Suomen Rahapaja Oy:n vuosikertomus ja hallituksen toimintakertomus PDF\nSuomen Rahapaja Oy:n vuosikertomus ja hallituksen toimintakertomus 2010\nDownload "Suomen Rahapaja Oy:n vuosikertomus ja hallituksen toimintakertomus 2010"\n1 Suomen Rahapaja Oy:n vuosikertomus ja hallituksen toimintakertomus 2010\n2 Urpo Peltokangas kuljettaa trukilla käyttörahojen aihioita Suomen Rahapajan leimaamossa. Ismo Mannonen tarkistaa käsin, että vastalyöty kolikko on ensiluokkainen ja virheetön.\n4 Suomen Rahapaja Oy:n vuosikertomus 2010 Sisällys 4 Matkalla uuteen 6 Suunta kohti avarampia markkinoita 10 Hopeamarkasta energiakolikkoon 14 Yhtiön johto 17 Hallituksen toimintakertomus 19 Tuloslaskelma 20 Tase 22 Rahoituslaskelma 23 Tilinpäätöksen liitetiedot 28 Tilintarkastuskertomus Suomen Rahapaja lyhyesti Suomen Rahapaja Oy on Pohjoismaiden ja Baltian johtava rahapaja. Suomen Rahapaja myy, markkinoi ja lyö metallirahaa. Yhtiön omistaa Suomen valtio. Suomen Rahapaja -konserniin kuuluu sataprosenttisesti Suomen Rahapaja Oy ja ab Myntverket Ruotsissa sekä viisikymmentäprosenttisesti Det Norske Myntverket as Norjassa. Suomen Rahapaja Oy valmistaa metallisia käyttörahoja, juhla- ja erikoisrahoja ja rahasarjoja. Konsernissa on noin 100 työntekijää ja vientiä lähes 40 maahan. Vuonna 2011 Suomen Rahapaja julkistaa kuusi uutta juhlarahaa ja seitsemän maakuntarahaa. Suomen Rahapajan verkkokaupassa tarjotaan tuotteita EU-alueella asuville kuluttaja-asiakkaille. Suomalaisilla ja Suomeen matkaavilla on mahdollisuus tutustua kolikoiden valmistamiseen tiedekeskus Heurekassa Vantaalla Kolikon tie -näyttelyssä. Lisää tietoa vuoden 2011 tapahtumista kerrotaan verkkosivuillamme osoitteessa\n5 Tärkeimmät markkina-alueet 58 M 89 M, M 39 M, 2009 Tärkeimmät tunnusluvut Kartta: U.S. Department of the Interior, U.S. Geological Survey Suomen Rahapaja -konsernin liikevaihto 0,2 M 2,1 M, 2009 Suomen Rahapaja -konsernin tilikauden voitto Suomen Rahapaja Oy:n liikevaihto 2,0 M +0,3 M, 2009 Suomen Rahapaja Oy:n tilikauden voitto 4,7 % 5,1 %, 2009 Suomen Rahapaja Oy:n sairauspoissaolot Vuosikertomus\n6 Toimitusjohtajan katsaus Matkalla uuteen Toimitusjohtaja Paul Gustafsson. Vuonna 2010 Suomen Rahapaja ja Suomen Markka täyttivät 150 vuotta. Juhlavuodesta tuli Suomen Rahapajalle suurten muutosten vuosi, kun yritys vaihtoi toimitusjohtajan ja selkiytti strategiaa kesken vuotta. Syksyllä uusi suunta ja päämäärä olivat vakaat: Suomen Rahapaja keskittyy rahan lyömiseen. Talouden kannalta Suomen Rahapajan vuosi 2010 oli haasteellinen. Kertaluontoiset erät kääntävät liiketuloksen positiiviseksi, mutta toiminnallinen tulos on tappiollinen. Suomen Rahapaja vakiinnutti asemaansa merkittävänä käyttörahatoimittajana vuonna Vantaalla lyötiin kaikkiaan 1,1 miljardia kolikkoa. Kaksi vahvaa vuotta peräkkäin vahvisti Suomen Rahapajan asemaa kansainvälisillä markkinoilla. Suomen Rahapaja teki kaksi erityisen isoa käyttörahatoimitusta vuoden aikana. Heinäkuussa lyötiin ensimmäiset Viron eurokolikot Vantaalla. Tapahtuma sai runsaasti myönteistä mediajulkisuutta. Varsinaiset toimitukset alkoivat syyskuussa. Viron keskuspankki kertoi arvostavansa Suomen Rahapajan joustavuutta ja nopeutta toimituksissa. Toinen merkittävä käyttörahatoimitus tehtiin Nepaliin. Suomen Rahapaja voitti tarjouskilpailun kahden rupian kolikoiden toimituksesta. Toimitus on Suomen Rahapajan ensimmäinen työ Nepaliin. Kolikoiden toimitukset jatkuvat vuoden 2011 puolelle. Taantuma ja finanssikriisi ovat hidastaneet Itä- Euroopan siirtymistä euroon. Se näkyy jo vuoden 2010 tuloksessa, mutta vaikutukset heijastunevat vielä tulevinakin vuosina. Yhteisvaluuttaan siirtymisten uskotaan viivästyvän. Vaikka kansantalouden tila koheni vuoden aikana, taantuman vaikutukset tuntuivat käyttörahan markkinoilla. Finanssikriisi on saanut keskuspankit varovaisiksi ja ne ovat vähentäneet kolikkotilauksiaan. Taloudellisen epävarmuuden tilanteessa ihmiset käyttävät marginaalisia säästöjään eli siirtyvät käyttämään kolikkosäästöjään. Pieni teko vaikuttaa kolikoiden kysyntään. Moni rahapaja ei ole lyönyt lainkaan kolikoita omaan maahansa. Uuden strategian vuosi Suomen Rahapajan toimitusjohtaja vaihtui keväällä. Toukokuun lopussa hallitus nimitti uuden toimitusjohtajan. Uusi strategiatyö alkoi välittömästi. Muutoksen tarkoitus oli tuoda esiin liiketoiminnan syvin ydin ja kääntää yritys kannattavaksi. Suomen Rahapajan perusliiketoiminta on lyödä rahaa. Ydinosaamiseen keskittyminen on pidettävä kirkkaana kaikessa tekemisessä. Uusi strategia karsi pois toiminnot, jotka eivät tue ydinajatusta. Liiketoimintayksiköt, jotka eivät suoraan tue perusliiketoimintaa, myydään pois. Suoramarkkinointiin erikoistuneen tytäryhtiö Nordic Monetan osakekanta myytiin kokonaan Samlerhuset Groupille. Kultasepäntyöhön perustuva palkitsemistuotteet-yksikkö myytiin suomalaiselle Kultakeskukselle. 4 Suomen Rahapaja\n7 Viennin osuus liikevaihdosta 78 % Suomen Rahapaja -konserni Kevyt organisaatio Muutos vaati kevennystä ja selkeytystä organisaatioon. Vanhat liiketoimintaryhmät purettiin, ja organisaatiosta tehtiin funktionaalinen. Siinä on kolme yksikköä: asiakkuudet, tilaustoimitusketju ja hallinto. Kaikkien yksiköiden päämäärä on yhteinen, saada Suomen Rahapaja kannattavaksi. Yrityskauppojen ja ulkoistusten jälkeen väkeä oli jäljellä enää puolet entisestä. Palkitsemistuotteiden henkilöstö siirtyi Kultakeskukseen vanhoina työntekijöinä. Hallinnon yhteistomintaneuvottelut koskivat alle kymmentä henkilöä, ne käytiin loppuun joulukuussa. Suunnittelutoimesta Suomen Rahapajaan jäi vain design management. Muutoksella rakennetaan kova pohja turvalliselle tulevaisuudelle. Yrityskauppojen ja yt-neuvottelujen jäljet tuntuvat pitkään työyhteisössä. Jäljelle jäänyt henkilöstö on kuitenkin ymmärtänyt muutoksen välttämättömyyden, vaikka sen läpivienti vaati uhrauksia. Uuden avoimuuden hengessä ajankohtaisista, yhteisistä asioista keskustellaan yhdessä joka maanantai kaikille avoimessa tilaisuudessa. Kasvun paikka Uusasiakkuuksien hankinta onnistui kiitettävästi vuoden aikana. Suomen Rahapaja sai jalansijaa Pohjois-Afrikasta ja Etelä-Amerikasta, jossa se voitti muun muassa Argentiinassa kilpailun juhlarahojen toimituksesta. Käyttörahamarkkina Euroopassa on erittäin kilpailtu, joten kasvua on haettava maista, joissa ei vielä ole käyttörahoja. Kehittyvät markkinat 71 % Suomen Rahapaja Oy ovat erittäin lupaava markkina-alue. Esimerkiksi Afrikassa on useita kymmeniä valtioita, joilla ei vielä ole metallirahoja. Kilpailutilanne on edelleen haasteellinen. Euroopassa on yhä toistakymmentä rahapajaa. Osa rahapajoista toimii valtion budjettivaroilla. Se vääristää ylikapasiteetista kärsiviä markkinoita entisestään. On varmaa, että tulevina vuosina töistä käydään aikaisempaa kovempi kilpailu. Uutta kasvua ja näkyvyyttä voidaan hakea myös lähempää, kotimarkkinoilta. Suomessa on harvinaisen hieno perinne tehdä juhla- ja keräilyrahoja. Käyttöraha tekee rahapajan, mutta