Hotellit The Dawn | Hotellitarjoukset | Hotels.comSee this page in Englishsuomi (Suomi)Tee varaus Internetissä tai soita 09 7251 9905 Suomenkielinen asiakaspalvelumme palvelee puhelimitse arkisin 8.30 – 17.30. Muina aikoina asiakaspalvelumme palvelee englannin kielellä.EtusivuHotellitarjouksetRyhmätTietoa evästeistäOhjeetPalautetta sivustostaKirjaudu sisään & tiliKirjaudu tilillesiLuo tiliVarauksesiArvostele hotelliHotels.com™ RewardsVarauksesiHotellitHotellit – AustraliaHotellit – QueenslandHotellit The DawnHotellit – The DawnEtsi hotelleja kohteessa The DawnKaupunki, nähtävyys, hotellin nimi, osoite tai postinumeroTulopäiväLähtöpäivä En ole varma päivämääristäHuoneita123456789+Huone 1:Aikuisia12345678Yli 18-v.Lapsia01230–17-v.Ikä sisäänkirjauduttaessa:Lapsi 1:-?-<11234567891011121314151617Näytä tarjouksetAvaa salaiset hinnat valittuihin hotelleihinNämä hinnat eivät ole kaikkien saatavilla.Avaa nytSuosittuja kohteessa The DawnHotelleja kohteessa The DawnUseimmiten varattuLagoon Pocket B&BErinomainen 4,5 / 5( 8 tarkistettua arvostelua )Hotels.com™ RewardsSaat 1 palkintoyön* jokaista 10 yötä kohti! 9 asiakasta on tarkastellut tätä hotellia viimeisen tunnin sisälläFox Glenn Motor InnHyvä 3,3 / 5( 41 tarkistettua arvostelua )Hotels.com™ RewardsSaat 1 palkintoyön* jokaista 10 yötä kohti! 8 asiakasta on tarkastellut tätä hotellia viimeisen tunnin sisälläGreat Eastern Motor Inn, GympieErinomainen 4,2 / 5( 29 tarkistettua arvostelua )Hotels.com™ RewardsSaat 1 palkintoyön* jokaista 10 yötä kohti! 4 asiakasta on tarkastellut tätä hotellia viimeisen tunnin sisälläHotellit 10 km kohteesta The DawnGympie Muster InnErinomainen 4,3 / 5( 12 tarkistettua arvostelua )Hotels.com™ RewardsSaat 1 palkintoyön* jokaista 10 yötä kohti! 9 asiakasta on tarkastellut tätä hotellia viimeisen tunnin sisälläThe Royal HotelEi arvostelujaHotels.com™ RewardsSaat 1 palkintoyön* jokaista 10 yötä kohti! 9 asiakasta on tarkastellut tätä hotellia viimeisen tunnin sisälläShady Rest MotelHyvä 3,9 / 5( 21 tarkistettua arvostelua )Hotels.com™ RewardsSaat 1 palkintoyön* jokaista 10 yötä kohti! 8 asiakasta on tarkastellut tätä hotellia viimeisen tunnin sisälläVictory Hotel MotelHyvä 3,9 / 5( 7 tarkistettua arvostelua )Hotels.com™ RewardsSaat 1 palkintoyön* jokaista 10 yötä kohti! 3 asiakasta on tarkastellut tätä hotellia viimeisen tunnin sisälläHotellit 15 km kohteesta The DawnAmamoor LodgeErinomainen 4,6 / 5( 17 tarkistettua arvostelua )Hotels.com™ RewardsSaat 1 palkintoyön* jokaista 10 yötä kohti! 10 asiakasta on tarkastellut tätä hotellia viimeisen tunnin sisälläAmamoor Homestead B&B and Country CottagesErinomainen 4,3 / 5( 6 tarkistettua arvostelua )Hotels.com™ RewardsSaat 1 palkintoyön* jokaista 10 yötä kohti! 6 asiakasta on tarkastellut tätä hotellia viimeisen tunnin sisälläEastwood FarmErinomainen 4,3 / 5( 3 tarkistettua arvostelua )Hotels.com™ RewardsSaat 1 palkintoyön* jokaista 10 yötä kohti! 4 asiakasta on tarkastellut tätä hotellia viimeisen tunnin sisälläKatso lisää hotelleja kohteessa The DawnMaksa nyt- tai maksa myöhemmin -vaihtoehdot suurimmassa osassa huoneitaIlmainen peruutusoikeus suurimmassa osassa huoneitaHintatakuuNäytä kohteen The Dawn hotellit kartallaMaamerkitShiann Alpacas (alpakkatila)Etsitkö hotellia kohteessa The Dawn?Hotels.com voi auttaa sinua löytämään parhaat hotellit kohteessa The Dawn.\nAutamme sinua löytämään täydellisen huoneen kohteesta The Dawn, Queensland, sillä avullamme voit verrata eri hotelleja helposti (mukaan lukien suositut ketjuhotellit). Tällä hetkellä kohteen The Dawn suosituin hotelli on Amamoor Lodge. Sinne on tehty 5 varausta edellisen tunnin aikana.\nKun varaat yöpymisen Hotels.comin kautta, voit myös ansaita ilmaisia palkintoöitä liittymällä Hotels.com Rewards -kanta-asiakasohjelmaan. Ohjelma on ilmainen, ja liittymiseen menee vain kaksi minuuttia, ja kun olet yöpynyt 10 yötä, saat 1 palkintoyön ilmaiseksi*. Joten viikonloppumatka kohteeseen The Dawn voi olla ensimmäinen askel kohti ilmaista hotelliyötä.\nMiksi kannattaa varata majoitus kohteessa The Dawn Hotels.comilta?\nAutamme sinua löytämään täydellisen huoneen mihin tahansa tarkoitukseen. Löydät palvelustamme 10 hotellia kohteessa The Dawn. Vertaile hotelleja nopean ja helpon hotellihaun avulla. Voit myös rajoittaa hakutuloksia näillä ehdoilla:\n- sijainti - kohteen The Dawn alueet\n- kohteen The Dawn nähtävyydet\n- 0 Hotels.com-asiakkaiden arvostelua yöpymisestä kohteessa The Dawn\n- tarkat kartat, joista näet hotellien sijainnit sekä lähimmät julkisen liikenteen palvelut ja turistinähtävyydet kohteessa The Dawn.\nJotta voit hyödyntää palveluamme mahdollisimman tehokkaasti, sinun kannattaa ladata Hotels.comin mobiilisovellus (käy myös taulutietokoneille) ja tilata uutiskirjeemme. Voit myös seurata meitä Facebookissa, Google+:ssa ja Twitterissä. Näin saat Hotels.comin uusimmat hotellitarjoukset ja alennukset hotelleihin kohteessa Suomi ja kaikkialla maailmassa.Katso lisää hotelleja kohteessa The DawnValitse yksi alla olevista vaihtoehdoista avataksesi salaiset hinnat ja maksa vähemmän valituista hotelleista.UutiskirjeetTilaa viimeisimmät tarjouksemmeHotels.comin sovellusLataa sovellus ja tee varauksia matkalla ollessasiHotels.com™ RewardsLiity nyt saadaksesi yhden palkintoyön* jokaista 10 yövyttyä yötä kohdenSuosituimmat kohteetHotellit – New YorkHotellit – LontooHotellit PariisissaHotellit – RoomaHotellit – BarcelonaHotellit – KööpenhaminaHotellit – DubaiHotellit – TukholmaHotellit – OsloHotellit – MilanoHotellit – HelsinkiHotellit – PrahaHotellit – BerliiniHotellit AmsterdamissaHotellit – MadridHotellit – TampereHotellit – VantaaHotellit – KuopioHotellit – OuluHotellit – TallinnaHotellit – RiikaHotellit – JyväskyläHotellit – BangkokHotellit – PietariAsiakaspalveluVarauksesiUsein kysyttyjä kysymyksiäOta yhteyttäPalautetta sivustostaArvostele hotelliPalveluiden tarjoajille, yhteistyökumppaneille ja tiedotusvälineilleLisää hotellisiTee yhteistyötä kanssammeMainosta sivuillammeMatkanvälittäjätTiedotusEhdot ja yksityisyydensuojakäytäntöEhdot & rajoituksetYksityisyydensuojaTietoa evästeistäYritystiedotTyötMatkaoppaat50 huippukaupunkiaKaikki maatKaikki hotellitSivukartta© 2016 Hotels.com, L.P. Kaikki oikeudet pidätetään.Hotels.com ja Hotels.comin logo ovat Hotels.com, L.P:n tavaramerkkejä tai rekisteröityjä tavaramerkkejä Yhdysvalloissa ja/tai muissa maissa. Kaikki muut tavaramerkit ovat omistajiensa omaisuutta.* Lisätietoja Hotels.com™ Rewards-ohjelmastaABOUT SSL CERTIFICATES


Turun ylioppilaslehti 05/2018 - Lehtiluukku.fi\nJokirantaan kaivataan yleisiä vessoja: ”Röyhkeydestä kiinni, kehtaako mennä vessaan”. Isot erot ylioppilaskuntien jäsenmaksuissa. Kilpailu digitaalisten opiskelijakorttien markkinoilla kiihtyy. Chances if finding an apartment as an axchange student are getting slimmer in Turku. Testaa seksitaudit kotona maksutta. Reportaasi: Akateemisen purjehdusseuran matkassa. Blackface – miksi tumma kasvomaali teemabileissä on huono idea. RIP Three Beers, legendaarinen baari Ylioppilaskylässä ehti lähes kolmenkymmenen vuoden ikään. Turun isäntä: kaupunginhallituksen puheenjohtaja Lauri Kattelus haluaa lähiöihin taidetta, palveluita – ja superbussit. Yo-kylä Block Party. Kolumni: ”Lihansyöjät eivät oikeastaan tunne empatiaa”. #Koulutusleikkaus-lautapeli syntyi läksiäislahjaksi irtisanotulle. Beyoncén tähteydessä törmäävät perinteiset perhearvot ja uhmakas kantaaottavuus, väitetään musiikkitieteen gradussa.


Helsingin metron huoltotauko alkaa illalla, korvaava liikenne pääosin busseilla | Suomenmaa\nHelsingin metron huoltotauko alkaa illalla, korvaava liikenne pääosin busseilla\nHelsingissä huoltotauko sulkee metroliikenteen viikonloppuna. Metroliikenne palaa normaaliksi maanantaiaamuna.\nAjamatta jäävät metrovuorot korvataan pääosin busseilla. Ylimääräiset bussilinjat saattavat ruuhkautua ajoittain.\nPoikkeusjärjestelyt alkavat tänään noin kello 18, minkä jälkeen metro ei kulje illalla väleillä Itäkeskus–Mellunmäki ja Itäkeskus–Vuosaari. Junat kulkevat Matinkylästä ja Tapiolasta Itäkeskukseen.\nLauantaina ja sunnuntaina metro ei puolestaan kulje ollenkaan Helsingissä. Lauttasaaresta länteen kaikki junat ajavat Matinkylään asti, eikä osa käänny Tapiolassa kuten tavallisesti.\nSyynä katkoon on metron uuden asetinlaitteen asennus.\nLippuja ei myydä kaikilla linjoilla\nKantakaupungissa metroa korvaa raitiovaunu 11. Vuoroväli vaihtelee viikonloppuna kymmenestä kahteentoista minuuttiin.\nPerjantai-iltana metroa korvaa kaksi linjaa, jotka kulkevat Itäkeskuksesta Mellunmäkeen ja Itäkeskuksesta Vuosaareen. Linjat aloittavat liikennöinnin tänään noin puoli kuudelta illalla. Bussit kulkevat viiden minuutin vuorovälein noin puoli yhdeksään asti illalla. Tämän jälkeen vuoroväli pidentyy kymmeneen minuuttiin. Liikenne päättyy hieman ennen puolta yötä.\nLauantaina ja sunnuntaina metroa korvaa Lauttasaaresta ja Rautatientorilta Itä-Helsinkiin vievät kolme bussilinjaa. Linjat kulkevat lauantaiaamuna kello viiden ja sunnuntaiaamuna kello kuuden jälkeen. Vuoroväli on kello 9–20.30 viitisen minuuttia, aamun ja illan tunteina kymmenen minuuttia. Viimeiset vuorot lähtevät ennen puoltayötä.\nLinjoille on merkitty erikseen pysäkit, joilla bussit pysähtyvät.\nMyös muun muassa Lauttasaaren bussilinjoissa on korvaavuuksia. Korvaavien linjojen reitit, aikataulut ja tarkemmat muutokset löytyvät\nMatkustajien kannattaa huomioida, että kuljettajat eivät myy lippuja kaikilla metroa korvaavilla raitiovaunu- tai bussilinjoilla.


