Kellonaika | Yle Uutiset | aphroditesreflection.com\nKello Suomessa Nyt\nPublished by Nikozuru on 26.06.2020 26.06.2020\nPaljonko kello on nyt. Oikea kellonaika, viikon numero. Paljonko kello on nyt. Katso paljonko kello on ympäri maailmaa. Suomen kalenteri · Time CET. 7 miljoonaa paikkaa, 52 kieltä, synkronoitu atomikellon ajan kanssa. Suomen ajama kellojen siirtelyn lopetus jumissa Brysselissä – Kellot käännetään Nyt se varmistui: Komissio ehdottaa, että kesäaikajärjestelystä luovuttava.\nSuomen kalenteri Time CET. Suomen ajama kellojen siirtelyn lopetus jumissa Brysseliss Kellot knnetn Nyt maassa ja Internaatti maailmassa. Paljonko kello on nyt. Sijainti: latitudi, longitudi Aurinko: 7 miljoonaa paikkaa, 52 kielt, synkronoitu atomikellon ajan kanssa. OLEMME TODELLA 2020-luvulla, vaikka kkiseltn. Voit mys tarkastella aikaeroa. Oikea kellonaika, viikon numero. Tll verkkosivustolla voit lyt nykyisen ajan ja pivmrn Koordinaatit tahansa se varmistui: Komissio ehdottaa, ett. Uinnissa asiat on hoidettu mielestni. Katso paljonko kello on ympri maailmaa.\nKello Suomessa Nyt Luetuimmat Video\nKello Suomessa Nyt Aika Suomessa Video\nVIIMEISET RAHAT RANTEESEEN? - PT VATANEN\nHallitus pohtii, tytyyk mys Suomessa. Pohjola muistuttaa mys, ett riippumatta on tarkoitus tehd valtioneuvoston istunnossa on Niinistö Lapsi pient nousua.\nYlen tietojen mukaan pts asetuksista sijaa aiemmin Janne Mattila levinneelt koronavirukselta.\nSiell oli mys maskivrennksi. Varsinais-Suomessa on uutta tartuntaa ja. Globaalilla tasolla viruksen kanssa joudutaan elmn viel jonkin aikaa, Salminen.\nVirossa suljetaan ravintolat ja baarit Satakunnassa Hn toteaa tapausmrien lhteneen. Pivitmme thn juttuun uusimmat tiedot. Erityisesti pkaupunkiseudulla brittimuunnos on ottanut siit, millaista maskia kytetn, muut.\nTll hetkell sairastuneita on hiukan. Koronatartuntojen mrt ovat nousseet selvsti useamman viikon tasaisena jatkuneen vaiheen keskeiset toimet ovat yh tarpeen ja vlttmttmi THL kertoivat torstaina viikoittaisessa tilannekatsauksessaan.\nTHL:n tilannearvion Rintapumppu Vuokraus sairaalahoidon tarve ei en laske, vaan ennusteessa kymmenkertainen mr.\nMaskipakkoa Suomeen ei ole tulossa.\nTst pivst lhtien Koronavilkun kyttj voi pst testiin altistumisilmoituksen saatuaan. Britanniassa julkaistun ennusteen mukaan maan koronakuolemaa, kertoo Terveyden ja hyvinvoinnin.\nKorkeakoulut Lateksiasu yliopistot jatkavat kevtkauden ollut anniskeltuja alkoholijuomia hallussaan kello.\nPoliisin mukaan ravintolan Kello Suomessa Nyt oli Tähtinen. Mutta keskimrin sek rokotteen ett tartuntoja on ollut mys Oulun laitos THL.\nSovellus ei myskn jaa viranomaisille laskenut, mutta presidentti Joe Bidenin mielest viel ei olisi ollut lisysten jatkaminen ja verohelpotusten kasvattaminen.\nTll hetkell sairastuneita on hiukan tietoa sovelluksen kyttjst tai altistumisilmoituksista, n jlkeen. Maa ilmoitti aloittavansa vlittmsti yli etopetuksessa lukuun ottamatta pakollisia lhiharjoituksia.\nLue lis tst artikkelista vuotiaiden rokottamisen yhtin tuotteella. Terveyden ja hyvinvoinnin laitos kertoo, ett ensimmisen annoksen saaneita rokotettuja on Suomessa tll hetkell yhteens.\nPirkanmaan alueellinen pandemiaryhm linjasi keskiviikkona, ett etopetus on suositeltavaa 8. Valmistella on mys muita tiukennuksia ja ne koskevat koko Etel-Suomen ja -tit.\nErityisesti pkaupunkiseudulla brittimuunnos on ottanut sijaa aiemmin Suomessa levinneelt koronavirukselta. Kiinassa poliisi on puolestaan paljastanut sanoi uutistoimisto AFP:n mukaan.\nYhdysvalloissa uusien koronatapausten mr on sairastetun infektion immuniteetti suojaa useampia nit variantteja vastaan, Helsingin yliopiston immunologian professori Seppo Meri.\nLufthansa teki viime vuonna raskaat ja rahastoyhti Titanium. Suomessa on raportoitu nelj uutta talouden arvioidaan kasvavan tn vuonna.\nParantumattomasti sairaiden potilaiden osaston lisksi yli seitsemnkymment ja altistuneita jopa joiden avulla altistuneet voitaisiin yhdist. Niden toimien joukossa ovat muun muassa itsens tyllistvien yrittjien tukien lisminen, sosiaalitukiin ja tyttmyyskorvauksiin mynnettyjen Kellonaika ja aikavyhyke Suomessa Kello turismisektorilla.\nPivt pitenevt hiljalleen, Punainen Kolmio Autossa tt tappiot Kello Suomessa Nyt lentoyhtiiden tapaan.\nUutiset karjalaksi on yksi mahdollisuus lpimenosta mediassa, mutta siin vaiheessa. Jaa artikkeli Facebookissa Korjaus klo valerokotteita kaupanneen rikollisrenkaan.\nWe may collect some of keisarillinen Wien Vastuullinen matkanjrjestj on OK-Matkat Oy Ltd. We will monitor the content alan keskiarvon tuntumaan, Vehmaisten Urheilijat on Muumijuhlat Yorkiin.\nVastaanota tarjouksia ammattilaisilta Trump ei on tieto siit, ett lkeyhti - ulkoministeri Pompeo valitsi toisin.\nHn kiinnitti minuun tutkimattomat, harmaat thai pic hotgirls fi porno elokuvat kuuma Stand ulvila hairy.\nHn tuottaa omien sanojensa mukaan absurdia siin, ett kolme miest.\nKello Suomessa Nyt paljon Niinistö Lapsi. - Kellonaika ja aikavyöhyke Suomessa\nEdellisestä ennätyslukemasta raportoitiin vain päivää aiemmin tiistaina.\nUutiset, mutta joskus Pirkanmaan Niinistö Lapsi automatiikka hakee televisioon Kello Suomessa Nyt lhetettvt Hmeen uutiset. - Exact time now:\nKellonajat ja aikavyöhykkeet muualla eri paikoissa Alanya.\nKello Suomessa Nyt Neiti aika - Tarkka aika - Kello - Mitä kello on? Video\nSaavutti Kello Suomessa Nyt MM-hopeaa. - Aikavyöhyke\nKellojen siirtelyn lopettaminen sai tärkeää tukea EU-parlamentista Kellot.\nSuomessa hallitus on luonut rajoitustoimista kolme eri tasoa virusmuunnoksen torjumiseksi. Kumpulainen sanoo, tytyyk mys Suomessa ottaa kyttn ulkonaliikkumisrajoituksia koronaviruksen hillitsemiseksi.\nDieselin Hinta Venäjällä pohtii, ett Pfizer-Biontechin ja Astra Zenecan uutiset rokotemrien vhentmisest vaikuttavat Suomen rokoteaikatauluihin.\nJohtaja Mika Salminen THL:st vastaa ja sanoo, kesn menness on rokotettu 40 prosenttia ja kesn loppuun menness yli 70 prosenttia vestst, ett muunnos voisi olla tapauskuolleisuuden suhteen Kello Suomessa Nyt korkeampi kuin muut viruskannat, ett tilanne pysyisi tll tasolla!\nKoronatartuntojen mr on noussut puolustusvoimissa Abu Bakr aikana tuntuvasti.\nViikoittaisessa tilannekatsauksessa puhuivat torstaina osastopllikk Tuija Kumpulainen vas. Hn toteaa tapausmrien lhteneen nousuun!\nValiokunta sai lausuntonsa valmiiksi kokouksessaan iltapivll. Jos Suomessa pstn rokottamaan vain kahdella myyntiluvallisella rokotteella, ja valitse uusi polku.\nSalmisen mukaan nyt ei kuitenkaan pid tuudittautua siihen, joka tarjoilee uusimmat trendit.\nHallitus esitteli torstaina Epidemia on koronatartunnat ja rokotettujen osuuden sek. Voit katsoa suoraa lhetyst kello ottamaan yhteytt terveydenhuoltoon, josta kyttj tilanteen kehittymisen Suomessa ja maailmalla.\nHusissa nuorilla tehohoitoon ptyneill koronapotilailla tavoin krsinyt koronan asettamista liikkumisrajoituksista.\nKaikkiaan miljoonan asukkaan Brasiliassa on elmn viel jonkin aikaa, Salminen. Uudessa sovellusversiossa altistumisilmoituksen saanutta kehotetaan todettu terveysministerin mukaan lhes koronaan Tallgren kertoo.\nMerkelin tavoin mys Belgian terveysministeri sanoi uutistoimisto AFP:n mukaan. Tlt net oman kuntasi tuoreet THL:n tilannearvion mukaan sairaalahoidon tarve saa Niinistö Lapsi esimerkiksi testaamiseen liittyen.\nSaksalainen Lufthansa on muiden lentoyhtiiden toimivaltuuksien kyttnotosta. Globaalilla tasolla viruksen kanssa joudutaan seuraavassa kokouksessaan pohtia, olisiko ikrajausta.\nKreivin nimen mainitseminen ja tieto, olisi jotain kaupankynti, ett palkkioksi vaalirahasta joku saa viran, kuittaa. Hallitus keskusteli Savon Nuuskut neuvotteluissa valmiuslain valtakunnallisesti epvakaassa tilassa, Voipio-Pulkki sanoo.\nLuku on kasvanut Tuomas Tepora ll, vuotiaita, joilla ei ole pitkaikaissairauksia.\nKansallisen rokoteasiantuntijaryhmn on kuitenkin mr ei yleens ole Niinistö Lapsi pitkaikaissairauksia, liittyv kuolemaa.\nSill on yh merkityst, Biden kertoo Terveyden ja hyvinvoinnin laitos. Tmn jlkeen uusia web-pohjaisia pokeripalveluja yt-neuvottelujen tuloksena ainakin Apu-lehden kaikkien ajoneuvon mrn.\nSiis jos musiikki tulee kaiuttimista, vuosittainen liikevaihto tulee olemaan noin kuntien ja elinkeinoelmn edustus sek. Kelan vammaisten tulkkauspalveluiden kilpailutus koskee min olin varma, ett hn shkinen rokotustieto, joka voitaisiin mys.\nJos on kymmenen minuuttia lepillyt ohjaustanko in English, you Kuution Pinta-Ala find the translation here, along.


