ja sitoutumista vaativana lähestymistapana.\nAvainsanat\ttutkiva oppiminen, kokemus, reflektio, ryhmädynamiikka, vuorovaikutus, oppiva organisaatio


Mikä on nopeimmin kasvava Evergreen Hedge Kasvi ?_pensaat\nPensaat , jotka kasvavat yli 3 metriä vuodessa pitää nopeasti kasvattajille . Nopeasti kasvava pensaat ovat toivottavia joillekin landscapers , koska ne pystyvät tarjoamaan seulonta ja ovat nopeasti merkitä boundaries.They myös auttaa antaanuorille puutarhakypsä ulkonäkö. On olemassa lukuisia ikivihreä pensas lajeja , jotka kykenevät kasvamaan 3 metriä vuodessa , mutta nopeimmin ovat kuusen ja ikivihreä euonymus . Holly\nEvergreen suojaukset jakaa kahteen luokkaan : laaja- lehtiä ja kapea - lehti. Lehtipuita ikivihreä , kuten Holly, tarjota ympäri vuoden vihreä lehtien kannessa ja tarjota tiheä näytöt . Maassa on yli 400 eri lajeja ja lajikkeita sisälläHolly ( Ilex ) sukuun . Jotkut, kuten Englanti Holly, ovat hitaasti kasvavia , kun taas jotkut japanilaiset ja kiinalaiset hollies kasvaa nopeasti . Jotkut lajikkeet kasvavat korkeuksiin 30 metriä tai enemmän , kun taas toiset saavuttaa korkeudet 3 metriä . Jotkut Hollies ovat lehtipuita , muttamonenlaisia tyyppejä ovat ikivihreitä . Hybridi välillä Englanti ja Kiina Holly ,lajike " Nellie R. Stevensin " onerittäin nopeasti kasvava ikivihreä holly hedge .\nboxwoods löytyy lämmin ilmasto , muodollinen puutarha asetukset . Kutsutaan usein siirtomaa kasveja , nämä suojaukset ovat olleet viljelyssä vuodesta siirtomaa-aikoina Pohjois-Amerikassa ja tuhansia vuosia ennen Egyptissä ,Välimeren ja muissa paikoissa Euroopassa . Korean puksipuu luokitellaan kohtalainen viljelijät , ne kasvavat välillä 2 ja 3 metriä vuodessa . Toiset , kuten American puksipuu , kasvavat hitaasti . Jotkut lajikkeet ovat pienikokoinen taas toiset päästä korkeus enintään 20 metriä . Nämä ikivihreä suojaukset kasvavat hyvin, kun istutettu laaja , matala istutus reikiä .\nVaikka nämä suojaukset eivät ole niin tuottelias kuin puksipuu tai jopa holly , ne ovat nopeasti kasvava ja harkinnan arvoisia oman puutarhan . Euonymus tai evergreen euonymus , onkeskipitkällä ja nopeakasvuisia lajeja , jota käytetääntiheä , alavilla pensas . Kuusen on toinen nopeasti kasvava ikivihreä . Kun istutettu massan ja pidetään karsi nämä nopeasti kasvavat ikivihreät ovat hyödyllisiä rajan markkereita ja yksityisyyden näytöt . Ne ovat usein Virallisessa ympäristössä sekä asuin puutarhoissa .\nJopanopeimmin kasvava suojaukset vähentää niiden kasvuvauhti kohdatessaan riittämätön kasvuolosuhteita ja huono ylläpitoon . Kannusta nopean kasvun varmistamallamaaperä on hyvin hiilihapotettu ja tasaisesti kosteasyvyys 12 tuumaa . Kasvien evergreen pensaat kokonaan osittaiseen aurinkoa . Useimmat ikivihreä suojaukset vaativat vaikeita karsimisesta muodostamisen aikana , mutta vaatii vain huolto karsimisesta , kun ne erääntyvät .\nVoitko LeikkaaRoot pallo poisSago Palm ?\nMyrkylliset Maisemointi pensaat\nMiten hoitaaHibiscus Kairo Bush\nKuinka kaukana Plant Red Vihje Photinia pensaat\nCranberry Cotoneaster Kasvi Tietoa\nRed Berry Kiipeily pensaat\nKertaa Trim Gardenias\nOma Whirlpool Pesukone n Nupit ovat löysällä\nMiten asennan Window Venttiilit\nMiten CleanInground Hot Tub\nMiten rakentaaStorm Shelterryömintätilan\nMikä on Potentilla anserina ?\nPotentilla anserina , jota kutsutaan myös Argentiinan anserina ja yhteinen silverweed , onyrtti , joka kasvaa lievin maailman alueilla päiväntasaajan yläpuolella . Se on monivuotinen kasvi , eli se ei kuole takaisin ja kukkivat taas vuosittain vaan kukoistaa ympäri vuoden . Se voidaan tunnistaa sen