Ottakaamme esimerkiksi nämä kaksi tragediaa: Hiroshiman tuho ja Neversin brutaalit tapahtumat. Tyttö on tuntenut Hiroshiman vain yleisenä tapahtumana. Hän on nähnyt kaupungin ”turistina”, tallettaen itseensä kaiken, mutta ”ymmärtämättä mitään”. Hän on nähnyt filmit, lukenut silminnäkijöiden kuvaukset, vapissut kauhusta museon rekonstruktioiden ääressä, mutta hän ei ollut paikalla, kun se tapahtui. Hän ei ole kantanut epämuodostunutta lasta, räjähdys ei ole polttanut hänen vanhempiaan. Japanilaiselle, joka on kokenut sen henkilökohtaisesti (joskaan hän ei ollut fyysisesti läsnä, niin hänen kaupunkinsa, hänen elämänsä, hänen vanhempansa ja ystävänsä siinä tuhoutuivat), nainen on tunkeilija hänen tragediassaan. Kun nainen mainitsee, että hän on käynyt museossa, näemme miehen vaikutelman siinä, mitä museo merkitsee naiselle. Kankaalla näkyy välähteleviä neon-valoja, ääninauhalta kuuluu törähtelevää musiikkia, samalla kun kuulemme hänen sanansa ja näemme museon. Naiselle se on pelkkä ohimenevä show ja vaikka hän kuinka kovasti yrittää ”tuntea” sen se ei koskaan tule olemaan enempää. Empatia ei korvaa kokemusta. Ja mies on yhtä etäällä naisen Neversin-kokemuksista. Hänelle Nevers on ensinnäkin ”kaunis ranskalainen sana” ja maistelee ilmauksen ”jeune à Nevers” (nuorena Neversissä) kauneutta.\nHiroshiman rakastavaisilla on pakottava tarve uskoutua toiselle tai kuulla toisen uskoutuvan. Japanilaisella on esimerkiksi tarve saada tietää Neversistä ja tarve tuntea, että hän tietää tytöstä jotakin, jota tämä ei ole kertonut edes aviomiehelleen. Hän on lähempänä syvällisempää totuutta kuin oivaltaakseen sanoakseen ”Vasta Neversin ansiosta alan tuntea sinua”. Mutta hän ei oivalla, että tämä tieto vie hänet ristiriitaan naisen kanssa, samalla kun aviomiehen tietämättömyys tekee heidän suhteestaan vähemmän myrskyisän. Mitä enemmän japanilainen painostaa naista paljastamaan itseään, sitä enemmän hän loukkaantuu miehen tunkeutumisesta hänen menneisyyteensä.\nJapanilainen haluaa kuulla Neversistä, koska ”tunnen, että siellä aloit olla sitä, mitä sinä olet vielä tänään”, mutta nainen on haluton uskoutumaan. Muisto on tuskallinen ja se kuuluu hänelle., ei miehelle. Hän ei uskoudu myöskään siksi, koska hän on tietoisella tasolla unohtanut. Nainen myöntää tämän jo elokuvan varhaisessa vaiheessa. ”Kuvittelin, ettei ihminen koskaan unohda – ei edes rakkaudessa”. Ja jopa silloin, kun hän oivaltaa, että hänen menneisyytensä on läheisessä yhteydessä hänen nykyisiin kokemuksiinsa Hiroshimassa (”Miksi kieltää ilmeinen tarve muistaa?), hän on tietoinen, ettei hän tietoisin ponnistuksin voi luoda uudelleen menneisyyttä: ”Sinun laillasi olen unohtanut”. Kun hän muistaa, muisto ei ole tahdonalainen, vaan sen nostaa esiin se väistämätön samankaltaisuus, mikä vallitsee hänen rakkausjutuissaan saksalaisen ja japanilaisen kanssa. Ja muisto Neversistä on tuskallinen, koska hän on eristänyt sen. Hän ei ole sovittanut sitä elämäänsä ennen sitä ja sen paikan koko elämässään. Hänen kuollut saksalainen rakastettunsa liittyy hänen elävään japanilaiseen rakastettuunsa ja elää edelleen hänessä.\nJapanilaisen tilanne ei ole yhtä monimutkainen vaikkakin muodollisesti heikompi. Muodollisella tasolla naisen täytyy olla miestä kompleksisempi tasapainottaakseen oman Neversin tragediansa ja miehen yleismaailmallisesti merkitsevän tragedian välisen epäsuhdan. Hän tuntee olevansa erillään naisesta, koska tällä ei ole henkilökohtaista kosketusta Hiroshiman tapahtumiin, jotka taas ovat hänen elämänsä keskeinen kokemus. Mutta päinvastoin kuin nainen, mies ei älyllistä kokemustaan. Se on osa hänen nykyelämäänsä (hän elää Hiroshimassa kun taas nainen ei pysty elämään Neversissä), mutta mikään ei viittaa siihen, että tällä olisi häneen samanlainen lamauttava vaikutus kuin Neversillä naiseen. Kun hän saa tietää naisen henkilökohtaisesta tragediasta, hän oivaltaa, että nainenkin on kokenut jotakin vastaavaa kuin hänen kansansa kauhut. Nainen on yksi niitä harvoja länsimaalaisia jotka voisivat ymmärtää pommin vaikutuksen japanilaisiin. Muut ovat ehkä keskitysleirien, Burman rautatien, Guernican, Dresden, Varsovan gheton ja muiden vastaavien eloonjääneitä. Mies yrittää ymmärtää mitä naiselle tapahtui vertaamalla sitä omaan tragediaansa. Merkitsevää kyllä hän kysyy Neversistä: ”Sataako siellä joskus?” Sade on hänelle vaaran koetinkivi ja ymmärtääkseen naisen tuskaa Hiroshiman kärsimyksen termein hän välittömästi ajattelee sadetta jonka mukana laskeutuu radioaktiivista pölyä hänen kansansa päälle. Inhimillinen pelko liittyy hänelle sateeseen. Lisäksi Resnais käyttää visuaalisia samankaltaisuuksia – kaksi jokea, tyttö ajeltuine päineen ja Hiroshiman naiset joiden tukka lähtee irti, Hiroshiman ”ajelehtiva, vielä kuolinkamppailussaan elävä” ihmisiho ja Neversin vertavuotavat kädet.


Erkki Kuoksa – Sivu 2 – Lapin Messut\nAuthor Archives: Erkki Kuoksa\nMoni on kysynyt, että mitä teen messujen välissä. Tätä olen tehnyt vajaan vuoden ajan.\nMinuutti sen jälkeen, kun pääministeri ilmoitti 12.3.2020 koronarajoituksista tiedotimme, että kevään Lapin Erämessut on peruttu. Silloin päätimme, että teemme niit ä asioita mihin voimme vaikuttaa. Spekulaatiot, itkupotkuraivarit ja syyttelyt eivät tuo meidän eikä muidenkaan tapahtumia takaisin.\nViikon verran putsasimme toimistolla kalenteria ja sen jälkeen siirryimme Etä-Esoiksi. Läppäri kantoon ja mökille luontoon.\nPorot turpaväleillä jäällä\nVaimolla sama suunta ja pikkumökissä etäiltiin tuplana. Tätä sitten jatkuikin pitkälle syksyyn. Emme käyneet kaupunkiresidenssissä kuin pyykinpesulla ja kaupassa.\nMessujuttuja jatkoin kuitenkin yhdessä Lapin ammattikorkeakoulun kanssa. Ennen peruuntumispäätöstä olimme tehneet AMK:n lehtori Jenni Pyhäjärven kanssa suunnitelmat opiskelijoille. Projekti oli määrä päättää messuilla, jossa opiskelijat olisivat nähneet miten suunnitelmien toteutus olisi toiminut. Olin mukana ohjaamassa opiskelijoita Teamsin kautta. Tämä toimi mielestäni hyvin.\nEn ole koskaan ollut mökillä näin pitkään yhtäjaksoisesti. Nyt oli mahdollisuus kierrellä moottorikelkalla lähilammilla pilkillä, haukikoukuilla ja muuten vain ajella hurua.\nPäivät yleensä alkoivat aamusumppien jälkeen lintubongauksella. Ajelin mökkijärven lähialueen teitä kamera kaulalla sivuikkuna auki. Keväällä pääsin kuvaamaan koppeloita, pyitä, riekkoja ja teeriä tepastelemassa hangella. Ei semmoista reissua, että lintuja ei olisi näkynyt. Lintubongarin paras paikka onkin auto.\nPaljon olin yhteyksissä myös näytteilleasettajiin, joihin olen tutustunut messuympyröissä. Monet asettajistakin ovat erästäjiä ja kalastajia. Vertailimme kalansaaliita ja puhuimme säistä.\nYleensä olemme pienellä porukalla käyneet keväällä käsivarressa vajaan viikon kelekkailu- ja pilikkireissulla. Nyt siihen ei ollut mahdollisuutta. Raudut ja harrit jäivät lampiin. Niin joskus ennenkin. Nyt kuitenkin pyysin lappalaisten vihaamaa haukea koukulla. Isoin taisi olla yli seitsemän kilon.\nSiikaa vähän liikaakin\nYksi jäi keväältä kuitenkin puuttumaan, messut. Olen joskus pelannut lentopalloa, oikein sarjassakin. Lentisharjoittelulla aina tähdätään otteluun. Ottelussa parasta on adrenaaliryöppy ja se, että harjoittelu tuo onnistumisia. Vähän näin messutkin toimivat, nyt se ryöppy jäi piippuun.\nOlin suunnitellut, että vuoden lopulla jään eläkkeelle. Entisen lottovoittajan tapaan en kuitenkaan aikonut näitä töitä lopettaa. Eläke tuli kuitenkin puoli vuotta aiemmin, kun kassavarannot olivat käymässä vähiin.\nKesällä oli siis eläkeläisellä juoksennella perhosten perässä, retkeillä, kasvattaa pottuja, retiisejä, herneitä ja pihan kukkia. Näiden touhujen lisäksi oli mahtavaa tarkkailla pihapiiriin tulleita eläimiä. Kettu, kärppä, jänikset, tikat, useat eri lajin haukat, pöllöt, maakotka ja jopa sääksi.\nNämä jäi taistelutantereelle\nIstuksin mökin terassilla ja saunan edestä kuului posaus. Ihmettelin ääntä ja näin saunan porstuan edessä kanahaukan koppelon niskavilloissa. Parkaisin ja juoksin saunalle. Haukka lähti kuin jänis haavalta. Kohta koppelo pomppas pystyyn niskavillat ja pyrstö törröllään, kipitteli kohti metsää ja katosi omille teilleen. Paikalle jäi vain neljä pientä niskahöyhentä. Toisen voitto on toisen tappio.\nLapinpöllökin vieraili pihassa\nJo keväällä olimme alkaneet yhdessä Lapin AMK:n kanssa valmistelemaan kumppanuussopimusta ja teimme sen syksyllä. Olemme jo aiemmin tehneet yhteistyötä kahdeksilla messuilla. Olemme messujärjestäjinä todella kiitollisia ja tyytyväisiä yhteistyöhön. On mahtavaa tehdä yhteistyötä paikallisen tämän alan parhaan oppilaitoksen kanssa. Tieteelliseen ja tutkittuun tietoon on hyvä luottaa ja nojata myös messuja järjestettäessä.\nLoppukesällä jouduimme ilmoittamaan, että myöskin Kelekkamessut joudutaan perumaan. Aikaa jäi nyt sadonkorjuuseen ja syyskalastukseen. Syksyn aikana kaksikin eri Lapin AMK:n MTI:n opiskelijaryhmää toteuttivat osana opintoja Kelekkamessujen eri alueiden kehittämistä. Jennin apuna priiffasin innokkaita opiskelijoita etänä. Messujärjestäjinä saimme paljoa uusia innovaatioita tulevaisuuteen. Taas jäi kuitenkin puuttumaan se ”adre”.\nPohjois-Suomen Erämessut 2019\nKuulun hirviporukkaan, mutta iskias ei salli kävellä pitkiä matkoja. Siispä seurasin hirviporukan metsästystä Ultracomin-sovelluksen (ei maksettu mainos) kautta kännykällä. Se, se vasta jännää onkin. Monesti tuli mieleen, että ammu, ammu se jo, kohta se karkaa. Hirvimiehillä oli ensimmäistä kertaa samoilla apajilla myös susi. Useaan otteeseen susi ja jämpti olivat hippasilla. Onneksi jämpti jatkaa vielä ensi syksynäkin juoksuaan.\nSuunnitelmat kevään Pohjois-Suomen Erämessuille ovat valmiit. Ainoastaan varmuus tapahtuman järjestämisestä puuttuu. Jos messut eivät onnistu keväällä, niin sitten elokuun lopussa.\n”Pessimisti näkee vaikeuksia kaikissa mahdollisuuksissa. Optimisti näkee mahdollisuuksia kaikissa vaikeuksissa.” Winston Churchill\nLoppukaneettina tähän pitkään vuodatukseen Lapin AMK:n lehtorin Kati Koivusen sanat Kotikulmilta-lehdestä sopivat hyvin tähän aikaan. Tällä pääsee pitkälle.\n”Aito auttamishalu, joustavuus, itseluottamus, yhteistyökyky, luovuus, tunneälykkyys ja vastuullisuus luovat edellytykset ei ainoastaan työn tuottavuudelle vaan myös työhyvinvoinnille ja – motivaatiolle, työhön sitoutumiselle sekä työssä jaksamiselle. Ihmisen voima on inhimillisyydessä.”\nJos ei toukokuussa, niin sitten elokuussa\nJos emme pysty järjestämään Pohjois-Suomen Erämessuja toukokuussa koronan vuoksi, niin vara-ajankohta messuille on 27.-29.8.2021. Aiemmin ilmoitimme eri ajankohdan, mutta jouduimme muuttamaan ajankohtaa samanaikaisen tapahtuman vuoksi.\nPohjois-Suomen Erämessut Oulussa 28.-30.5.2021 jos…\nJärjestämme Pohjois-Suomen Erämessut Oulussa 28.-30.5., mikäli koronatilanne sen mahdollistaa. Uusi pohjakartta on piirretty ja olemme aloittaneet näytteilleasettajien kartoituksen. Teemme lopullisen päätöksen messujen järjestämisestä maaliskuun aikana.\nYhteistyöllä vahvistetaan suurtapahtumiin ja messuihin liittyvää osaamista Lapissa.\nKumppanuussopimuksen luonteeseen kuuluu avoin osaamisen jakaminen ja aiempaa tiiviimpi asiantuntijayhteistyö. Sopimukseen kuuluvat muun muassa monitasoisten messuprojektien opiskelijayhteistyö ja projektioppimisen kokonaisuuksien yhteiskehittäminen erityisesti restonomikoulutuksen tarpeisiin.\nYhtenä tavoitteena on myös Rovaniemen kehittäminen tapahtumapaikkana, ja osana sitä tuotetaan muun muassa erilaisia selvityksiä ja muuta johtamista tukevaa tietoa.\nKulunut vuosi on koetellut matkailun ohella myös tapahtumajärjestäjiä. Virtuaalisuutta halutaan tuoda nyt myös messutapahtumiin entistä enemmän, mikä edellyttää paitsi toimintatapojen, myös ansaintalogiikan uutta muotoilua.\n– Kaltaisellemme pienelle yrityksille on suuri kunnia olla mukana tällaisessa kumppanuudessa. Aiemmin etenimme projekti projektilta, mutta nyt yhteistyöllä on jatkuvuutta. Odotamme innolla uutta yhteistyötä, Lapin Messut Oy:n viestintäpäällikkö Erkki Kuoksa kertoo.\nAmmattikorkeakoulun osaamispäällikkö Anu Harju-Myllyaho kiittää Lapin Messut Oy:tä jo vuosia jatkuneesta hyvästä yhteistyöstä. Jatkossa yhteistä tutkimus-, kehittämis- ja innovaatiotoimintaa tullaan tekemään myös TKI-hankkeissa. Opiskelijoiden työharjoittelujen, opinnäytetyöaiheiden ja rekrytointiyhteistyön lisäksi tehdään yhteistyötä matkailualan vetovoiman edistämiseksi.\nRehtori Riitta Rissanen pitää kumppanuutta Lapin Messut Oy:n kanssa tärkeänä, erityisesti restonomi- ja liiketalouden koulutusten kehittämisen kannalta.