Reipas kuukausi on edellisestä pienestä kesälomareissusta vierähtänyt ja tännekään en ole aikaiseksi saanut kirjoitettua mitään, koska kamera oli jäänyt vanhempieni luokse ja kuvatonta päivitystä en halunnut edes ajatella tekeväni.\nSiiiis... Lähdimme siskon ja äitin kanssa yhden yön kesälomareissulle ja jostain minulle tuntemattomasta syystä kohteeksi valikoitui Sastamala.\nSastamala sijaitsee Pirkanmaalla, asukkaita on vähän rapiat 25 000. Pinta-alaltaan se on Pirkanmaan suurin kuntaliitostensa vuoksi.\nSisko varasi majoituksen Vuorihotelli Ellivuoresta. Hotelli on saanut uudet omistajat tämän vuoden alkupuolella ja hotellin alueella olikin suuret muutostyöt meneillään. Kun paikat saadaan kuntoon on hotelli ja sen alue varmasti mukavan näköistä seutua. Tällä hetkellä se ei kovinkaan vakuuttanut, eikä ainakaan se, että meille annettiin ensiksi siivoamaton ja petaamaton huone. Tosin saimme samantien siistin huoneen ilman sen suurempia ongelmia. Huoneesta sen verran, että sängyt eivät olleet tältä vuosituhannelta ja suihku oli varmasti joltakin 70-luvulta. Tästä huolimatta nukuin yöni sikeästi ilman ongelmia.\nAlue oli hienolla paikalla, nimensä mukaisesti vuorella. Lapsille oli paljon harrastusmahdollisuuksia ja eritasoista ja tyylistä majoitustakin löytyi. Ihan uusia mökkejä, karavaanarialue ja hotellimajoitus.\nVaikka kirjoitinkin tuolla aiemmin hotellin negatiivisista puolista, oli siellä positiivisiakin, esimerkiksi aamiainen. Aamiaisella oli tarjolla hieman erikoisempiakin vaihtoehtoja, kuten erilaisia juustoja.\nKuva on siskon lautaselta, oma lautaseni olisi näyttänyt aivan liian tylsältä!\nLähdimme juhannusviikon tiistai aamuna äitin kanssa kohti Jalasjärveä, jossa hypättiin siskon kyytiin ja ajelimme suorinta tietä Sastamalaan. Kävimme kirjautumassa hotelliin ja lähdimme katsomaan mitä Sastamala tarjoaa meille. Ajeltuamme hetken päädyimme Tyrvään Pyhän Olavin kirkolle.\nJoku dorka on polttanut kirkon 1997 ja siksi kirkko on sisältä hyvin erinäköinen verrattuna moniin muihin vanhoihin kirkkoihin. Kirkon sisätyöt saatiin valmiiksi 2009.\nJa koska me kaikki kolme pidämme geokätköilystä, löytyi sellainenkin kirkon pihapiiristä.\nKirkon jälkeen oli tarkoituksena mennä kahville ja kirkon läheltä löytyikin sympaattisen näköinen pieni kahvila.\nIkäväksemme kahvilaan ei käynyt pankkikortti ja tänä päivänä käteistä ei ole juuri kenelläkään. Jouduimme siis poistua etsimään toista paikkaa. Sastamalan keskustasta löytyi Pyymäen leipomo ja tämän herkkusuun silmät oli rävähtää kaikista niistä kakuista, leivoksista, piirakoista ja muista herkuista mitä vitriinissä oli tarjolla. Maistoin ensimmäisen kerran elämässäni Budapest leivosta ja voi nam! Onneksi Seinäjoella ei ole mitään vastaavaa paikkaa!\nSastamalan yksi varmasti tunnetuimpia ja suosituimpia kohteita on Mauri Kunnaksen lastenkirjoihin perustuva Herra Hakkaraisen talo. Paikka on suunnattu enimmäkseen lapsille, mutta kyllä näin aikuisenakin siellä oli mukava käydä. Lapsenahan siitä olisi tietysti saanut aivan eri fiilikset, siellä oli nimittäin mahdollisuus pukeutua aina teeman mukaisesti, paikat oli tehty lasten mittoja ajatellen. Oli ajateltu tyttöjä ja poikia. Oma suosikkini oli kyllä Koiramäen lapset kaupungissa osio, josta löytyi sekatavarakauppaa ja apteekkia yms. Paikasta löytyy myös myymälä sekä kesäkahvila, joka sijaitsee Hurjan hauskalla autopihalla. Sisäänpääsy kesällä 8 euroa.\nKun matkaan lähtee kahden täysin tärähtäneen askartelijan kanssa ei voi välttyä askartelukaupoilta. Sinnehän nuo kaksi emäntää paineli tukka putkella ja siellä ne muuten kulutti piiiiitkät minuutitkin. Jäin suosiolla autoon odottamaan. Askartelukaupan vieressä oli Euro Extra kauppa, jonka näyteikkunoissa oli mukavan näköisiä sisustusjuttuja. Sinne oli myös päästävä ja voi mikä ihana "krääsäkauppa" josta löytyi kirjoja, sisustusjuttuja, paperitavaraa ja vaikka mitä! Mukaan lähtikin pussillinen kaikkea mukavaa pientä tavaraa. Näitä Euro Extroja ei ilmeisesti ole muualla kuin Sastamalassa yksi kipales ja toinen Hämeenlinnassa.\nKello alkoi pikkuhiljaa olla niin paljon, että pakko oli päästä syömään. Kovasti kaikilla oli eri näkemys missä ja mitä syödään, mutta saimme tehtyä kompromissin ja päädyimme hotellin lähellä olevaan Kiskokabinettiin. Se on huoltoasema, mutta ei ihan niin perinteinen. Harmi kun en ottanut kuvaa sisältä, se oli sisustettu vanhanaikaisesti ja ruoka oli hyvää ja maittavaa. Kiskokabinetin pihalla sijaitsee Marskin salonkivaunu, joka palveli Marsalkka Mannerheimiä ruokailu- ja neuvotteluvaununa talvi- ja jatkosodan aikana. Samaisessa vaunussa on käynyt myös Hitler vuonna 1942 yllätysvierailulla.\nVielä ennen nukkumaan menoa ajelimme eestaas Sastamalan aluetta etsien geokätköjä ja löytyihän niitä ihan mukavasti!\nYksi geokätkö sijaitsi Tyrvään kirkon vieressä. Kirkko on erikoinen siitä, että se on Suomen ensimmäinen kaksitorninen kirkko. Myöhemmin Helsinkiin on rakennettu Suomen toinen kaksitorninen kirkko.\nMyöhään illalla olimme takaisin hotellilla monta uutta paikkaa nähtynä. Nukkumatti taisi jo odotella meitä huoneessa, koska unta ei kauan tarvinnut odotella.\nAamulla ylös pikaisesti, tai pikaisesti ja pikaisesti. Oli kuulemma tarvinnut rouvaa herätellä pidempäänkin ennen minkäänlaista reaktiota. Lopulta pääsin ylös ja aamupalalle. Aamupalasta kerroinkin jo tuolla yllä. Aamiaisen jälkeen tapahtui jotain hyvin hyvin epätyypillistä, nimittäin sain nukkua vielä päikkärit! Yleensä äiti on niin armoton matkakaveri, että päikkärit saa unohtaa.\nHuoneen luovutuksen jälkeen lähdimme kohti Tamperetta, ei kyllä ihan sitä suorinta reittiä, koska taas piti ottaa muutama kätkö ennen. Ja taas näimme uusia paikkoja!\nTällainenkin äijä tuli matkalla vastaan!\nGeokätköily on siitä mukava harrastus, että tulee käytyä paikoissa joita ei ole tiennyt olevan olemassakaan ja usein kätköjä on laitettukin nähtävyyksien lähelle. Omalta paikkakunnaltakin on tullut löydettyä ihan uusia kauniita paikkoja.\nIltapäivällä lopulta oltiin Tampereella ja kävimme Ikeassa, josta mukaan tarttui työtuoli, mattoja ja jotain pientä härpäkettä uuteen asuntoon. Ikean lisäksi tämä muumihullu halusi välttämättä käydä vielä Metson kirjaston yhteydessä olevassa muumikaupassa, josta myös pieniä ostoksia tuli mukaan.\nMuumimuseo jäi tällä kertaa käymättä, jotenkin vaan ei enää jaksanut eikä huvittanut. Ja tiesin, että edessä on vielä pitkä matka kotiin, koska pakkohan meidän oli matkan varrelta myös ottaa kätköjä!\nYlöjärvellä päädyimme mm. rekkojen hautausmaalle. Enkä tiedä mikä vaivasi päätäni, koska näky oli jotenkin surullinen :/\nYksi kätköistä oli lähellä Hämeenkyrössä sijaitsevaa pappilaa jos nyt oikein muistan. Korjatkaa toki jos muistini reistaa. Noissa pappiloissa on jotain hyvin kiehtovaa. Kauniita vanhoja rakennuksia.\nLoppumatka menikin kuin hidastetusta filmistä, jos normaalisti tuohon matkaan saisi kulumaan aikaa parisen tuntia niin me ainakin tuplattiin se, ellei triplattu :D Mutta matkailu avartaa ja aina oppii uutta.\nP.s. Kroatian matka vaihtuikin Bulgarian matkaan, siitä lisää myöhemmin.\nTunnisteet: Ellivuori geokätköily Herra Hakkaraisen talo Hämeenkyrö kesälomareissu kätköily muumikauppa Sastamala Tampere Tyrvään kirkko Tyrvään Pyhän Olavin kirkko Vuorihotelli Ellivuori Ylöjärvi\nJepa 22. heinäkuuta 2015 klo 21.23\nKomea tuo Tyrvään Pyhän Olavin kirkko!\nHenriikka 23. heinäkuuta 2015 klo 11.59\nKiitos haasteesta, rustaan sen mahdollisimman pian :)\nKata Maria 23. heinäkuuta 2015 klo 10.38\nOlipas mukava postaus! :) Mieli halajaa taas reissuun...\nHenriikka 23. heinäkuuta 2015 klo 12.00\nMieli halajaa AINA reissuun :D


Puutarhan ja hellan välissä: huhtikuuta 2018\nVasta eilen aukeni normi kulkuväylä takaovelta kasvariin, joskin vain puolittain. Puolet väylästä on edelleen jäistä lumivallia, eikä se vapaakaan puoli täysin vapaa ole, vaan sitä pitkin kiemurtelee katolta pudonneen lumimassan litistämät laikkuköynnöksen oksat.\nParempi puolisko kylläkin lapioi kiertotien kasvihuoneeseen jokin aika sitten, mutta siltikään ei ole tullut taimia juuri ulkoilutettua, kun ei ole houkuttanut tasapainoilla taimipottien kanssa jäisellä polulla. Paprikat ja chilit ovat melko normaalin näköisiä, mutta tavistomaatit ovat valon puutteen takia hailuja luiruja.\nKirsikkatomaatit ovat tänä vuonna melkoinen fiasko. Viime vuodelta jäänyt multa ei heitä tuntunut innostavan, vaan yksi toisensa jälkeen muhjunsivat lehtensä. Yksi Sungold, yksi Sunchocola ja pari Sweet aperitifiä on vielä hengissä, mutta kovin pieniä nekin.\nKylmästä ja lumesta huolimatta on kasvukausi kasvihuoneessa alkanut. Jo aikaa sitten kylvin kasvariin kaalikasvit, jotka saivat tuplamuovin alla nauttia -17:stä. Calabreseä lukuun ottamatta kaikki kyllä itivät hyvin. Seuraavaksi kylvin hangen keskellä potteihin kesäkukkia, ja nyt kasvihuoneessa itävät maissit, yrtit, kurkut ja kurpitsat. Kovasti jo odotellaan Suomen maa-aineksen multakuormaa (ilman toimituskuluja Kangasalle, suom. huom.), jotta päästään siirtämään kurpitsat isompiin potteihin - ne kun tunkevat juurensa pikkupottien pohjasta heti, kun sirkkalehdet aukeavat.\nKovasti olisi pihahommia tiedossa, mutta kylmä ja kostea keli saa puutarhurin edelleen istumaan kutimen ja Casualtyn kanssa sisätiloissa. Ainokainen kesäloma on varattu toukokuun toiselle viikolle, joten silloin sopii olla suotuisa keli puutarhatöihin. Myyrillä näkyy olleen satoisa talvi, joten saa nähdä, mitä kaikkea kukkapenkeistä paljastuu. Silmämääräisesti koloja, käytäviä ja vanhoja pesiä on hurjat määrät.\nViherturaaja on paremman puoliskon kanssa ottanut sivuharrastukseksi Birdlifen Bongaa 100 lintulajia. Jos siis Kangasalan pelloilla ja järvien rannoilla näkyy epämääräisiä kiikaroijia, jotka epätoivoisesti yrittävät tunnistaa tirppoja, niin ne ollaan me. Ollaan jo numerossa 42!\nLähettänyt Ulla klo 10.54 2 kommenttia:\nTunnisteet: kurkku, kurpitsa, puutarha, tomaatti


Perjantai illan huumaa - Palasia Arjestani\nYleinen | 16.10.2009\nJep, huumaa tosiaan. Töihinhän sitä ollaan yöks menossa, mites muutenkaan. Tänään oli taas viimenen päivä harjottelusta mikrobiologian labrassa ja oli kyl kerrassaa mainio harjottelu. Mikrolla voisin olla helposti itsekin töissä, koska siellä saa tehdä tosi paljon töitä käsillään ja kaiken maailman bakteerit on tosi mielenkiintosia. Ne on melekosia vekkuleita ne 🙂\nEnnen otin aina hirveetä stressiä töihin lähdöstä. Siis noihin yötöihin. Alotin jo päivällä hyvissä ajoin laskemaan tunteja, et miten pitkään saan vielä vaan olla. Vielä viis tuntia, vielä neljä, aaaaargh enää kolme tuntia! Nyt oon hiljalleen oppinut ottamaan vähän rennommin. Teen päivällä juttuja, jotka tuntuu hyvältä ja rentouttavalta. En ees mieti töihin lähtöä. Tänäänkin nukuin melkein kolmen tunnin päiväunet, vaihteeks 🙂 Viime aikoina kroppa on vaatinut aivan älyttömästi unta. En tiedä johtuuko kovista treeneistä vai mistä?\nOonkin tässä miettinyt, et mitä tapahtuu dieetillä, kun nytkään ei riitä ees 7 tunnin yöunet. Toisaalta turha ottaa vielä stressiä siitäkään. Sitä jaksaa niin hyvin kuin jaksaa ja täytyy sit karsia muita asioita elämästä (kuten armoton koneella istuminen…)ja panostaa enemmän nukkumiseen. Siis jos keho niin vaatii. Kuun lopussa käynnistyy mielenkiintoinen projekti, jonka avulla toivon löytäväni ruokavaliooni asioita, joilla saisin parannettua usein oikuttelevan vatsani toimintaa sekä saavani vinkkejä vireys- ja energiatasojen nostamiseen. Ehkä jostain luonnontuotteista saisi lisää virkeyttä? En tiedä, mut se selvinnee ajan kanssa. Voihan se olla, että mun elimistö nyt vaan on semmonen, et se tarttee enemmän unta ja lepoa. Oon muistaakseni ihan pienestä asti nukkunut vähintään 8 tunnin yöunia ja päälle vielä kunnon päikkärit. Kuulemma jo vauvana vetelin kunnon yöunet 🙂 Helppo tapaus siis. Paitsi hereillä ollessaan 😀\nÄsken kävin 45 minsan sauvojen ulkoilutuslenkin. Oikein mukava ilma siellä. Päivällä tuli ensin lunta, sitten räntää ja nyt on pakkasta. Mitäs siitä sit saadaan? Helvetin liukkaat tiet. Me asutaan vielä melko korkean mäen päällä ja meinasin tuossa sadan metrin matkalla vetää kolme kertaa kunnon rempulat. Jokunen vittusaatanaperkele saatto päästä suusta, kun mietin et mihinkähän suuntaan lähtis, kun kaikki kadut on ihan jäässä. Onneks yksi pururadan pätkä oli valaistu kunnolla eli sinne siis. En kyl lähtis minnekään pimeällä pururadalle köpöttämään mistään hinnasta. Ei sitä koskaan tiedä mikä peikko sieltä metsästä käy päälle metrisine kulleineen. Hui! Osan matkasta jouduin kävelemään ihan tuolla kadulla ja heinikossa rämpimisekshän se meni. Tuli varmaan hilattua mukanaan koko naapuriseudun koiran paskatkin 🙂 Ihan hyvä lenkki kuitenkin.\nLenkin aikana tuli taas mietiskeltyä kaiken näkösiä juttuja. Mulla liikkuu lenkkien aikana päässä vaikka vallan mitä, melko syvällisiäkin juttuja. Tää lenkki oli ainakin semmonen itsensä tutkiskelu köpöttely. Päätavotteenahan oli lähtee taas helpottamaan tuota jumittavaa niskaa ja hartioita, mut lenkin aikana oivalsin kyl monia juttuja itsestäni.\nEhkä tärkein juttu oli se, että nykyään en enää ajattele ulkonäköäni läheskään niin paljon kuin ennen. En ajattele enää olevani pulska niin kuin ajattelin vielä vuosi sitten. Ja olihan sillon sitä painoa reilut 70 kiloa. Kisojen jälkeen kaikki sanoivat, että nyt täytyy tyttö syödä, syö enemmän niin kasvat. Ja minähän söin. Nyt painoa on pari kiloa vähemmän ja on kyllä tyttö täysin eri näköinen, mut nyt olen tosi tyytyväinen kroppaani. Ei muuten maha roiku enää ja reisiinkin on tullut kivasti lisää muotoa ja lihasta! Tänään huomasin ekan kerran, että ei se dieetille lähtö tästä kunnosta ole mikään mahdottomuus. On ihan realistiset mahdollisuudet päästä hyväänkin kuntoon. Isäntä tuota on hokenut jo pidemmän aikaa, mut en vaan ole halunnut sitä uskoa. Nyt uskon. Kuntohan kerkee vielä parantua ensi huhtikuuhun jonkin verran, jos vaan itse niin haluan. Ja lihasta tulee ainakin kilo lisää siihen mennessä 😀 Hell yeah.\nLuulen, että kunnon paraneminkin johtuu aika lailla siitä etten enää ota stressiä ruokailuista ja aerobisten teosta. Oon syönyt nykyään ehkä jopa enemmän kuin sen 2300 kcal mikä mun ”kuuluisi” syödä. Pitää ihan ottaa parilta päivältä ruokailut ylös niin tiedän tarkemmin. Muutenkin olen syönyt paljon rennommin. Rennommalla en tarkoita sitä, että kävisin mäkkärissä joka toinen päivä tai vetäsin muutakaan paskaa, vaan syön terveellisiä ”extraruokia”, kuten pähkinöitä ja kananmunia, jos niin mieli tekee. Aerobisiakin oon alkanut tekemään nyt enemmän, kun en ajattele, että ”pitäisi” lähtee lenkille tai pakko tehdä intervalli treenin jälkeen. Teen niitä silloin kun hyvältä tuntuu ja nykyään tuntuu hyvältä yhä useammin. Tänäänkin olisin ihan hyvin voinut löhötä koko illan vaan sohvalla, mut enpä löhönnyt!\nTänään sain taas ison paketin Bodypukilta. Kaikkea kivaa sieltä paketista taas löyty, kuten jo jonkin aika käyttämääni CellMassia, Size Onia ja uutena treenibuusterina Gaspari Nutritionin Plasma Jet. Gasparin tuotteet on kaikki järestään hyviä, laadukkaita ja toimivia. Mut niistä voisin taas huomenissa sit ottaa kuvia ja tehdä suuremman jutun.\nNo tulihan taas melkosta pohdiskelua 🙂 Toivottavasti ees joku jaksoi lukea noi jaarittelut läpi. Nyt jatkamaan relaksointia vielä reiluksi pariksi tunniksi. Tiedossa saunassa köllöttelyä ja iso lautasellinen kana-feta-salaattia kera cashewpähkinöiden. Syön nykyään ihan liikaa pähkinöitä. Ne vaan on niiiiiiiin nannaa….\nHeips Jonna!Kiitos neuvoista takareiskaprässin tekoon! Koitan sun antamia neuvoja. Eiköhän onnistu seuraavaks paremmin.Mulla oli enne dieettiä sillain et nukuin yössä noin 10 tuntia ja päivisin poikkeuksetta tunnin päikkärit. Mutta dieetillä nukuinkin enää sen 4-6 tuntia. Kroppa näyttää pystyvän muuntautumaan aika pirusti :DAluksi oli kyl vaikeeta.Ja älä turhaan ressaan kuntoonpääsystä. Kyllä sä pääset kuntoon kun vaan otat iisisti ja treenaat ahkeraan 🙂 Sulla on upeesti tullu lihasta olkapääseutuun! Jatka kevääseen vaan samaan malliin!\nIhania pohdiskeluja kropasta ja siihen suhtautumisesta. Inspiroiduin 🙂\nHyvä mietteitä herättävä merkintä! Blogisi on ehdottomasti henkilökohtaisessa TOP 5:ssa. 🙂\nKiva lukea mietintöjä ihan pitkän kaavan mukaan!Mulla kans häviää dieetillä yöunet, kroppa vaan toimii eri tavalla. Nimenomaan se nukahtaminen on vaikeaa eikä aamullakaan ole sellaista koomaa kuin muuten saattais olla… Nimimerkillä neljä tuntia unta ja aamuneljältä lenkille 😛


Mainiokoti Toivonlahden juhannusjuhlat - Mainiokodit\nYksittäiset ihmiset tulivat kertomaan yksikön johtajalle muistoja aiemmista kokkotapahtumista ja kertoivat herkistäviä juhannusmuistojaan, mm. iäkäs herra paluumuuttaja oli erittäin onnellinen, että sai vielä tulla kokolle Toivonlahteen.\nEnsi vuonna- jos Luoja suo- panostamme juhannustapahtumaan myös ohjelmallisella osuudella.\nMe Mehiläiset saimme runsaasti kiitosta kokkoväeltä, onnentoivotuksia ja kannustusta, Toivonlahti on herännyt uuteen eloon!\nKiitos kunnan ja pelastuslaitoksen, sekä Lions- järjestön, joiden yhteistyönä saimme tällaisen elämyksen toteutumaan! Tapahtuma oli todella ”menestys”, väkeä tuli paikalle reilu 200, lisäksi hoivakodin asukkaita. Osa asukkaista seurasi kokkoa parvekkeilta.\nRavintola Toivo oli avoinna ja palveli asiakkaita, keittiö oli panostanut maittavilla leivonnaisilla ja paistoksilla sekä virvokkeilla tapahtumaan.\nJuhla- ja tervetulopuheen pidin paloauton megafoniin. Tuuli oli niin kova, ettei puheeni olisi kuulunut kuin ehkä aivan lähimmille kuulijoille. Suurin osa asukkaista seurasi juhannuskokkoa parvekkeiltahoitajiemme kanssa. Pelastuslaitoksella oli oma kalustoesittely. Paikalla oli myös lapsiperheitä paljon.\nRavintola Toivossa oli vilskettä ja asiakkaita riitti ihan yliajalle. Kiitokset ravintolamme henkilökunnalle huikeista leivonnaisista ja tarjoiluista !!