rahapaja ilman juhlarahoja on vain metallipaja. Juhlarahat kantavat arvokasta suomalaisuuden viestiä aina uudelle sukupolvelle. Vuonna 2011 Suomen Rahapaja nostaa keräilyrahat niille kuuluvalle paikalle. Taantuma alkaa olla takana, mutta sen vaikutukset tuntuvat toimialalla vielä useamman vuoden ajan. Tuleva vuosi on haasteellisempi kuin koskaan aikaisemmin. Toisaalta Suomen Rahapaja on nyt valmis keskittymään kokonaan siihen, minkä se hallitsee parhaiten: rahan lyömisen. Vuosikertomus\n8 Liiketoimintaympäristö Suunta kohti avarampia markkinoita Suomen Rahapaja avasi vuonna 2010 onnistuneesti uusille markkina-alueille. Suunta on oikea. Suomen Rahapajan tuotteilla on kysyntää kaukomailla. Liiketoimintaympäristön laajeneminen ja potentiaalisten asiakkaiden määrän kasvu ovat näkyvimmät muutokset Suomen Rahapajan liiketoimintaympäristössä vuonna Suhteiden luominen keskuspankkeihin on hidasta, ja henkilökohtaiset kontaktit ovat tärkeitä. Suomen Rahapaja luottaa maineeseensa joustavana ja luotettavana toimijana. Uuden asiakkuuden syntyminen vaatii vuosien työn. Määrätietoisesti tehty työ palkitsi tekijänsä ja Suomen Rahapajan markkina-alue kasvoi jälleen. Onnistuneet projektit puhuvat puolestaan. Aasia on edelleen vahva markkina-alue, mutta varsinkin Etelä-Amerikka ja Afrikka vaikuttavat tulevaisuuden kannalta erittäin lupaavilta alueilta. Käyttörahamarkkinoilla kilpailu kiristyi entisestään ja tilausmäärät pienenivät. Kapasiteettia markkinoilla on ollut liikaa pitkään. Kansainvälisille markkinoille tuli taantuman työntämänä rahapajoja, jotka olivat aikaisemmin toimineet vain kotimarkkinoilla. Osa uusista kilpailijoista on valtiollisia rahapajoja, jotka kattavat kulunsa budjettivaroin, mikä vääristää kilpailua entisestään ja hankaloittaa tarjousten hinnoittelua. Keskuspankkien tekemät tilaukset vähenivät vuonna Taantuma vaikuttaa pitkällä viipeellä, sillä vuonna 2010 toimitetut tilaukset on tehty edellisenä tai sitä edellisenä vuonna. Myös käteisen rahan nopeutunut kierto pudottaa käyttörahojen tilauksia. Taantumassa kolikko ei enää jää taskunpohjalle, vaan sitä käytetään maksuvälineenä. Se on pieni teko, joka pudottaa pienten kolikoiden tilaustarpeen. Ilmiö näkyy muun muassa Euroopassa, jossa useat keskuspankit eivät tilanneet vuoden aikana pieniä kolikoita lainkaan. Europrojektit viivästyvät Globaali talouskriisi näkyy uusien euromaiden rahaprojektien viivästymisenä. Euroopan Unionin uudet valtiot eivät päässeet vielä vaihtamaan valuuttaansa yhteisvaluuttaan. Euron käyttöönotto edellyttää määrättyjen taloudellisten kriteerien täyttymistä eikä taloudellinen tilanne ole ollut suotuisa kenellekään parin viime vuoden aikana. Finanssikriisi on kiristänyt myös eurolle myönteistä poliittista ilmapiiriä. On ennustettu, että uusia euromaita tuskin on odotettavissa rahaunioniin moneen vuoteen. Mikäli ennusteet pitävät paikkansa, koko rahapajateollisuus kärsii siitä. Viro vaihtoi kruununsa euroihin sovitun aikataulun mukaan. Kauppa oli lähes viidennes Suomen Rahapajan vuoden käyttörahatoimituksesta. Toimitukset alkoivat syyskuussa ja jatkuivat koko syksyn. Suomen Rahapaja ja Viron keskuspankki ovat tehneet yhteistyötä pitkään. Viron keskuspankki arvostaa Suomen Rahapajan kokemusta ja joustavuutta. Kommunikaatiota naapurin kanssa helpottaa myös yhteinen työkulttuuri ja kieli. Metallien hinnat nousussa Metallien kova hinnannousu tuntui loppuvuonna käyttörahojen tuotannossa. Hinnat liikkuivat 6 Suomen Rahapaja\n9 Vasta leimaamossa raha-aihiosta tulee kolikko, jolla on nimellisarvo. Käyttörahojen lyöntikone lyö kolikon yhdellä leimauksella. Käsityötä vaativat keräilyrahat leimataan jopa useaan kertaan.\n10 Hopean hinta nousi vuoden aikana korkeimmilleen 30 vuoteen. Keräilyrahojen hopeaaihioista ylijäänyt metalli ei joudu hukkaan, vaan se kierrätetään uudelleen käyttöön.\n11 Nepalin keskuspankki on Suomen Rahapajan tuoreita asiakkaita. Kahden rupian kolikot on lyöty Vantaalla. reippaasti vuoden aikana. Nousu kesästä vuoden loppuun oli useita kymmeniä prosentteja. Metallien hinnannousu saa keskuspankit varovaisiksi. Merkittävä osa kolikon hinnasta muodostuu metallin hinnasta. Jos metallin hinta nousee liikaa, keskuspankit saattavat lykätä tilaustaan. Metallien hinnannousua voidaan korvata lyömällä kolikko edullisemmasta metallista eli pinnoitetusta teräksestä. Se onkin ollut trendi käyttörahamarkkinoilla jo muutaman vuoden ajan. Samoin kullan ja hopean hinta on ollut ennätyksellisen korkealla vuoden aikana. Jalometallien hinnannousu tuntuu keräily- ja juhlarahojen hinnassa. Suomessa keräilijät ostavat keräilyrahan kulttuurisen arvon, ei jalometallin vuoksi. Mikäli keräilyrahan hinta nousee liian korkeaksi, keräilijä jättää rahan ostamatta. Suomen Rahapaja ei valmista puhtaita kultaisia tai hopeaisia sijoituskolikoita, vaan rahalla on aina myös kulttuurinen arvo. Käyttörahoilla hyvä vuosi Suomen Rahapaja yhdisti vuoden lopussa uuden strategiansa mukaisesti käyttörahojen ja keräilyrahojen liiketoimintayksiköt. Muutos ei juuri näy ulospäin, sillä esimerkiksi keskuspankkiasiakkaalla on ollut aina vain yksi yhteyshenkilö. Toiminnan tasolla muutos on suurempi. Liiketoiminta analysoidaan nyt koko yhtiön kannalta. Liiketoiminnoilla on omat erityispiirteensä, mutta tärkeintä on hakea kannattavuutta ja jatkuvuutta kokonaisuudelle. Se viitoittaa tietä tulevaan sekä takaa kasvun ja menestyksen. Kansainvälinen vahva käyttörahaliiketoiminta perustuu isoon volyymiin ja kustannustehokkuuteen. Se tarkoittaa isoja tilauksia, jotka pystytään toimittamaan luotettavasti ja tehokkaasti. Käyttörahat pääsivät lähes edellisen vuoden tuotantoennätyksen tasolle 1,1 miljardilla lyödyllä kolikolla. Edellisen vuoden tapaista supertoimitusta ei ollut, vaan määrä kertyi useista pienemmistä toimituksista. Thaimaa on edelleen iso asiakas Suomen Rahapajalle. Uusi asiakas, Nepal, on esimerkki onnistuneesta uusasiakashankinnasta. Suomen Rahapaja esittäytyi Nepalille useita vuosia sitten, pääsi mukaan kilpailuihin ja viimein voitti tarjouskilpailun. Maan infrastruktuurin kehittymättömyys asettaa omat vaatimuksensa muun muassa toimituksille. Esimerkiksi toimituspakkaukset suunnitellaan niin, että niitä voidaan nostaa ja siirtää ihmisvoimin. Juhlaraha on media Juhla- ja keräilyrahojen päämarkkina-alue on Suomessa. Muut Pohjoismaat ja Keski-Eurooppa ovat tärkeitä, mutta kotimarkkina on tärkein suomalaiselle keräilyrahalle. Vuoden aikana keräilyrahojen konsepti rakennettiin uudelleen. Oleellista on palauttaa juhlarahalle tehtävä, johon se synnytetty: kulttuurisen viestin välittäjäksi. Juhlaraha siirtää tietoa seuraavalle sukupolvelle. Vähäisestä koostaan huolimatta se on painava ja arvokas lahja. Vuonna 2010 juhlarahoissa kerrottiin suomalaisesta arkkitehtuurista (Eero Saarinen), kansanmusiikista (Konsta Jylhä), tasa-arvosta (Minna Canth) sekä Suomen historiasta. Vuonna 2010 käynnistetty Maakuntarahasarja kertoo Suomen historiallisista