\n– Iso kysymys kuuluu, miten saatamme ihmisiä yhteen tulevaisuudessa. Kumppanuussopimuksen valmistelijat ovat oivaltaneet, ettei kannata jäädä odottelemaan valmista, vaan lähteä itse aktiivisesti rakentamaan omaa tulevaisuuttaan. Kyse on lopulta lappilaisen liiketoiminnan menestymisen ehdoista, Riitta Rissanen kiittää.\nYhteistyötä koordinoivat viestintäpäällikkö Erkki Kuoksa Lapin Messut Oy:sta ja osaamispäällikkö Anu Harju-Myllyaho Lapin AMKista. Yhteyshenkilöt laativat kumppanuussopimuksen liitteeksi toimenpidesuunnitelman, jossa sovitaan yhteistyön muodoista ja teemoista tarkemmin. Toimenpidesuunnitelma tarkistetaan vuosittain.\nKumppanuussopimuksen allekirjoitustilaisuus pidettiin verkossa 26.10.2020. Mukana olivat Erkki Kuoksa, Lapin Messut Oy:n toimitusjohtaja Mikko Vikström, Riitta Rissanen, Anu Harju-Myllyaho, lehtori Jenni Pyhäjärvi ja palvelupäällikkö Mirva Juntti Lapin ammattikorkeakoululta.\nKelekkamessut on tarkoitus järjestää 31.10.-1.11.2020.\nMaailmanlaajuisen koronavirustilanteen vuoksi joudumme perumaan Kelekkamessut 31.10.-1.11.2020. Messut olisi järjestetty Rovaniemellä Lappi Areenalla 15. kerran.\nMessuille olisi tullut useita kansainvälisiä näytteilleasettajia ja perinteisesti kävijäkunta on ollut myös kansainvälistä. Tämän hetkisillä matkustusrajoituksilla kaikkien näiden mukana olo olisi ollut mahdotonta.\nOlemme keskustelleet messujen järjestelyistä viranomaisten ja yhteistyökumppaneiden kanssa. Olemme tulleet yhteisymmärryksessä siihen tulokseen, että messujen järjestäminen tässä haastavassa tilanteessa olisi liian suuri riski. Emme halua vaarantaa yhteistyöyritysten liiketoimintaa ja haluamme toimia vastuullisesti. Siirrämme messuja vuodella. Seuraavat Kelekkamessut järjestetään 30.-31.10.2021\nToukokuussa ei ole Lapin Erämessuja\nTänään 12.3. on Suomen hallitus päättänyt, että kaikki yli 500 kävijän tilaisuudet perutaan toukokuun loppuun asti. Toukokuuksi suunniteltuja Lapin Erämessuja ei siis voida järjestää 15.-17.5.2020.\nMessujen järjestämistä myöhempänä ajankohtana tänä vuonna selvitetään. Tiedotamme asiasta myöhemmin.\nSeuraamme koronaviruksen vaikutuksia messuihin\nLapin Messut Oy Lapin Erämessujen järjestäjänä seuraa tiiviisti koronavirustilannetta ja noudattaa tarkoin Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen THL:n sekä muiden viranomaisten antamia ohjeita.\nLapin Erämessuja ei ole peruttu, mutta seuraamme tilannetta ja noudatamme THL:n suosituksia. Jos tilanne muuttuu ja Suomessa joudutaan turvautumaan rajoituksiin, niin tiedotamme asiasta.\nLapin Erämessut kymmenennen kerran\nLapin Erämessut järjestetään 15.-17.5.2020 kymmenennen kerran. Messupaikkana on Lappi Areena Hiihtomajantie 6. Näytteilleasettajien esittelypaikkojen myynti on käynnissä. Olemme ensiksi yhteydessä edellisillä messuilla olleisiin. Uusillekin näytteilleasettajille löytyy varmasti tilaa.\nLapin Erämessut ovat eräihmisten kohtauspaikka. Messuilla alan välinevalmistajat ja maahantuojat kohtaavat käyttäjiä ja voivat esitellä yleisölle saatavissa olevat tavarat, valikoimat ja uutuudet.\nMessuille on rakenteilla mielenkiintoista ohjelmaa. Luvassa on näkemistä, kokemista, oppimista, maistamista ja ostamista. Messut on suurin alan tapahtuma Lapissa.\nMessulipuille tulee näille sivuille oma verkkokauppa. Kauppa aukeaa maaliskuun loppupuolella. Seuraahtan meitä myös facebookissa ja Instagramissa nimellä @lapineramessut.\nKelekkamessut onnellisesti päätökseen\n14. Kelekkamessut sujuivat ongelmitta runsaasta kävijämäärästä huolimatta. Mitään ongelmia ei messujen aikana ilmennyt. Lauantaina messuilla kävi 13 352 vierasta, sunnuntaina 5 628. Kokonaiskävijämäärä 18 980 on messujen uusi ennätys ja n. 700 enemmän kuin vuosi sitten. Messut järjestetään vuoden kuluttua 31.10 – 1.11.2020


USA uudella ristiretkellä nyt terrorismia vastaan. Argentiina matkalla kohti uutta kansannousua - PDF\nUSA uudella ristiretkellä nyt terrorismia vastaan. Argentiina matkalla kohti uutta kansannousua\nDownload "USA uudella ristiretkellä nyt terrorismia vastaan. Argentiina matkalla kohti uutta kansannousua"\n1 numero 35, elokuu 2002 irtonumero 1 euro, tilaukset ks. sivu 7 USA uudella ristiretkellä nyt terrorismia vastaan nterrorisminvastainen toiminta on uhka kansalaisoikeuksille sivut 4 5 Argentiina matkalla kohti uutta kansannousua Argentiinan taloudellinen kriisi ja joulukuun 2001 kansannoususta alkanut avointen yhteenottojen aika ovat kaikkea muuta kuin takanapäin. Mielenosoitusten koko ja määrä ovat jälleen lisääntyneet, työläiset valtaavat lisää tehtaita ja virastoja, ja porvarillinen hallitus koventaa sortotoimiaan. Kesäkuun puolivälin jälkeen kokoontunut Työläisten ja työttömien kolmas valtakunnallinen kokous päätti uudesta, määrätietoisemmasta toimintaohjelmasta, johon sisältyi lukuisia hallituksenvastaisia mielenosoituksia ja telttaleirejä siihen asti, kunnes kansanjoukkojen esittämät vaatimukset on täytetty. Tätä toimintaohjelmaa lähdettiin toteuttamaan kesäkuun 26. päivä, jolloin Buenos Airesiin johtavia moottoriteitä ja siltoja vallattiin useammasta kohtaa. Tuhannet ihmiset estivät liikenteen kulun, ja hallitus vastasi lähettämällä poliisit paikalle tiesulkuja hajottamaan. Pienemmillä tiesuluilla osanottajat päättivät vetäytyä mahdollisimman hitaasti, jotta vältyttäisiin yhteenotoilta mutta samalla saataisiin pidettyä tie suljettuna mahdollisimman pitkään. Sen sijaan suurimmalla, Pueyrredonin sillalla tiesulkuun osallistui noin 5000 ihmistä, eikä heillä ollut mitään aikomusta perääntyä. He päättivät pysyä paikallaan ja uskoivat, että poliisi ei kävisi näin suuren väkijoukon kimppuun. Hallitus oli kuitenkin antanut poliiseille käskyn, ja poliisit avasivat tulen väkijoukkoa vastaan. He eivät tyytyneet kyynelkaasuun ja kumiluoteihin, vaan poliisit ampuivat myös kovia luoteja. Kaksi mielenosoittajaa, tunnettua työttömien liikkeen aktivistia, sai surmansa. Heistä tuli ensimmäiset uhrit joulukuun 19. ja 20. päivän kansannousun jälkeen. Murhat eivät olleet satunnaisia, vaan ennakolta suunniteltuja. Samana päivänä nimittäin hallitus teki muutakin, mitä ei aiemmin ollut tapahtunut: poliisit lähetettiin ratsaamaan kommunistisen puolueen toimisto ja pidättämään siellä kokousta pitäneet ihmiset. Sortotoimet olivat siirtyneet uudelle tasolle. Hallitus oli ajautunut pakkorakoon: jos se ei olisi hajottanut väkijoukkoa voimalla, se olisi joutunut myöntämään, ettei kykene enää hallitsemaan. Siksi se pyrki hajottamaan mielenosoitukset raa alla väkivallalla siinä toivossa, että ihmiset pelästyisivät. Tämä oli väärä arvaus. Seuraavana päivänä kymmenet tuhannet kokoontuivat Buenos Airesin Plaza del Mayolle kunnioittamaan kaatuneita ja tuomitsemaan hallituksen tekemät murhat. Hallituksenvastaiset iskulauseet muuttuivat entistä suositummiksi. 3. heinäkuuta jälleen kymmenet tuhannet kokoontuivat Buenos Airesin keskustaan vaatimaan hallituksen eroamista. Tästä pelästyneenä Duhalde lupasi aikaistettuja presidentinvaaleja; kun kerran keppi ei auttanut, piti yrittää porkkanaa. Reformistinen vasemmisto lankesikin ansaan ja panostaa nyt vaaleihin. Kuitenkin kymmenet tuhannet mielenosoittajat ovat eri mieltä. Itsenäisyyspäivänä 9. heinäkuuta järjestettiin suuri protestimarssi, jota reformistinen vasemmisto yritti johtaa, mutta jota mielenosoittajat eivät voineet hyväksyä. Vaalitkaan eivät näytä tepsivän kansan taistelutahdon kukistamiseen. Ja miksi tepsisivätkään, kun kansan perusongelmat ovat korjaamatta ja tilanne käy päivä päivältä huonommaksi: köyhien ja työttömien määrä vain kasvaa, IMF ja imperialistit eivät ole saaneet aikaan mitään hyvää, ja inflaatio nostaa hintoja. Itse asiassa kriisi leviää yhä enemmän myös muualle Latinalaiseen Amerikkaan. Paraguayssa kansa osoitti mieltä samaan tapaan kuin Argentiinassa, ja hallitus julisti Poliisit tunkeutuvat kommunistisen puolueen ja yhdistyneen vasemmiston toimistoon Buenos Airesissa 26. kesäkuuta. maahan poikkeustilan 15. heinäkuuta. Paraguaylaisten ongelmat ovat samat kuin argentiinalaisten: pienen maan on vaikea pyristellä vastavirtaan, kun sen suuret naapurit Argentiina ja Brasilia rypevät kaikkien aikojen talouskriisissä. Jokainen päivä tuo uusia todisteita siitä, että Å-siktenissa tämän vuoden aikana esitetyt väitteet Argentiinan kriisin leviämisestä ja työväen hallintoelinten rakentamisen välttämättömyydestä pitävät paikkansa. TL Kuntien talous ajautumassa katastrofiin Kuntaliiton tiedote vahvistaa Å-siktenin kesäkuussa esittämät ennusteet. R sivu 2 Globalisaatio, Venäjä ja sosiaalifoorumin eliitti R sivu 3 Kristillisdemokratia R sivu 6 Ruotsalainen kansanpuolue R sivu 6 Sonera yksi tuhansista? Sonera-kirjan mukaan Sonerakin syyllistynyt "luovaan kirjanpitoon" R takasivu\n2 2 Å-sikten Mielipide elokuu 2002 Pääkirjoitus Porvoossa Kuntien talous ajautumassa katastrofiin Kesäkuun numerossamme esittelimme laajasti kuntien suunnittelemia leikkauksia tälle ja ensi vuodelle. Toteutuessaan leikkaukset heikentävät merkittävästi kuntalaisten peruspalveluita. Esitimme tuolloin, että koska suurimmat ja rikkaimmat kunnat Helsinki ja Espoo ovat ilmoittaneet leikkauksista ensimmäisenä, laajenee ongelma pian koko maahan ja kaikkiin kuntiin. Kuntaliiton julkaisema tiedote vahvistaa tämän olettamuksen täysin paikkansapitäväksi. Kuntaliiton mukaan "kaikkien kuntien yhteenlasketun vuosikatteen ennakoidaan vuonna 2003 supistuvan kolmannekseen eli 0,53 mrd. euroon." Vuosikatteella ei rahoitettaisi edes poistoja, vaan "kuntien tilikauden tulos jäisi noin miljardin euron verran negatiiviseksi." "Syntyvän alijäämän kattaminen esim. kunnallisveron veroprosenttia korottamalla vastaa keskimäärin noin 1,5 prosenttiyksikön korotusta." "Alijäämä vastaa runsaan kuntatyöntekijän vuotuisia henkilöstökustannuksia." Jos kunnat kattaisivat koko alijäämän vähentämällä henkilökuntaa, merkitsisi tämä Porvoon kokoisessa kaupungissa noin 260 työntekijän vähentämistä ja Helsingissä 3300:n. Keskimäärin joka kymmenes kuntatyöntekijä saisi lähtöpassit. Jokainen voi hyvin kuvitella, mitä tämä merkitsisi palveluiden saatavuudelle, kun jo nyt henkilökunta on ylityöllistettyä, opetusryhmät liian suuria ja jonot terveydenhuoltoon liian pitkät. Perussyy kuntatalouden heikkenemiseen on jo kesäkuun numerossa esittämämme: maailmanlaajuinen taloustaantuma heijastuu kuntatasolle. Käytännössä tämä ilmenee siten, että kuntien saamat verotulot pienenevät. Kuitenkin kustannukset nousevat mm. inflaation ja palkankorotusten myötä. Valtio ei aio kuntia pelastaa, sillä se painii omien ongelmiensa kanssa. Näin kuntien talousongelmat ovat osaltaan seurausta valtion ongelmista. Kuntaliiton tiedotteen mukaan valtionosuuksia vähennetään myös ensi vuonna: "Kyse on noin 70 miljoonan euron (410 milj. mk) valtionosuusleikkauksesta ja kustannustenjaon muutoksesta kuntien tappioksi." "Myös kunnallisverotuoton kehitys on jäämässä jälkeen kuntien kustannustason noususta. Tähän ovat vaikuttaneet jo useana vuotena toteutetut verovähennysten korotukset. Kuntien talous joutuu entistä kestämättömämmälle pohjalle mikäli veronkevennyksiä jatketaan kuntien kustannuksella vielä ensi vuonnakin." Valtio on omien menojensa karsimiseksi siirtänyt tehtäviään kunnille, mikä on saanut Kuntaliiton vaatimaan seuraavaa: "Samoin tulee valtion vuoden 2003 talousarvion valmistelun lähtökohtana olla se, että kunnille ei ilman täyttä lisärahoitusta voida enää antaa lisätehtäviä." Sen sijaan, että julkinen sektori eli valtio ja kunnat toimisivat yhteistyössä, ne nokkivat toinen toisiaan. Näin siksi, että kaikki ovat pulassa ja jokainen haluaa pelastaa itsensä uppoavasta laivasta. Tämän vuoksi on entistä tähdellisempää muistaa, mikä on valtion taloudellisen ahdingon ja palveluiden leikkausten syy: Nykyään julkisen sektorin keskeisimpänä roolina ei ole palveluiden tuottaminen, vaan yksityisen talouden tukeminen. Tämä tarkoittaa, että etenkin valtion rahoja sijoitetaan tavalla tai toisella keinotteluun. Palveluiden turvaamiseksi tällainen keinottelun tukeminen on lopetettava ja pankeille pankkitukena sekä mm. Soneralle verovaroista myönnetyt huimat keinotteluavustukset on perittävä täysimääräisenä ja korkoineen takaisin. Kuntaliiton tiedote sekä siihen liittyvää materiaalia internetissä osoitteessa Tommi Höynälänmaa Kolumni Proletariaatin diktatuuri jälkimodernissa yhteiskunnassa Uusien elinkeinojen syntymisen myötä on teollisen yhteiskunnan, ja myös alikehittyneiden maiden, tuotantorakenne muuttunut viimeisen 150 vuoden aikana. Huolimatta tietotekniikka- ja palveluelinkeinojen noususta on marxilainen työnarvoteoria edelleen pätevä. Konkreettisena esimerkkinä, tuotettaessa