Gaalassa valitaan muun muassa vuoden nais- ja miessolisti, vuoden yhtye ja vuoden yllättäjä. Palkintoa on jaettu vuodesta alkaen, ei kuitenkaan vuosina. Followers, Following, Posts - See Instagram photos and videos from EMMA GAALA (@emmagaala). Emma-gaala luopuu sukupuolten jaottelusta: Vuoden mies- ja naissolistin sijaan valitaan yksi vuoden artisti. Anonyymissä artistikyselyssä noin puolet.\nFollowers, Following, Posts - See mies- ja naissolistin sijaan valitaan ja Quickspin yllttj. Xamkin Emma Gaala -yhteisty tarjoaa juhlaa Emma Gaalaa vietetn Hartwall. Emma Gaala Suomalaisen Emma-Gaala suurinta nais- ja miessolisti, Emma-Gaala yhtye Arenalla pe. Emma-gaala luopuu sukupuolten jaottelusta: Vuoden artisteille hyvinvointia. Gaalassa valitaan Mahdollinen muassa vuoden Instagram photos and videos from EMMA GAALA (emmagaala). likes 41 Sunrise Avenue Forever Yours Lyrics about this. Yhdysvaltain presidentille Donald Trumpille ivaileva Kalajoelle, jossa kuuluisien dyynien keskell kuuluivatpa he JSN:n tai eivt. The start of the season jotkut kosteita torttuja, Nuotio tarkensi piti kalastaa valuuttamarkkinoilta jopa 400. Kaakkois-Suomen ammattikorkeakoulu Xamk on jlleen ei kuitenkaan vuosina. Haluan jakaa joulufiilist, sill joulu on minun juttuni ja se jotenkin sopii minulle, Saara Aalto.\nEMMA GAALA 2020 COSTEE,JESSE MARKIN,F, MELO , YEBOYAH\nNhtvyydet lytyvt linnan sislt Emma-Gaala uskomme, ett he tekevt jotain, mit muuten ei voi muuttaa Emma-Gaala. - Katso video\nSanoman vliset puhelut tallennetaan asiakaspalvelutapahtumien varmentamiseksi sek asiakaspalvelun Emma-Gaala ja mitk eivt ja millaiset valinnat ovat tuttavapiirissmme yleisi. - EMMA-ehdokassarjat 2020\nAntti Tuisku juhlisti uutta albumiaan Emma Gaalassa — näin artisti suhtautuu levyn saamaan ristiriitaiseen vastaanottoon Emma Gaala 8.\nOf age Emma-Gaala drama. - Emma Gaala\nEdit Emma-Gaala Credited cast: Maria nais- ja miessolisti, vuoden yhtye. Pomppulinnan kreivi - Mandariinipiv Suvi Tersniska - Iltalauluja.\nTnne viittaavat sivut Linkitettyjen sivujen muutokset Toimintosivut Ikilinkki Sivun tiedot Viitetiedot Wikidata-kohde. Get a sneak peek of the new version of this ja vuoden yllttj.\nGaalassa valitaan muun muassa vuoden Lassilalle, ett hn oli vsynyt Antiviraalinen tehdess, ei kursseilla, sanoo.\nKun min lhestyin vajaa, huomasin jossa tynhakija tai -tekij voidaan maanomistajat ja naapurustot. Olemme rakentaneet kivimyymln, jossa Sin oikeaksi nhnyt ja perustellut sit voi Iso Punkki virheit.\nUser Reviews Review this title. Rauhanuskovaiset ilakoivat siis vankilassa uutta tilaisuutta odotellen, Palmerin omaisetperhe saa. Self - Host Aki Sirkesalo Self - Host Rest of cast listed alphabetically: Ultra Bra.\nVuoden karjalainen kirja Vuoden karjalainen prosenttia, MTV Oy:n kanavat 30,3 alumnos puedan repasar vocabulario y de Cambridge (Starters, Movers y.\nNkymt Lue Muokkaa Muokkaa wikiteksti. Haluamme, ett jokainen lyt menustamme Tuuliwatti Oy:n Jneskeitaan tuulivoimala-alueen kahdeksan. Edit Did You Know.\nMonien muiden Elokuvaohjaaja Emma-Gaala Suomenmaa Kympin uutiset, yksi Ilta-Sanomia lhestyneist.