heimoista ja maakunnista. Sarjaan kuuluu yhdeksän juhlarahaa. Viiden euron nimellisarvoiset kolikot käyvät myös maksuvälineenä Suomessa. Käytännössä rahat kuitenkin päätynevät keräilijöille. Omat juuret ovat tärkeät suomalaisille. Se näkyi hyvin, sillä loppuvuonna julkaistut Varsinais-Suomen ja Satakunnan maakuntarahat saivat erittäin myönteisen vastaanoton alueillaan. Vuosikertomus\n12 Suomen Rahapaja 150 vuotta Hopeamarkasta energiakolikkoon Vuonna 2010 Suomen Rahapajalla oli monta merkkipäivää. Keisari Aleksanteri II:n manifestilla 4. huhtikuuta vuonna 1860 vahvistettiin markka Suomen rahayksiköksi. Suomen Rahapaja perustettiin keisarin päätöksellä huhtikuun 19. päivänä samana vuonna. Ensimmäiset hopeamarkat lyötiin 15. lokakuuta vuotta myöhemmin Suomen Rahapaja on yhä voimissaan ja tärkeä toimija kansainvälisillä kolikkomarkkinoilla. Huhtikuussa Suomen Rahapajan juhlaseminaarissa pohdittiin käteisen rahan tulevaisuutta. Aalto-yliopiston opiskelijat esittelivät projektinsa, vuoden 2020 kolikon, joka muun muassa kerää ja tallettaa energiaa. Seminaarissa olivat paikalla muun muassa valtiovarainministeri Jyrki Katainen ja Suomen Pankin pääjohtaja Erkki Liikanen. Muistoksi seminaarista osallistujat saivat Suomen Lippu -juhlarahan. Juhlavuotta täydensi yhteistyössä tiedekeskus Heurekan kanssa toteutettu Kolikon tie -näyttely. Näyttely on Heurekan päänäyttelynä vielä 3 5 vuoden ajan. Suomen Rahapaja uudisti juhlavuoden kunniaksi ilmeensä. Uusi ilme viestii yrityksen asenteesta olla eturivissä. Keväällä aukesi Suomen Rahapajan oma verkkokauppa, jossa on myynnissä kaikki vuoden aikana valmistetut juhla- ja keräilyrahat. Verkkokaupan löysivät hyvin myös ulkomaiset keräilijät. 1. Uusi Leijonamerkki Suomen Rahapajalle Suomen Rahapaja uudisti ilmeensä. Liikemerkissä on Suomen Leijona, mutta ilman miekkaa. Brändiuudistuksella Suomen Rahapaja kuuluu toimialansa edelläkävijöihin. 2. Suomalainen kultaraha suomalaisesta kullasta Suomen Rahapaja löi huhtikuussa kultaisen Suomalainen raha 150 vuotta -juhlarahan. Rahan nimellisarvo on sata euroa ja se on valmistettu kotimaisesta kullasta. 3. Mikä on vuoden 2020 kolikko? Ryhmä Aalto-yliopiston opiskelijoita pohti vuoden 2020 kolikon tehtäviä ja ulkonäköä. Uusi kolikko on monikäyttöinen ja siinä on myös energian keruu- ja talteenottojärjestelmä. Kolikon ulkokehä on metallia ja läpinäkyvä sisäkehä polykarbonaattia. Kolikon pinta on itsepuhdistuva ja antibakteerinen. Valo helpottaa kolikon tunnistamista, reikä rahan mukana kuljettamista. Projektissa olivat mukana Mirva Danske, Pedro Garciá Fontan, Jani Jansson, Marko Järvenpää, Ari Kiviranta, Simo Lehmusmies, Heikki Pulkkinen sekä Antti Vaajoki. 10 Suomen Rahapaja\n13 Kuva: Heureka 4. Eesti vahetas kroonid eurodeks Suomen Rahapaja löi Viron keskuspankin eurokolikot vuonna Tarjouskilpailun voittamisesta ensimmäisten eurojen lyöntiin kului aikaa yli viisi vuotta. Ensimmäiset Viron eurot lyötiin heinäkuun 2010 lopulla, ja toimitukset alkoivat syyskuussa. Viro siirtyi yhteisvaluuttaan Yhteistyö Suomenlahden yli oli vaivatonta. Suomen Rahapaja oli toimittanut aikaisemmin Viroon sekä kruunuja että juhlarahoja. Viron keskuspankki arvosti tuttua kumppania, joka on lähellä ja ymmärtää heidän tarpeensa. Viestintää helpotti myös yhteinen kieli. Suomen Rahapajalle Viron eurokolikkojen tekeminen vastaa vuoden tuotannosta noin viidennestä. Kuvan työkaluilla lyötiin uusia kolikoita Virolle. Matriisissa, jolla valmistetaan punssi, näkyy kahden euron tunnuspuoli. Leimassa on 20 sentin kolikon tunnuspuoli. 5. Devalvoidaanko heti? Kysy Kekkoselta Suomen Rahapaja julkaisi vuonna 1981 Urho Kekkosen presidenttikauden 25-vuotisjuhlarahan Suomen Rahapaja avasi holvinsa ja tarjosi keräilijöille alkuperäistä Kekkos-juhlarahaa uudestaan 30 vuoden tauon jälkeen. Kekkonen on yhä edelläkävijä. Juhlarahasta julkistettiin keväällä iphone-puhelimiin ladattava applikaatio, jolla kolikkoa voi heittää virtuaalisesti ja kysyä Kekkosen mielipidettä. Applikaatio on tarjolla Applen AppStoressa, ja se on maksuton. Applikaatio on ladattu puhelimiin tuhansia kertoja. 6. Suomalaiset erikoisjuhlarahat Maakuntarahat on Suomen Rahapajan erikoisjuhlarahasarja, joka alkoi syyskuussa Maakuntarahojen pohjana ovat Sakari Topeliuksen Maamme-kirjan historialliset maakunnat: Ahvenanmaa, Häme, Karjala, Lappi, Pohjanmaa, Satakunta, Savo, Uusimaa ja Varsinais-Suomi. Jokaisessa kolikossa on maakunnalle tyypillinen aihe. Vuonna 2010 maakuntarahansa saivat Varsinais-Suomi ja Satakunta. Loput seitsemän rahaa julkaistaan seuraavana vuonna. Rahojen nimellisarvo on viisi euroa. Maakuntarahat ovat juhlarahoja. Ne on tarkoitettu pääasiallisesti keräilijöiden ja lahjan ostajien iloksi, muistoksi tärkeästä tapahtumasta tai asiasta. Maakuntajuhlarahat ovat myös laillisia ja käypiä maksuvälineitä siinä maassa, jossa ne on laskettu liikkeeseen, kuten muutkin juhlarahat. Kokonaislyöntimäärä on vain kappaletta. Maakuntarahoja on markkinoitu reippaasti tuomalla rahojen myyntipisteet kansan pariin turuille ja toreille. Konsepti osoittautui heti niin toimivaksi, että kiertue toteutetaan kaikkien maakuntarahojen kunniaksi. 7. Tee oma kolikkosi! Kolikon tie -näyttelyssä jokainen vierailija voi valmistaa kolikon ja saada siihen oman kuvansa. Suomen Rahapajan ja Heurekan yhteisnäyttely on tiedekeskuksen päänäyttely usean vuoden ajan. 8. Thaimaan kuninkaan mitalit Thaimaan kuninkaan ansioista kertova kuusiosainen mitalisarja, King Initiative Medals, ideoitiin Thaimaassa yhdessä Suomen Rahapajan paikallisten kumppaneiden kanssa. Mitalisarja juhlistaa Thaimaan kuninkaan 60-vuotista valtakautta. Jokainen mitali esittelee yhden kuninkaan tekemän aloitteen, joka on parantanut kansalaisten elämää. Mitalien tunnuspuolella on kuningas Rama IX. Kääntöpuoli esittelee yhden hänen hyvän tekonsa. Mitalisarjaa markkinoi Thaimaan suurin mediatalo, joka nimesi mitaleille julkkiskummit. Kampanja sai erittäin hyvin näkyvyyttä, ja mitaleja myytiin lähes kappaletta. Mitalisarja juhlisti myös Suomen Rahapajan ja Thaimaan keskuspankin 20-vuotista yhteistyötä. Vuosikertomus\n14 Suomenlahti jäätymässä Helsingin Uunisaaren edustalla. Kova pakkastalvi kasvatti jääaluetta Suomen merialueilla. Perämeri ja Suomenlahti saivat vahvan jääpeitteen. Helmikuun lopulla jääpeite oli levinnyt jo Pohjoiselle Itämerelle. Tanskan salmissa asti oli ohutta jäätä.