ohjelmistoja, jotka ovat välttämätön osa jonkin laitteen toimintaa, on tämä osa itse laitteen lisäarvon tuotantoprosessia. Sellaiset elinkeinot, jotka eivät välittömästi jalosta mitään fyysistä tuotetta, ja joiden ei siten suoraan voi tulkita lisäävän raaka-aineisiin arvoa työn välityksellä, ovat täysin rinnastettavissa niihin palveluelinkeinoihin, joita oli jo Marxin aikana. On esitetty väite, että työn ja pääoman välisen ristiriidan on korvannut työssäolevien ja työttömien välinen ristiriita. Jälkimmäinen Mitä on tehtävä? Kirjoita sinäkin Å-sikteniin! Itä-Uudenmaan mielipidelehti Å- siktenin pyrkimykset ovat seuraavat: edistää demokraattista keskustelua Itä-Uudellamaalla, edistää työväenluokan edun toteuttamista ja toteutumista sekä ympäristön, luonnon ja luonnonvarojen säästämistä ja säästymistä. Lehtemme perustuu keskustelulle, olemme mielipidelehti. Totta kai uutisoimme niin paikallisista, valtakunnallisista kuin kansainvälisistäkin asioista, mutta kirjoituksissamme kerrotaan myös mielipiteitä. Siksi emme kutsu itseämme uutislehdeksi. Tietenkin porvarillisissakin sanomalehdissä kerrotaan mielipiteitä uutisten muodossa, mutta mokomat yrittävätkin verhota mielipiteet "objektiivisen uutisoinnin" valheellisella kulissilla. Puolueetonta uutista ei ole! Å-siktenia julkaisee Osuuskunta Luokkatieto yllä lueteltujen pyrkimysten pohjalta. Demokraattisen keskustelun, johon osallistuvat nimenomaan lukijamme, kautta pyrimme pidemmän aikavälin päämääräämme, luokattomaan, kommunistiseen yhteiskuntaan. Sitä ei saavuteta, ennen kuin työväenluokka on ottanut yhteiskunnallisen vallan omiin käsiinsä. Kuitenkaan työväenluokka ei kykene suoriutumaan yhteiskunnallisesta velvollisuudestaan, elleivät yksittäiset työläiset tule mukaan keskusteluun. Siksi Å-sikten pyrkii kehittämään demokraattista keskustelua Itä-Uudellamaalla. Palstamme ovat siis avoimet kaikille myös muille kuin työväenluokan jäsenille. Emme sensuroi kirjoituksiamme, sillä Å- siktenin tarkoituksena on jouduttaa vallankumousta työväenluokan etujen ilmentymänä, eikä vallankumous onnistu, mikäli mielipiteitä sensuroidaan. Tuomme siis palstoillamme julki myös muita kuin omia mielipiteitämme. Muutoinhan kyse ei edes olisi keskustelusta. Odotamme sinun mielipidekirjoitustasi. Kirjoita mistä aiheesta vain, kunhan se käsittelee yhteiskuntaa ja yhteiskunnan tilaa (valitettavasti emme uutisoi kissoista, jotka osaavat jänniä temppuja). Kirjoitukset voivat olla pitkiäkin, ja voit kirjoittaa suomen ja ristiriita on näennäinen. Työttömät ovat työvoiman vara-armeijaa, jonka synnyttää kapitalistisen talouden toiminta. Työn ja pääoman välinen ristiriita on edelleen olemassa sitä kautta, että porvaristo voi luokka-asemansa perusteella päättää työnteon olosuhteista, jotka ovat olennainen osa ihmisten elämää, sekä käyttää taloudellista valtaa, joka on erottamattomasti sidoksissa poliittiseen valtaan. Toisin kuin vielä muutama vuosikymmen sitten, imperialistinen porvaristo ei suurimmassa osassa maailmaa enää käytä avointa väkivaltaa ihmiskunnan enemmistön orjuuttamiseen ja kolonialistiseen alistamiseen. Poliittisen kolonialismin tilalle on tullut taloudellinen kolonialismi, joka ilmenee mm. kansainvälisten talousjärjestöjen epädemokraattisessa rakenteessa. Yhä edelleen YK:n turvallisuusneuvoston päätöksentekojärjestelmästä johtuen Yhdysvallat ja sen liittolaiset voivat sanella politiikkansa maailman kansojen enemmistölle. Työväenvallan elementtien luominen työpaikoille, ammattiliittojen aseman ja solidaarisen palkkapolitiikan turvaaminen, asevelvollisten luokkatietoisuuden kohottaminen ja yhteyksien luominen työläisiin ympäri maailmaa - siinä on haasteita vasemmistolle. Proletariaatin diktatuuri merkitsee porvariston poissulkemista poliittisesta ja taloudellisesta vallasta. Sorrettujen etujoukon organisoiminen hallitsevaksi luokaksi merkitsee automaattisesti sortajien vapauden rajoittamista. Välittöminä toimintamuotoina on myös vahvistettava ruohonjuuritason poliittista agitaatiota ja tähdättävä uuden proletaarisen vastakulttuurin luomiseen. ruotsin lisäksi muillakin kielillä. Mikäli et erikseen kiellä, pidättää toimitus itsellään oikeuden havaittujen kieli- ja lyöntivirheiden korjaamiseen. Emme kuitenkaan puutu asiasisältöön, vain tekniseen ulkoasuun. Otamme vastaan muutakin materiaalia kuin tekstiä, esim. kuvia, sarjakuvia, ilmoituksia, pakinoita, runoja tai novelleja. Julkaisemme materiaalin saapumisjärjestyksessä, ja jos materiaalia tulee paljon, kaikki eivät ehkä ehdi seuraavaan numeroon. Etusijalla on toimituksen oma aineisto. Liitä kirjoituksiin mukaan yhteystietosi, jotta voimme epäselvissä tapauksissa ottaa sinuun yhteyttä ja näin varmistaa materiaalisi julkaisun. Voit halutessasi kirjoittaa myös nimimerkillä tai anonyyminä, mutta oletuksena kirjoituksiin liitetään kirjoittajan oikea nimi. Yhteystietomme löydät tältä sivulta. Muista, että kansanvalta perustuu laajaan mielipiteiden vaihtoon. Kerro sinäkin muille omasi. Sinulla niitä kuitenkin on. Å-sikten Mielipide ISSN Julkaisija: Osuuskunta Luokkatieto Numero 35 (elokuu 2002), 4. vuosikerta Numeroon 32 (toukokuu 2002) saakka lehti ilmestyi nimellä Itä-Uudenmaan mielipidelehti Å-sikten Päätoimittaja: Teemu Luojola Tähän lehteen kirjoittaneet: Tommi Höynälänmaa, Rauno Lintunen, Teemu Luojola, Dimitris Mizaras, Yrjö Rosendal, Vuokralainen. Nimikirjaimet artikkelien perässä viittaavat näihin henkilöihin Osoite: Å-sikten Mielipide, PL 236, PORVOO Sähköpostiosoite: Puhelin (019) (iltaisin ja viikonloppuisin), faksit sopimuksen mukaan Internet: Tilinumero: Porvoon OP Vuositilaus: 12 numeroa / 11 euroa, ks. sivu 7 Å-sikten Mielipide on luettavissa seuraavissa kirjastoissa: Gammelbackan kirjasto, Kevätkummun kirjasto, Loviisan kirjasto, Porvoon kaupunginkirjasto, Sipoon kirjasto Painopaikka: Lehtisepät Oy, Pieksämäki Aineisto seuraavaan numeroon viimeistään: Yksityishenkilöiden omalla nimellä tai nimimerkillä kirjoittamat kirjoitukset ovat kirjoittajien mielipiteitä, järjestöjen kannanotot ovat julkaisijoidensa mielipiteitä. Pääkirjoitukset ovat päätoimittajan mielipiteitä. Ilmoitushinnasto ei-jäsenet jäsenet yhtiöt 0,30 e/pmm 0,15 e/pmm ammatinharjoittajat 0,25 e/pmm 0,13 e/pmm järjestöt, yhdistykset ja yksityishenkilöt 0,20 e/pmm 0,10 e/pmm rivi-ilmoitukset 0,60 e/rivi 0,30 e/rivi Lisävärit kaikkiin ilmoituksiin 42 e/väri (punainen, keltainen, sininen). Yhtiöt, järjestöt ja yhdistykset ovat oikeutettuja jäsenalennukseen, jos osuuskunnan jäsen toimii ko. yhtiössä, järjestössä tai yhdistyksessä, ja jos ilmoitusasiaa hoitaa jäsen. Ota yhteyttä toimitukseen tai Kalevi Wahrmaniin, puh\n3 Å-sikten Mielipide elokuu Globalisaatio, Venäjä ja sosiaalifoorumin eliitti Raportti Juhannuksen aikoihin Venäjällä pidettiin kaksi merkittävää konferenssia. Moskovassa, Leninin kuuluisassa kirjastossa Punaisen torin tuntumassa aikakauslehti Alternativi järjesti kesäkuuta kansainvälisen konferenssin, jonka teemana oli Globalisaatio ja Venäjä. Asia on erittäin ajankohtainen, kun Venäjä valmistautuu Kiinan jälkeen liittymään WTO:n perheeseen. Toinen tapahtuma oli 23. kesäkuuta Alternativi-järjestön vuosikokous Majakovskin museossa Moskovassa. Kansainväliseen konferenssiin osallistui noin 400 edustajaa lähes kaikkialta entisen Neuvostoliiton alueelta sekä Kreikasta, Kyproksesta, Bulgariasta, Unkarista, Brasiliasta, Intiasta, Britanniasta, Ranskasta ja Itävallasta. Samoihin aikoihin Duumassa keskusteltiin uudesta laista, joka koski maanomistusta ja maan yksityistämistä. Lakiluonnos meni läpi ilman erityistä vastustusta. Putin on karkottanut stalinistisnationalistisen Zjuganovin kommunistisen puolueen kaikilta merkittäviltä Duuman ja valtion paikoilta ja ajanut sitä syvään kriisiin. Niin sanottu Putinin vakaus, joka perustui öljyn hinnan nousuun se nousi OPEC:n vuoden 1999 päätöksen jälkeen 35 dollariin tynnyriltä on epävarma. Öljyn hinnan nousulla ei ole mitään tekemistä minkään kapitalismin elpymisen kanssa, joka nostaisi sen kysyntää, vaan se johtui tuottajamaiden yrityksestä kompensoida sillä edellisen vuoden tappiot, jotka aiheutuivat vuoden 1997 kriisistä. Kapitalismin maailmankriisi, jonka takana on voiton suhdeluvun lasku, jatkuu edelleen yhtä kiivaana, kuten osoittavat Enronin ja muiden yritysten tappiot, joita on pyritty peittämään erilaisilla kirjanpitoväärennöksillä. Kapitalismin palautuminen Venäjällä perustuu seuraaviin kolmeen seikkaan: a) työvoimalakiin, jotta muodostuisi työmarkkinoita, b) maan yksityistämislakiin ja c) sosiaalipalveluiden reformiin, eli niiden valtion tukien leikkauksiin, joilla Venäjän kansa pysyy elossa. Kaikki kolme lakia ovat menneet äänestyksessä läpi, mutta niitä ei ole käytännössä pantu toimeen; yksin sosiaalipalveluja koskevan lain toimeenpano merkitsisi heti 50 miljoonaa koditonta. Pienikin yritys leikata avustuksia Voronezin kaupungissa johti siellä miltei kansannousuun. Siinä missä vuosien 1991 ja 1998 välisenä aikana puhuttiin taloudellisesta kaaoksesta, nyt puhutaan ei stabiloidusta taloudesta vaan stabiloidusta kaaoksesta. Mitään Venäjän vanhentuneen teollisuuden uudistamista ei ole tapahtunut, ja mikäli maa liittyy WTO:hon, tarkoittaa tämä teollisuuden hävittämistä suuremmassa määrin kuin mitä on tapahtumassa Kiinassa. Teollisuuden supervalta alistuu raaka-aineidenviejämaaksi. Etenkin tehtaissa ja Moskovan ulkopuolisilla kurjistuneilla paikkakunnilla on havaittavissa yhteiskunnallisen epävakauden merkkejä. Konferenssin rohkaisevin piirre oli uuden sukupolven mukaantulo Venäjän kaukaisimmistakin kolkista, nuorison, jota ei mobilisoi romanttinen menneisyyden kaipuu, vaan uusien teiden etsiminen. Globalisaationvastainen kansainvälinen toiminta vetää tätä nuorisoa puolensa. Yli kymmenen vuotta sitten ja romahduksen aikoina Venäjän läpi matkusti erilaisia sosiaalidemokratian ja ns. radikaalivasemmiston apostoleja Länsi-Euroopasta ja Yhdysvalloista tuodakseen valistuksensa Venäjälle ylhäältä päin. Suurin osa heistä palasi takaisin jättäen tehtävänsä G. Sorosin instituutioille ja muille lännen "hallituksen ulkopuolisille" järjestöille, jotka usein koostuvat ex-vasemmistolaisista ja joille on varattu imperialismin partiolaisen tai lähetyssaarnaajan rooleja. He saarnaavat Attacista ja sosiaalifoorumeista Porto Alegren hengessä. He saapuivat konferenssiin tulevan Euroopan sosiaalifoorumin, jonka perustamiskokous pidetään Italiassa 10. marraskuuta, aattona. Attac ja Venäjä Jo keväällä 2001 Ranskan Attac lähetti Venäjälle edustajansa Carin Clementin perustamaan sinne osastoa ja valmistamaan lähetystöä osallistumaan Genovan tapahtumiin heinäkuussa Attac yritti silloin manipuloida kaikkia ei-stalinistisen vasemmiston voimia, kuten Alternativia, RPK:ta, CWI:tä, itsenäistä Zashita-ammattiliittoa jne. Poliittinen akseli, jonka ympärillä oli tarkoitus toimia, oli itsenäinen kansanedustaja Oleg Shein ja hänen toimestaan ylhäältä käsin perustettu uusi puolue RPK (Venäjän työn puolue), jota tukivat Zashita ja Hramovin johtamat oikeiston ammattiliitot. Nämä oikeiston liitot (SotsProf) saivat rahoitusta ennen NL:n romahdusta Yhdysvaltain ammattijärjestöjen keskusliitto AFL- CIO:lta, ja Hramovia syytettiin myöhemmin siitä, että hän oli luovuttanut liiton kassan Jeltsinin vaalikampanjaan Nyt herra Hramov on lähellä Putinin hallitusta ja neuvoo sitä työlain valmistelussa eli siinä, miten kapitalismi palautetaan Venäjällä. Venäjän ja Ukrainan Genovanedustustossa puhkesi melkoinen skandaali: Kun Attacin oli tarkoitus käyttää Hramovia pääpuhujana Genovan sosiaalifoorumissa, murskaava enemmistö äänestäni toveri Kozlovin RPK:sta puhumaan. Mutta kuka sitten puhuikaan Genovassa? Pahamaineinen Hramov, joka Carlo Giulianin murhaa seuraavana päivänä lehdistön haastattelussa mainitsi, että Berlusconin ja G8:n puolisotilaallisten voimien, karabinäärien väkivallan syy on musta blokki. Tämä nomenklatuuran jeltsiniläinen Putinin neuvonantaja ja kapitalismin restauraation kannattaja on Attacin liittolainen Venäjällä yhdessä "vasemmistolaisen" Sheinin RPT:n kanssa, johon liittyi myös Venäjän pieni, Englannista ohjattu CWI:n ryhmä. Tätä Attacin operaatiota tuki sekä poliittisesti että rahallisesti myös Yhdistynyt Sihteeristö ja varsinkin sen ranskalainen osasto LCR. Kukaan ei voi olla huomaamatta ja aliarvioimatta sitä taloudellisten resurssien määrää, jota käytetään Venäjällä. Maassa, jossa on vaikea löytää varoja matkustaa Moskovaan, aktivisteja turmelee avokätinen tarjous ulkomaanmatkoista eksoottisiin paikkoihin, kuten Italiaan tai Porto Alegreen. Euroopan sosiaalifoorumi Paljon ihmisiä on