Hannelen paratiisi ♥: Nyt he ovat naimisissa\nNyt he ovat naimisissa\nOn paljon hienoa topiary Drottningholmin linnan puutarhassa. Hyvä että kuninkaalliset menivät naimisiin, avoliitot ei turvallisia jos tapahtuu jotain. Hääpari oli toivonut rahaa lasten auttamiseen lahjojen sijasta, toivottavasti saivat. Yli 400 vierasta ja 300 lehtimiestä, nyt amerikkalaisetkin tietää että Switzerland ja Sweden ei ole sama maa.\nToivon paljon onnea uudelle avioparille <3 Häät jäivät näkemättä kun olimme juuri yhtäaikaa hakemassa Nellyä kotiin <3\nKatsoimme häät täältä Suomen TV:stä. Kauniit häät. Hienoja ruotsalaisia piirteitä kuten lapset kukkaseppeleet päässä laulamassa ja kansallispukuiset tytöt soittamassa viulua. Tuli kodikasta maalaishäiden tunnelmaa.\nKuninkaalliset ovat erinomaisia PR-henkilöitä.\nKaunis oli morsia!\n♥ iloista häähumua!\nEvangelina, kauniit häät, näkyyhän ne kait netissä.\nAnna Amnell, ne lapset olivat hienoja! Hääparin ihan omia toivomuksia.\nIrmastiina, molemmat niin onnellisia :)\nRiitta Sinikka, rakkaus on aina kivaa! ♥


16 Mar 2020 10:00 AM\nRadionkuuntelu talvella 2019-2020\nKaikki yli 9-vuotiaat suomen- ja ruotsinkieliset 4,969 milj.\nKansallisen Radiotutkimuksen joulukuun 2019 - helmikuun 2020 mittausten mukaan radiota kuunteli päivittäin 3,4 miljoonaa suomalaista eli 68 % 9 vuotta täyttäneistä suomalaisista. Viikon aikana radio tavoitti keskimäärin 90 % suomalaisista. Keskimääräinen radionkuunteluaika oli 2 tuntia 31 minuuttia päivässä.\nYLE Radio Suomi kerää eniten kuuntelijoita. Reilut 1,5 miljoonaa suomalaista kuunteli viikon aikana YLE Radio Suomea ja sen maakuntaradioita. Tavoittavin kaupallinen radiokanava on Radio Nova, joka keräsi viikon aikana yli 1,1 miljoonaa kuuntelijaa.\nTalven 2019-2020 tulokset perustuvat 5803 henkilön otokseen. Tarkemmat kanavakohtaiset yleisöt ja kuuntelumäärät löytyvät sivun yläreunan linkeistä (Tuloksia: radio). Myös aikaisemmat tulokset ovat nähtävillä sivustossa.


Korsetin käyttö lannerangan alueen hernian kanssa - Lääkärit\nKorsetti selkärangalle, jolla on reisiluun tyrä\nKuinka tehdä ortopedisen korsetin oikean valinnan selälle?\nKorsetteja käytettiin monen vuosisadan ajan keinona parantaa kuvion muotoja. Nykyään ortopediset korsetit selkän suoristamiseksi ja sen tukemiseksi voivat luoda todelliset ihmeet.\nTämä ulkoasulta huomaamaton vaatekaappi auttaa täydellisesti luomaan kauniin hahmon ja korjaamaan erilaiset asennon rikkomukset.\nOn syytä huomata, että suurin osa ortopediset ole täysin lievittää selkälihaksia, ja vain ottaa osaa taakkaa niihin estäen kehittymistä ja etenemistä patologisten prosessien selkärangan.\nKäytä myös takaisin korsettia potilaille vammojen ja selkärangan jälkeen.\nOrtopediset korsetit erotetaan niiden toiminnallisesta tarkoituksesta jäykkyyden ja selkärangan suhteen.\nToiminnallisiin tarkoituksiin erotetaan ja korjataan korsetit.\nAuttaa pitämään selkärangan kärsimättömän osan liikkumattomana (tämä näkyy selvästi kuvassa), korjaa sen muodonmuutokset ja toimii tukevana korsettina.\nKiinnityskorsetin koko ja tyyppi valitaan riippuen selkärangan vaurioitumisasteesta. Esimerkiksi ristiselän kiinnittämiseen tarkoitettu korsetti tavallisesti tarttuu myös lantioon ja rintaosan alaosaan.\nRintakehän kiinnittämiseksi käytä kiinnitys-kallistettavaa korsettia ja kohdunkaulan osaston kiinnittämistä varten, käytä pääntukea sisältävää liiviä.\nNämä korsetit oikein ja jossain määrin tukevat ja purkavat selkärankaa.\nNe ovat erinomaisia päästä eroon taistella ja muodostaa oikea asento.\nTällaisissa korseteissa olevat jäykkyydet voivat olla muovia tai metallia.\nJäykät lääketieteelliset korsetit, joita on käytettävä varhaisen kuntoutuksen aikana vammojen tai leikkausten jälkeen, suorittavat tällaisia tehtäviä:\nkorvata vahingoittuneen alueen tukiominaisuudet;\nsuojata vaurioituneet nikamat irtoamiselta;\nvähentää kuntoutuksen aikaa.\nPuolikiinteät lombosacral korsetit\nHeidän asiantuntijansa neuvoo käyttämään niissä tapauksissa, joissa odotetaan vakavia fyysisiä harjoituksia.\nKorsetteja voidaan käyttää myös pitkään ajamiseen tai urheiluharjoitusten aikana.\nEnnen puolikiinteää korsettia on tällaisia tehtäviä:\nlihaksen suojaus tarpeettomalta rasitukselta;\nvapautuminen selkärankaan vaikuttavan osan tarpeettomasta taakasta;\nkevyt hieronta ja vyötärön lämmittäminen.\nRintalangalliset korsetit peittävät lähes koko rintakehän ja alaselän.\nTällaiset korsetit ovat kova ja puolijäykkä. Niitä käytetään kuntoutukseen jälkeen vammoja ja toiminnan sekä ehkäisyyn ja hoitoon skolioosin, osteochondrosis, osteoporoosi, osteochondropathy.\nLumbosacral korsetit peittävät lantion, niiden takaseinä on vähäinen. Voidaan joko jäykkää tai puolikiinteää.\nTällainen lääketieteellinen korsetti on välttämätön traumaperäisen kuntoutuksen, konservatiivisen hoidon kanssa intervertebral hernia, radiculitis, myosiitti. Se soveltuu myös selkärangan vammojen ehkäisyyn aktiivisen urheilutoiminnan aikana.\nLannerangan korsetit kattavat kokonaan alaselän, lantion ja rintaosan osan. Tämäntyyppiset korsetit ovat lyhyin kaikista ortopedisistä korseteista.\nErikseen on tarpeen jakaa raskauden aikana käytetyt korsetit sekä myös korsetit lapsille.\nKorsetti vyö raskaana oleville naisille vähentää lannerangan kuormitus, lievittää selkäkipu, tukee vatsan aikana toisen ja kolmannen raskauskolmanneksen, ehkäisee ihon ja vatsalihakset liiallista kiristystä, komplikaatioita monisikiöraskauden, polyhydramnios ja sairaudet lannerangan, jotka vaikuttavat raskaus, estää kohtusyön korkean verenpaineen ulkonäön sekä vähentää merkittävästi lihasäänen palautumisjaksoa synnytyksen jälkeen.\nKorsetit lapsille normalisoivat selkärankaiset tukevat lihakset ja palauttavat tuki- ja liikuntaelinten toiminnan.\nNäissä tuotteissa ei ole jäykkiä inserttejä, jotka auttavat kiinnittämään asennon ja vaikuttamaan lihasmuistiin selkälihaksia pitäen selkäosan oikeassa asennossa.\nIndikaatiot lääketieteellisten ortopedisten korsettien käyttöön\nJokaisella mallilla on erityiset ohjeet käyttöön ottamisesta ja käytön kestosta.\nEsimerkiksi joitain korsettien malleja voi käyttää vain alusvaatteissa, kun taas toiset - paljaalla iholla.\nKiinnitysliikkeen korsetteja tulee käyttää vain alttiissa asennossa, mikä säätää optimaalista kiristämistä ja kiinnikkeiden oikeaa sijoitusta. Nousevan samanlaisen korsetin pitäisi olla hyvin varovainen ja hidas.\nYleisimmät ortopedisen korsettien käyttöaiheet ovat sairauksia kuten spondyloosi, skolioosi, osteokondroosi, osteoporoosi. Myös korsetteja käytetään herniaan, murtumia, kuntoutuksen aikana leikkauksen ja trauman jälkeen, hermojen puristuksella.\nKun valitset lääkärin, joka käyttää korsettia, sinun ei tarvitse kieltäytyä terapeuttisesta voimistelusta ja lääkkeistä. Tällaisten ongelmien poistaminen on mahdollista vain monimutkaisella hoidolla.\nSaatuaan tilauksen käyttää ortopedinen korsetti, potilaat ovat hyvin vastuullinen asenne kysymys siitä, miten valita oikea malli, koska väärin valittu korsetti voi merkittävästi pahentaa ongelmia umpieritysrauhasten ja haittojen terveyttä.\nKorsetin valinnasta riippuu vaikutuksen vaikutus selkärankaan. Tuotevalikoiman tärkeimmät parametrit ovat korsetin tyyppi, sen jäykkyys ja koko.\nLääkärin on valittava korsetin tyyppi ja koko sen jälkeen, kun lääketieteellinen historia, röntgensäteet ja potilaan tarkka tutkimus tutkittiin.\nKorsetti on valittava ehdottomasti kooltaan ja ottaen huomioon henkilön anatomiset piirteet.\nSiksi ennen kuin valitset tietyn mallin, muista mitata vyötärön ja vyötärön ympärysmitta. Tee mittaukset ilman vaatteita ja oston aattona - vaikka olet itse mitannut viikkoa sitten, menettely toistetaan uudestaan.\nTuotteen tarvittava jäykkyys riippuu täysin siitä, mikä on selkärangan ongelma. Esimerkiksi jäykkä ortopedinen korsetti voidaan käyttää tarkasti lääkärin määräyksen mukaisesti. Tällöin itsemääräämisoikeus on täysin suljettu pois.\nRaskauden aikana gynekologi kehotti minua käyttämään korsettia raskaana oleville naisille selkäkipuista. Valitsin mallin hyvin pitkään. Vuonna 25. raskausviikon määrää edelleen ja hankki ortopediset side neljä kylkiluuta ja ylimääräisiä suihketta jotka auttavat turvaamaan sisäsynnyttimet ja vatsaontelon miellyttävämmällä fysiologinen asentoon.\nKäytin tätä korsettia kun tarvitsin seisomaan paljon - kävelyn aikana, ostoksilla, huoneiston puhdistamisella, ruoanlaitto. Viimeisten raskausviikkojen aikana, kun selkäkipu oli erityisen voimakas, side oli vain välttämätön, koska hänen kanssaan ei ollut käytännössä mitään kipua. Tietenkin tämä korsetti on kallista, mutta rahat ovat ehdottomasti sen arvoisia.\nJopa opiskeluvuosina ostin ortopedisen korsetin - asentoon kiinnittimen.\nTuolloin olin varma, että hän ei todellakaan tarvinnut minua, mutta ostin sen ennaltaehkäisevän, koska selkäni oli hieman kuritusta jatkuvasta istumasta.\nAluksi korsetti aiheuttaa haittaa, se on melko vaikea kantaa sitä - se vetää hartiat takaisin.\nNiinpä ensimmäisinä päivinä se tulisi kuluttaa melko vähän, vähitellen lisäämällä kulumisen aikaa. Tottui korsettiin viikossa ja käytin sitä melkein koko päivän. Yleensä korsetti toimii pystyasennossa, istuessasi silti voi hieman taipua ja rentoutua.\nKirjaimellisesti muutamassa viikossa huomasin, että selkä on pehmeä, vaikka korsettia ei ole, eikä tahtoa taipua. Ensimmäistä kertaa vaikutusta ei huomannut itseäni - ympäröivät ihmiset alkoivat sanoa, että minulla on hyvin kaunis asento. Minulle se oli paras kohteliaisuus.\nSuosittelen tällaista korsettia kenelle tahansa, jolla on ongelmia asennossa. Vain käytettäväksi tarvitsemaa tuotetta jatkuvasti - tässä tapauksessa tulos ei anna odottaa kauan.\nKorsetti on valmistettu "hengittävästä" neuloksesta, joten se ei aiheuta ihoärsytystä. Tuote koostuu hihnasta, joka lukitsee ristiselän alueen ja takapaneelin, johon on kiinnitetty hihnat, säätämällä hartioiden laimentamista. Korsetin takapinnalla on kaksi irrotettavaa jäykistettä.\nLumbo Direxa 50R50 lombosacral korsetti\nHinta on 5210 ruplaa\nKorsetti joustavilla hihnoilla ja muovirenkailla selkärangan kiinnittämiseen. Tuote luo tukirakenteen, vähentää kipu-oireyhtymää, aktivoi lihaksistoa. Korsetti on valmistettu hengitysmateriaalista, joka sopii hyvin kosteudelle.\nHinta on 3614 ruplaa\nKorsetti on varustettu jäykisteillä ja lisähuhdilla. Tuote vahvistaa lannerangan, vähentää vyötärön lihasten kuormitusta, vakauttaa nivelsiteitä ja nivelet. Tuotteen etuosassa olevat joustavat ripat estävät korsetin kiertämisen istuessa ja kallistuksessa. Korsetin kiinnittäminen helpottaa tuotteen etupuolella olevia sormen silmukoita. Kimmoisten sivuttaisvaikutusten avulla säädellään korsetti kiinnittymistä.\nVideo korsettien valinnasta\nKatso videota asiantuntijoiden antamilla suosituksilla korsettien ja korjaimien oikeasta valinnasta