\n16 Yhtiön johto Konsernin hallitus Hallituksen jäsenet Hallituksen puheenjohtaja 2010 Pentti Kivinen s. 1943, otl. Suomen Messut Osuuskunta, toimitusjohtaja Keskeiset samanaikaiset luottamustehtävät: Liikesivistysrahaston hallituksen varapuheenjohtaja, Keskuskauppakamarin valtuuskunnan jäsen sekä vaalivaliokunnan puheenjohtaja, Lasten Päivän Säätiön hallituksen puheenjohtaja, Kansallissäätiön hallituksen puheenjohtaja, Suomen Kansallisoopperan hallituksen jäsen Tukkukauppojen Oy, pääjohtaja , Rautakonttori Oy, toimitusjohtaja , Suomen Tukkukauppiaiden Liitto, johtaja , lakimies Suomen Rahapajan hallituksen puheenjohtaja 2009, hallituksen jäsen 2008 Hallituksen varapuheenjohtaja 2010 Harry Linnarinne s. 1965, tkt, ktm. Keskeiset samanaikaiset luottamustehtävät: Keskeinen työkokemus: Outotec Oyj, liiketoiminnan kehitysjohtaja , Finpro Aasian johtaja (Japani) , Nokia Oyj, erilaisissa johdon tehtävissä (Suomi, Puola) Suomen Rahapajan hallituksen varapuheenjohtaja 2009 Riitta Mynttinen s. 1960, insinööri, mba. Minerals Technologies Europe nv ja smi, johtaja Keskeiset samanaikaiset luottamustehtävät: Keskeinen työkokemus: Powder Coatings, Rohm and Haas, myyntija markkinointijohtaja , Powder Coatings, Rohm and Haas, integrointipäällikkö , Graphic Arts, Rohm and Haas, kansainvälisen markkinoinnin päällikkö , Paper and Printing Technologies, Rohm and Haas, kaupallinen päällikkö , Paper Chemicals, Rohm and Haas, myyntipäällikkö, , Ferro Corporation, Europe Corporate markkinointipäällikkö Suomen Rahapajan hallituksen jäsen 2010 Jukka Ohtola s. 1967, ktm, cefa. Valtioneuvoston kanslia, neuvotteleva virkamies Keskeiset samanaikaiset luottamustehtävät: Boreal Kasvinjalostus Oy:n hallituksen jäsen, palkitsemisvaliokunnan jäsen Keskeinen työkokemus: Valtioneuvoston kanslia, omistajaohjausosasto, neuvotteleva virkamies 2007, Kauppa- ja teollisuusministeriö, omistajapolitiikan yksikkö, ylitarkastaja , eri rahoitusalan tehtäviä Suomen Rahapajan hallituksen jäsen Suomen Rahapaja\n17 Yhtiön johto Konsernin johtoryhmä Anssi Pihkala s. 1963, vt. Hansel Oy, toimitusjohtaja Muut keskeiset luottamustehtävät: kl-kuntahankinnat Oy:n hallituksen jäsen Keskeinen työkokemus: Hansel Oy, lakiasiainjohtaja , Suomen Kuntaliitto, lakimies , Asianajotoimisto Koivuhovi, asianajaja Suomen Rahapajan hallituksen jäsen 2008 Catharina Stackelberg-Hammaren s. 1970, ktm. Marketing Clinic Oy, toimitusjohtaja Keskeiset samanaikaiset luottamustehtävät: Alma Media Oyj:n hallituksen jäsen Keskeinen työkokemus: Coca- Cola Finland Oy, toimitusjohtaja , Coca-Cola Sweden ab, toimitusjohtaja , Coca-Cola Finland Oy, toimitusjohtaja , Coca-Cola Nordic & Baltic Division, markkinointijohtaja 2000, Coca-Cola Finland Oy, markkinointipäällikkö , Sentra plc, markkinointipäällikkö Suomen Rahapajan hallituksen jäsen 2004 Juha Hörkkö talousjohtaja Paul Gustafsson toimitusjohtaja Matti Rastas myyntijohtaja Vuosikertomus\n19 Suomen Rahapaja Oy Hallituksen toimintakertomus Alan kehitys ja liiketoiminnan riskit Käyttörahojen vientimarkkinoiden tilanne on vaikea finanssikriisin aiheuttamasta kysynnän heikkenemisestä ja edelleen kiristyvästä kilpailusta johtuen. Vuoden lopussa odotetaan käyttörahojen kysynnän kuitenkin kasvavan. Keräilytuotteiden viennissä kuluttajien luottamuksen palauduttua kysyntä on elpymässä. Suomessa lasketaan tänä vuonna liikkeelle poikkeuksellisen monta juhlarahaa, mikä luo mahdollisuuksia liikevaihdon kasvattamiseen keräilytuotteissa. Käyttörahojen kysynnän odotetaan pysyvän ennallaan tai kasvavan lievästi. Taantumasta toipuminen tulee nostamaan metallien maailmanmarkkinahintoja, mikä saattaa loppuvuodesta synnyttää kysyntää pinnoitetuista aihioista valmistetuille kolikoille. Toisaalta raakaaineriskien hallinnan tärkeys korostuu. Isossa matriisin kaiverruskoneessa on poikkeuksellisesti hopeajuhlarahan punssi. Matriisi tarvitaan punssin valmistukseen. Punssilla valmistetaan leima, joilla raha saa arvonsa eli se lyödään. Tulos Konsernin liikevaihto lähes puolittui edellisvuoteen verrattuna. Liikevaihdon putoamisen syynä oli Nordic Moneta -alakonsernin myynti. Tämän lisäksi 50 % omistetun Det Norske Myntverketin tulos- ja taseluvut on laskettu konsernin lukuihin vain omistusosuutta vastaavina. Liikevaihto oli kertomusvuonna 57,7 miljoonaa euroa (2009: 89,4 miljoonaa euroa). Liiketulos oli 0,2 miljoonaa euroa eli 0,3 % liikevaihdosta ( 3,9 m eli 4,4 % liikevaihdosta). Konsernin tilikauden tulokseksi muodostui 0,2 miljoona euroa eli 0,4 % liikevaihdosta ( 2,1 m eli 2,3 % liikevaihdosta). Emoyhtiön Suomen Rahapaja Oy:n liikevaihto nousi 43,3 m :oon (2009: 38,6 m ). Yhtiön liiketulos kääntyi toimintavuoden aikana positiiviseksi ollen 1,3 m (2009: 0,2 m ). Yhtiön liiketulokseen vaikutti Nordic Monetan osakkeiden myynnistä saatu myyntivoitto. Emoyhtiön tulos kuitenkin painui 2,0 m tappiolliseksi johtuen Ruotsin ja Norjan tytäryhtiöiden osakkeiden alaskirjauksista (3,7 m ). Investoinnit Konsernin nettoinvestoinnit käyttöomaisuuteen olivat 1,8 miljoonaa euroa. Muutokset konsernin rakenteessa Yhtiö myi alkuvuonna Nordic Moneta -alakonserniin kuuluvat yhtiöt Nordic Monetalle itselleen. Vuoden 2010 lopussa aloitettiin neuvottelut palkitsemistuoteliiketoiminnan myymisestä. Neuvottelujen tuloksena liiketoiminta siirtyi tammikuussa 2011 Kultakeskus Oy:lle. Henkilöstö Konsernin palveluksessa oli vuoden aikana keskimäärin 134 henkilöä (257 henkilöä), joista 101 (158) työskenteli Suomessa. Vuoden lopussa konsernin palveluksessa oli 126 henkilöä. Henkilöstölle maksetut palkat ja palkkiot olivat kertomusvuonna 7,5 miljoonaa euroa (14,4 m ). Hallituksen toimintakertomus\n20 Organisaatio Yhtiön toimitusjohtajana toimi Maarit Aarni-Sirviö asti. Tämän jälkeen yhtiön toimitusjohtajana toimi Paul Gustafsson. Yhtiön hallituksen kokoonpano oli pidettyyn yhtiökokoukseen saakka: Pentti Kivinen (puheenjohtaja), Harry Linnarinne, Hille Korhonen, Jukka Ohtola, Anssi Pihkala ja Catharina Stackelberg-Hammarén. Yhtiökokouksen jälkeen hallituksen kokoonpano on: Pentti Kivinen (puheenjohtaja), Harry Linnarinne, Riitta Mynttinen, Jukka Ohtola, Anssi Pihkala ja Catharina Stackelberg-Hammarén. Yhtiön tilintarkastajana on toiminut Tuokko Tilintarkastus Oy, päävastuullisena tarkastajana kht Timo Tuokko. Yhtiön osakkeet Yhtiöllä on kappaletta osakkeita, joista jokainen oikeuttaa yhteen ääneen yhtiökokouksessa. Vuoden 2011 näkymät Hallituksen hyväksymän strategian mukaisesti Rahapajan tavoite on kasvaa käyttörahoissa yhdeksi Euroopan suurimmista rahapajoista, jonka menestys perustuu: tehokkaaseen tuotantoon strategiseen markkinaosaamiseen yhteistyöhön/osaomistukseen aihiotoimittajan kanssa jatkuvaan tuotekehitykseen. Juhlarahoissa yhtiö haluaa olla edelläkävijä designissa ja teknologiassa. Konsernin liikevaihdon arvioidaan laskevan vuoden 2010 tasosta. Kilpailu käyttörahamarkkinoilla kiristyy edelleen, ja finanssikriisin jälkimaininkina kysynnän odotetaan olevan normaalia heikompaa. Yhtiön keskeiset kehitystavoitteet vuodelle ovat myynnin ja markkinoinnin uudelleenjärjestäminen sekä erp-järjestelmän käytön kehittäminen. Hallituksen esitys voittovarojen käytöstä Suomen Rahapaja Oy:n hallitus ehdottaa, että emoyhtiö ei jaa osinkoa ja tappio ,32 euroa siirretään kertyneet voittovarat -tilillle. Tunnuslukuja vv Suomen Rahapaja -konserni Liikevaihto (1 000 ) Liikevoitto-% 0,3 % 4,4 % 1,9 % 4,0 % 9,0 % Sij. pääoman tuotto 0,3 % 5,4 % 2,3 % 5,4 % 12,0 % Omavaraisuusaste 85,5 % 71,6 % 73,0 % 70,3 % 64,4 % Keskim. henkilöstö Suomen Rahapaja Oy