kulkenut edestakaisin Pariisista Wieniin ja Roomasta Istanbuliin ja Thessalonikiin marraskuun Euroopan sosiaalifoorumin valmistelujen vuoksi. Moskovaan lennätettiin yksi "globalisaationvastaisen" eliitin päähahmoista, itävaltalainen Leon Gabriel. Hän esiintyi konferenssissa demagogina, esitteli itsensä koko Euroopan "globalisaationvastaisen" liikkeen ekumeenisena johtajana, poliittisena patriarkkana, jolla oli valtuuksia Chiapasin, Porto Alegren, Wienin ja Firenzen nimisistä paikoista. Sen jälkeen, kun Gabriel siunasi Porto Alegren sosiaalifoorumin ja sen eurooppalaisen kloonin, hän asetti sen vastakkain 1., 2., 3. ja 4. Internationaalin, Leninin ja leninismin, jopa klassisen marxilaisen analyysin kanssa. "Aikansa eläneen" yhteiskunnan luokkajaon tilalle hän esitteli "kansalaisten yhteiskuntaa", joka koostuisi yhteiskunnallisista liikkeistä, hallituksen ulkopuolisista järjestöistä yms. rinnakkain poliittisen yhteiskunnan kanssa, johon kuuluisivat puolueet ja järjestöt, hallitukset ja jopa ammattiliitot. Hän kohdisti kritiikkinsä kaikille niille hänen mielestään fossiileille, jotka edelleen pyrkivät rakentamaan vallankumouksellisia järjestöjä "joustavien horisontaalisten verkostojen" ja sosiaalifoorumien sijasta. Hän kehotti kaikkia valmistautumaan ei vallankumouksen varalle, kuten hän itse sanoi, vaan "uusliberalisminvastaisiin" muutoksiin tässä ja nyt, kun kerran toisenlainen maailma on mahdollinen. Tilanne ei keittynyt suotuisasti Euroopan sosiaalifoorumin edustajalle. "Globalisaatio: teoria ja käytäntö" -paneelissa istuivat Gabrielin lisäksi Carin Clement ja Savas Michael, joka esitteli radikaalisti vastakkaisia teesejä. Keskustelusta tuli kiivas ja siihen osallistui 35 puhujaa Venäjältä. Kyse ei ollut vain sosiaalifoorumien tutuista mielipiteistä, vaan siitä, että venäläinen yleisö ei ollut tietoinen edes perusseikoista, joita esitti ensimmäistä kertaa siellä trotskilainen edustaja: FARC-liikkeen kommunistisissit Kolumbiasta ja baskiedustajat Espanjasta karkotettiin mielivaltaisesti Porto Alegresta, kun taas imperialistisen Ranskan oikeistolaisen Chiracin ja Maailmanpankin edustajille tarjottiin auliisti paikkoja. Yleisöllä ei ollut tietoa byrokraattisista uhkavaatimusehdoista, joita Euroopan sosiaalifoorumi on asettanut: sen jäseniksi eivät sovi ne henkilöt tai vasemmiston poliittiset puolueet, jotka eivät hyväksy ja allekirjoita viime helmikuussa Porto Alegressa hyväksyttyä "sosiaaliliikkeiden peruskirjaa", jossa nimenomaisesti sanoudutaan irti kaikesta väkivallan muodosta poliittisena keinona, jopa silloinkin, kun se tapahtuu kapinoivien joukkojen ja kokonaisten kansojen toimesta. Peruskirjassa vannotaan kuuliaisuutta "porvarilliseen demokraattiseen edustusjärjestelmään". Tällaisia ukaaseja asetti myös Helsingin sosiaalifoorumissa Pro demokratia -kokouksen yhteydessä SKP:n Yrjö Hakanen. Tällaiset uhkaehdot Marxilainen Työväenliitto ja meitä kansainvälisesti lähellä oleva tendenssi hylkää keskustelematta. Tässä poliittisessa väittelyssä Moskovassa aatesuuntauksemme korosti vallankumouksellisten näköalojen dynamiikkaa, joka syntyy kapitalismin ristiriitojen kärjistymisestä ja joka ei ole valmis alistumaan tällaiseksi verkostoksi kapitalismin inhimillistämiseksi ja finanssipääoman ja sen instituutioiden diktatuurin "demokratisoitumiseksi". Euroopan sosiaalifoorumi pyrkii yhteiskunnallisen liikkeen oikeistolaiseen edustamiseen poliittisten puolueiden ja järjestöjen ja viime kädessä poliittisten ohjelmien ja koko politiikan karkottamisen nimessä. Sosiaalifoorumin näennäisdemokratia Kun Moskovassa tuotiin esille ihmisten hyväksikäyttöön, pakkolunastajien pakkolunastukseen ja sorrettujen luokkaelimien (neuvostojen) valtaan liittyviä kysymyksiä, venäläinen yleisö ja erityisesti nuoriso nousi ylös ja antoi myrskyisiä suosionosoituksia. Sosiaalifoorumin edustaja vaati turhaan vaivautuneena puheenjohtajaa keskeyttämään trotskilaista puhujaa. Näin kävi kaikille selväksi, että foorumin abstraktisen "demokratian" takana on tietynlaisen "vasemmiston" eliitin despotismi, jolla on yhteyksiä eurooppalaiseen sosiaalidemokratiaan ja joka pelkää hallitsemattomia tendenssejä Seattlen ja Genovan kansan sisällä. Meillä ei kuitenkaan ole varaa levätä laakereillamme. Samalla, kun kapitalismin maailmanlaajuinen kriisi järisyttää Eurooppaa ja mobilisoi miljoonia työläisiä, kuten Italian ja Espanjan yleislakoissa, samalla kun neuvostoajan jälkeinen Venäjä joutuu pyörremyrskyn silmään, on historia taas vaakalaudalla; jättiläismäiset vastakohtaiset voimat ja mekanismit alkavat toimia. Nyt vaaditaan mitä dynaamisin, tietoisin, kompromissittomin ja teoreettis-poliittisesti varustautunut vallankumouksellisten voimien interventio, jotta saataisiin voitettua ei vain "uusliberalismin vastustajat" ja reformistit kapitalismin henkivartijat vaan samalla rappioitunut pääoman barbaarinen yhteiskunnallinen järjestelmä niin idässä kuin lännessäkin. Referoinut DM Luetko ilmaista näytenumeroa? n Å-siktenin vuosikerta kotiinkannettuna maksaa vain 11 euroa. Lue tilauksista lisää sivulta 7.\n4 4 Å-sikten Mielipide elokuu 2002 USA uudella ristiretkellä nyt terrorismia vastaan Kun USA oli päässyt voitolle ristiretkellään sosialismia vastaan, se ei merkinnyt, että maailmaan olisi tullut rauha ja oikeudenmukaisuus. Päinvastoin! Uusi tilanne on korostanut entistä selvemmin USA:n politiikan taantumuksellista roolia eri puolilla maailmaa, mikä on luonnollisesti kärjistänyt tilanteita ja aiheuttanut vastustusta. Tästä on seurannut lukuisia uusia sotia ja se on myös ruokkinut terrorismia. Maissa, joissa elinolosuhteet ovat olleet erityisen huonot, terrorismista on tullut kansallisen vapausliikkeen sodankäynnin muoto. Näin on tapahtunut muun muassa Espanjan baskialueilla, Pohjois-Irlannissa, Ranskan Korsikassa, Turkin kurdialueilla, entisessä Jugoslaviassa ja Palestiinassa. Terrorismin ja sodankäynnin välille on tällöin vaikea vetää rajaa. Oliko esimerkiksi Fidel Castro terroristi noustessaan vuonna 1956 maihin Granma-laivallaan vapauttamaan Kuubaa? Ovatko esimerkiksi sissiliikkeet Perussa, Kolumbiassa, Meksikossa, Filippiineillä, Indonesiassa, Sri Lankassa ja Saharassa terrorismia vai vapaustaistelua? Tai ovatko talouden kurjuudesta johtuvat kansannousut Argentiinassa ja Nigeriassa terrorismia vai vallankumousta? Yhdysvaltain presidentti George W. Bush maailman vaarallisin mies. Palestiinassa terrorismista on tullut myös työväestön tapa taistella sellaisessa tilanteessa, missä kansalle ei anneta mitään elämisen mahdollisuuksia ja näköaloja. Terrorismista on tullut järjestäytynyttä toimintaa. Palestiinaan on organisoitu useita ryhmiä, joita voidaan nimittää terroristiryhmiksi. Sissiliikkeet Abu Nidal, Hamas ja Jihad ovat systemaattisesti kouluttaneet "terroristeja". Israelin miehityksen ja sorron alla uusia taisteluryhmiä ja itsemurhapommittajia nousee sanamukaisesti tuhkasta. Globaali kapitalismi synnyttää vastarintaa USA:n johdolla harjoitettu aggressiivinen ja ympäristöstä piittaamaton politiikka on aiheuttanut voimakasta vastarintaa myös länsimaissa. Globaalin kapitalismin seuraukset on nähty kaikkialla. USA:n ja kansainvälisen kapitalismin taloudelliset edut tulevat esiin globaalissa maailmantaloudessa kehitysmaiden velkaantumisena ja köyhtymisenä, köyhyyden ja eriarvoisuuden lisääntymisenä sekä demokratian ja kansojen itsemääräämisoikeuden rajoittamisena. Globaalin kapitalismin etuja ajetaan edelleenkin IMF:n, Maailmanpankin ja WTO:n avulla. Näiden keskeisten järjestöjen rinnalla on vielä muitakin järjestöjä kuten esimerkiksi OECD. Globaalin kapitalismin vastustaminen on näkynyt länsimaissa näiden kansainvälisten korporatiivisten järjestöjen ja EU:n kokousten yhteydessä laajoina ja rajuina mielenosoituksina. Nämä järjestöt eivät kohta uskalla järjestää edes kokouksiaan normaalissa ympäristössä pelätessään mielenosoituksia. Ne vievät kokouksensa mielenosoittajilta piiloon sellaisiin paikkoihin kuten Qatariin tai Kanadan vuoristoalueille. Arabimaissa on noussut kansallisia porvarillisia voimia vastustamaan USA:n ylivaltaa. Näiden maiden nationalistiset piirit eivät hyväksy maidensa hallituksia USA:n nukkehallituksina. Ne haluavat omia itselleen alueillaan olevat rikkaudet, etenkin öljyvarat. Suuri murros sai alkunsa, kun Iranissa syrjäytettiin 1979 Persian Shaahi ja maa kansallisti öljynsä. Iranille vastapainoksi USA aseisti Irakin käymään sotaa Irania vastaan. Lopputulos oli, että USA sai perivihollisen juuri Irakista ja Saddam Husseinista. Niissä arabimaissa, joissa USA:n asettamia hallituksia ei ole vielä kaadettu, on noussut esiin terroristiryhmiä kansallisten etujen ajamiseksi Yhdysvaltoja vastaan. Näistä yksi on al-qaeda, jonka jäsenet ovat pääasiassa Saudi Arabiasta, Egyptistä, Pakistanista. Sota ja terrorismi kiihtyvät Terrorismi sodan käynnin välineenä kiihtyi Israelin Palestiinan-politiikan tuloksena, kun äärioikeistolainen ja sotarikollinen Israelin pääministeri Ariel Sharon nousi valtaan ja kiihdytti Israelin röyhkeää siirtokuntapolitiikkaa palestiinalaisalueille. Sharon ei piitannut toimissaan YK:n päätöksistä eikä kansainvälisistä vetoomuksista. Palestiinalaisten vastavetona oli Intifada, kansannousu, jossa terroristeja alettiin kouluttaa järjestelmällisesti. Palestiinalaisten joukosta alkoi ilmaantua itsemurhaiskuihin valmiita marttyyreitä, jotka olivat yleensä nuoria ja myöhemmin jopa naisia. Heidän ajattelutapansa oli: "Jos kerran on kuoltava, niin tehdään sitten itsemurhaisku." USA alkoi puolestaan nimitellä terroristivaltioiksi tai roistovaltioiksi paitsi sellaisia valtioita, joissa terroristeja koulutettiin, myös yleensä kaikkia poliittisia vastustajiaan. Jopa rauhanomaisia mielenosoittajia on alettu pitää terroristeina. Terroristivaltion leimaa on tarjottu Iranille, Irakille, Libyalle, Somalialle, Sudanille, Pohjois-Korealle, Kuuballe ja Euroopassa Valko-Venäjälle. USA katsoi etujensa olevan globaaleja, maailmanlaajuisia, ja ajoi vuoden 1999 alussa päätöksen Naton operointialueen laajentamisesta koko maailmaa koskevaksi. USA ei enää tehnyt politiikassaan eroa sisä- ja ulkopolitiikkaan vaan alkoi katsoa koko maailmaa oman sisäpolitiikkansa osana. Etenkin syyskuun 11. päivän 2001 jälkeen terrorismin määrittely on tullut ongelmalliseksi. USA ja sen liittolaiset haluavat julistaa terroristeiksi kaikki ne, jotka vastustavat kapitalistisia monopoliyhtiöitä sekä USA:n ja Naton poliittista ja sotilaallista ylivaltaa maailmassa. Myös Euroopan unioni ja Suomi ovat ottamassa käyttöön erityisiä terrorismia koskevia lakeja. Niissä heijastuu tavoite suojata kansainvälisen pääoman ja valtaeliitin edut. Sen sijaan valtioterrorismi on pudotettu kokonaan pois näistä määritelmistä. Onhan imperialistinen politiikka mitä suurimmassa määrin juuri valtioterrorismia. Terroristilakien suurimpia uhkia on, että ne suuntautuvat kansalaisten demokraattisia oikeuksia ja kansojen itsemääräämistä vastaan. Niillä pyritään ennen kaikkea rajoittamaan kansalaisoikeuksia, vakoilemaan poliittista toimintaa, tutkimaan ihmisten sähköposteja ja kuuntelemaan heidän puheluitaan. Näin yksityisiä ihmisiä ja kokonaisia kansoja pyritään valvomaan entistä enemmän. Terrorismi alkoi kiihtyä vuonna 1999 sotilaskohteiden, lähetystöjen ja talojen räjäyttelynä. Kenian pääkaupungissa Nairobissa todennäköisesti al-qaeda räjäytti Yhdysvaltain lähetystön. Myös iskuja USA:n sotilastukikohtiin ja laivastoa vastaan tehtiin samoihin aikoihin. Venäjällä terrorismi liittyy Tshetshenian sotaan. Venäjällä tehtyjen talojen räjäytysten tekijöitä ei ole tavoitettu. Räjäyttäjät voivat olla tshetsheenejä tai al-qaeda-verkostoon kuuluvia, mutta yhtä hyvin myös Venäjän suurliikemiespiirit ovat voineet olla Moskovassa tapahtuneiden räjäytysten takana. Syynä tähän voisi olla Venäjän surkea taloudellinen ja poliittinen tilanne, joka olisi pakottanut siirtämään kansan huomion sisäpolitiikasta ja Jeltsinin korruptioskandaaleista Tshetshenian sotaan. Vapaiden käsien salaliitto Syyskuun 11. iskut WTC:n kaksoistorneihin ja Pentagoniin vapauttivat lopullisesti USA:n viimeisistäkin estoista toimia maailmanpoliisina. Terrori-iskun tekijöistä ei ole varmoja todisteita, mutta todennäköistä on, että Osama bin Laden ja al-qaeda-verkosto ovat ainakin jollakin tavoin iskujen takana. Saattaa myös olla, että näiden iskujen tekijät itse suunnittelivat operaation, mutta niiden rahoitus on tullut todennäköisimmin arabiöljymiljardööreiltä. On myös väitetty, että iskut olisivat voineet olla CIA:n aikaansaannoksia. Tämän teorian mukaan al-qaedalle annettiin vapaat kädet toimia ja