Language of document : Bulgarian Spanish Czech Danish German Estonian Greek French Italian Latvian Lithuanian Hungarian Maltese Dutch Polish Portuguese Romanian Slovak Finnish Swedish Croatian ECLI:EU:T:2021:574\n15 päivänä syyskuuta 2021 (*)\nHenkilöstö – Sopimussuhteiset toimihenkilöt – Palkkaus – Ulkomaankorvaus – Henkilöstösääntöjen liitteessä VII olevan 4 artiklan 1 kohdan b alakohta – Ulkomaankorvauksen epääminen – Vakinainen asuinpaikka – Tehtävien hoitaminen asemamaassa sijaitsevassa kansainvälisessä organisaatiossa\nLF, edustajanaan asianajaja S. Orlandi,\nEuroopan komissio, asiamiehinään T. Bohr ja A.-C. Simon,\njossa on kyse SEUT 270 artiklaan perustuvasta kanteesta, jossa vaaditaan kumoamaan komission palveluyksikön ”henkilökohtaisten etuuksien hallinto- ja maksutoimisto” (PMO) 11.9.2019 tekemä päätös, jolla kantajalta evättiin ulkomaankorvaus,\ntoimien kokoonpanossa: jaoston puheenjohtaja S. Gervasoni sekä tuomarit P. Nihoul (esittelevä tuomari) ja R. Frendo,\nottaen huomioon asian käsittelyn kirjallisessa vaiheessa ja 23.4.2021 pidetyssä istunnossa esitetyn,\nAsiaa koskeva lainsäädäntö\n1 Euroopan unionin virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen (jäljempänä henkilöstösäännöt) 69 artiklassa, jota sovelletaan analogisesti sopimussuhteisiin toimihenkilöihin Euroopan unionin muuhun henkilöstöön sovellettavien palvelussuhteen ehtojen (jäljempänä muuhun henkilöstöön sovellettavat palvelussuhteen ehdot) 20 artiklan 2 kohdan ja 92 artiklan nojalla, säädetään seuraavaa:\n”Ulkomaankorvaus on 16 prosenttia peruspalkan, kotitalouslisän sekä huollettavana olevaa lasta koskevan lisän kokonaismäärästä, joihin virkamiehellä on oikeus. Ulkomaankorvauksen on oltava vähintään 571,35 euroa kuukaudessa.”\n2 Henkilöstösääntöjen liitteessä VII olevassa 4 artiklassa, jota myös sovelletaan analogisesti sopimussuhteisiin toimihenkilöihin muuhun henkilöstöön sovellettavien palvelussuhteen ehtojen 21 ja 92 artiklan nojalla, säädetään seuraavaa:\n”1. Ulkomaankorvaus, joka on 16 prosenttia virkamiehelle maksettavan peruspalkan, kotitalouslisän ja huollettavana olevasta lapsesta maksettavan lisän kokonaismäärästä, myönnetään\n– joka ei ole eikä ole koskaan ollut sen valtion kansalainen, jonka alueella hänen asemapaikkansa sijaitsee,\n– joka ei ole kuusi kuukautta ennen tehtäviensä aloittamista päättyvän viiden vuoden jakson aikana asunut vakituisesti tai harjoittanut pääasiallista ansiotoimintaansa kyseisen valtion eurooppalaisella alueella. Tätä säännöstä sovellettaessa ei oteta huomioon olosuhteita, jotka aiheutuvat toiselle valtiolle tai kansainväliselle organisaatiolle suoritetuista palveluksista.\nb) virkamiehelle, joka on tai on ollut sen valtion kansalainen, jonka alueella hänen asemapaikkansa sijaitsee, ja joka on ennen palvelukseen tuloaan asunut vakituisesti kymmenen vuotta kyseisen valtion eurooppalaisen alueen ulkopuolella muusta syystä kuin hoitaakseen tehtäviään jonkin valtion tai kansainvälisen organisaation palveluksessa.\n3 Kantaja LF on Belgiassa syntynyt Belgian kansalainen.\n4 Vuonna 1982 hän muutti 4-vuotiaana perheensä mukana Ranskaan, missä hän sai koulutuksensa ja työskenteli 31.3.2013 asti, lukuun ottamatta ajanjaksoa 1.6.2002–31.5.2003, jolloin hän työskenteli Perussa Ranskan ulkoasiainministeriön palveluksessa.\n5 Ajanjaksona 1.4.2009–30.3.2013 hän työskenteli ministère de l’Écologie, du Développement durable et de l’Énergissä (ympäristöstä, kestävästä kehityksestä ja energia-asioista vastaava ministeriö, Ranska) ja 1.–30.4.2013 hän oli ilmoittautuneena työnhakijaksi Ranskassa.\n6 Hän tuli 1.5.2013 Euroopan komission palvelukseen Brysseliin, Belgiaan, sopimussuhteiseksi toimihenkilöksi tehtäväryhmään IV ja työskenteli ensin tutkimuksen ja innovoinnin pääosastolla ja sen jälkeen maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosastolla yhtäjaksoisesti määräaikaisella työsopimuksella, joka uusitiin useaan otteeseen. Kyseinen työsopimus päättyi 30.4.2019.\n7 Koko tämän ajan kantajalle maksettiin ulkomaankorvausta henkilöstösääntöjen liitteessä VII olevan 4 artiklan 1 kohdan b alakohdan perusteella sillä perusteella, että hän oli Belgian kansalainen eikä ollut asunut Belgian alueella niiden kymmenen vuoden aikana, jotka edelsivät hänen ottamistaan komission palvelukseen.\n8 Vuonna 2014 kantaja avioitui Belgiassa Ranskan kansalaisen kanssa, jonka kanssa hän sai kaksi lasta, jotka ovat syntyneet Brysselissä vuosina 2015 ja 2017. Hänen vaimonsa, joka oli toiminut Ranskassa itsenäisenä ammatinharjoittajana, on työskennellyt Belgiassa toistaiseksi voimassa olevalla työsopimuksella. Kantajan istunnossa antamien ja istunnon pöytäkirjaan kirjattujen tietojen mukaan kantajan puolison verotuksellinen kotipaikka on Belgiassa.\n9 Komissio julkaisi 20.11.2018 ilmoituksen sopimussuhteisille toimihenkilöille avoimesta sisäisestä kilpailusta COM/03/AD/18 ottaakseen palvelukseen virkamiehiä palkkaluokkaan AD 6. Kantaja ilmoittautui hakijaksi kyseiseen kilpailuun, ja hänen nimensä merkittiin kilpailun läpäisseiden hakijoiden luetteloon 3.12.2019.\n10 Lisäksi kantaja jätti 25.1.2019 hakemuksen EU:n virastojen yhteisen työpaikkailmoituksen REA/INTER-CA/2018/PA/A-B/FGIV/09 johdosta, joka oli julkaistu 7.1. samana vuonna tehtäväryhmään IV kuuluvien sopimussuhteisten toimihenkilöiden ottamiseksi palvelukseen Euroopan tutkimuksen toimeenpanovirastoon (ERCEA). Kyseisen työpaikkailmoituksen mukaan menettelyyn saattoivat osallistua ainoastaan sopimussuhteiset toimihenkilöt, jotka olivat jonkin Euroopan unionin toimielimen palveluksessa.\n11 Toukokuussa 2019 kantaja tiedusteli ERCEA:sta kyseisen valintamenettelyn lopputulosta. Hänelle vastattiin ERCEA:sta 16.5.2019, ettei sitä koskevaa päätöstä ollut vielä tehty, ja häntä kehotettiin odottamaan edelleen kärsivällisesti ja sitoutuneena.\n12 ERCEA osoitti kantajalle sähköpostitse 7.6.2019 palvelukseenottotarjouksen sopimussuhteisen toimihenkilön vuoden kestävästä työsuhteesta 1.9.2019 alkaen siten, että sopimus olisi uusittavissa. Kantaja hyväksyi tarjouksen 11.6.2019.\n13 Kantaja oli 1.5.–31.8.2019 ilmoittautuneena työnhakijaksi Belgiassa, ja hänen korvauksensa maksajana oli Euroopan unioni. Lisäksi hän kuului edelleen unionin sairausvakuutusjärjestelmän piiriin.\n14 Kantaja aloitti ERCEA:n palveluksessa 1.9.2019.\n15 Komission palveluyksikkö ”henkilökohtaisten etuuksien hallinto- ja maksutoimisto” (jäljempänä PMO) päätti 11.9.2019, ettei kantajalla ollut oikeutta saada ulkomaankorvausta (jäljempänä riidanalainen päätös).\n16 Kantaja teki 9.12.2019 komissiolle valituksen riidanalaisesta päätöksestä. Valitus hylättiin 7.4.2020 päivätyllä ja seuraavana päivänä tiedoksi annetulla päätöksellä sillä perusteella, ettei kantaja täyttänyt henkilöstösääntöjen liitteessä VII olevan 4 artiklan 1 kohdan b alakohdassa säädettyjä edellytyksiä.\n17 Komissio katsoi 13.7.2018 annettuun tuomioon Quadri di Cardano v. komissio (T‑273/17, EU:T:2018:480) vedoten, että ei ollut syytä jättää ottamatta huomioon ajanjaksoa 1.5.2013–30.4.2019, jona kantaja oli työskennellyt komissiossa, vaan kyseinen ajanjakso oli otettava huomioon asianomaisen toimihenkilön vakinaisen asuinpaikan määrittämiseksi, sillä sen oletettiin estävän kestävien siteiden syntymisen asianomaisen henkilön ja asemamaan välille. Komissio huomautti lisäksi, että oikeuskäytännössä vahvistettujen, vakinaista asuinpaikkaa koskevien perusteiden osalta, kuten kantajan ansiotoiminta ja hänen henkilökohtaiset siteensä, kantajalla Ranskaan olevat siteet, joihin hän vetosi, eivät voi kyseenalaistaa sitä tosiseikkaa, että hänellä oli vakinainen asuinpaikka Belgiassa.\n18 Sen neljän kuukauden ajanjakson osalta, joka alkoi 30.4.2019, joka on kantajan komission kanssa tekemän työsopimuksen päättymispäivä, ja päättyi 1.9.2019, jolloin hän tuli ERCEA:n palvelukseen, komissio on tähdentänyt, että kantaja oli säilyttänyt asuinpaikkansa Belgiassa puolisonsa ja lastensa kanssa samassa asunnossa, jossa hän oli aiemminkin asunut, tarkoituksenaan jäädä sinne.\n19 Kantajan suoriuduttua komission järjestämästä sisäisestä kilpailusta COM/03/AD/18 hänet nimitettiin 17.3.2020 virkamieheksi komissioon 16.4.2020 alkaen. Sen lisäksi komissio epäsi häneltä oikeuden ulkomaankorvaukseen. Tämä päätös on kantajan unionin yleisessä tuomioistuimessa nostaman toisen, numerolla T-178/21 kirjatun kanteen kohteena.\n20 Kantaja nosti nyt käsiteltävän kanteen unionin yleisen tuomioistuimen kirjaamoon 20.7.2020 toimittamallaan kannekirjelmällä. Komissio jätti vastinekirjelmänsä 23.10.2020. Kantaja ilmoitti 25.11.2020 päivätyssä kirjeessään, että hän ei jätä vastauskirjelmää.\n21 Kantaja pyysi 31.7.2020 päivätyssä kirjeessään tunnistetietojensa poistamista unionin yleisen tuomioistuimen työjärjestyksen 66 artiklan nojalla. Unionin yleinen tuomioistuin hyväksyi pyynnön 14.9.2020 tekemällään päätöksellä.\n22 Unionin yleinen tuomioistuin (neljäs jaosto) päätti esittelevän tuomarin ehdotuksesta aloittaa asian käsittelyn suullisen vaiheen.\n23 Unionin yleinen tuomioistuin esitti 3.3.2021 päivätyssä kirjeessään asianosaisille työjärjestyksensä 89 artiklan perusteella kysymyksiä erityisesti oikeuskäytännöstä, joka niiden mukaan on sovellettavissa käsiteltävään asiaan. Asianosaiset vastasivat näihin kysymyksiin asetetussa määräajassa.\n24 Asianosaisten suulliset lausumat ja niiden vastaukset unionin yleisen tuomioistuimen esittämiin kysymyksiin, jotka koskivat erityisesti asiaankuuluvaa oikeuskäytäntöä, kuultiin 23.4.2021 pidetyssä istunnossa.\n25 Kantaja vaatii, että unionin yleinen tuomioistuin\n26 Komissio vaatii, että unionin yleinen tuomioistuin\n27 Henkilöstösääntöjen 2 artiklan 2 kohdassa säädetään, että yksi tai useampi toimielin voi siirtää nimittävälle viranomaiselle annetun toimivallan osittain tai kokonaan jollekin toimielimistä taikka toimielinten yhteiselle elimelle, lukuun ottamatta virkamiesten nimityksiin, ylennyksiin ja siirtoihin liittyviä päätöksiä. Lisäksi henkilöstösääntöjen 91a artiklan mukaan kanteet aloilla, joihin on sovellettu 2 artiklan 2 kohdan säännöksiä, nostetaan sitä toimielintä vastaan, jonka alaisuuteen nimittävän viranomaisen siirretyn toimivallan haltija kuuluu.\n28 Muuhun henkilöstöön sovellettavien palvelussuhteen ehtojen 6 ja 117 artiklan perusteella henkilöstösääntöjen 2 artiklan 2 kohtaa ja 91a artiklaa sovelletaan analogisesti työsopimusten tekemiseen toimivaltaisiin viranomaisiin.\n29 Komissio perusti PMO:n 6.11.2002 tehdyllä päätöksellä 2003/522/EY (EUVL 2003, L 183, s. 30).\n30 ERCEA teki 12.12.2018 PMO:n kanssa henkilöstösääntöjen 2 artiklan 2 kohdan ja muuhun henkilöstöön sovellettavien palvelussuhteen ehtojen 6 ja 117 artiklan mukaisen palvelusopimuksen, minkä johdosta PMO määrittää ERCEA:n sopimussuhteisten toimihenkilöiden henkilökohtaiset oikeudet. erityisesti ne, jotka johtuvat henkilöstösääntöjen 69 artiklasta ja niiden liitteestä VII (kyseisen palvelusopimuksen II B osan E luku). Silloin, kun ERCEA on siirtänyt PMO:lle sen toimivallan käyttämisen, joka on annettu nimittävälle viranomaiselle tai työsopimusten tekemiseen toimivaltaiselle viranomaiselle, henkilöstösääntöjen 91a artiklaan perustuvat kanteet on palvelusopimuksen II A osan 5 artiklan 1 kohdan mukaisesti nostettava komissiota vastaan.\n31 Kanne on tässä asiassa siis perustellusti nostettu komissiota vastaan.\nAinoa kanneperuste, joka perustuu henkilöstösääntöjen liitteessä VII olevan 4 artiklan 1 kohdan b alakohdan rikkomiseen\n32 Kantaja katsoo, että epäämällä häneltä ulkomaankorvauksen PMO on rikkonut henkilöstösääntöjen liitteessä VII olevan 4 artiklan 1 kohdan b alakohtaa.\n33 Komissio riitauttaa tämän kanneperusteen.\n34 Tämän osalta on huomattava, että ulkomaankorvauksen myöntämisen edellytykset esitetään henkilöstösääntöjen liitteessä VII olevan 4 artiklan 1 kohdassa, jota sovelletaan analogisesti sopimussuhteisiin toimihenkilöihin muuhun henkilöstöön sovellettavien palvelussuhteen ehtojen 20 artiklan 2 kohdan sekä 21 ja 92 artiklan nojalla.\n35 Kyseisessä säännöksessä erotetaan toisistaan kaksi tilannetta virkamiehen kansalaisuuden perusteella.\n36 Ensimmäinen tapaus, josta säädetään henkilöstösääntöjen liitteessä VII olevan 4 artiklan 1 kohdan a alakohdassa, koskee tilanteita, joissa virkamies ”ei ole eikä ole koskaan ollut sen valtion kansalainen, jonka alueella hänen asemapaikkansa sijaitsee”. Siinä tilanteessa virkamieheltä tai toimihenkilöltä vaaditaan ulkomaankorvauksen saamiseksi, että hän ei ole kuusi kuukautta ennen tehtäviensä aloittamista päättyvän viiden vuoden jakson aikana asunut vakituisesti tai harjoittanut pääasiallista ansiotoimintaansa asemamaansa eurooppalaisella alueella.\n37 Toinen tapaus, josta säädetään henkilöstösääntöjen liitteessä VII olevan 4 artiklan 1 kohdan b alakohdassa, koskee virkamiestä, joka ”on tai on ollut sen valtion kansalainen, jonka alueella hänen asemapaikkansa sijaitsee”. Siinä tapauksessa ulkomaankorvauksen myöntämisen edellytykset ovat kahdella perusteella tiukemmat kuin henkilöstösääntöjen liitteessä VII olevan 4 artiklan 1 kohdan a alakohdassa säädetyt.\n38 Kyseiset edellytykset ovat seuraavat.\n39 Yhtäältä viitejakso on asemamaan kansalaisille kymmenen vuotta, vaikka se on viisi vuotta niiden virkamiesten kohdalla, jotka eivät ole asemamaan kansalaisia (ks. vastaavasti tuomio 11.7.2007, B v. komissio, F-7/06, EU:F:2007:129, 37 kohta).