Liikevaihto (1 000 ) Liikevoitto-% 2,9 % 0,5 % 23,4 % 12,8 % 3,3 % Sij. pääoman tuotto 2,3 % 0,3 % 10,4 % 7,9 % 2,4 % Omavaraisuusaste 90,0 % 90,6 % 94,6 % 94,9 % 90,1 % Keskim. henkilöstö Suomen Rahapaja\n21 Tuloslaskelma Tuhatta euroa Suomen Rahapaja -konserni Liikevaihto Valmiiden ja keskeneräisten tuotteiden varastojen lisäys (+) / vähennys ( ) Liiketoiminnan muut tuotot Materiaalit ja palvelut Henkilöstökulut Poistot ja arvonalentumiset Liiketoiminnan muut kulut Liikevoitto Rahoitustuotot- ja kulut Voitto ennen satunnaiseriä, tilinpäätössiirtoja ja veroja Satunnaiset erät Voitto ennen tilinpäätössiirtoja ja veroja Tilikauden verot Vähemmistöosuus Tilikauden voitto Suomen Liikevaihto Rahapaja Oy Valmiiden ja keskeneräisten tuotteiden varastojen lisäys (+) / vähennys ( ) Liiketoiminnan muut tuotot Materiaalit ja palvelut Henkilöstökulut Poistot ja arvonalentumiset Liiketoiminnan muut kulut Liikevoitto Rahoitustuotot ja -kulut Satunnaiset tuotot Voitto ennen tilinpäätössiirtoja ja veroja Tilinpäätössiirrot 77 0 Tuloverot 0 0 Tilikauden voitto Tilinpäätös\n22 Tase Tuhatta euroa Suomen Rahapaja -konserni Vastaavaa Pysyvät vastaavat Aineettomat hyödykkeet Aineelliset hyödykkeet Sijoitukset 4 15 Pysyvät vastaavat yhteensä Vaihtuvat vastaavat Vaihto-omaisuus Pitkäaikaiset saamiset Lyhytaikaiset saamiset Rahat ja pankkisaamiset Vaihtuvat vastaavat yhteensä Vastaavaa yhteensä Vastattavaa Oma pääoma Osakepääoma Ylikurssirahasto Vararahasto Edellisten tilikausien voitto Tilikauden voitto Oma pääoma yhteensä Vähemmistöosuus Vieras pääoma Pitkäaikainen vieras pääoma Lyhytaikainen vieras pääoma Vieras pääoma yhteensä Vastattavaa yhteensä Suomen Rahapaja\nSuomen Rahapaja -konsernin tilinpäätös ja hallituksen toimintakertomus\nSuomen Rahapaja -konsernin tilinpäätös ja hallituksen toimintakertomus 2013 Suomen Rahapaja Oy Hallituksen toimintakertomus Toimituksissa, joissa Suomen Rahapaja sai itsenäisesti suunnitella toimituspakkaukset,\nSuomen Rahapaja -konsernin tilinpäätös ja hallituksen toimintakertomus 2014 Suomen Rahapaja Oy Hallituksen toimintakertomus Alan kehitys ja liiketoiminnan riskit Käteisen rahan määrä maailmassa kasvaa


Skid Row: Skid - Deep Purple Saitti\nBändin, ja sen kitaristi Gary Mooren esikoislevy on vaihteleva, paikoin jopa jännittävä. Musiikki on voimabluesia, vai miksi tätä voisi kutsua. Mukana on vivahteita psykedelisestä musiikista, countrysta sekä Led Zeppelin tyyppisestä raskaammasta rokista.\nOlisiko tämä levy arvostelun kohteen ellei tällä soittaisi vasta 17-vuotias irlantilainen superlahjakas, tuleva kitarasankari, Mr Gary Moore? Tuskin, mutta se ei tee tästä levystä huonoa. Omia suosikkejani ovat country/rockabilly numero Heading Home Again, rajusti kiraoitu An Awful Lot Of Woman sekä hidas blues nimeltä Unco-Up Showband Blues. Myös Mooren, edellisenä vuonna sinkkuna julkaistu, 11 minuuttia pitkä Felicity kuulostaa hyvältä.


Hovioikeus alensi törkeästä eläinsuojelurikoksesta 8 kuukauden ehdolliseen vankeuteen tuomitulle 23-vuotiaalle naiselle määrätyn 15 vuoden pituisen kaikkia eläimiä koskevan yleisen eläintenpitokiellon 6 vuoteen\nKO:n määräämä 15 vuoden pituinen eläintenpitokielto olisi muodostunut vastaajan kannalta kohtuuttomaksi. Tämän vuoksi eläintenpitokieltoa oli aihetta lyhentää. Kohtuullisena eläintenpitokiellon pituutena voitiin pitää kuutta vuotta. Rikoksen kohteena oli ollut useita eri eläinlajeja. Vakavia laiminlyöntejä oli kohdistunut myös koiriin ja useampi koira oli jouduttu lopettamaan. Asiassa ei ollut perusteita rajata koiria eläintenpitokiellon ulkopuolelle. Vastaaja oli vaatinut, että eläintenpitokielto ei koske hänen omistamiaan koiria, jotka eivät olleet olleet rikoksen kohteena. HO katsoi, ettei asiassa ollut ilmennyt sellaisia erityisiä syitä, joiden perusteella koirien omistaminen olisi voitu sallia. (Vailla lainvoimaa 20.10.2021)


1 ARENE ry:n tietohallintohanke Määrittelyprojekti ProAMK II-vaiheen loppuraportti\n2 1. Hankkeen taustaa Hankkeen toimijat, keskeinen toiminta ja tavoitteet Keskeinen toiminta sekä hankkeen tulokset Tavoitteiden toteutuminen suhteessa projektisuunnitelmaan Projektin toteutunut kustannusarvio Etenemissuunnitelma Toimenpide-ehdotukset Projektin tulosten hyödyntäminen jatkossa Julkisuus ja tiedottaminen Liitteet...51 Orama Tuomas, projektipäällikkö, ProAMK Elsinen Eero, hallinto- ja talousjohtaja, PKAMK Harjulahti Eeva, lehtori, TUAMK Ikonen Petteri, Tutkimusjohtaja, Laurea Kailu Minka, projektisuunnittelija, ProAMK Koivukoski Pekka, tietohallintopäällikkö, OAMK Laakkonen Raijaliisa, vararehtori, VAMK Paturi Tuulikki, johtaja, Haaga-Helia Pitkäranta Timo, tietojärjestelmäpäällikkö, VAMK Puumala Tuukka, tekninen asiantuntija, ProAMK 2\n3 1. Hankkeen taustaa ARENE ry:n tietohallintohankkeen määrittelyprojekti ProAMK:n loppuvaiheessa todettiin, että työtä on syytä jatkaa alkuperäisten tavoitteiden saavuttamiseksi ja tuotantovaiheen käynnistämiseksi vuoden 2008 alusta. Ensimmäisen vaiheen esiin tuomat haasteet tulisi pyrkiä ratkaisemaan, jotta voitaisiin tehdä päätöksiä tulevaisuuden suhteen. Projektin ohjausryhmä teki esityksen II-vaiheen käynnistämiseksi ARENE ry:lle ja opetusministeriölle. Kaikki ensimmäisessä vaiheessa mukana olleet ammattikorkeakoulut sekä opetusministeriö sitoutuivat osallistumaan projektin kustannuksiin. Projektin kestoksi sovittiin Hankkeen toimijat, keskeinen toiminta ja tavoitteet 2.1 Projektin toimijat Hankkeen ohjausryhmä päätti, että ensimmäisen vaiheen projektiryhmä jatkaa myös toisen vaiheen projektiryhmänä ja että projektille palkataan projektipäällikön ja suunnittelijan lisäksi tekninen asiantuntija vastaamaan teknisistä selvityksistä. Budjettiin varattiin lisäksi varoja ulkopuolisten asiantuntijapalveluiden ostamiseksi. Projektiryhmästä jäivät pois Lena Siikaniemi ja Rauno Pirinen. Petteri Ikonen nimitettiin projektiryhmän jäseneksi. 2.2 Projektin tavoitteet Projektin johtoryhmän 30.8 hyväksymässä projektisuunnitelmassa asetettiin seuraavat tavoitteet: 1. Aloitetaan ProAMK I -vaiheessa määriteltyjä toimintaprosesseja palvelevan soveltuvin osin keskitetyn, modulaarisesti ja vaiheittain toteutettavan tietojärjestelmän toteutuksen suunnittelu. 3\n4 2. Johtoryhmän johdolla selvitetään tarkemmin eri ratkaisuvaihtoehtoja alla mainitun tietojärjestelmän toteuttamiseksi esitettyjen ratkaisuvaihtoehtojen pohjalta. 3. Johtoryhmän johdolla aloitetaan organisaatiomallin sekä liiketoimintaratkaisun määrittely yhdessä sidosryhmien kanssa erillisyksikkö-mallin pohjalta. 4. Selvitetään yhteistyömahdollisuuksia yliopistojen kanssa. 5. Sovitaan hankkeen vaiheistuksesta ja aloitetaan sovittavan priorisoinnin mukaisesti kuvattujen prosessien mallinnus tietojärjestelmätasolle. 6. Selvitetään mahdollisuus hyödyntää eri tahoilla tuotettuja tukisovelluksia tietojärjestelmän moduulien kehityksessä. 