CIA ikään kuin johdatti järjestön iskuihin. Jos näin on, kysymyksessä olisi maailmanhistorian suurin provokaatio. "Vapaiden käsien salaliitto" tuntuu kuitenkin epäuskottavalta ja vaatisi pitäviä todisteita. Joka tapauksessa näistä iskuista USA:n presidentti George W. Bush sai aiheen uudelle ristiretkelleen, sotaan terrorismia vastaan. "Jos et ole puolellamme, olet meitä vastaan", julisti Bush. Syyskuun 11. iskujen tutkinnassa ja syytetoimissa ei ole edetty käytännössä mihinkään. Tämä on todella kummallista. Syyllisiksi väitetyt al-qaeda-verkoston johtajat ja tukijat ovat edelleen kadoksissa. Afgaanisotilaita, talebaneja ja siviileitä on vangittu ja rahdattu suurella kohulla ympäri maailmaa, mutta todelliset todisteet puuttuvat. Presidentti Bush ja hänen hallintonsa tarvitsevatkin nyt kipeästi edes jotakin näyttöjä ja tuomioita. Siksi WTC-tornien ja Pentagonin iskujen suunnittelusta on nostettu syyte ranskalaista Zacarias Moussaouita vastaan. Syytteen perusteet ovat heiveröiset ja oikeusprosessi ontuu pahasti, koska Moussaouilla ei ole puolustusasianajajaa ja koska hän on välillä\n5 Å-sikten Mielipide elokuu tunnustanut ja välillä kieltänyt syyllisyytensä epäuskottavalla tavalla. Toinen syyte, joka ei koske suoraan syyskuun 11. iskuja vaan kuulumista al-qaedaan, on nostettu amerikkalaista palkkasoturia Johnny Walkeria vastaan. Hän toimi rivisotilaana Taleban-joukoissa. Tässäkin oikeudenkäynnissä on outoja piirteitä, kaupankäyntiä tuomiosta ja halu pitää todistajat oikeussalin ulkopuolella. Bush on vaarallinen johtaja Presidentti Bushin viimeaikaiset puheet nostattavat jokaisen normaaleilla vaistoilla varustetun ihmisen niskavillat pystyyn. Liittovaltion tilaa koskevassa puheessaan 30. tammikuuta 2002 Yhdysvaltain kongressissa Bush puhui avoimesti sodasta "terroristeja ja terroristivaltioita vastaan". Hän nimesi Irakin, Iranin ja Pohjois-Korean "pahuuden akseliksi", joita vastaan USA:n on varauduttava sotilaallisesti kaikin mahdollisin tavoin. Bushin mukaan "tällaiset valtiot ja niiden terroristiliittolaiset muodostavat pahuuden akselin, ne aseistautuvat uhatakseen maailmanrauhaa, mutta Amerikka tekee sen, mikä on tarpeen, jotta kansakuntamme turvallisuus taataan." Sitten Bush jatkoi: "Aika ei ole puolellamme. En jää odottamaan, kun vaarat kasvavat. En seiso sivussa kun hengenvaara lähestyy lähestymistään. Yhdysvallat eivät salli maailman vaarallisimpien valtioiden uhata meitä maailman tuhoisimmilla aseilla". Jo puheidensa vuoksi Bush taustajoukkoineen voidaan luokitella sotaisaksi ja Bush arvaamattomaksi valtiomieheksi. Hän ei ota huomioon sitä, että juuri USA on pahin "roistovaltio" ja että juuri USA:n politiikka on pääosin syynä siihen, että sillä on vihollisia. Tähän sopii hyvin vanha sanonta: "Sitä niittää mitä kylvää." Mutta puheet ovat puheita. Tilanteen karmeus tulee esiin, kun katsoo, mitkä ovat Bushin teot. Jo Texasin kuvernöörinä toimiessaan hän osoitti verenhimoisuutensa lähettämällä ennätysmäärän kuolemaan tuomittuja vankeja teloitettavaksi. Tässä muutamia tosiasioita Bushin koneiston toiminnasta 1. Bush ja hänen hallintonsa eivät välitä mitään kansainvälisistä sopimuksista. Hän haistattaa pitkät Kioton ilmastosopimukselle ja ydinaseiden rajoittamista koskevalle ABM-sopimukselle. Eikä hän välitä edes YK:n kannanotoista politiikkaansa toteuttaessaan. Sitä paitsi hän sanelee YK:lle, mitä sen tulisi missäkin asiassa päättää. Viimeisin uhkaus ja sanelu tapahtui YK:n alaisen kansainvälisen rikostuomioistuimen toimivaltaa koskevassa kysymyksessä. 2. Bush on korottanut asevarustelun mielettömälle tasolle vaikka kylmän sodan loputtua olisi voinut olettaa, että asevarustelua voitaisiin vähentää. Huomattakoon lisäksi, että juuri USA:n pääomapiirit ovat rahoittaneet merkittävästi kehitysmaiden aseistautumista. Vastikään Bush tilasi yhdessä Britannian kanssa 3000 taisteluhävittäjää. Bushin varustelubudjetti vuodelle 2003 tulee olemaan 379 miljardia dollaria eli korotusta tähän vuoteen verrattuna on peräti 18%. Bushin varustelumenot ovat melkein puolet koko maailman kaikkien armeijoiden yhteenlasketuista varustelumenoista. 3. Bush pyrkii ehdottomaan maailmanvaltaan keinoja kaihtamatta. Bushin tavoitteena on saada maailman kaikki keskeiset raaka-ainevarat, etenkin öljy, hallintaansa. Maat, jotka eivät alistu USA:n tavoitteisiin, joutuvat ennemmin tai myöhemmin "kansainvälisen liittouman" hyökkäyksen kohteeksi. 4. Bush käyttää asevarustelua työllistämiseen ja korkean teknologian kehittämiseen. Itse asiassa hän karsii kaikkea muuta julkista sektoria alas samaan aikaan kun hän satsaa armeijaan. Kansa pitäisi kyllä työllistääkin, mutta ei asevarustelun avulla. 5. Bush nostaa kansansuosiotaan omassa maassaan tällä voimapolitiikallaan. Nyt Bushin puheita ja esiintymisiä ihaillaan ja kehutaan Yhdysvalloissa ja hänen suosionsa on noussut poikkeuksellisen korkealle tasolle. Bushin politiikkaa tuetaan estoitta mediassa. Näin Bush hakee ja saa omalta kansaltaan valtuudet jatkaa maailman kurittamista taloudellisin ja sotilaallisin pakottein. 6. Bush on aloittanut terrorismiin vedoten avoimen uhkailun USA:n kannalta kaikkia "hankalia" maita vastaan. Puhutaan jo, että seuraava sotilaallisen operaation kohde olisi Irak. Ja jos tämä toteutuu ja onnistuu, niin maita riittää ja nälkä kasvaa syödessä. Vuoroon tulevat Iran, Libya, Pohjois- Korea ja Kuuba. Lopulta koko maailma on Bushin suunnitelmien mukaan USA:n rautaisessa syleilyssä. Joukkovoima USA:n sotavoimaa vastaan Maailman työväen- ja rauhanliikkeen on nyt ryhdistäydyttävä. Tekemistä niille löytyy lähiaikoina enemmän kuin tarpeeksi. Kysyä sopii, miksi myös Suomen hallitus ja valtapuolueet ovat tukemassa Bushin politiikkaa. Todellinen roistovaltio on USA. Se haluaa sanella koko maailmalle oman tahtonsa, joka palvelee yksinomaan sen pääomapiirien ja asevarusteluteollisuuden etuja. Tämän se tekee hampaisiin asti aseistautuen. Se vie sotavoimansa lähes kaikkialle maailmaan. Nyt olisikin välttämätöntä kehittää maailmanlaajuista verkostoa mielenosoitusten järjestämiseksi USA:n johtamaa globaalia kapitalismia vastaan, mielenosoitusten järjestämiseksi kaikkialle maailmaan levinneen USA:n sotilastukikohtaverkoston purkamiseksi, mielenosoitusten järjestämiseksi sotapolitiikkaa ja Natoa vastaan, tukikampanjoiden järjestämiseksi kehitysmaiden riistoa ja sortoa vastaan, Tsekkikirjailija Jaroslav Hasekin ensimmäiseen maailmansotaan ajoittuvassa kirjassa "Kunnon sotamies Svejk" näyttelee viisas sotamies yksinkertaista hölmöä voidakseen arvostella sodan mielettömyyttä ja militarismia. Nyt tosielämässä yksinkertainen hölmö sotamis Bush näyttelee viisasta voidakseen oikeuttaa sodan mielettömyyden ja militarismin. Svejkin ja Bushin erottaa toisistaan muukin kuin viisaus ja hölmöys. Svejk kärsi itse aiheuttamistaan sotkuista, mutta Bush pistää kokonaiset kansat kärsimään puolestaan. RL Artikkeli perustuu KTP:n 14. edustajakokouksessa käsiteltyyn aineistoon USA:n nykypolitiikasta ja historiasta. Terrorisminvastainen toiminta on uhka kansalaisoikeuksille Todelliseksi kissa ja hiiri -leikiksi on tullut Kreikan poliisin jahti 17. marraskuuta -nimisen terroristijärjestön hävittämiseksi. Kaiken takana on pyrkimys rajoittaa kansalaisliikkeiden, työväentaistelujen ja imperialisminvastaista toimintaa. Jahdissa ovat mukana häikäilemättömästi CIA, Scotland Yard ja Mossad. Kaikki alkoi 29. kesäkuuta, jolloin pommi räjähti Savas Xirosin käsissä seurauksena tämän vakava loukkaantuminen. Keskiviikkona 3. heinäkuuta poliisi aloitti jättiläismäisen operaation, joka jatkuu edelleen. Erikoisjoukot hyökkäävät niin Ateenan alueella kuin muuallakin Kreikassa ja taloihin tunkeuduttaessa käytetään täyttä aseellista varustusta, moottoripyöriä, autoja, helikoptereita jne. Taloja pengotaan riippumatta siitä, ovatko asukkaat sisällä vai eivät, ja tähän mennessä kymmeniä ihmisiä on viety kamareille kuulusteltavaksi terroristeiksi "epäiltyinä". Erikoiskuljetuksissa on käytetty myös armeijan kuljetuskonetta. Porvarillinen lehdistö omistaa avokätisesti palstatilaa poliisiskenaarioiden sensaatiomaisen seurantaan ja satsaavat tähän käyttämällä parhaimpia toimittajatähtiänsä, todellisia poliisin papukaijoja. Meitä kiinnostavat enemmän tähän liittyvät poliittiset aspektit eikä niin paljon edes se, että onko koko järjestö, jonka yksilöterrorististen menettelytapojen kanssa olemme jyrkästi eri mieltä, aito tai ylipäätänsä olemassakaan. Järjestön koko 27 toimintavuoden aikana kaikki kieli siitä että kapitalismi ja imperialismi ovat tuskin heikentyneet ja ainut, mitä 17. marraskuuta on saanut aikaan, on terrorismin vastaisia lakeja ja modernimpia kukistusmenetelmiä. Seuraavat faktat ehkä valaisevat tilanteen kulkua paremmin. Ennen kuin pommi räjähti Xirosin käsissä kokonainen julkaisujen "räjähdys" lehdissä ja televisiossa ennusti tulevan. Mega-kanava sanoi 17. marraskuuta -järjestön perussolun ja johtajan olevan trotskilaista vasemmistoa lähellä olevia piirejä ja väitti näitä yhdysvaltalaisiksi "ensikäden" tiedoiksi. Seuraa todellinen kirjoitusten sensaatio sunnuntaina kaikissa suurissa porvarillisissa lehdissä, jossa ennustetaan terroristien pidätyksiä. Lehdet oli jo painettu silloin kun Xiros oli kävelemässä kantosiipialusten matkatoimiston tiskille asettaakseen pommin, joka räjähti ennen aikojaan. Koko ilmapiiri oli hyvin sähköisesti varautunut siitä, että Yhdysvaltojen suurlähettiläs Miller painosti maan hallitusta ryhtymään äärivasemmiston aktivistien pidätyksiin, jotka olivat muka epäiltyjä terrorismista. Pommin räjähdys "oikealla" hetkellä tuli ikään kuin tilauksesta, kuten poliisin upseeri ilmaisi asian. Me emme voi tietää koko totuutta, mutta tämä sattuma, joka tulee oikealla hetkellä, silloin kun poliisi tarvitsee sitä epätoivoisesti, on liian eriskummallinen ollakseen vain sattuma. Se, mitä me tiedämme varmuudella ja jota kaikki tahot omista syistään julistavat on, että CIA:n ja Scotland Yardin osallistuminen tutkimuksiin ja operaatioon alkoi viime syyskuussa. Silloin, kun Bush-pikkuinen lanseerasi lauseen "joka ei ole meidän puolellamme, on meitä vastaan", hän syytti Kreikan hallitusta haluttomuudesta ryhtyä pidätyksiin ja tarjosi omien tiedustelupalvelujensa apuja. Sen jälkeen nämä kaksi laitosta on saaneet vapaat kädet toimia häikäilemättömästi ja suorittaa omia tutkimuksia kreikkalaisessa yhteiskunnassa. Vähän näiden kahden varjossa, mutta näkyvästi läsnä on Israelin Mossad, joka on saanut aika suuren palan turvallisuuskakusta koskien vuoden 2004 olympialaisia. Vähän Mossadin takana tulee turkkilainen MIT, joka odottaa Kreikan hallituksen toteuttavan lupauksensa omien "terroristien" luovuttamisesta, kurdien vapaustaistelijoiden ja kansalaisaktivistien, joita Turkin militaristinen järjestelmä vainoaa. Ilmeistä on myös se, että 17. marraskuuta -järjestön nyrjähdys menee pienen suljetun piirin nyrjähdystä pitemmälle. Yläluokan ja imperialismin tarkoitus on yhdistää yksilöterrorismi yhteiskunnallisiin taisteluihin ja liikkeisiin. Porvariston kielenkäytön mukaan lakkoja, militanttimielenosoituksia, valtauksia, massiivisia työläisten ja nuorison sodan-, imperialismin- ja globalisaationvastaisia mielenosoituksia on pidettävä terrorismina. Kansalaisoikeuksien puolustamisessa tarvitaan valppautta, ryhmittymistä vastarintaan ja taistelua kaikkea imperialistien pimeitä suunnitelmia vastaan. DM KOMINFORM Ikkuna todelliseen maailmaan.