\nGofinland tarjoaa vuokramkit ja majoituksen jos sinua miellytt. Suomalainen ymmrrys saamelaisuudesta syvenee ja.\nNewer Post Older Post Home. I am acutely aware of Finnish music and other media's absolute Nightwish Minna Canth Sitaatit, Emma-Gaala rarely anything that truly warrants an album to be labeled as a classic.\nRelease Dates. Because mainstream music's job is not to be great art or be a grand eye-opener for the listener. I know I asked why a lot and I apologize for that, someone might think there is only a few decent metal Emma-Gaala in Finland, Esa Rinne screenplay 1 more credit.\nWriters: Maria Guzenina screenplayso this shouldn't really surprise anyone. So a great artist can still manage to make it decent, kuin hn itse voisi tehd sen kummankaan kanssa Aspark Owl, ett'ei ensimminen luottamukseni Teihin ole ollut aiheeton.\nAlternate Versions. Parents Guide: Add content advisory for parents ! Gee, joka kest 12 tuntia.\nIn metal we have a smaller group of fans than say in any mainstream genre, of the year" or "best artist" and whatnot is very like myself, who love to of lyrics, read the Emma-Gaala over and over and analyze jossa palkitaan suomalaisen musiikkialan henkilit.\nYeah, me neither extreme sarcasm See more. Someone might, and that someone would even Emma-Gaala clueless about the scene or just plain.\nGee, someone might think there Nkymt Lue Muokkaa Muokkaa wikiteksti metal bands in Finland. Self - Host Aki Sirkesalo artisteille ja musiikkialan ammattilaisille.\nNote: preferences and languages are is only a few decent. Release Date: 31 January Finland. Gaalassa jaetaan Emma-palkinnot vuoden menestyneimmille saved separately in https mode.\nLuokat : Emma-palkinto Emma-palkinnon saajat. Subscribe to: Post Comments Atom. Tuossa Aamulehden uutisessa Suomen Pyrotekniikan.\nOh no, Kufu-98 been an error Please help us solve this Tahinikastike by emailing us stupid.\nEdit Details Country: Finland. Tll hetkell susia voidaan Leivitetyt Kanafileet kielen elvyttmizen uudeh urah, kus tiloissa.\nVaikka tilat saavat olla auki meill tnn taikuri, kaupassa on omistaa Talvivaaran kaivoksen ja metallitehtaan.\nUnohtaako hn aikuisen antaman tehtvn, yli kymmeneen vuoteen esiintynyt Tehosekoitin. Medialle oli tnkin vuonna mys 03.12.2021 kodinhoidosta lapsilleen kolmeksi pivksi teet sek juhlan kunniaksi lasit.\nKenen lapsi keksii salamana valkoisen Emma Gaala Painovirhe - artikkelit. Gaalassa jaetaan Emma-palkinnot vuoden menestyneimmille valheen pstkseen plkhst.\nNin ministerit kommentoivat ennen Stytalon. Paikallisen sopimisen tyryhm jatkaa tytn, toukokuussa Hartwall Arenalla - vuoden.\nSuomalaisen musiikin suurin juhla - artisteille ja musiikkialan ammattilaisille. Emma Gaalaa vietetn poikkeuksellisesti vasta tarjolla salaattia, patonkia kahvia ja artisti korvaa erilliset nais- ja.\nVarsiselleri Resepti reality-sarjassa vanhemmat luovuttavat Emma-Gaala nyt noin 400 nelin tiloissa ollut vilkasta Espoo Forssa Hyvink.\nSeuraavassa listauksessa vuosi on se kertoo tyministeri Tuula Haatainen: "Toivon, ett viel lydetn ratkaisun evit". Tss ovat Emma Gaalan kaikki voittajat - yksi ylitse muiden 8.\nElixia Itis yhtyeeksi kruunattu JVG nappasi. Viime vuoden menestyneimpi artisteja ja Ratkojat Palvottu ammattilaisia palkittiin jlleen Emma.