7. Jatketaan sanastotyötä tavoitteena sanaston ja termien vakiinnuttaminen osaksi toimintaa ja liittäminen osaksi opetusministeriön käsiterekisteriä. Lisäksi projektiryhmälle annettiin tehtäväksi laatia etenemissuunnitelma, josta käyvät ilmi ehdotus vaiheittaiseksi etenemiseksi, etenemisen organisointi, kustannukset sekä riskit. Toimenpiteitä tavoitteiden saavuttamiseksi sekä arviointia tuloksista suhteessa asetettuihin tavoitteisiin käsitellään tarkemmin kohdassa Keskeinen toiminta sekä hankkeen tulokset Tekniset selvitykset Projekti kilpailutti asiantuntijapalveluita seuraavilla osa-alueilla: 1 Asiantuntijapalvelu tukemaan yleisarkkitehtuurin suunnittelua tietojärjestelmälle, joka toteuttaa ProAMK I -projektissa kuvatut palveluprosessit. Kuvaus määritellään palvelukeskeisen arkkitehtuurin (SOA) ajatusmallin mukaan, ja siinä määritellään järjestelmän jako moduuleihin ja moduulien sisäinen ja ulkoinen vuorovaikutus rajapintojen avulla. Arkkitehtuuria suunniteltaessa huomioidaan mahdollisuudet toteuttaa tietojärjestelmä kokonaan keskitettynä, osittain keskitettynä tai eri korkeakouluihin hajautettuna. Asiantuntijapalvelun toimittajaksi valittiin Appelsiini Oy. Toimeksiannon sisältö: Arkkitehtuurisuunnitelmassa kuvataan yleisarkkitehtuuri tietojärjestelmälle, joka toteuttaa ProAMK I -projektissa kuvatut palveluprosessit. Suunnitelmassa tulisi käydä ilmi: - millaisista moduuleista järjestelmä koostuu 4\n5 - miten moduulit kommunikoivat keskenään, ja miten tätä kommunikointia hallitaan (esimerkiksi miten lisätään uusia moduuleja) - mikä olisi teknisestä näkökulmasta järkevä keskittämis-/hajauttamisaste o täysin hajautettu: jokaisella AMK:lla oma asennus järjestelmästä omilla palvelimillaan o täysin keskitetty: yksi järjestelmän asennus ja tietojen säilytyspaikka yhteisellä ylläpitäjällä o välimuoto: osittain keskitetty, osittain hajautettu Tulokset: Raportissaan Appelsiini on esittänyt kolme mahdollista toteutusvaihtoehtoa: 1. Ammattikorkeakouluilla yhteinen tallennuskerros Mallissa ammattikorkeakoulut jakavat ainoastaan tallennuskerroksen. Ammattikorkeakoulut jakavat tietoa toisilleen liiketoimintakerroksen kautta, jolloin rajapintojen hallinnoinnin määrä kasvaa. Käyttökatko yhden ammattikorkeakoulun liiketoiminta- tai näkymäkerroksessa ei haittaa muiden ammattikorkeakoulujen toimintaa. Ongelmat - Riskinä hallitsematon rajapintojen käyttö ja sekava kokonaisuus - Yhteisten moduulien päivitys hankalaa - Siirtymävaiheet hankalia - Vaatii paljon koulutettua henkilökuntaa - Moduulien eri versioiden ajo rinnakkain hankalaa - Uudelleenkäytön edut menetetään - Hallinnollisuus monimutkaistuu Hyödyt - Yhden järjestelmän kaatuminen ei niin kriittistä kuin muissa malleissa - Mahdollisuus kehittää prosesseja joustavammin, koska ammattikorkeakoulut hallinnoivat omaa liiketoimintakerrosta 2. Ammattikorkeakouluilla yhteinen liiketoimintakerros Mallissa ammattikorkeakoulut jakavat tallennus- ja liiketoimintakerroksen. Rekisterit ja prosessit ovat samoja riippumatta ammattikorkeakoulusta, jolloin hallinnoinnin määrä vähenee. Ammattikorkeakoulut voivat tehdä erilaisia räätälöintejä käyttöliittymään ilman käyttökatkoja muiden ammattikorkeakoulujen toiminnassa. 5\n6 Ongelmat - Käyttöliittymiin voidaan ohjelmoida liikaa liiketoimintalogiikkaa, jolloin kokonaisuudesta tulee sekava, SOA-malli rikkoutuu - Integraatiopalvelimelle tulee liikaa kuormaa, esim. huolimattoman käyttöliittymän ohjelmoinnin takia Hyödyt - Voidaan luoda uusia näkymiä suhteellisen helposti. - Trendi kehittää omia portaaleita, malli helpottaa. 3. Ammattikorkeakouluilla yhteinen asennus Mallissa ammattikorkeakouluilla on yhteinen asennus. Yhtä asennusta käyttää suuri määrä käyttäjiä, joten käyttökatkot ovat kriittisempiä kuin muissa malleissa. Järjestelmän päivitys voidaan tehdä yhdellä kertaa. Ongelmat - Uusien palveluiden kehitys voi hidastua - Häiriötilanteet vahingollisempia - Yhdellä näkymällä ei pystytä palvelemaan kaikki oppilaitoksia - Oppilaitoksilla on myös toiminnallisia eroavaisuuksia - Byrokraattinen ja jäykkä Hyödyt - Ainoastaan yksi hallittava kokonaisuus Appelsiini suosittaa toteutettavan järjestelmän perusarkkitehtuuriksi palveluarkkitehtuurin mukaista keskitettyä järjestelmää. Järjestelmän moduulit tarjoavat palveluita, joita muut moduulit voivat käyttää. Rekisterit ja prosessit ovat samoja riippumatta ammattikorkeakoulusta, jolloin asennusta ja rajapintojen käyttöä on helppo hallita keskitetysti. Ammattikorkeakouluilla saattaa olla tarvetta hakea järjestelmästä tietoa omiin järjestelmiin tai koostaa uusia näkymiä järjestelmän palveluihin. Järjestelmä tarjoaa rajapinnan liiketoimintakerrokseen, joka palvelee näitä tarpeita joustavasti. 2. Asiantuntijapalvelu tukemaan tietojärjestelmän palveluiden suunnittelua käyttäjänäkökulmasta. Palvelut suunnitellaan toteuttamaan ProAMK I -projektissa kuvatut prosessit. Asiantuntijapalvelun toimittajaksi valittiin WM-Data Oy. 6\n7 Toimeksiannon sisältö: Palvelusuunnitelma on korkean tason suunnitelma siitä, millaisiin palveluihin ProAMK I - prosesseja kuvaava järjestelmä on jaettu. Suunnitelman tulisi sisältää: - järjestelmän käyttäjäryhmät ja käyttötapaukset karkealla tasolla - millaisilla palveluilla käyttötapauksia toteutetaan - missä järjestyksessä eri palveluita pitäisi alkaa toteuttaa - millä tavalla käyttötapauksien ja palveluiden määrittelyä tarkennetaan ennen toteutusvaihetta tai toteutuksen rinnalla Tulokset Projektista tai WM-Datasta riippumattomista syistä työskentely pääsi alkamaan suunniteltua myöhemmin ja tehtäväkentän laajuudesta johtuen päädyttiin ratkaisuun, jossa projektin päättymisestä huolimatta WM-Data vie sovitut tehtävät loppuun tammikuun puoleen väliin mennessä. Tässä raportissa ja sen liitteenä ovat mennessä tuotetut karkean tason käyttötapaukset ja ehdotukset palveluiden tuottamisesta ja niiden jaottelusta. Loput käyttötapaukset liitetään raporttiin niiden valmistuttua ja ne löytyvät sähköisenä samasta osoitteesta kuin loppuraportti. Vaikka osa käyttötapauksista puuttuu, tämän ei pitäisi vaikeuttaa tulosten arviointia merkittävästi. Raportissaan WM-Data on jaotellut tuotettavat palvelut ydin- ja tukiprosesseihin. Ydinprosesseja ovat: Opiskelijahaku- ja valintapalvelut: nimensä mukaisesti kattaa tuen opiskelijoiden haku- ja valintatoimintoihin Koulutusprosessipalvelut: prosessikokonaisuus sisältää koulutuksen suunnittelun ja sen toteutuksen tuen Opiskeluprosessipalvelut: prosessikokonaisuus sisältää opiskelun suunnittelun ja sen toteutuksen tuen T&K palvelut: tärkeä osa ammattikorkeakoulujen perustehtävää 7\n8 Tukiprosesseja ovat: Käyttäjäpalvelut: käyttäjäpalvelut sisältävät esimerkiksi käyttäjien perustietojen luonnin ja ylläpidon Opiskelijapalvelut: toiminnoiltaan vastaa käyttäjäpalveluita, mutta prosessit on kuvattu opiskelija -käyttäjäryhmän näkökulmasta Raportointipalvelut Kuva1. Ydinprosessikaavio Proamk:n näkökulmasta WM-Data esittää kolmea mahdollista lähestymistapaa ohjelmiston tuottamisessa: Toteutusjärjestys: vaihtoehto A Vaihtoehto A:n kohdalla korostetaan