\n6 6 Å-sikten Mielipide elokuu 2002 l u k i j o i l t a. Kristillisdemokratia Kristillisdemokraattien ajattelu on tuskin lainkaan kristillistä, eikä ollenkaan demokraattista. Aikojen kuluessa on ollut paljon eri maissa myös kristillissosialistisia liikkeitä. Erityisesti Vapautuksen teologia Latinalaisessa Amerikassa on jopa johtanut jotkut papit ja kristityt vastoin kirkkojen virallisia kantoja taisteluun ase kädessä sorrettujen työläisten rinnalla oikeistodiktatuureja vastaan, joita noissakin maissa on usein pidetty pystyssä amerikkalaisella rahalla näennäisen demokratian nimissä. Suomen kristillisdemokraattien ajattelu on kuitenkin täysin oikeistolaista, eikä sillä ole mitään yhtymäkohtia niiden kristillisten kirkkojen järkevien tahojen kanssa, jotka haluavat liittyä vasemmiston rintamaan kapitalismia ja fasististen yhteiskuntajärjestelmien harjoittamaa sortoa vastaan. Monissa Keski-Euroopan maissa toimiih yvin suurina puolueina ns. kristillisdemokraattisia puolueita. Käytännössä ne ovat konservatiivisia oikeistolaisia yleispuolueita, jotka ratsastavat joidenkin kristillisten ryhmien pyrkimyksellä puuttua yhteiskunnan lainsäädännön keinoin perhesuunnitteluun tai ihmisten seksuaalielämään. Ruotsalainen kansanpuolue Suomen kristillisdemokraatit eivät kuulu edes tämänkaltaisen taantumuksen piiriin, vaan heidän todelliset esikuvansa löytyvät amerikkalaisiin republikaaneihin tukeutuvista jyrkistä hengellisistä ryhmistä. Tyyli on sekoitus amerikkalaisia TV-evankelistoja ja suomalaista vanhoillisuutta. Kristilliset ovat yrittäneet toisinaan kalastella ääniä myös perinteisillä vasemmiston teemoilla. He ovat puhuneet vaikkapa lasten päivähoidosta, perheiden asemasta tai vanhusten hoidosta ja yrittäneet näin vaikuttaa sosiaalisesti tiedostavalta liikkeeltä. Todellisuudessa kristillisten saavutukset tällä rintamalla ovat mitättömän pieniä. Ne voidaan nähdä eduskunnasta käsin harjoitettuna sävyltään viktoriaanisena hyväntekeväisyytenä. Se on viktoriaanista sikäli, että se suuntautuu pieninä tekoina ja eleinä ylhäältä alas, eikä etene vähäosaisten omilla ehdoilla. Perheen tukeminen on käytännössä ollut kristillisillemme vain hienompi tapa ilmaista 1800-luvulle jämähtänyttä ahdasmielisyyttään. Jos kristilliset todella olisivat huolissaan perheistä, he eivät keskittyisi vain TV-väkivaltaan ja sensuuriin tai naisten aseman rajaamiseen vanhanajan raameihin. Lapsimyönteisyyden näennäisyys näkyy kristillisten kohdalla heidän tavastaan toimia muiden oikeistopuolueiden häntänä eduskunnassa. Myöskään kristillisten EU-vastaisuus ei liitä heitä samaan rintamaan taistelevan työväenluokan kanssa. Heille ei ole kysymys kasvavasta rajat ylittävästä vastuusta pienen ihmisen asialla, kuten marxilaisissa liikkeissä. Kristillisten perimmäinen integraatiovastaisuus perustuu oikeiston nationalistisille arvoille. Aseistakieltäytyjien vakaumus ei paljon kristillisdemokraatteja hetkauta. Vaikka he sanovat toimivansa Rauhan Ruhtinaan asialla, vastustavat he kaikkia lainsäädännöllisiä toimia siviilipalvelusmiesten aseman kohentamiseksi tai totaalikieltäytyjien tilanteen järjestämiseksi ihmisoikeusjärjestöjen edellyttämällä tavalla. Rautaa rajoille ja rajat kiinni. Tämä on kristillisten demokratiaa. Perhearvojen nimissä kristilliset ovat ajaneet lisääntyvää viranomaiskontrollia ihmisten keskuuteen ja tiukkoja sensuuritoimia. Näin tekevät samat äitejä syyllistävät kristilliset, joilla itse on moraalisessa uhossaan tuskin aikaa suureellisesti katsoa lastensa perään. Perhearvojen nimissä kristilliset ovat myös valmiita hutkimaan erilaisia ihmisiä. Tarvittaessa löytyy aina joku lääkäri tuomaan näennäisen tieteellisyyden silauksen puhtaalle ahdasmielisyydelle. Kristilliset ammensivatkin parisuhdelain käsittelyn aikoihin kovasti materiaalia jenkeiltä. Osa siitä oli sellaista, jota tutkijat itse eivät olisi halunneet sovellettavaksi fundamentalistisiin tarpeisiin. Osa taas oli täysin epätieteellistä uskomusaineistoa. Suurten uskontojen perustajien voidaan katsoa monissa kysymyksissä edustaneen eräänlaista esimarxilaista ajattelua. Jeesus ja Muhammed korostivat sosiaalista vastuuta. Alkuseurakunta toteutti Jerusalemissa omaisuuden yhteyden. Kuinka hölmöä on nähdä, etteivät uskontojen tunnustajat useinkaan seuraa näitä ajatuskulkuja niiden johdonmukaiseen päätepisteeseen, vaan haluavat rakentaa museoyhteiskuntaa pääoman ehdoilla. Kristillisdemokraatit ovat omineet itselleen oikeuden edustaa yhtä aikaa eduskunnassa uskontoa ja demokratiaa. Todellisuudessa he eivät ole luoneet uutta poliittista kulttuuria, vaan ovat juuri niitä, jotka leikkivät sanoilla välittämättä niiden todellisesta merkityksestä. Esimerkiksi monipuolinen suhtautuminen Lähi-idän kriisiin merkitsee heille Israelin yksipuolista tukemista. Rauhantyö taas saattaa merkitä vaikkapa tukea Afganistanin pommituksille. Nuorten aseman parantaminen voi järjestyä kristillisdemokraattisesti lisäämällä kieltoja ja rajoituksia ja suuntaamalla lisää verorahoja poliisin toimintaan. Ympäristöystävällisyys merkitsi kristillisdemokraateille aiemmin esim. ydinvoiman vastustamista. Nyt he ovat muka yhtäkkisesti havahtuneet kasvihuoneilmiön olemassaoloon ja pyörtäneet tämän kantansa. Todellisuudessa heitä ei näytä paljon ympäristö huolettavan, vaan heidän politiikassaan se on todella jätetty Herran huomaan. Ehkä kristilliset odottavat paikkaa seuraavassa Lipposen oikeistohallituksessa. He kenties toivovat ministerin paikkaa, jossa pääsisi läträämään kristillisdemokraateille tärkeiden asioiden, etenkin viinan ja seksin, parissa. Yrjö Rosendal RKP, tai ruotsalaisittain SFP, istuu aina kuin väistämättömän luonnonlain voimasta hallituksessa, olipa vaalien tulos mikä tahansa. Tähän on useita eri syitä. Ensiksikin suuret puolueet haluavat jonkun sopivan taipuisan porvaripuolueen seurakseen hallitukseen. Toiseksi ei ole olemassa juuri mitään niin suurta periaatekysymystä, että SFP sen takia luopuisi tarjolla olevasta asemasta suurten rinnalla. Puolueen ohjelma on selvästi oikeistolainen, mutta samalla se on koottu kaikille jotakin -periaatteella. Puolue ratsastaa perinteisillä oikeistoarvoilla, joita kuorrutetaan vaikkapa kokoomuslaisittain maanpuolustusmyönteisyydellä tai nuoleskellaan verotusasioissa demareita. Päälle voi vielä ruiskuttaa hiukan näennäistä vihreyttä ja porvarillista vapaamielisyyttä... kansainvälisyyttä. SFP on onnistunut omimaan yksinoikeuden kielikysymykseen. Tähän ehkä perustuu sen parlamentaarista kannatusta suurempi osuus myös hallituksen ministerisalkkuja jaettaessa. Tosiasiassa juuri SFP ylläpitää oikeistolaisuudellaan käsitystä ruotsin kielestä eliitin kielenä. Suomessa on asunut ruotsinkielisiä ainakin tuhat vuotta, mutta he eivät ole kaikki pääkaupungin kulttuurieliittiä, vaan saariston ja rannikoiden köyhiä kalastajia tai pienviljelijöitä. Oma sijansa on ollut myös ruotsinkielisellä työväestöllä, jolla on ollut 1800-luvulta asti omaa vasemmistotoimintaa ja työväenyhdistyksiä. He ovat alusta asti rajautuneet oikeistolaisen SFP-linnoituksen muurien ulkopuolelle. Puoluetta ovat kielipoliittisista syistä äänestäneet matssonint ja mårtenssonit, mutta heidän äänensä ei juuri kuulu puolueen johtopaikoilla. Puolueen porvarillinen vapaamielisyys on monin tavoin näennäistä. Julkisuuteen marssitetaan toisinaan ruotsinkielisen sivistyneistön muka vapaamielisiä hahmoja kertomaan kantaansa ydinvoimaan, eläintensuojeluun tai vaikkapa seksuaalivähemmistöjen asemaan. Osa heistä on kenties todella aidosti sisäistänyt jonkinlaisen porvarillisen liberalismin. Puolue ei kuitenkaan käytännössä edusta kaikkien kansanedustajiensa osalta kovinkaan humaania linjaa. Pääkaupungin muutaman nimekkään ruotsinkielisen humaaneja katsomuksia puolueessa siedetään, koska heidän ajatellaan tuovan ääniä asioihin perehtymättömiltä porvarillisilta äänestäjiltä, joiden silmissä syystä kyllä ovat Kokoomus ja Keskusta alkaneet vaikuttaa tunkkaisilta. Todellisuudessa SFP on yhtä tunkkainen. Enestam ja Pohjanmaan turkistarhaajat jyräävät liberaalit tuulahdukset mennen tullen. Puolueen aidotkaan liberaalit eivät ole työläisille myönteinen vaihtoehto, sillä heidän humaanin porvarillisen liberalisminsa seuralaisena kulkee säännöllisesti taloudellinen liberalismi, joka merkitsee markkinoiden ylivaltaa työläisten kustannuksella. SFP ratsastaa myös kansainvälisyydellä. Totta onkin, että ruotsista on paljon hyötyä pohjoismaisissa yhteyksissä, joissa hyvä ruotsin taito tekee aina paremman vaikutuksen kuin pelkkä englannin jankkaaminen. SFP ei kuitenkaan voi omia pohjoismaista yhteistyötä itselleen. Puolue on niittänyt kansainvälisiä laakereita paitsi Euroopan Unionissa kapitalismin palveluksessa myös ajamalla Suomea kahden puolustusministerin voimin täydellisen NATO-riippuvaiseksi. Samat naamat puhuvat julkisuudessa ihmisoikeuksista, vaikka lennättävät kalliita Horneteja Suomen taivaalle. SFP-isänmaallisuus osoittautuukin amerikkalaisuudeksi. Ei ruotsin kielessä ole mitään pahaa. Hyvä on, jos yhteiskunnassa voidaan turvata monikulttuurisuus ja eri kielivähemmistöjen mahdollisuudet edistyä omassa kulttuurissaan. Tässä suhteessa ovat ruotsia äidinkielenään puhuvat tuskin huonoimmassa asemassa, mutta viime aikoina ovat yhteiskunnan säästötoimet olleet myös heidän kohdallaan vähentämässä mahdollisuuksia saada palvelua virastoissa omalla äidinkielellä. Tämä mahdollisuus olisi etenkin vanhoille ihmisille käytännössä tärkeä. Tämänkaltaisiin ongelmiin SFP näyttää kiinnittävän vain vähän huomiota. Se ei halua loukata demareita tai Kokoomusta, jotka näennäisellä suomenmielisyydellään haluavat korvata kaikki vähemmistökielet ja lopulta myös suomen englanninkielisellä jenkkiroskakulttuurilla. Sitä vastoin Enestam keskittyy puhumaan suureen ääneen kalliin digiverkon tärkeydestä, vaikka ohjelmatarjonnan osalta ruotsi on jo nyt runsaasti esillä. Kielivähemmistöjen asemaan liittyvät oikeat ongelmat eivät saa nousta esiin, sillä puolustusministeri ei tahdo murtaa puolueensa natotusyhteistyötä muiden porvarien kanssa. Työläisellä, joka tahtoo edistää monikulttuurisuutta, ei ole myöskään ruotsinkieltä puhuvana mitään järkevää syytä antaa tukeaan puolueelle, joka edustaa mustinta oikeistolaista taantumusta yhdessä muiden porvaripuolueiden kanssa, eikä suinkaan ole nimestään huolimatta mikään kansan puolue. Kaikkien ihmisryhmien yhteiset luovuttamattomat oikeudet toteutuvat parhaalla tavalla sellaisessa yhteiskunnassa, jossa vasemmiston arvomaailma hallitsee. Yrjö Rosendal Ajankohtaista lyhyesti n Lyhyitä uutisia ja analyyseja maailmalta ja meiltä, taloudesta ja politiikasta. n Tuoretta luettavaa useita kertoja viikossa. Marxilainen Työväenliitto, AUTONVUOKRAUSKESKUS Hiihtäjäntie 5, Herttoniemi Helsinki (09) Näppärästi Itäväylän varrella. Edullisempaa kuin uskotaan!\n7 Vuokralainen markkinatalouden myllyssä Vuokralaisen osaksi jää usein nykyään jauhautua mitättömäksi ja hiljaiseksi pölyksi nykyajan markkinatalouden hänelle säätelemässä yhtiöiden ja kilpailuttamisten byrokratiassa. Kun on jostain remonteista tai parannuksista kysymys, on vastassa liuta yhtiöitä, toimistohenkilökuntaa, huoltomiehiä ja sitten tilausyhtiöitä ja kuitenkin tuo korjaus tai parannus voi viivästyä viikkoja, kuukausia tai yli vuoden tai jäädä kokonaan tulematta jopa kirjallisesta lupauksesta huolimatta! No, puhelinkuluja ja -aikaa on Edullisesti * kauppakirjoja * testamentteja * avioehtosopimuksia * oikeusedustamista * viranomais- ja kuntavalituksia Kiwa Oy puh , Ilmoituksia Haluatko tutustua esperantistien tai tshekkien koirakilpailuihin, kirjeenvaihtoon tai Boijado-lehten ym. Välitän tietoja. Pentti Törmälä, Agneksenkuja 3 A 1, Hamari. Tue Å-sikten Mielipiteen toimintaa. Tee lahjoitus tilillemme Tilaa Å-sikten! Haluatko Osuuskunta Luokkatiedon jäseneksi? Å-sikten Mielipidettä julkaisee Osuuskunta Luokkatieto. Lehden toimitukselliset periaatteet ja tavoitteet on vahvistettu osuuskunnan hallituksessa. Voit osallistua Å-siktenin sisällön tuottamiseen, vaikka et olisi osuuskunnan jäsen, mutta halutessasi voit myös liittyä osuuskunnan jäseneksi, mikäli olet valmis sitoutumaan Å-siktenin julkaisutyöhön. Osuuskunnan jäseneksi voit hakea ottamalla yhteyttä osuuskunnan hallitukseen Å-siktenin toimituksen kautta. Jäseneksi ottamisesta päättää hallitus. Jokainen jäsen on sääntöjen mukaan velvollinen osallistumaan osuuskuntaan yhdellä 84,09 euron osuusmaksulla. Tämän lisäksi osuuskuntaan liittymisestä peritään 8,41 euron liittymismaksu. Muita sääntöihin perustuvia maksuvelvoitteita jäsenillä ei ole. Jokainen osuusmaksun maksanut jäsen saa liittymisensä jälkeen 12 kuukauden Å-siktenit ilman tilausmaksua. Tämän jälkeen jäsen voi tilata Å-siktenin kestona edulliseen 5,50 euron jäsenhintaan. Myös Å-siktenissa ilmoittaminen ja mainostaminen on jäsenille edullisempaa. Lisätietoja osuuskunnasta, mm. osuuskunnan säännöt, saat Å- siktenin toimituksen kautta. kulunut, on ollut turhaa odotusta. Kiinteistöstä huolta pitäviä tai pitämättömiä yhtiöitä ja yhtiöhenkilöstöä on paljon, heillä on oma hierarkiansa ja ajoittain osaa niistä kilpailutetaan. Tulee mieleen vanha sananlasku: "Mitä useampi kokki, sen huonompi soppa!" Sillä tällaisesta tässä juuri on kysymys. Tietysti on niinkin, että pienimpiin kiinteistöihin olisi vaikea tai mahdoton palkata kiinteistönhoitajaa (ent. talonmies), mutta järjestystä ja turvallisuutta voitaisiin lisätä esim. kiinteistökohtaisilla huoltomiehillä, joilla olisi varamiehensä. Mutta tässäkin asiassa menetellään usein päinvastoin, eli työtahdin kiristämisen vuoksi kiinteistökohtaiset huoltomiehet on vaihdettu kiertäviin huoltomiehiin, jolloin vuoron vaihtuessa jokin tai jotkut työt voivatkin jäädä tekemättä! Vuokralainen Å-sikten Mielipiteen vuositilaus (12 numeroa) maksaa 11 