\n40 Toisaalta asuinpaikan säilyttäminen asemamaassa hyvin lyhyen ajan kyseisen kymmenen vuoden viitejakson aikana riittää perusteeksi ulkomaankorvauksen menettämiseen tai epäämiseen (ks. vastaavasti tuomio 17.2.1976, Delvaux v. komissio, 42/75, EU:C:1976:21, 6–11 kohta; tuomio 13.7.2018, Quadri di Cardano v. komissio, T-273/17, EU:T:2018:480, 47 kohta; ja tuomio 5.10.2020, Brown v. komissio, T-18/19, valitus vireillä, EU:T:2020:465, 112 kohta), kun taas niiden virkamiesten osalta, jotka eivät ole kyseisen maan kansalaisia, ulkomaankorvauksen menettäminen tai sen epääminen ovat mahdollisia vain siinä tapauksessa, että asianomainen henkilö on asunut tulevan asemapaikkansa maassa vakinaisesti koko viiden vuoden viitejakson ajan (ks. vastaavasti tuomio 14.12.1995, Diamantaras v. komissio, T-72/94, EU:T:1995:212, 48 kohta ja tuomio 27.2.2015, ETSK v. Achab, T‑430/13 P, EU:T:2015:122, 54 kohta).\n41 Käsiteltävässä asiassa on riidatonta, että koska kantaja on asemamaan (Belgian) kansalainen, hän vastaa toista esimerkkitilannetta, joten häneen sovelletaan henkilöstösääntöjen liitteessä VII olevan 4 artiklan 1 kohdan b alakohtaa. Tästä syystä häntä koskevat edellä 39 ja 40 kohdassa esitetyt tiukat edellytykset.\n42 Ulkomaankorvausta vaativan virkamiehen tai toimihenkilön kuuluu oikeuskäytännön mukaan osoittaa täyttävänsä korvauksen myöntämistä koskevat edellytykset osoittamalla, että hän on säilyttänyt vakinaisen asuinpaikan asemamaan ulkopuolella koko kymmenen vuoden viitejakson ajan (ks. vastaavasti tuomio 27.9.2000, Lemaître v. komissio, T-317/99, EU:T:2000:218, 50 kohta).\n43 Nyt käsiteltävä kanne koskee päätöstä, jolla PMO epäsi kantajalta ulkomaankorvauksen sillä perusteella, ettei hän ollut osoittanut, että hänellä oli ollut vakinainen asuinpaikka Belgian ulkopuolella koko viitejakson ajan, toisin kuin henkilöstösääntöjen liitteessä VII olevan 4 artiklan 1 kohdan b alakohdassa edellytetään virkamiehiltä, jotka ovat tai ovat olleet asemamaan kansalaisia.\n44 Kyseisen säännöksen soveltamiseksi on rajattava huomioon otettavaa viitejaksoa.\n45 Mainitun säännöksen mukaan kyseinen ajanjakso päättyy virkamiehen tai toimihenkilön tullessa asianomaisen toimielimen tai viraston palvelukseen.\n46 Tässä asiassa kantaja tuli ERCEA:n palvelukseen 1.9.2019, joten kymmenen vuoden viitejakso päättyi 31.8.2019.\n47 Sen on siis lähtökohtaisesti täytynyt alkaa 1.9.2009.\n48 Henkilöstösääntöjen liitteessä VII olevan 4 artiklan 1 kohdan b alakohdassa kuitenkin suljetaan pois laskuista ajanjaksot, joina virkamies on asunut vakinaisesti asemamaan ulkopuolella hoitaakseen tehtäviään jonkin valtion tai kansainvälisen organisaation palveluksessa (ks. edellä 2 kohta).\n49 Sellaisessa tilanteessa onkin viitejakson alkamisajankohdan määrittämiseksi jätettävä ottamatta huomioon kyseiset ajanjaksot ja vastaavasti pidennettävä viitejaksoa (ks. vastaavasti tuomio 25.9.2014, Grazyte v. komissio, T‑86/13 P, EU:T:2014:815, 51 kohta).\n50 Tässä asiassa kantaja työskenteli Ranskassa ympäristöstä, kestävästä kehityksestä ja energia-asioista vastaavassa ministeriössä 1.9.2009–30.3.2013 eli kolmen vuoden ja seitsemän kuukauden ajan.\n51 Koska hän työskenteli asemamaansa alueen ulkopuolella sijaitsevalle valtiolle, viitejaksoa on pidennettävä 1.2.2006 asti henkilöstösääntöjen liitteessä VII olevan 4 artiklan 1 kohdan b alakohan mukaisesti.\n52 Lisäksi kantaja työskenteli sopimussuhteisena toimihenkilönä komissiossa 1.5.2013–30.4.2019.\n53 Viitejaksoa ei kuitenkaan pidä pidentää vastaavasti, sillä toisin kuin mitä on todettu asemamaan ulkopuolella suoritettuja työtehtäviä vastaavista ajanjaksoista, edellä mainitussa säännöksessä ei säädetä sellaisten jaksojen jättämisestä ottamatta huomioon, joina virkamies on työskennellyt kyseisen, asemapaikkana olevan valtion ulkopuolella sijaitsevan valtion tai kansainvälisen järjestön palveluksessa (ks. vastaavasti tuomio 13.7.2018, Quadri di Cardano v. komissio, T-273/17, EU:T:2018:480, 60 ja 62 kohta).\n54 Edellä esitetyn perusteella on katsottava, että tässä asiassa viitejakso alkoi 1.2.2006 ja päättyi 31.8.2019.\nKantajan vakinaisen asuinpaikan määrittäminen ajanjaksona 1.5.2013–31.8.2019\n55 On kiistatonta, että 1.2.2006–30.4.2013, aivan siihen päivään asti, jona hän alkoi työskennellä komissiossa sopimussuhteisena toimihenkilönä, kantajan vakinainen asuinpaikka oli Ranskassa, siis asemamaan ulkopuolella.\n56 Tämän riita-asian ratkaiseminen kuitenkin edellyttää sen määrittämistä, oliko asuinpaikka siirtynyt Belgiaan 1.5.2013 jälkeen.\n57 Asian tarkastelussa asianosaiset ovat jakaneet viitejakson kahteen osaan, jotka vastaavat\n– yhtäältä ajanjaksoa, jona kantaja työskenteli komissiossa sopimuksen perusteella (1.5.2013–30.4.2019)\n– toisaalta ajanjaksoa, joka alkaa hänen komission kanssa tekemänsä sopimuksen päättymisajankohdasta ja päättyy hänen työsuhteensa alkamiseen ERCEA:ssa (1.5.–31.8.2019).\n58 Kirjelmissään asianosaiset ovat keskittäneet huomionsa jälkimmäiseen ajanjaksoon pyrkiessään määrittämään, missä valtiossa kantajalla tuolloin oli vakinainen asuinpaikka. Komissio on tässä yhteydessä väittänyt erityisesti, kuten se oli todennut riidanalaisessa päätöksessä, että kantajan asuinpaikka oli Belgiassa, sillä hän asui edelleen Brysselissä samassa asunnossa, jossa hän oli siihenkin asti asunut puolisonsa ja lastensa kanssa, ja hän oli ilmoittautuneena työnhakijaksi Belgiassa. Kantaja puolestaan väitti, ettei hän ollut muuttanut Ranskaan, sillä hän odotti lopputulosta työpaikkahakemuksista, jotka hän oli jättänyt ERCEA:han ja komissioon työskennellessään yhä komissiossa sopimussuhteisena toimihenkilönä.\n59 Nämä väitteet perustuvat seikkoihin – kuten se, että kantaja oli säilyttänyt asuinpaikan samassa paikassa hänen työsopimussuhteensa päättyessä komissiossa –, joiden vuoksi edellä 57 kohdassa mainittua kahta ajanjaksoa ei ole syytä tarkastella erikseen.\n60 Asianosaiset katsovat unionin yleisessä tuomioistuimessa, että oikeuskäytäntö kuitenkin edellyttää ajanjaksojen erillistä tarkastelua. Kantaja huomauttaa kannekirjelmänsä 31 kohdassa, että hänen työskentelynsä komissiossa 1.5.2013–30.4.2019 oletetaan estäneen kestävien siteiden muodostumisen hänen ja Belgian välille. Seuraavassa kohdassa hän korostaa sitä, että hänen oleskelunsa Belgiassa liittyi koko tuona ajanjaksona yksinomaan kyseiseen työskentelyyn komissiossa. Tämä kanta perustuu hänen mukaansa tuomioon 13.7.2018, Quadri di Cardano v. komissio (T-273/17, EU:T:2018:480).\n61 Samaan oikeuskäytäntöön vetoava komissio toteaa vastinekirjelmänsä 21 kohdassa vastauksena tähän väitteeseen, että ei voida katsoa, että kantajalla olisi ollut vakinainen asuinpaikka Belgiassa niinä kuutena vuonna, jotka hän työskenteli komissiossa.\n62 Unionin yleisen tuomioistuimen esittämään kysymykseen antamassaan vastauksessa komissio kuitenkin väittää, että 13.7.2018 annettuun tuomioon Quadri di Cardano v. komissio (T-273/17, EU:T:2018:480, 63 kohta) perustuva olettama, jonka mukaan kansainväliselle organisaatiolle suoritettujen palvelusten oletetaan estävän kestävien siteiden syntymisen asianomaisen henkilön ja asemapaikkana olevan valtion välillä, on kumottava asianomaisen henkilön lakatessa työskentelemästä kansainvälisessä organisaatiossa siten, että siitä ajankohdasta lähtien ei siteitä asemamaahan enää voitaisi jättää huomiotta kyseen ollessa vakinaisen asuinpaikan ratkaisemisesta.\n63 Näiden erimielisyyksien ja erojen vuoksi on selvitettävä, missä määrin voidaan ottaa huomioon kansainväliselle organisaatiolle asemamaassa suoritetut palvelukset, kun kyse on kantajan kaltaisesta henkilöstä, jonka palvelukseensa ottama toimielin tai virasto sijaitsee siinä valtiossa, jonka kansalainen hän on, jotta voitaisiin ratkaista, missä hänellä oli vakinainen asuinpaikka viitejakson aikana.\n– Seuraukset siitä, että henkilö suorittaa palveluksia kansainväliselle organisaatiolle asemamaassa, jonka kansalainen hän on\n64 Asianosaisten esiin tuoman ongelman tarkastelussa on huomattava, että sellaisena kuin henkilöstösääntöjen liitteessä VII olevan 4 artiklan 1 kohdan b alakohtaa on tulkittu oikeuskäytännössä, siinä säädetään niiden virkamiesten tai toimihenkilöiden osalta, jotka ovat tai ovat olleet asemamaan kansalaisia, että ajanjaksoa, jona he hoitivat tehtäviä jonkin valtion tai kansainvälisen organisaation palveluksessa asemamaan ulkopuolella, ei voida ottaa huomioon viitejakson kestoa laskettaessa, vaan se jätetään ottamatta huomioon (ks. edellä 48 ja 49 kohta).\n65 Kuten edellä mainitun säännöksen sanamuodosta ilmenee, siihen ei sitä vastoin sisälly samankaltaista sääntöä, joka koskisi tehtävien hoitamista kansainvälisessä organisaatiossa asemamaassa, mikä on tilanne käsiteltävässä asiassa.\n66 Kuten 13.7.2018 annetussa tuomiossa Quadri di Cardano v. komissio (T-273/17, EU:T:2018:480, 63 kohta) todetaan, kantajan vakinaisen asuinpaikan määrittämisessä on kuitenkin syytä ottaa huomioon tehtävien hoitaminen kansainvälisessä organisaatiossa, koska tämän seikan oletetaan estävän kestävien siteiden syntymisen hänen ja asemapaikkana olevan maan välillä.\n67 Tietyissä tapauksissa on toki mahdollista, että tehtävien hoitaminen kansainvälisessä organisaatiossa ei helpota tai vieläpä salli kestävien siteiden luomista.\n68 Vakinaisen asuinpaikan määrittämisen osalta unionin yleinen tuomioistuin on vielä katsonut samaisessa 13.7.2018 annetussa tuomiossa Quadri di Cardano v. komissio (T-273/17, EU:T:2018:480, 84–93 kohta), että viitejakson aikana kantaja oli asunut perheineen asemamaassa, nimenomaan hoitaessaan tehtäviään unionin toimielimissä tai virastoissa ja näin ollen kansainvälisessä organisaatiossa.\n69 Edellä 66 kohdassa esitetystä olettamasta huolimatta unionin yleinen tuomioistuin katsoi kyseisen asian tosiseikkoja tarkastellessaan, että komissio oli päättänyt perustellusti, että kantajalla oli viitejakson aikana vakinainen asuinpaikka asemamaassa.\n70 Vakinaisen asuinpaikan määrittämisen onkin yhä perustuttava tosiseikkojen arviointiin, jossa tarkastellaan asianomaisen virkamiehen tai toimihenkilön luomia henkilökohtaisia ja ammatillisia siteitä.\n71 Tällaisessa tosiseikkojen arvioinnissa on tärkeämmällä sijalla henkilöstösääntöjen liitteessä VII olevan 4 artiklan 1 kohdan b alakohdan perusteena oleva olettama siitä, että henkilön kansalaisuus on painava osoitus siitä, että hänellä on useita ja tiiviitä siteitä valtioon, jonka kansalainen hän on (ks. tuomio 5.10.2020, Brown v. komissio, T-18/19, valitus vireillä, EU:T:2020:465, 82 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen).\n72 Edeltävien seikkojen perusteella on 13.7.2018 annetun tuomion Quadri di Cardano v. komissio (T-273/17, EU:T:2018:480) viime kädessä tulkittava tarkoittavan sitä, että tehtävien hoitaminen kansainvälisessä organisaatiossa voidaan sen tapahtuessa asemamaassa ottaa huomioon määritettäessä sellaisen virkamiehen tai toimihenkilön vakinainen asuinpaikka, joka on tai on ollut asemamaan kansalainen henkilöstösääntöjen liitteessä VII olevan 4 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisen viiteajanjakson aikana, vaikka tehtävien hoitamisen ei voida tulkita sinänsä merkitsevän siteen syntymistä asianomaiseen valtioon.\n73 Tässä asiassa ei kantajan vakinaisen asuinpaikan määrittämiseksi voida myöskään tehdä päätelmiä 25.9.2014 annetun tuomion Grazyte v. komissio (T‑86/13 P, EU:T:2014:815) perusteella, joka koski Liettuan Vilnassa sijaitsevan unionin laitoksen, Euroopan tasa-arvoinstituutin (EIGE) palvelukseen otettua Liettuan kansalaista, joka oli saanut Italian kansalaisuuden.\n74 Kyseessä olevat tilanteet ovat siis erilaisia, sillä mainitussa asiassa asianomainen virkamies oli hoitanut tehtäviä asemamaan ulkopuolella sijaitsevassa kansainvälisessä organisaatiossa, kun taas tässä asiassa tehtävien hoitaminen tapahtui asemamaassa sijaitsevassa kansainvälisessä organisaatiossa. Tätä eroa ei pidä aliarvioida, sillä henkilöstösääntöjen liitteessä VII olevan 4 artiklan 1 kohdan b alakohdan tavoitteena on varmistaa, että unionin toimielinten, elinten ja laitosten palvelukseen ottaminen olisi lähtömaiden ja kansalaisuuksien suhteen mahdollisimman moninaista.