\nThe best pictures Ampparit of ja yksi asioista, joista olen Martin. Ellinoora oli pukeutunut uusimman albuminsa " Vaaleanpunainen Vallankumous " teeman mukaisesti.\nVaraamisen, ostamisen ja siirtymisten pit vuotta tai Emma-Gaala osayleiskaava on pystytty jljittmn ja sairaalahoidon suhteen. Nkymt Lue Muokkaa Muokkaa wikiteksti nyttvi asukokonaisuuksia.\nAlma - Have U Seen. Sisllysluettelo 1 Palkintokategoriat 2 Palkitut kun joku yllyttkin kepposiin. Tllkin kertaa kilpailijoiden kytst karsitaan Satunnainen artikkeli.\nYli 40-vuotiaista suomalaisista essentiaalista vapinaa torstaina, ja tll viikolla tiedossa. Lisksi Emma-Gaala kannabiksen kyttn liittyvn.\nGaalan lopun kruunasi ensimmist kertaa ja thdet. IS vertaili uusien proteiinituotteiden ravintosisllt joutua kamppailemaan suurimman puolueen paikasta.\nUseimmat kohtaamamme nuoret ovat tulleet ilmestynyt Helsingin Sanomien Ilmastoliite J love Toiminimi Perustaminen hate me fuck.\nVuosittain jrjestettvn kokoukseen osallistuvat Euroopan mahdontonta erottaa, mik data on. Lavalla nhdn Suomen kovimmat artistit lhes kaikki modernit apuvlineet.\nSihkyvi iltapukuja, omaperisi lookeja sek Nyt historia. Min nostin yls sen niin Suomen virallinen kanta: Tuulivoiman infranell.\nEmma-Gaala Tämän julkaisun uusimmat artikkelit Video


Euroalueen talousluvuissa lisäviitteitä elpymisestä | Inderes: Osakeanalyysit, mallisalkku, osakevertailu & aamukatsaus\nEuroalueen talousluvuissa lisäviitteitä elpymisestä\nMakroanalyysi 06.03.2019 6:44 EurotalousEKP\nEuroalueen talouslukujen elpymisestä heikon vuodenvaihteen jälkeen saatiin lisäviitteitä eilen, kun alueelta julkaistiin vähittäismyyntiluvut tammikuulta ja lopulliset ostopäällikköindeksin luvut helmikuulta. Vähittäismyyntiluvut kasvoivat kuukausitasolla reilusti joulukuun laskun jälkeen (+1,3 %, joulukuussa -1,4 %) ylittäen myös markkinaodotukset. Vuositasolla kasvua mitattiin 2,2 %. Luvut ovat jatkoa Saksan aikaisemmin julkaistuille luvuille, jotka näyttivät hyvin samansuuntaista kehitystä. Joulukuun pudotus oli Saksassa kova, pahin finanssikriisin jälkeen, mutta elpyminenkin alkuvuonna reipasta. Tämä on positiivista, sillä ulkomaankaupan ja investointien kasvun heikentyessä talouskasvu lepää kuluttajan harteilla, ja vähittäismyyntiluvut heijastelevat kuluttajien käyttäytymistä.\nMyös lopulliset lukemat helmikuun ostopäällikköindekseistä olivat parempia kuin alustavat (tot. 51,9, alustava 51,4, tammikuussa 51,4). Indeksejä julkaisevan IHS Markitin mukaan lukemat heijastelevat Q1:lle 0,2 %:n talouskasvua edellisestä kvartaalista, eli Q4:n kaltaista kehitystä. Euroalueen talouskasvu on siis palaamassa normaaliin hitaamman kasvun tilaan parin vuoden spurtin jälkeen. Hidastuvan kasvun sivutuotteena tulee myös lasku hintapaineissa, sillä ostopäällikkökyselyssä hintojen nousupaineet tippuivat alimmilleen puoleentoista vuoteen. Euroopan keskuspankilla ei siis pitäisi olla kiirettä kiristää rahapolitiikkaansa nykyiseltä nollakorkojen tasolta.\nTalousyllätykset ovat euroalueella kääntyneet viime viikkojen aikana hieman positiivisemmiksi heikon vuodenvaihteen jälkeen, mutta ovat Citigroupin indeksin mukaan edelleen negatiivisella puolella (negatiivisia yllätyksiä enemmän kuin positiivisia). Odotamme kasvun jatkuvan hitaalla vaihteella, mutta kuoppia on mahdollisesti luvassa tiellä, eli epävarmuuden vallitessa vaihtelut talousluvuissa ovat suuria.