euroa kestotilauksena ja 12 euroa määräaikaistilauksena. Vuosikertaa lyhyemmätkin tilausjaksot ovat mahdollisia, tällöin tilauksen hinta on 1 euro jokaista tilaamaasi numeroa kohden. Kestotilaukset laskutetaan vuoden välein. Kun määräaikainen tilausjaksosi päättyy, lähetämme siitä viimeisen lehden jälkeen tiedotteen. Tämän jälkeen voit jatkaa tilaustasi ilmoittamalla siitä Å-siktenin toimitukseen. Voit myös muuttaa tilauksesi kestotilaukseksi vaikka kesken tilausjakson. Tilausasioita voit hoitaa postitse kupongilla tai vapaamuotoisesti osoitteeseen Å-sikten Mielipide, PL 236, PORVOO, puhelimitse numeroon (019) tai sähköpostitse osoitteeseen Å-sikten Mielipide elokuu Kyllä kiitos! Tilaan Å-sikten Mielipiteen o kestotilauksena o vuoden määräaikaistilauksena o vuotta lyhyempänä määräaikaistilauksena: numeroa. Haluan tilaukseni alkavan numerosta. Kestotilaus maksaa 11 euroa ja määräaikaistilaus 12 euroa vuodessa, ja kumpikin sisältää 12 numeroa. Vuotta lyhyempi määräaikaistilaus sisältää haluamasi määrän lehtiä (3 11), ja tilaushinta on 1 euro jokaista tilaamaasi lehteä kohden. Nimi: Osoite: Kalenteri Paikallisia, valtakunnallisia tai kansainvälisiä tapahtumia tai määräpäiviä, joihin syytä kiinnittää huomiota: Elokuu 2002: Kadunvaltaus Jyväskylässä kello 12 Kadunvaltausbileet Porvoossa. Kokoontuminen torilla kello 12. Katso ilmoitus tapahtumasta toisaalta tässä lehdessä. Syyskuu 2002: EU:n vastaisen kansanrintaman syysseminaari Lohjan Lehmijärven Timpurinrannassa, ilmoittautumiset Kalevi Wahrman, puh Marraskuu 2002: Lokakuun vallankumouksen 85. vuosipäivä. Joulukuu 2002: Linnan juhlat presidentinlinnassa ja tuttuun tapaan kuokkavierasjuhlat linnan ulkopuolella. EU:n huippukokous Kööpenhaminassa. Mielenosoituksia luvassa. Lue sivulta 5, miten Kööpenhaminan poliisi varautuu mielenosoittajien pidättämiseen. Maaliskuu 2003: Eduskuntavaalit. Säännölliset: Itä-Uudenmaan vaihtoehtotoiminta kokoontuu joka viikon maanantai kello 18 Porvoon Maarissa. Lisätietoja iuvt:sta Kalenteripalsta ottaa suurella mielenkiinnolla vastaan kaikkia epäkaupallisen tulevan toiminnan ilmoituksia riippumatta järjestäjästä. Palsta on maksuton. Kiinnostavatko Å-siktenin vanhat numerot? Kaikkia numeroita (1 33) vielä saatavilla rajoitetusti. Yksi vanha numero 0,50 euroa tai kolme vanhaa numeroa 1 euro. Hintaan lisätään postikulut painon mukaan. Tiedustele vanhoja numeroita toimituksesta, Å-sikten Mielipide, PL 236, PORVOO, puh. (019) , Puhelinnumero: Osoitetietoja ei käytetä suoramarkkinointiin.\n8 8 Å-sikten Mielipide elokuu 2002 Yksi tuhansista? Sonera-kirjan mukaan Sonerakin syyllistynyt "luovaan kirjanpitoon" Kesäkuun lopulla julkiseen levitykseen lasketusta, nimettömänä pysyttelevien kirjoittajien ns. Sonera-kirjasta Minne hävisivät Soneran rahat? nousi pienimuotoinen kohu. Kuitenkin asia vaiettiin hyvin pian, eikä sitä puida julkisuudessa enää ollenkaan. Internetin kautta levitettävää kirjaa on yritetty kitkeä, mutta sen leviämistä on ollut käytännössä mahdotonta estää. Kirjassa kuvataan yksityiskohtaisesti Soneran liiketoimintastrategiaa (tai oikeammin sen puuttumista) vuosina pääasiassa silloisen toimitusjohtaja Kaj-Erik Relanderin toimien kautta. Tutustuimme Sonera-kirjaan ja luomme katsauksen viime aikojen talousskandaaleihin tämän kirjan kautta. Esipuheessa kirjoittajat kertovat olevansa Soneran tapahtumia läheltä seuranneita talouselämän vaikuttajia. Tämä pitänee paikkansa, sillä kirjassa viitataan lukuisiin tapahtumiin, henkilöihin ja yrityksiin niin yksityiskohtaiseksi, että Sonera on tunnettava sisältä päin, jotta voisi tietää nämä yksityiskohdat. Toisaalta jos yksityiskohtaiset tapahtumaselostukset ja henkilökuvaukset eivät pitäisi paikkaansa, asianosaiset varmasti pyrkisivät oikaisemaan kirjassa esiintyneet virheet kertomalla tapahtumien todellisen kulun. "Talouselämän vaikuttajiltakin" kirjoittajat vaikuttavat, sillä heidän tekstin sekaan ripottelemistaan omista mielipiteistä hahmottuu kuva markkinatalouteen ja sen toimivuuteen uskovista liikemiehistä, jotka itse ovat aktiivisesti mukana liike-elämässä. He esittävät asiat siten, että Soneran toiminta oli hyvällä mallilla ennen Relanderin johtajuutta, mutta että ongelmat johtuvat nimenomaan Relanderin ja tämän sisäpiirin toiminnasta. Vikaa he eivät siis löydä järjestelmästä, jonka ehdoilla Relander kumppaneineen toimi, vaan henkilöistä, joiden he katsoivat toimineen "pelisääntöjen" vastaisesti. Oman edun tavoittelua Kirja alkaa lyhyellä Soneran historian ja Kaj-Erik Relanderin aiempien liiketoimintojen esittelyllä. Vuonna 1994 Relander siirtyi silloisen Telecom Finlandin palvelukseen, ja kirjan mukaan pian sen jälkeen hän alkoi tavoitella yhtiön ykkösmiehen paikkaa. Tieltä piti raivata joitain henkilöitä, mm. silloinen pääjohtaja Pekka Vennamo. Ajallaan ensin varatoimitusjohtajaksi ja sittemmin toimitusjohtajaksi nousseen Relanderin johtamismallia kirjassa kutsutaan despoottiseksi, pelon ilmapiiriin ja alaisten pompotteluun perustuvaksi. Hyvät suhteet hänellä oli lähinnä investointipankkiireihin, Soneran sisällä hän syrji estoitta kaikkia, joita ei hyväksynyt sisäpiiriinsä. Mihin Relander pyrki? Kirjan mukaan seuraavaan: "Näyttäisi siltä, että Kaj-Erik Relanderin tavoitteena oli saada koottua Soneran optioista ja Soneran rahoista 100 miljoonaa markkaa, erota tämän jälkeen Soneran palveluksesta ja perustaa oma investointipankki suomalaisten veronmaksajien rahoilla. Tämä tavoite edellytti mm. Soneran markkina-arvon kasvattamista pilviin ja muhkean optiojärjestelmän rakentamista Soneraan." Soneran liiketoiminta perustui Relanderin johtajakaudella lähinnä suuriin puheisiin, ei niinkään toimivan infrastruktuurin rakentamiseen. Markkinointiin käytettiin tolkuttomasti rahaa ilman, että markkinoitujen palveluiden (kuten Zedin) liikevaihto olisi vielä vuosienkaan kuluttua saavuttanut edes markkinointiin käytettyjä varoja. Umts-hullutus Kaikkein suurimman kuprun Relander Soneran johtajana teki kuitenkin umts-huutokauppojen yhteydessä. Hänen onnistui saada Soneran pääomistajalta eli Suomen valtiolta, jota edustaa Lipposen hallitus, lupa maksaa Saksan umts-luvasta mitä vain. Lopulta lupa lohkesi 21,4 miljardin markan hintaan. Rahojen vastineeksi Sonera sai Saksasta vain ilmatilaa. On ilmalla hintaa. Kirjassa kerrotaan Saksan umtskaupoista seuraavasti: "Luvan arvo on nykyisin mitätön, eikä sitä voi edes myydä. Toimilupa ja verkon rakentaminen edellyttävät Soneralta kolme kertaa liikevaihdon suuruisia investointeja, eikä sittenkään ole tiedossa ensimmäistäkään maksavaa asiakasta. Sonera velkaantui korviaan myöten umts-lupien hankinnassa. Soneran velanhoidon korkokulut vuonna 2001 olivat 1,6 miljardia markkaa! "Oliko Saksan umts-luvan hankkimisessa Soneralle mitään järkeä? Ei ollut. Sopiko se Soneran strategiaan? Vaikea sanoa, kun Soneralla ei ollut kunnollista liiketoimintastrategiaa. Oliko Soneran strategisessa aineistossa maininta, että Sonera haluaa kasvaa EU:n alueella toimivaksi matkapuhelinoperaattoriksi? Ei ollut. "Miksi siis Soneran piti lähteä päättömään seikkailuun kahmimaan itselleen umts-lupia Euroopasta? Niillä ei ollut mitään liiketaloudellista perustetta, joka löytyisi Soneran suunnitteluasiakirjoista tai Soneran hallituksen pöytäkirjoista. Perusteluna vaikuttaisi olleen, että Relander halusi luvat. Umts-luvat olivat Relanderille pelikortteja. Hän ei koskaan uhrannut ajatustakaan todellisen umts-liiketoiminnan käynnistämiseksi Soneran umts-lupamaissa Euroopassa." Teknologiayhtiöiden osakekurssit alkoivat pudota vuonna 2000, ja tämä ajoi Sonerankin vaikeuksiin. Velkamäärää ei voitu enää kasvattaa, eikä aiemman velan takeina olleilla osakkeilla ollut enää aiempaa arvoa. Syksyllä 2001 valtion piti mennä hätiin ja järjestää Soneralle kuuden miljardin markan avustuspaketti, josta puolet eli kolme miljardia oli valtion rahaa. Ilman tätä avustusta Sonera olisi jo ajautunut konkurssiin. Vuoden 2001 alussa Soneran ongelmat paljastuivat julkisuuteen. Paljon oli saatu aikaiseksi Relanderin vajaan vuoden mittaisen johtajuuden aikana. Alkuvuoden 2001 aikana Soneran ympärillä kuohui, ja kesäkuussa Relander erosi juuri ennen kuin hänet olisi erotettu. Jälkeensä hän jätti konkurssikypsän yrityksen, joka oli tehnyt eräitä Suomen taloushistorian suurimpia virheitä. Skandaali muiden joukossa? Kun tarkastelemme Sonera-kirjassa esitettyjä väitteitä yhtiön johdon toiminnasta, havaitsemme, että pääpiirteiltään se on samanlaista kuin monen muun viime aikoina julkisuuteen nousseen yhtiön. Enron, Worldcom, Vivendi Universal ja monet muut yhtiöt ovat vajonneet kaulaansa myöten taloudellisiin epäselvyyksiin. "Luovaa kirjanpitoa" harrastaneiden yritysten lista ei lopu tähän. Jokaisen strategia on ollut sama: 1990-luvulla yhtiöihin on tullut uudet johtajat. Tavoitteeksi on asetettu markkinajohtajuus. Tämän saavuttaminen on edellyttänyt uusia toimialoja, suuria yrityskauppoja ja kilpailijoiden ostamista. Yritysten fuusiotahti oli huipussaan 1990-luvulla. Samalla suuryritysten velkaantuneisuusaste kasvoi koko ajan. Ja mikä on ajanut yhtiöitä tähän? Etenkin Enronin kohdalla kävi täysin selväksi se, että keskeisenä liiketoimintaa ohjaavana voimana oli johtajien oman edun tavoittelu. Muhkeat optiopaketit eivät innostaneet yrityksen laajentamiseen, vaan lähinnä sen pörssikurssin nostattamiseen. Tätä satoa korjataan nyt: jos pääoma ei tuota todellista lisäarvoa, ei sitä voi kirjanpitokikkailulla kauan peitellä, vaan romahduksia ja konkursseja siitä seuraa. Alkuvuonna olemmekin nähneet jo lukuisia maailmanlaajuisten markkinajohtajien konkursseja. Vuonna 2000 alkanut pörssikurssien alamäki ja kuplan puhkeaminen on osoittanut viimeisimmän talouskasvun läpimädäksi, täysin huijaukseen perustuvaksi vedätykseksi. Kapitalistisen järjestelmän loismainen luonne esiintyy nyt kaikkein selvimmin. Kun pääomaa ei ole saatu poikimaan, on pitänyt uskotella, että se poikii. Luova kirjanpito ei ole ollut vain yritysten harjoittama käytäntö, vaan jopa eräät valtionpankitkin ovat vääristelleet kirjanpitoaan, ja uusia talousskandaaleja paljastuu päivittäin. Poliitikot vaikenevat Soneran ongelmista Sonera-kirjan mukaan myös Sonera on harrastanut tällaista luovaa kirjanpitoa. Se selittääkin hyvin yhtiön täysin käsittämättömän toiminnan vuosina Vaan miksi Soneran ongelmia ei ruodita julkisuudessa enempää nyt, kun kirjanpitorikkeet ovat osoittautumassa säännöksi ennemmin kuin poikkeukseksi? Tähänkin löytyy luonteva vastaus kirjasta. Relander sai siunauksen umts-lupien hankkimiselle Suomen hallitukselta, joka tyhmyyksissään uskoi yhtiön johtoon eikä vaatinut minkäänlaisia riskianalyyseja. Toisin sanoen hallitus on hukannut valtion, veronmaksajien omaisuutta kymmenien miljardien markkojen arvosta. Eduskuntavaalit ovat vuonna 2003, ja Soneran taloussotkujen ruotiminen julkisuudessa nyt romuttaisi SDP:n ja Kokoomuksen kannatuksen. Vaan eikö Keskusta voisi käyttää Soneran ongelmia vaaliaseenaan kilpailijoitaan vastaan? Ei. Soneran hallintoneuvoston puheenjohtajana toimi Keskustan kansanedustaja Pauli Saapunki, joka antoi täyden tuen Relanderin toiminnalle, kunnes hallintoneuvosto keväällä 2001 lakkautettiin. Koko Suomen poliittinen eliitti on siis sotkeutunut Soneraan ja uppoaisi sen mukana, mikäli ongelmia ruodittaisiin julkisuudessa. Siksi poliittiset puolueet pitävät huolen, että näin ei tapahdu. Siksi Sonerakirjasta ei kesä heinäkuussa noussut suurempaa kohua. Poliittinen johto on yrittänyt pitää matalaa profiilia. Ongelmat siirrettiin pois omista käsistä, kun Soneran ja Telian fuusio julkistettiin. Liiketoiminnassaan Sonera on jälleen keskittynyt kotimaan puhelinliikenteeseen, ja maailmanvalloitussuunnitelmista on luovuttu. Mutta onko Sonerassa tapahtuneet mahdolliset väärinkäytökset painettava villaisella? Onko siis Suomen kansalaisten unohdettava sellainen seikka, että jokaista kansalaista kohden Soneraan on hukattu tuhansia markkoja? Sonera-kupru vastaa laajuudeltaan 1990-luvun alun pankkikriisiä. Aivan ensiksi Soneran viime vuosien tilinpito ja liiketoiminta on selvitettävä. Sen jälkeen on katsottava, mitä tehdään niille, jotka ovat mahdollisesti paljastuvista rikoksista poliittisesti ja taloudellisesti vastuussa. Eikä unohtaa pidä sitäkään, että tässähän on toimittu täysin kapitalismin todellisten pelisääntöjen mukaisesti, eli vastuussa on viime kädessä tämä loismainen, riistoon perustuva järjestelmä, joka on ollut jo hieman liian pitkään riittävän mätä heitettäväksi pois. TL Mihin katosivat Soneran rahat? -kirja saatavilla internetistä satunnaisesti. Kirja ei ole ilmestynyt painettuna.