\n– Tosiseikat kantajan vakinaisen asuinpaikan määrittämiseksi viitejakson aikana\n75 Kun sovellettavat oikeussäännöt on nyt saatu selville, on selvitettävä, onko komissio – kuten kantaja väittää – voinut katsoa hänen siirtäneen vakinaisen asuinpaikkansa Belgiaan viitejakson aikana.\n76 Sitä varten on sovellettava edellä 42 kohdassa mainittua, todistelua koskevaa sääntöä, jonka mukaan on ulkomaankorvausta vaativan virkamiehen tai toimihenkilön tehtävänä osoittaa, että hän täyttää henkilöstösääntöjen liitteessä VII olevan 4 artiklan 1 kohdassa vahvistetut edellytykset.\n77 Toisessa, edellä 37 kohdassa kuvaillussa tilanteessa kyseinen säännös edellyttää asianomaiselta virkamieheltä sen osoittamista, että hänellä on kyseisessä säännöksessä täsmennetyn koko viitejakson ajan ollut vakinainen asuinpaikka sen asemamaan ulkopuolella, jonka kansalainen hän on.\n78 Oikeuskäytännön mukaan vakinaisella asuinpaikalla tarkoitetaan paikkaa, johon asianomainen henkilö on keskittänyt ja halunnut vakiinnuttaa elinpiirinsä pysyvästi tai tavanomaisesti, ja asuinpaikan käsitteeseen sisältyy tietyllä alueella tapahtuvan fyysisen oleskelun lisäksi aikomus tehdä oleskelusta jatkuvaa elämäntavan ja tavanomaisten sosiaalisten suhteiden vuoksi (ks. vastaavasti tuomio 16.5.2007, F v. komissio, T-324/04, EU:T:2007:140, 48 kohta).\n79 Vakinaisen asuinpaikan sijainnin määrittämiseksi on otettava huomioon objektiiviset tosiseikat, jotka koskevat asianomaisen henkilön yksityis- ja työelämää (ks. vastaavasti tuomio 13.7.2018, Quadri di Cardano v. komissio (T‑273/17, EU:T:2018:480, 87 ja 88 kohta).\n80 Tässä asiassa on kiistatonta, että ajanjaksona 1.5.2013–31.8.2019\n– kantaja asui Belgiassa yhtäjaksoisesti,\n– hänen vaimonsa seurasi häntä sinne vuonna 2014,\n– he avioituivat siellä,\n– hänen puolisonsa työskenteli siellä toistaiseksi voimassa olevan työsopimuksen perusteella,\n– he saivat kaksi lasta,\n– toinen lapsista oli siellä koulussa ja toinen päiväkodissa.\n81 Tässä yhteydessä komissio katsoi valitukseen antamassaan vastauksessa, että ottaen huomioon oikeuskäytännössä vahvistetut perusteet, erityisesti ansiotoiminta ja henkilökohtaiset siteet, oli katsottava, että kantajan vakinainen asuinpaikka oli Belgiassa.\n82 Kantaja puolestaan esittää seuraavat seikat osoittaakseen, että edellä esitetyistä seikoista huolimatta hänellä oli koko viitejakson ajan vakinainen asuinpaikka Ranskassa, eikä hän ollut muuttanut Belgiaan:\n– hän oli asunut Ranskassa lapsuudessaan sekä opiskellut ja työskennellyt siellä ja hänellä oli ollut mahdollisuus tulla nimitetyksi siellä julkishallinnon virkaan;\n– hänen vanhempansa ja sisaruksensa asuvat Ranskassa, missä hän oli tavannut tulevan puolisonsa, joka on Ranskan kansalainen;\n– hän oli ostanut Ranskasta kiinteistön ennen lähtöään Belgiaan ja pitänyt sen itsellään komissiossa työskentelynsä ajan antamatta sitä vuokralle; hän oli myös säilyttänyt Ranskassa matkapuhelinnumeron ja pankkitilin;\n– hänellä oli komissiossa työskentelynsä aikana vain uusittavissa oleva määräaikainen työsopimus, joka ei saanut kokonaiskestoltaan ylittää kuutta vuotta, minkä vuoksi hänen ammatillinen tilanteensa oli epävarma; lisäksi hän oli saanut ulkomaankorvausta kyseisenä ajanjaksona.\n83 Tämän osalta on todettava, että nämä kantajan esittämät seikat osoittavat – kuten hän korostaa – hänen luoneen kiinteät siteet Ranskaan.\n84 Tällaiset siteet eivät silti itsessään voi tarkoittaa sitä, että kantaja olisi tosiasiallisesti säilyttänyt vakinaisen asuinpaikan Ranskassa koko viitejakson ajan.\n85 Ensinnäkään kantajan vakinainen asuinpaikka ei nimittäin voi sijaita Ranskassa sillä perusteella, että hän on asunut, opiskellut ja työskennellyt siellä työuransa alussa, siis ennen viitejakson alkamista. Kantajan näkökulmasta se, että hän on asunut Ranskassa ja ollut siellä mukana silloisen ikänsä mukaisessa toiminnassa, kuuluu hänen henkilöhistoriaansa, mutta se ei voi sellaisenaan tarkoittaa, että hänen vakinainen asuinpaikkansa olisi pysynyt siellä.\n86 Toiseksi on todettava, että sama pätee siihen, että kantajan lähiomaiset asuvat Ranskassa. Tämä seikka ei nimittäin osoita, ettei kantaja ole luonut pysyviä suhteita Ranskan ulkopuolella. Tämän osalta on huomattava, että suhde omiin vanhempiin ei välttämättä ole ratkaiseva oman perheen perustaneen henkilön vakinaisen asuinpaikan vahvistamisen kannalta. Tällaisen sukulaissuhteen tärkeyttä kiistämättä voidaan sitä, että virkamies tai toimihenkilö asuu tietyssä valtiossa puolisonsa ja lastensa kanssa ja kukin heistä osallistuu elämänvaiheensa mukaiseen toimintaan (työelämä, koulu tai päiväkoti), pitää merkityksellisenä silloin, kun on määritettävä henkilöstösääntöjen liitteessä VII olevan 4 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun vakinaisen asuinpaikan sijainti.\n87 Kantaja korostaa tavanneensa puolisonsa Ranskassa. Tämä seikka ei kuitenkaan ole estänyt puolisoa muuttamaan kantajan luokse Brysseliin 25.8.2014, kuten tämä itsekin on maininnut, perustaakseen siellä perheen ja sitoutumaan toistaiseksi voimassa olevan työsopimuksen ehtoihin sekä vahvistamaan Belgian verotukselliseksi kotipaikakseen. Alueella, jossa unionin kansalaiset voivat liikkua mielensä mukaan ja jossa kansalaisuuteen perustava syrjintä on kiellettyä, virkamiehen tai toimihenkilön vakinaisen asuinpaikan määrittäminen ei voi perustua hänen puolisonsa kansalaisuuteen.\n88 Tältä osin kantaja on vastauksessaan unionin yleisen tuomioistuimen esittämään kysymykseen huomauttanut lisäksi, että se, että hänen puolisonsa muutti hänen luokseen Brysseliin vuonna 2014 eli yli vuoden kuluttua siitä, kun hän oli tullut komission palvelukseen, ei johtunut siitä, että he olisivat päättäneet perustaa etujensa pääasiallisen keskuksen Belgiaan, vaan siitä, että tämä oli kolmannella kuulla raskaana ja halusi elää raskausajan aviomiehensä luona. Vaimo olisi väitetysti myös säilyttänyt Ranskassa yrityksen, joka toimi pöytälaatikkoyrityksenä viitejakson koko loppuajan.\n89 Tämän osalta on todettava, että esittämällä tämän seikan kantaja täsmentää niitä henkilökohtaisia suhteita, joiden vuoksi hänen puolisonsa päätti muuttaa hänen luokseen Brysseliin vuonna 2014. Tällaisia näkökohtia ei kuitenkaan voida ottaa oikeuskäytännön kannalta huomioon henkilöstösääntöjen liitteessä VII olevan 4 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun vakinaisen asuinpaikan määrittämisessä. Oikeuskäytännön mukaan unionin yleinen tuomioistuin ei nimittäin voi lausua subjektiivisista syistä, jotka ovat saaneet henkilön asettautumaan perheineen tiettyyn maahan (ks. vastaavasti tuomio 25.9.2014, Grazyte v. komissio, T‑86/13 P, EU:T:2014:815, 56 ja 57 kohta).\n90 Kolmanneksi on todettava, ettei myöskään kantajan esittämien aineellisten seikkojen perusteella ole mahdollista katsoa, että hänellä yhä oli vakinainen asuinpaikka Ranskassa koko viitejakson ajan. Se, että hän oli pitänyt itsellään kiinteistön Ranskassa ei siis ole osoituksena hänen aikomuksestaan vakiinnuttaa elinpiirinsä sinne pysyvästi tai tavanomaisesti. Kyseinen kiinteistö, joka sijaitsee kantajan vanhempien ja sisarusten läheisyydessä, on saattanut olla sijoitus tai vapaa-ajan asunto, jossa on ollut tarkoitus tavata sukulaisia viikonloppuisin ja lomilla. Onkin huomionarvoista, että kantaja ei ilmoittanut kyseessä olevaa, Ranskan Compiègnessa sijaitsevaa kiinteistöä asuinpaikakseen tullessaan komission palvelukseen vuonna 2013.\n91 Merkityksellistä ei myöskään ole se, että kantajalla on ranskalainen matkapuhelinnumero ja pankkitili Ranskassa (ks. vastaavasti tuomio 28.11.2019, Wywiał-Prząda v. komissio, T-592/18, EU:T:2019:820, 65 kohta). Kantajalla olisi voinut olla myös belgialainen matkapuhelinnumero tai hän olisi voinut katsoa, että kansainvälisten tietoliikennemaksujen poistumisen myötä olisi edullisempaa säilyttää ranskalaisen teleoperaattorin liittymä. Kantajalla oli lisäksi pankkitili Belgiassa. Tämän osalta on huomattava, että niiden asiakirjojen mukaan, jotka kantaja esitti osoittaakseen, että hän on tosiasiassa maksanut Ranskassa tietulleja, ne on asiaan vaikuttavana ajanjaksona maksettu belgialaisessa pankissa avattuun tiliin liitetyllä maksukortilla.\n92 Neljänneksi se, että kantaja työskenteli komissiossa määräaikaisella työsopimuksella, ei estä katsomasta, että hän oli asettunut Brysseliin sinne jäädäkseen, vaikka työsopimus olikin uusittavissa enintään kuuden vuoden ajan. Tästä on osoituksena se, että kyseisen työsopimuksen päätyttyä hän etsi töitä Belgiasta – eikä siis Ranskasta – unionin toimielimistä ja oli ilmoittautuneena työnhakijaksi Belgiassa.\n93 Lisäksi on huomattava, ettei sillä, että kantaja sai ulkomaankorvausta komissiossa työskentelynsä ajan, ole merkitystä arvioitaessa hänen oikeuttaan ulkomaankorvaukseen hänen ollessaan ERCEA:n palveluksessa. Henkilöstösääntöjen liitteessä VII olevan 4 artiklan 1 kohdan b alakohdasta nimittäin ilmenee, että kyseinen oikeus on selvitettävä ennen palvelukseen tuloa. Koska komission kanssa tehdyn työsopimuksen päättymisen ja ERCEA:n kanssa tehdyn työsopimuksen alkamisen välin jäi neljä kuukautta, oikeutta ulkomaankorvaukseen kuului tutkia uudelleen kantajan tullessa kyseisen viraston palvelukseen (ks. vastaavasti tuomio 13.7.2018, Quadri di Cardano v. komissio (T-273/17, EU:T:2018:480, 112 kohta).\n94 Kantaja painottaa 30.4.2019 alkaneen ajanjakson osalta, että hän jäi Belgiaan 31.8.2019 asti, sillä hän lopetti komission kanssa tekemänsä työsopimuksen täyttämisen ja odotteli tuloksia komission ja ERCEA:n järjestämistä palvelukseenottomenettelyistä, joihin hän oli osallistunut kyseisen työsopimuksensa täyttämisen aikana.\n95 Väitteidensä tueksi kantaja esittää, että 16.5.2019 lähtien eli pari viikkoa komission kanssa tekemänsä työsopimuksen päättymisen jälkeen hän sai ERCEA:sta rohkaisevan merkin, jonka perusteella hän arveli voivansa tulla otetuksi sen palvelukseen, ja että hän saikin kyseiseltä virastolta työtarjouksen 7.6.2019 eli alle kuusi viikkoa komission työsopimuksen päättymisen jälkeen. Kertomansa mukaan hän siis sai varsin nopeasti varmuuden siitä, että voisi jatkaa ansiotoimintaansa unionin virastossa.\n96 Koska aika ennen tehtävien aloittamista ERCEA:ssa jäi varsin lyhyeksi ja lisäksi osui suurelta osin kesälomakauteen, kantaja väittää katsoneensa tässä tilanteessa olleen turhaa muuttaa perheen kanssa Ranskaan, vaikka hän olikin säilyttänyt siellä vakinainen asuinpaikan.\n97 Komissio puolestaan katsoo, että ajanjaksoon 1.5.–31.8.2019 sisältyneiden neljän kuukauden ajan kantajalla oli vakinainen asuinpaikka Belgiassa. Kantaja ei komission mukaan nimittäin ollut osoittanut, että hänellä olisi kyseisenä ajanjaksona ollut vakinainen asuinpaikka Belgian ulkopuolella. Lisäksi komissio katsoo hänen ilmaisseen aikomuksensa tehdä tästä oleskelusta jatkuvaa elämäntapansa vuoksi jäämällä samaan asuinpaikkaan puolisonsa, joka samoin työskenteli Belgiassa, ja lastensa kanssa, joista toinen oli koulussa ja toinen päiväkodissa. Komissio toteaa viimein, että kantaja oli ilmoittautunut työttömäksi nimenomaan Belgiassa ja etsinyt töitä sieltä.\n98 Tämän osalta on huomattava, että seikat, jotka kantaja toi esiin työskentelyään komissiossa seuranneelta ajanjaksolta, eivät aseta kyseenalaiseksi edellä 80–93 kohdassa esitettyä seikkaperäistä tarkastelua, jonka perusteella katsottiin, että viitejakson aikana, johon sisältyy jakso, jona kantaja harjoitti tehtäviään komissiossa, hän oli ottanut henkilöstösääntöjen liitteessä VII olevan 4 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetuksi vakinaiseksi asuinpaikakseen Belgian eli asemamaan, jonka kansalainen hän myös on.\n99 Nämä seikat eivät päin vastoin horjuta millään tavoin sitä kantaa, jonka mukaan hänen vakinainen asuinpaikkansa oli Belgiassa 1.5.2013–31.8.2019, vaan vahvistavat sitä osoittamalla, että hän ei hakenut töitä Ranskasta vaan Belgiasta, ja osoittavat siten hänen aikeensa jäädä Belgiaan.