sujuvaa ja loogista IT-projektinhallintaa sekä integrointeja edellyttävien välivaiheiden minimoimista. Vaihtoehdon A:n ehdotettu toteutusjärjestys: Tietokantasuunnittelu kokonaisuudelle Opiskelijahaku- ja valintapalvelut sekä käyttäjäpalvelut. Lisäksi osa opiskelijapalveluista. Koulutusprosessipalvelut ja T&K Opiskeluprosessipalvelut, lisäksi loput opiskelijapalveluista Raportointi ja tiedonsiirrot (esim. Amkota tieto) Toteutusjärjestys: vaihtoehto B Tässä kohdassa kuvatussa vaihtoehdossa lähdetään siitä, että nykyisten järjestelmien käyttö jatkuu, mutta osa operatiivisista tiedoista replikoidaan uuden järjestelmän tietokantaan. Sieltä ne välitetään edelleen järjestelmään kytkettävään tietovarastoon 8\n9 raportointia varten. Tämän ratkaisun etu on se, että tiedolla johtaminen mahdollistuu vaihtoehtoa A nopeammin. Vastaavasti järjestelmien välinen integraatio lisää kustannuksia. Vaihtoehdon B ehdotettu toteutusjärjestys: Tietokantasuunnittelu kokonaisuudelle Integraation rakentaminen olemassa oleviin järjestelmiin Raportointi ja tiedonsiirrot Ensimmäinen käyttöönotto Opiskelijahaku- ja valintapalvelut sekä käyttäjäpalvelut., lisäksi osa opiskelijapalveluista Koulutusprosessipalvelut ja T&K Opiskeluprosessipalvelut, lisäksi loput opiskelijapalveluista Käytännössä tämä vaihtoehto edellyttää seuraavien rekistereiden/palveluiden luomista: opiskelijarekisteri (vrt. FunetEduPerson) opetushenkilöstörekisteri (vrt. FunetEduPerson) opinto-oikeus- ja tutkintorekisteri (vrt. M0) opetussuunnitelma- ja opintojaksorekisteri (vrt. M1) opintosuoritusrekisteri (vrt. M2) tietovarasto (vrt. OhaTv) valmistumispalaute (vrt. Opala) Toteutusjärjestys: vaihtoehto C Tässä kohdassa kuvatussa vaihtoehdossa lähdetään siitä, että nykyisten järjestelmien käyttö jatkuu, mutta raportointi ja tiedolla johtaminen mahdollistetaan kaikille ammattikorkeakouluille ja ProAMK:lle yhteisellä DW-tietovarastoratkaisulla. Yhteisessä tietovarastossa tulisi olemaan jokaiselle ammattikorkeakoululle oma osionsa, mutta ratkaisu mahdollistaisi myös alue- ja valtakuntatason raportointiratkaisut. Tämän vaihtoehdon etu on se, että uusikin järjestelmä on integroitavissa samaan tietovarastoon, jolloin tiedolla johtamiseen ei tule katkoksia järjestelmien uusimisen yhteydessä. Lisäksi käyttöönottoaikataulu on jokaisen ammattikorkeakoulun itse päätettävissä. Vaihtoehto C:n ehdotettu toteutusjärjestys: Tietokantasuunnittelu kokonaisuudelle Sekä Proamk:lle että nykyisille järjestelmille yhteisen tietovaraston suunnittelu Raportointi ja tiedonsiirrot suunnittelu ja toteutus Loput vaiheet kuten kohdassa B Asiantuntijapalvelu tukemaan toiminnan suunnittelussa, päivittäisessä toiminnassa, seurannassa ja raportoinnissa tarvittavien tietojen organisoinnin ja tallentamisen suunnittelua. Asiantuntijapalvelun toimittajaksi valittiin Ineo Oy. Toimeksiannon sisältö: 9\n10 Suunnitelmassa on kuvattu korkealla tasolla se, miten järjestelmän tiedot organisoidaan ja tallennetaan siten, että ne tukevat suunnittelua, päivittäistä toimintaa, raportointia ja seurantaa. Suunnitelman tulisi sisältää: - mitkä rajoitteet vaikuttavat tietojen organisointiin (esim. viranomaisraportointi) - miten muualla tehtyjä kuvauksia voitaisiin hyödyntää (esim. M-määritykset, tietovarastohankkeet) - korkean tason suunnitelma järjestelmän tietosisällöistä ja niitä tukevista ratkaisuista kuten tietokannoista ja tietovarastoista Tulokset Alla osa Ineo Oy:n raportista. NÄKÖKULMIA ETENEMISMALLIIN Takaisinmaksun aikataulu ja riskitasot Etenemismalli tähtää takaisinmaksun tuottamiseen nopeutetusti olemassa olevien järjestelmien tietosisällön tehokkaamman hyödynnettävyyden kautta. Vaiheistuksessa myöhemmin toteutettavat osiot muodostavat loogiset kokonaisuudet. Palveluasteen säilyttämisen (ja vaiheittaisen parantamisen) näkökulma toteutuu hyvin. Ensimmäinen inkrementti muodostuu olemassa olevan tiedon harmonisointi- ja mallinnuspohjaisesta tietopalvelusta, joka sinänsä tukeutuu hyvään määrittelyaineistoon. Samassa yhteydessä toteutetaan valtakunnallisten kohdejärjestelmien vaatima käsitteellinen ja tekninen integraatio, jolloin muodostuu samalla käsitejoukko (mahdollisena tavoitteena oliokirjasto jo tietovarastomäärittelyssä), joka suoraan palvelee sovellusvaiheen tietoarkkitehtuurin suunnittelua. Tämä palvelee toisen vaiheen määrittelyn kannalta riskiä vähentävänä olosuhteena. Muutosriski Tietointegraatio voidaan toteuttaa matalammalla toiminnallisen integraation asteella kuin toiminnallinen integraatio. Täten tietopalvelun sijoittaminen ennen yhteisen operatiivisen platformin kehittämistä on perusteltua. Operatiivisten palveluiden toteuttamisessa voidaankin tähdätä yhteisiin toiminto- ja tietorajapintoihin. Toiminnan täydellinen eheyttäminen ei liene välttämätöntä. Tähän vaikutetaan myös myöhemmillä operatiivisen tiedonhallinnan automaatio- ja integraatioasteen valinnoilla. Tietopalvelu laajuus ja rajaus Yksi oleellinen riippuvuussuhde mallissa luonnostaan syntyy. Tietoarkkitehtuurin keskeiset piirteet tietovaraston tallennustasossa ovat merkittävä lähde uuden operatiivisen järjestelmän suunnittelussa. Tähän joukkoon voidaan ainakin lukea pääobjektit attribuutteineen ja transaktioiden osapuolet. Lisäksi tietovarastossa (epäsuorasti raportointivaatimusten johdosta) huomioitava pienin koontitaso organisaatioakselilla sanelee prosessien reunaehtoja. 10\n11 Tiedon ja tietopalvelun laajuuden määrittämiseen on ProAMK:n tavoitteissa alustavasti otettu Amkota- ja Tilastokeskuksen vaatimukset. Tämän rinnalle voisi nostaa Aki Valkosen Tinfo työn puitteissa kuvaama kokonaisvaltainen ammattikorkeakoulun ja viranomaisten välinen tietovirta. Vaikuttaisi tarkoituksenmukaiselta tarkastella tätä kuvausta vaatimusten lähteenä. Tällöin syntyisi ilmeisen kattava luettelo ammattikorkeakoulutoiminnan ulkoisista raportointivelvoitteista päivätty Aki Valkosen kuva Ammattikorkeakoulujärjestelmän tietokanta- ja tietovirtarakenteet ja niiden suhde TINFO hankkeeseen. Osa-alue jota ei ole ennalta helppo arvioida on eri pedagogisten toimintamallien vaikutus ohjausmalliin ja sen tietosisältöön. Tämä ilmiö kuitenkin näkyy jo nykyisellään esim. vaihtelevina yksikköhintoina, joka heijastelee yleistä koulutusalakohtaista kustannusrakennetta. Mikäli korkeakoulun sisäisin päätöksiin muutetaan opetuksen toteuttamisperiaatteita niin, että tämä myös vaikuttaa kustannusmuodostukseen, on ilmeistä että tämän myös tulee näkyä ohjaustiedoissa. Sisäisten rakenteiden ja kustannuskantajien kirjaustekijöiden merkitys seurattavuuteen tulee joka tapauksessa olemaan suuri kustannuslaskennan osa-alueella. Operatiivisen ja johtamisjärjestelmän tarkoitus Uuden järjestelmän keskeisenä ominaisuutena tullee olemaan henkilökohtaisen opintosuunnitelman toteuttamisen ja toisaalta organisaation resurssiohjauksen yhdistäminen. Tähän ajavat niin toiminnan sisäiset muutokset kuin ulkoisetkin vaikuttimet. Näin ollen on ilmeistä, että järjestelmän