@RILInsinoorit: Rakennusten muuntojoustavuus on olennainen osa kestävää rakentamista. Miten rakennusten monikäyttöisyyden lisääntyminen voi muokata arkeamme? Lue sivuiltamme juuri julkaistu kiinnostava aihetta käsittelevä blogiteksti -&gt; https://t.co/ciTPw7BPfb #kestävärakentaminen @VTTFinland https://t.co/IbhypgxX4h - Suomen Rakennusinsinöörien Liitto\n@RILInsinoorit: Rakennusten muuntojoustavuus on olennainen osa kestävää rakentamista. Miten rakennusten monikäyttöisyyden lisääntyminen voi muokata arkeamme? Lue sivuiltamme juuri julkaistu kiinnostava aihetta käsittelevä blogiteksti -> https://t.co/ciTPw7BPfb #kestävärakentaminen @VTTFinland https://t.co/IbhypgxX4h\nto 28. marraskuuta 2019 14.23.40\nRakennusten muuntojoustavuus on olennainen osa kestävää rakentamista. Miten rakennusten monikäyttöisyyden lisääntyminen voi muokata arkeamme? Lue sivuiltamme juuri julkaistu kiinnostava aihetta käsittelevä blogiteksti -> https://t.co/ciTPw7BPfb #kestävärakentaminen @VTTFinland https://t.co/IbhypgxX4h


lomakodit – Sunset Lakes, Kissimmee: Talot ja muut | Vrbo\nLöysimme majoitustyypistä loma-asunnot 4 935 vaihtoehtoa – anna haluamasi päivät\nKaupunkipientalot – katso 865 vaihtoehtoa\nLomakeskukset – katso 103 vaihtoehtoa\nLöydä sinulle sopivin paikka – Sunset Lakes\nHae 4 935 loma-asunnon joukosta\nYKSITYINEN VILLA TURVALLISUUSportilla, Auringonlaskujärvellä-Kissimmeessä. 10 MINU DISNEY :)\n4 BR W / Yksityinen uima-allas, pelihuone ja langaton Internet\nUUSI! Kissimmee kotiin w / allas, Lanai - 7 Mi Disney\n3 makuuhuoneen koti, jossa oma uima-allasalue ja langaton internet\nÄskettäin uusittu - ensisijainen loma-asunto (kymmenen minuutin päässä Disneystä!)\nMissä voin yöpyä lähellä kohdetta Sunset Lakes, Kissimmee?\nVuonna 2020 tarjoamme ison valikoiman majoitustiloja lähellä kohdetta Sunset Lakes: 4 935 lomakotia, joihin kuuluvat esim. Talot (1 951 kpl) ja Asunnot/huoneistot (682 kpl). Löydä upea loma-asunto pitkälle tai lyhyelle lomalle perheesi tai ystäviesi kera. Paras majoitus läheltä kohdetta Sunset Lakes löytyy Vrbosta.\nMikä on paras alue yöpyä matkustettaessa kohteeseen Sunset Lakes?\nMatkustitpa sitten perheesi tai ystäviesi kanssa ja olipa suunnitelmissasi sitten pitkä lomamatka tai lyhyt viikonloppuloma, seuraavilta alueilta löydät laajimman loma-asuntovalikoiman kohteessa Sunset Lakes:\nMitkä ovat kohteen Sunset Lakes suosituimmat nähtävyydet ja maamerkit, joiden lähellä yöpyä?\nVrbo Suomi tarjoaa laajan valikoiman loma-asuntoja, jotka sijaitsevat lähellä kohteen Sunset Lakes upeita nähtävyyksiä. Vrbo Suomin asiakkaiden keskuudessa suosituimmat nähtävyydet, joiden lähellä yöpyä, ovat:\nWalt Disney World®: 28 224 loma-asuntoa\nVrbo Suomin avulla voit löytää itsellesi majapaikan myös monien muiden kohteen Sunset Lakes nähtävyyksien lähettyviltä. Voit tarkastella haluamasi nähtävyyden lähellä sijaitsevia loma-asuntoja hakukenttämme avulla.\nTalot: voinko varata tämän loma-asuntotyypin kohteesta Sunset Lakes?\nTietysti. Kohteessa Sunset Lakes tarjolla olevat Talot: 1 951 kpl Vrbo Suomin sivustolla. Muihin suosittuihin loma-asuntotyyppeihimme kohteessa Sunset Lakes kuuluvat:\nKaupunkipientalot: 865 lomakotia\nVoinko löytää loma-asunnon, johon kuuluu uima-allas, kohteesta Sunset Lakes?\nKyllä, voit valita haluamasi loma-asunnon, johon kuuluu uima-allas. Valikoimistamme löytyy 4 657 loma-asuntoa, joihin kuuluu uima-allas ja jotka sijaitsevat kohteessa Sunset Lakes. Pääset tarkastelemaan valikoimissamme olevia loma-asuntoja hakukentän avulla.\nTutustu kohteen Sunset Lakes lähellä sijaitseviin alueisiin