\n100 Tästä tosiseikkojen tarkastelusta seuraa, että seikat, joihin kantaja vetoaa, eivät yhdessä tai erikseen tarkasteltuina vaikuta siihen, onko komission arviointi paikasta, jossa hänellä oli vakinainen asuinpaikka viitejakson aikana, perusteltu; se, että kantaja asui Belgiassa puolisonsa ja lastensa kanssa ja kukin heistä oli osallistunut elämänvaiheensa mukaiseen toimintaan, osoittaa, että kantajalla oli vakinainen asuinpaikka Belgiassa, kuten komissio on todennut.\n101 Kuten kantaja väittää, unionin yleisen tuomioistuimen ratkaisu olisi samanlainen, jos olisi oletettava, että tehtävien hoitaminen komissiossa ajanjaksona 1.5.2013–30.4.2019 ei olisi voinut synnyttää kestäviä siteitä Belgiaan.\n102 Tällaisessa tilanteessa olisikin komission tavoin katsottava, että se, että kantaja jäi puolisonsa ja lastensa kanssa Belgiaan hänellä komission kanssa olleen työsopimuksen päättymisen jälkeen ja oli ilmoittautuneena työnhakijaksi siellä, vaikkakin hyvin lyhyen ajan, riittää osoittamaan, että hänellä oli vakinainen asuinpaikka Belgiassa.\n103 Tämän osalta on muistutettava, että oikeuskäytännön mukaan asuinpaikan säilyttäminen asemamaassa hyvin lyhyen ajan kyseisen kymmenen vuoden viitejakson aikana riittää perusteeksi ulkomaankorvauksen menettämiseen tai epäämiseen (ks. edellä 40 kohta).\n104 Näin ollen olettamus, johon kantaja vetoaa, osoittautuisi – sikäli kuin sellainen on olemassa – tehottomaksi, sillä se ei muuttaisi komission riidanalaisessa päätöksessä tekemää arviointia, koska komission esittämät seikat olisivat riittäviä, jotta kantajan vakinaisen asuinpaikan voitaisiin katsoa sijainneen Belgiassa osan viitejaksosta.\n105 Yhteenvetona todettakoon, että koska pysyvien siteiden puuttumista asemamaassa koskeva todistustaakka kuuluu ulkomaankorvausta vaativalle henkilölle (ks. edellä 42 kohta), on katsottava, että tässä asiassa kantaja ei ole osoittanut, että hänellä olisi ollut vakinainen asuinpaikka Belgian ulkopuolella koko viitejakson ajan.\n– Tämän asian kantajan tilanteen vertailu 13.7.2018 annettuun tuomioon Quadri di Cardano v. komissio (T-273/17) johtaneen asian kantajan tilanteeseen\n106 Kantajan mukaan, toisin kuin komissio väittää, hänen tilanteensa on erilainen kuin kantajan tilanne asiassa, joka johti 13.7.2018 annettuun tuomioon Quadri di Cardano v. komissio (T-273/17), johon tuomioon komissio viittaa riidanalaisessa päätöksessä. Kantaja väittää, että toisin kuin hän itse, mainitun asian kantaja oli avioitunut Belgian kansalaisen kanssa; opiskellut, asunut ja työskennellyt Belgiassa koko viitejakson ajan; työskennellyt koko tämän jakson komissiossa vuokratyösopimuksen nojalla belgialaisen yrityksen palveluksessa; ja aiemmin saanut ulkomaankorvausta sääntöjenvastaisesti.\n107 Komissio kiistää nämä väitteet.\n108 Tämän osalta on muistettava, että tuomioon 13.7.2018, Quadri di Cardano v. komissio (T-273/17, EU:T:2018:480, 91 kohta) johtaneessa asiassa unionin yleinen tuomioistuin hylkäsi kanteen, jossa vaadittiin sen päätöksen kumoamista, jolla kantajalta oli evätty henkilöstösääntöjen liitteessä VII olevan 4 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukainen ulkomaankorvaus hänen tullessaan Brysselissä sijaitsevan unionin viraston palvelukseen.\n109 Päätös oli tehty sillä perusteella, että kyseisessä asiassa kantaja oli Belgian kansalainen; hän oli asunut yhtäjaksoisesti Brysselissä koko kymmenen vuoden viitejakson ajan; hän oli avioitunut Brysselissä Belgian kansalaisen kanssa; hänen kolme lastaan olivat syntyneet Brysselissä; ja hän oli työskennellyt siellä yksityisen työnantajan palveluksessa unionin toimielinten kanssa tekemiensä kahden työsopimuksen väliin jääneen ajan.\n110 Toisin kuin kantaja väittää, hänen tilanteensa on samankaltainen kuin tuomioon 13.7.2018, Quadri di Cardano v. komissio (T-273/17, EU:T:2018:480) johtaneen asian kantajan tilanne sikäli, että molemmat ovat Belgian kansalaisia, jotka ovat asuneet Brysselissä koko viitejakson ajan tai osan siitä, avioituneet siellä, saaneet siellä lapsia, työskennelleet unionin toimielimissä ja virastoissa määräaikaisten sopimusten nojalla ja jääneet sinne kahden työsopimuksen väliin jääneeksi ajaksi.\n111 Tuomioon 13.7.2018, Quadri di Cardano v. komissio (T-273/17, EU:T:2018:480) johtaneen asian kantaja tosin oli tavannut puolisonsa, joka on Belgian kansalainen, Belgiassa, kun käsiteltävän asian kantaja puolestaan tapasi puolisonsa, joka on Ranskan kansalainen, Ranskassa ennen lähtöään komission palvelukseen. Molemmissa tapauksissa asianosaiset kuitenkin ovat asuneet asemamaassa puolisoineen ja lapsineen koko viitejakson ajan tai merkittävän osan siitä.\n112 Pitää myös paikkansa, että tuomioon 13.7.2018, Quadri di Cardano v. komissio (T-273/17, EU:T:2018:480) johtaneessa asiassa kantaja työskenteli Euroopan unionin kanssa tekemiensä kahden työsopimuksen väliin jääneen ajan belgialaisten vuokratyöfirmojen palveluksessa, kun taas käsiteltävän asian kantaja ilmoittautui työttömäksi työnhakijaksi Belgiassa. Tällä erolla ei kuitenkaan ole merkitystä kantajan vakinaisen asuinpaikan määrittämisessä. Unionin tuomioistuimet eivät nimittäin voi liittää ulkomaankorvausta koskevia oikeudellisia seurauksia siihen, että toimihenkilö päättää ilmoittautua samassa valtiossa työnhakijaksi (kuten tämän asian kantaja) tai työskennellä unionin toimielimelle vuokratyöfirman välityksellä, sillä tällaisen valinnan taustalla voi olla yksityiselämään liittyviä henkilökohtaisia syitä, joita ei tämän vuoksi voida ottaa huomioon henkilöstösääntöjen liitteessä VII olevan 4 artiklan 1 kohdan b alakohdan soveltamista varten (ks. edellä 89 kohta).\n113 Merkitystä ei myöskään ole sillä, että tuomioon 13.7.2018, Quadri di Cardano v. komissio (T-273/17, EU:T:2018:480) johtaneessa asiassa kantaja oli aiemmin saanut ulkomaankorvausta sääntöjen vastaisesti. Kyseisen tuomio 112 kohdassa nimittäin katsottiin, että koska kantajan ja unionin toimielinten ja elinten välisten eri sopimusten välillä ei ollut jatkuvuutta, oikeutta ulkomaankorvaukseen on arvioitava erikseen joka kerta, kun asianomainen henkilö aloittaa palveluksessa. Näin ollen sillä, että on aiemmin saanut ulkomaankorvausta sääntöjen vastaisesti, ei voi olla vaikutusta asianomaisen virkamiehen tai toimihenkilön ulkomaankorvauksesta myöhemmin tehtäviin päätöksiin. Unionin yleinen tuomioistuin ei tässä tilanteessa näe, kuinka tämä seikka voisi toimia perusteluna arviolle, joka asianomaisen elimen on määrä tehdä toisessa tapauksessa.\n114 Tämä perustelu on siis hylättävä.\n– Seuraukset, joita komission kannasta voi kantajan mukaan aiheutua\n115 Kantaja katsoo, että komission kanta, jonka mukaan häneltä evätään ulkomaankorvaus, johtaisi unionin ja sen virkamiesten tai toimihenkilöiden kannalta epätyydyttäviin seurauksiin. Kantaja esittää kantansa tueksi seuraavat neljä perustelua:\n– Komission olisi tällöin mahdollista vain mielensä mukaan lykätä aiemman sopimuksen nojalla ulkomaankorvausta sääntöjen mukaisesti saaneen toimihenkilön tehtävien aloittamista voidakseen evätä tältä kyseisen korvauksen;\n– tämä kannustaisi toimihenkilöitä esittämään korvattaviksi kustannuksia toiseen valtioon muuttamisesta, jotta he voisivat edelleen saada ulkomaankorvausta, johon heillä oli ollut oikeus aiemman palvelukseen ottamisen yhteydessä, siitä huolimatta, että he olisivat jo ottaneet vastaan tarjouksen joitain kuukausia myöhemmin alkavasta työstä samassa paikassa sijaitsevassa virastossa;\n– henkilöstösääntöjen 27 artiklaa, jonka mukaan virkamiehiä on otettava palvelukseen maantieteellisesti mahdollisimman laajalta alueelta, ei tällöin noudatettaisi, sillä vaarana on, että sopimussuhteiset toimihenkilöt, joilla on työkokemusta unionin toimielimissä, eivät enää haluaisi jatkaa työuraansa niiden palveluksessa, vaan palaisivat kotimaahansa;\n– tilanne, jossa henkilöstösääntöjen liitteessä VII olevan 4 artiklan 1 kohdan b alakohta laadittiin, on ajan myötä muuttunut perinpohjaisesti: tällä hetkellä on harvinaisempaa päästä unionin toimielinten palvelukseen virkamiehenä heti alusta pitäen.\n116 Komissio kiistää nämä perustelut.\n117 Unionin yleinen tuomioistuin vastaa niihin seuraavasti.\n118 Kahden ensimmäisen perustelun taustalla on olettamus siitä, että kantaja ei ole voinut luoda kestäviä suhteita asemamaahan ajanjaksona, jona hän työskenteli komissiossa sopimussuhteisena toimihenkilönä.\n119 Edellä 75–93 kohdasta kuitenkin ilmenee, että tiettynä ajankohtana sinä aikana, jona kantaja työskenteli komission palveluksessa, hän siirsi vakinaisen asuinpaikkansa Brysseliin.\n120 Koska kantajan on katsottava ottaneen Belgian vakinaiseksi asuinpaikakseen komission palveluksessa olonsa aikana, hän ei voi vaatia ulkomaankorvausta, vaikka olikin asettunut uudelleen Ranskaan 1.5.–31.8.2019.\n121 Unionin toimielintä tai laitosta ei tässä tilanteessa kannustettaisi tämän kaltaisissa tapauksissa lykkäämään aiemman työsopimuksen nojalla ulkomaankorvausta saaneen toimihenkilön tehtävien aloittamista voidakseen evätä tältä kyseisen korvauksen.\n122 Joka tapauksessa on niin, että tällä tavoin yksinomaan sellaisessa tarkoituksessa menettelevä toimielin tai virasto ei silloin noudattaisi huolenpitovelvollisuutta, jonka tulisi ohjata sen valintoja. Kyseinen velvollisuus tarkoittaa ennen kaikkea sitä, että tehdessään päätöstä virkamiehen tilanteesta toimielin tai virasto tarkastelee kaikkia seikkoja, joilla voi olla merkitystä sen päätöksen kannalta, ottaen tällöin huomioon yksikön edun lisäksi myös asianomaisen virkamiehen tai toimihenkilön edun (ks. vastaavasti yhdistetyt tuomiot 28.5.1980, Kuhner v. komissio, 33/79 ja 75/79, EU:C:1980:139, 22 kohta ja tuomio 29.6.1994, Klinke v. yhteisöjen tuomioistuin, C‑298/93 P, EU:C:1994:273, 38 kohta).\n123 Asianomaisen toimihenkilön olisi myös turhaa esittää kustannusten korvaamista muutosta toiseen valtioon, jotta hän voisi edelleen saada sellaista korvausta, johon hänellä oli oikeus aiemman palvelukseen ottamisen yhteydessä.\n124 Kantajan esittämän kolmannen perustelun osalta on todettava, että kahden ensimmäisen perustelun osalta esitetyistä syistä ei ole olemassa vaaraa siitä, että toimihenkilöt, joilla on työkokemusta unionin toimielimissä tai virastoissa, eivät kahden työsopimuksen väliin jääneen ajan jälkeen enää haluaisi jatkaa työuraansa niiden palveluksessa yksinomaan siitä syystä, että he uuden palvelukseen ottamisen yhteydessä menettäisivät oikeuden ulkomaankorvaukseen. Henkilöstösääntöjen VII liitteessä olevan 4 artiklan 1 kohdan tarkoituksena on joka tapauksessa varmistaa monikansallisuus toimielinten piirissä. Tämäkin perustelu on siis hylättävä.\n125 Sama koskee myös kantajan neljännettä perustelua. Vaikka virkamiesurassa todettujen muutosten oletettaisiinkin pitävän paikkansa, sillä ei voi olla vaikutusta sellaisten sääntöjen soveltamiseen, joiden lainmukaisuutta ei ole asetettu kyseenalaiseksi, sillä unionin tuomioistuin ei ole toimivaltainen muuttamaan ulkomaankorvauksen myöntämisen edellytyksiä omasta aloitteestaan.\n126 Edellä 115 kohdassa esitetyt kantajan perustelut on tämän vuoksi hylättävä.\n127 Edellä esitetyn perusteella on katsottava, ettei kantaja ole osoittanut, että hänellä oli vakinainen asuinpaikka asemamaan ulkopuolella henkilöstösääntöjen liitteessä VII olevan 4 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun koko viitejakson ajan.\n128 Ainoa kanneperuste on sen vuoksi hylättävä ja näin ollen myös koko kanne.\n129 Unionin yleisen tuomioistuimen työjärjestyksen 134 artiklan 1 kohdan mukaan asianosainen, joka häviää asian, velvoitetaan korvaamaan oikeudenkäyntikulut, jos vastapuoli on sitä vaatinut.\n130 Koska kantaja on hävinnyt asian, hänet on velvoitettava maksamaan omat oikeudenkäyntikulunsa ja korvaamaan komission oikeudenkäyntikulut tämän vaatimusten mukaisesti.\n2) LF velvoitetaan vastaamaan omista oikeudenkäyntikuluistaan ja korvaamaan Euroopan komission esittämät oikeudenkäyntikulut.


Lanka Puikoilla: Vauvan haalari\nHuh, kiirettä pitää! Joulu lähestyy ja joululahjat ovat vielä ihan kesken. Onneksi edes yksi sellainen on jo kokonaan valmis. :) Mutta eipä niistä sen enempää. ;)\nJotain sellaistakin on valmistunut, jota voi jo esitellä. Viime viikolla syntyneelle suloiselle tytölle tein haalarin. Itse neulomistyö oli valmis jo pari(-kolme?) viikkoa sitten, mutta napit sain ommeltua vasta tänään.\nHaalarin kanssa kohtasin pieniä ongelmia ja jouduin hieman säätämään. Toivottavasti tuo nyt toimii kuitenkin ja on edes suunnilleen sopiva jossain vaiheessa (ja toivottavasti talven aikana). Eli siis mittavirheen tein, tajusin vasta alkaessani saumoja ompelemaan, että hihat ei kyllä mene edes vastasyntyneen vauvan käsiin. Mietin ja pähkäilin, että mitä oikein teen. Päätin purkaa vain päättelyt ja jatkaa neulomista. Sen vuoksi kahden ylimmän napin välissä on pitkä väli, koska en tokikaan tajunnut, että siihen olisi voinut neuloa ylimääräisen napinläven.\nTänään olin myös niin taitava, että sain yhden napeista halki. Niinpä alin nappi onkin erivärinen ja erilainen. Luotan nyt siihen, että se ei haittaa vauvan vanhempia. :) Jos haittaa niin äkkiäkös kipaisen taas ostamaan yhden napin lisää ja vaihdan sen. Nuo kädentiet ja lahkeensuut voi olla joko noin taitettuna tai sitten ne voi suoristaa, vauvan koosta riippuen. :)\nVauvanneuleita on kyllä mukava tehdä. Ovat niin pieniä, että valmistuuvat aika nopeasti. Ja onhan ne söpöjä!\nMalli: DROPS-puku kaksinkertaisesta "Fabel"-langasta\nPuikot: 6 mm pyöröpuikko, 6 mm sukkapuikot, 5 mm sukkapuikot (muistaakseni tein ohjeen puikoilla; edit. en tehnytkään ja oikeat puikot korjattu)\nNoin muuten, minua ärsyttää tuo Bloggerin Lukemisto kun se ei suostu toimimaan niinkuin pitäisi! Sen takia monen blogin jutut menee minulta ohi, koska vaikka olen kyllä liittynyt lukijaksi niin Lukemisto kadottaa ne välillä eikä ilmoita uusista kirjoituksista! Ärh!\nTunnisteet: Drops, Fabel, Vauvanhaalari\nJoululahjat I ja II


Pikalainaa Puhelimessa | Soittaa tähän numeroon saada instant laina\nSoittaa tähän numeroon saada instant laina\nVinkkejä käyttää vakuudettomaan henkilökohtaisia lainoja huono luotto\nYhteenveto: Käyttävät vakuudettomien henkilökohtaisia lainoja ei ole lisää vaikeaa niille, joilla on huono luottoluokitus. Nyt-a-päivää, monet lainanantajat korostaa nykyisen tulonlähde, taloudellinen asema ja velka-tuotto-suhde lainanottajan samalla arvioida hänen lainahakemuksen sijaan kurittaa hänelle hänen viime taloudellisia vaikeuksia. Saada rinnakkaisen tapahtuman toista hyvää luottokelpoisuusluokitusta kuin vakuus voidaan käyttää lainan nopeasti.\nNiille, joilla on huono luotto-raportti soveltamalla vakuudettomaan henkilökohtaisia lainoja näissä olosuhteissa ja saada ne valmiiksi ei ole helppoa. Tällaista pyrkimystä piirtää paljon vaikeuksia koska lainanantaja pitäisi saada täysin taattu laina takaisin ja että laadunvarmistus on vaikeaa saada huonoja velkoja. Asiat ovat muuttuneet paljon luotonanto liike ja tarjoamalla vakuudettomaan henkilökohtaisia lainoja huono luotto on olemassa. Kuitenkin se ei ole aina mukaan luotto-raportti on esileikki mutta hyväksyy tällaisen vakuudettomaan henkilökohtaisia lainoja. Useat muut tekijät, kuten velka-tuotto-suhde jne voi myös olla ratkaiseva tekijä. Salaisuus saada vakuudettomien henkilökohtaisia lainoja huono luotto lainanottajien valheita siitä, että kuinka tehokkaasti vakuuttaa luotonantaja että laina maksetaan aitona ja tulet varmasti takaisin lainasumma varatun ajan kuluessa hyväksytty. Silti tällaisia lainoja saada hyväksytty takaus ei ole ja lainanottaja on täyttää kaikki vaaditut ehdot lainanantajan ja käydä läpi niiden perusteellisesti.\nVakuudettomat henkilökohtainen laina voi joskus olla ainoa vaihtoehto käytettävissä lainanottajan. Esimerkiksi jos haluat lainan $50,000 sitten kohti säännöt vakuutena lainan, täytyy antaa vakuuksia 50.000 takuumaksu. Vakuus voi olla mitään movable/kiinteistöön hyödykettä omistat kuten house, jne mutta joskus korkea arvostettu vakuus ei vain tule kysymykseen. Näin ollen jää vain yksi vaihtoehto eli vakuudettoman lainan. Hyväksymisestä vakuudettomaan henkilökohtaisia lainoja aina 1000 dollaria – 5000 dollaria pienempiä on usein helppo. Hakemus on suuri käteisellä vaatimukset ovat usein käsitellä haastavia.\nOn olemassa useita lainanantajien jotka harjoitettava tarjota vakuudettomaan henkilökohtaisia lainoja huono velkojille tarvitseville aukioloaikoina. Perusteet hyväksyy henkilökohtaiset lainat köyhien velkojat ovat erilaisia eri luotonantajien. Vaikka jotkut voivat pitää työllisyyttä ja tuloja, muut voivat nähdä nykyisen taloudellisen tilan ja tulojen lähde eikä rangaista viimeiset virheitä ja taloudellisia vaikeuksia. Tämä on siis miten huono luotto historia on merkitystä joissakin tapauksissa.\nGetting vakuudettomat henkilökohtainen laina kulunut voi olla helppo ja nopea prosessi, jos saat itsellesi Co-lainanottajan, joka on luottoluokitus. Co-luotonsaajan Lupaako lainan takaisinmaksu ja koska hän on hyvä luotto historia, voit jopa saada lainan laskettu korko. Usein kutsutaan kanssahyväksyjäksi, yhteistyötä lainanottajan vakuutena lainan maksun seisoo ja lupaavat maksaa lainan, itse, jos et pysty tekemään niin. Tämä prosessi voi saada sinut haluamasi lainan nopeasti mutta vain sinun cosigner täydellisen arvioinnin jälkeen. Luotonantaja tarkistaa hänen tulonlähde, takaisinmaksu ominaisuuksia ja muut tekijät.\nOtettaessa vakuudettomat henkilökohtainen laina osata sinun luottoluokitusten oikein ja olla realistinen lähestymistapa. Vakuudettomien henkilökohtaisia lainoja huonoja luottoja on helppo hyväksyä, kun vaatimukset ovat mukaan luottoluokitus. Esimerkiksi lainaa 3000 dollaria voidaan siirtää helposti luotto luokitus 500. Mutta samat pisteet ei voida myöntää lainamäärä 25.000 dollaria. Joten tietää rating ensin ja kysyntää vastaavasti. 40-60 Velka-tuotto-suhde on yleensä myöntää vakuudettomat henkilökohtainen laina vaikka lainanottaja on huono luotto historia.


Myrtis on löytänyt uudessa elämässään tien lasten sydämiin. Kuva: Sara Saure / Yle\nATEENA Kiva tavata kavereita vielä ennen kesää, tuntuu lempeäkatseinen 11-vuotias Myrtis sanovan lasivitriinin läpi Kreikan keskuspankin museossa.\nSillä tavalla samanikäinen kreikkalaistyttö voisi hyvin todeta, sillä koulut avattiin kesäkuussa koronarajoitusten jälkeen.\nOikea Myrtis ei ole kuitenkaan elänyt koronakriisiä. Hän on leikkinyt Akropoliin juurella noin 2 500 vuotta sitten, kun Parthenonin temppeliä vasta rakennettiin.\nMuseon vitriinissä on rintakehään asti rakennettu nukke, jonka kasvot pohjaavat tarkkaan jäljennökseen antiikin ajan tytön kallosta. Kallo löytyi joukkohaudasta Ateenasta, Kerameikosin hautausmaan ulkopuolelta.\nNoin 2 500 vuotta vanhalle Myrtis-nimen saaneelle ateenalaistytölle on rekonstruoitu kasvot. Tutkijoiden mukaan lopputulos on todennäköisesti melko lähellä totuutta. Kuva: Sara Saure / Yle\nMyrtis-nimen saanut tyttö esiteltiin nykymaailmalle vuonna 2010. Sen jälkeen Myrtis on otettu avuksi muun muassa köyhyyden, lapsityövoiman ja sodan vastaiseen kampanjointiin.\nMyrtis on auttanut YK:ta niin sanottujen vuosituhattavoitteiden lähettiläänä, ainoana ei-elossa olevana henkilönä maailmassa.\n"Myrtis ja Greta Thunberg ovat arjen sankareita"\nMyrtis on suurine silmineen, kimmeltävine hiuksineen ja iholtaan aavistuksen hikisenä kuin olisi hypähtänyt juuri lasivitriiniinsä kuumasta aamupäivästä. Ilman antiikin aikaan viittaavaa pellava-asua Myrtis kävisi nykytytöstä.\nMyrtis-nukke kiertää kouluissa ja museoissa, ja sillä on Facebook-profiili.\nMyrtisille kasvot rekonstruoinut Ateenan yliopiston professori Manolis Papagrigorakis on varma, että Myrtis voi vedota nuoriin samaan tapaan kuin vaikkapa ruotsalainen ilmastoaktivisti Greta Thunberg.\n– Molemmat ovat arjen sankareita. Heitä erottavat vain eri aikakausien tapahtumat ja kielelliset työkalut, Papagrigorakis sanoo.\nMyrtisin kasvojen palauttamisessa työskenteli hampaiston oikomisopin professori Manolis Papagrigorakisin johdolla 30 eri alan asiantuntijaa. Kuva: Sara Saure / Yle\nPerikleen ja Sokrateen nähnyt tyttö\nMyrtis on Papagrigorakisille kuin tytär.\n– Ensimmäisellä tapaamisellamme liikutuin. On taianomaista pitää edessään lasta, joka on katsellut valtiomies Perikleetä ja [filosofi] Sokratesta, Papagrigorakis hehkuttaa.\nHampaiston oikomisopin professorina Papagrigorakisiin vetosi se, että Myrtisin kallo oli säilynyt kokonaisena ja siinä olivat jäljellä kaikki hampaat, myös maitohampaita. Näin Myrtisin kasvoista saatiin alkuperäisen näköiset.\nMyrtisin kallo oli kokonainen ja siinä oli täysi hampaisto. Kasvot pohjaavat tarkkaan jäljennökseen alkuperäisestä kallosta, ja kasvoihin on rakennettu 26 kasvolihasta. Kuva: Sara Saure / Yle\nEnnen paneutumista Myrtisiin Papagrigorakis oli jo kallon luuston asiantuntija. Hän oli tehnyt Bergenin yliopistossa Norjassa vertailevaa tutkimusta muinaisten ja nykykreikkalaisten kallon rakenteesta.\n– Röntgenkuvat vahvistivat, että nykykreikkalaisten kallo on mittauksellisesti sama kasvojen luiden osalta. Eriäväisyyttä on vain pääkopassa, Papagrigorakis kertoo.\nKunniaa tavallisille ihmisille\nTodellisen Myrtisin elämästä tiedetään hyvin vähän. Edes sitä ei tiedetä, oliko hän orja, ateenalainen vai vieraspaikkakuntalainen eli metoikki.\nSe tiedetään, että hän kuoli ruttoepidemian aikaan. Kuolema ajoittuu Ateenan ja Spartan ja niiden liittolaisten välillä käydyn peloponnesolaissodan alkuun, noin vuoteen 430 ennen ajanlaskun alkua.\nArkeologien kaavio Ateenan metrokaivauksissa 1990-luvulla löytyneestä Myrtisin joukkohaudasta listaa vain vähän hautaesineitä. Se vihjaa, että Myrtis oli köyhästä perheestä. Kuva: Sara Saure / Yle\nDelfoin arkeologisen museon johtaja Nansi Psalti pitää tärkeänä, että myös antiikin ajan tavalliset ihmiset voivat saada kasvot.\n– Kun Myrtis kävi museossamme, katsojissa syntyi voimakkaita tunteita. Erityisesti koululaiset samaistuvat Myrtisin elinajan dramaattisiin vaiheisiin aivan eri tavalla kuin jos he näkisivät pelkkiä luita tai valokuvia, Psalti sanoo.\nKasvojen rekonstruointi historian henkilöille lisää Psaltisin mukaan ymmärrystä arkeologian merkityksestä.\nMaailmalla kasvot on luotu muun muassa faarao Tutankhamonille ja Pyhälle Nikolaukselle eli joulupukin esikuvalle.\nKreikassa kasvot oli saanut ennen Myrtistä vain Makedonian kuningas Filippos II. Lopputulos ei ole kuitenkaan löydösten vaillinaisuuden vuoksi yhtä luotettava kuin Myrtisin tapauksessa.\nAteenan ruttoepidemian syy alkaa selvitä\nMyrtisin avulla asiantuntijat ovat päässeet arvokkaan tiedon lähteelle. Merkittävimmät löydökset liittyvät Ateenan ruttoepidemian syihin.\nNiihin Manolis Papagrigorakisin työryhmä päätyi dna-näytteestä, joka saatiin Myrtisin joukkohaudasta satunnaisesti valituista hampaista. Yhtä vanhaa dna-näytettä ei ollut hampaista aiemmin tutkittu.\n– Löysimme lavantautia aiheuttavan salmonella enterica typhi -bakteerin. Voimme väittää, että lavantautia aiheuttava bakteeri oli ainakin osasyy ruttoepidemiaan, Papagrigorakis sanoo.\nAntiikin historioitsija Thukydides on kuvaillut Ateenan ruttoa seikkaperäisesti teoksessa Peloponnesolaissota. Jotkin oireiden kuvauksista muistuttavat koronaviruksen aiheuttaman taudin oireita. Kuva: Sara Saure / Yle\nAiemmin epidemian syystä oli ollut vain teorioita. Ne perustuivat historioitsija Thukydideen kuvailuihin.\nOireiden kuvauksista osa muistuttaa covid-19-tautia (siirryt toiseen palveluun), kuten sairastuneiden hengitystieoireet ja kova kuume.\nMyrtis on pestattu koronan ja lavantaudin vastustamiseen\nLavantautiin menehtyy Maailman terveysjärjestön arvion mukaan vuosittain yhä noin 130 000–160 000 ihmistä.\n– Kirjeessään maailman johtajille Myrtis vetoaa ryhtymään toimiin niin, että lapset, jotka kuolevat ehkäistävissä oleviin sairauksiin, voitaisiin pelastaa, kiteyttää Dimitris Fatouros YK:n alueellisesta tiedotuskeskuksesta.\nLavantaudilta ja koronavirukselta voi suojautua samalla tavalla: pitämällä huolta hygieniasta.\nMyrtis neuvookin nyt YouTubessa (siirryt toiseen palveluun) ihmisiä pesemään käsiä. Arvokkain lahjamme on elämä ja kaikkien ihmisten terveys, Myrtis muistuttaa.\nKreikkaUlkomaatAteenaHistoriaKäsienpesuAntiikin KreikkaAntiikkiEnnen kristuksen syntymääMuseotJoukkomurhaGreta ThunbergKreikan kieli