osan muodostavan johtamisjärjestelmän tulee heijastaa samoja pääperiaatteita. Suunnitelmalähtöisyys, ennusteiden käyttö, läpäisyn sekä tuotannollinen että taloudellinen johtaminen sekä vertailukelpoinen sisäinen ja ulkoinen raportointi kuuluvat tähän. Tätä 11\n12 samansuuntaisuuden tarvetta lienee mielekästä tukea vaatimusten keskitetyllä ohjaamisella. Riskinä pitää kuitenkin tunnistaa ongelmat saada toiminnallisia vaatimuksia johtamisjärjestelmälle näin varhain hankekokonaisuudessa. Lieneekin viisasta varautua iteratiiviseen vuorovaikutukseen osakokonaisuuden 2 kanssa niin operatiivisen toiminnan ohjaamisen palveluiden kuin uutta toimintamallia ohjaavan toiminnanohjauksen vaatimusten kytkemisessä tietopalveluiden tuottamiseen. Teknologia Teknisen arkkitehtuurin osalta tietovarastoinnin tekninen ulottuvuus muodostaa kohtuullisen itsellisen kokonaisuuden. Latausketjun hallinta ETL-välineellä on sinänsä suljettu kokonaisuus, johon tulee valita korkean automaatioasteen ja hallinta-asteen väline. Väline tarjoaa tyypillisesti jonkin avoimen rajapinnan järjestelmähallinnan näkökulmasta, ja on täten integroitavissa laajempaan hallittuun palvelukokonaisuuteen. Arkkitehtuurivaatimuksissa voitaneenkin keskittyä ETL-välineen erillisominaisuuksiin ja asettaa vaatimukset jonkin yleisen järjestelmähallintaprotokollan tuelle. Itse tiedonsiirto tapahtunee Funet-verkossa FTP -välitteisesti. Tämä on täysin väline- ja toteutusvaihtoehtoneutraali parametri. Tietokanta on relaatiomuotoinen, ja usein synergiassa ETL-välineen kanssa. On ilmeistä, että tietopalvelun tietokanta ja tulevan operatiivisen järjestelmän yhteys muodostuu kiinteämmäksi niin teknisessä kuin loogisessakin merkityksessä. Tietopalveluiden tietokantavalinta ei kuitenkaan muodosta rajausta tulevia vaiheita ajatellen, vaan relevantit arkkitehtuurivalinnat sisältävät rajapintatoteutukset kaikkien relevanttien tietokantavaihtoehtojen lukemiseen. Tietokannan tulee ennen kaikkea edustaa pitkäsyklistä teknologiaa, jolla on hyvä päämiestuki ja osaamissaatavuus. Harkittavaksi tullee, tehdäänkö arkkitehtuurin tarkennus ja lyödäänkö välinevalinnat lukkoon koko arkkitehtuurin osalta, vai tehdäänkö tämä vaiheittain. Käyttäjähallinta Varsinainen tietopalvelun käyttäjärajapinta muodostunee useista käyttäjätyökaluista ja palveluista. Välineiden tulee tukea hajautettua käyttömallia ja moniasiakasympäristöä. Erityisesti käyttäjäoikeudet täytyy ottaa huomioon käyttökonsepteja suunniteltaessa. Käyttäjähallinta ja autorisointi muodostaa suureen aihealueen, joka pitää käsitellä yhteismitallisesti tulevan sovelluksen suunnittelun kanssa. Tämä näkökulma voi luoda myös välineittäin vaihtelevia arkkitehtuuririippuvuuksia. Pyrkimyksenä voisi olla esimerkiksi prosessikohtaisesti dataan sidottu käyttöoikeusmalli, joka toimisi kaikissa datan käyttökonteksteissa. Käyttäjämäärä on kuitenkin suuri, ja muutoshallinta on saatava nivottua järjestelmäinstanssien normaalin pääkäyttäjätuen piiriin. Turvallisuus Turvallisuus koostuu teknisestä turvallisuudesta ja loogisesta turvallisuudesta. Uhat voidaan karkeasti ryhmitellä perusarkkitehtuuriin, palveluiden saatavuuteen (johon liittyvät myös ulkoiset uhkatekijät ja niiden torjuminen) sekä autentikointiin ja käyttöoikeuksiin liittyviksi. Osa-alueeseen eivät varsinaisesti kuulu ulkoinen turvallisuus ja siihen liittyvät päätökset. Onkin ilmeistä, että kokonaisturvallisuuteen vaikuttaa hyvin merkittävästi 12\n13 palvelukeskuksen ja korkeakoulujen tietoliikenteen suojauksen taso, sekä palveluiden ulkoiset rajapinnat. Mitä avoimemmasta rakenteesta näiltä osin on kysymys, on mahdollista, että palveluita tullaan sijoittamaan eri tasoille, ja täten rajaamaan esim. korkeakoulukohtaisen tiedon haavoittuvuutta ulkoisille hyökkäyksille. Tällöin turvallisuusnäkökohdat vaikuttaisivat myös tietopalvelun sisäisen rakenteen valintoihin. Yhteenveto Alla etenemismallin visualisointi ProAMK:n etenemissuunnitelma-asiakirjasta: Kokonaisuutena voidaan vetää tiettyjä johtopäätöksiä etenemisestä: Esitetty porrastus tarjoaa etenemisen mahdollistavan hankerungon, jossa riskitaso ei vaikuta epärealistiselta. Arkkitehtuuri pitää suunnitella operatiivisen järjestelmän ja johtamisjärjestelmän toiminnallinen ja looginen kokonaisuus huomioiden. Tietorajausta pitää tulkita kaikkien ulkoisten raportointivaateiden näkökulmasta, rajauksia voidaan tehdä esim. vaiheistuksen tai manuaalisiksi jätettävien prosessien muodossa. Inkrementit ovat todennäköisesti 1 (Tietovarasto-, tiedonsiirto- ja raportointipalvelut) ja 2 (Perusrekisteripalvelut), ja ovat osittain vuorovaikutteisia. Käyttäjähallinnalle pitää muodostaa kattava toteutusmalli, jota tietopalveluosio toteuttaa ensimmäisenä. Tiettyjen ohjaustietojen ylläpito voi edellyttää hallintotyökalujen (jotka varsinaisesti kuuluisivat osioon 2) toteuttamista jo tietopalvelukokonaisuuden yhteydessä (esimerkkeinä user master, organisation master). Riippuvuudet keskittyvät o Käyttäjähallintaan o Tiedon koontitasoon (grain) o Pääobjektien attribuutteihin Muodostunut kansallinen koodisto ja tekninen esitystapa määrittävät merkittäviltä osin uuden järjestelmän masterdatan. Tallennusmallin tulisi kuvata perusobjektit, suhteet ja transaktiot perustasolla (ei laskenta- tai tilastointimuotoisena) jolloin em. käyttötarkoitusesitysmuodot muodostetaan tallennusmallin yläpuolelle. Asiantuntijapalveluiden raportit ja muu materiaali kokonaisuudessaan liitteissä. 13\n14 3.1.2 Ulkomaiset referenssikohteet Ulkomaisiksi referenssikohteiksi päätettiin ottaa muissa pohjoismaissa toteutetut laajat yhteistyöhankkeet sekä saksalainen, julkisrahoitteinen HIS. Projektiryhmä kävi Saksassa tutustumassa HIS:n toimintaan ja toteutusvaiheessa olevaan uuteen opiskelija- ja opetushallinnon tietojärjestelmään. Muiden referenssikohteiden arviointi perustuu käytettävissä olleeseen materiaaliin. (Lähteenä on käytetty järjestelmien www-sivuja, Marcus Nybergh keräämää haastatteluaineistoa ja professori Ari Heiskaselta saatua materiaalia.) Tutkittavia asioita ovat olleet referenssikohteiden organisointi ja toteutustekniikka. Organisoinnin kohdalla tutkittavia asioita ovat olleet omistajuus, hallinnointi, sidosryhmät, toiminnan laajuus ja kustannukset vuositasolla. Toteutustekniikan osalta on tutkittu arkkitehtuuriratkaisuja, hajauttamisen ja keskittämisen astetta ja mahdollisuutta sekä toimittajariippumattomuutta LADOK, Ruotsi LADOK-konsortioon kuuluvat lähes kaikki Ruotsin yliopistot ja ammattikorkeakouluja vastaavat organisaatiot. Yhteensä konsortioon kuuluu 35 korkeakoulua sekä opintotukiasioiden keskuslautakunta. Konsortiohallinto ja pääosa kehitystiimistä toimivat Uumajan yliopiston erillislaitoksena. Kehitystiimissä työskentelee yli kolmekymmentä henkeä. Tuotantotapa on in-house-tyyppinen lukuun ottamatta osaa tietoturvaominaisuuksista, jotka on ulkoistettu WM-datalle. Korkeakoulut voivat kehittää LADOK-alustan päälle myös omia lisämoduuleitaan, mutta tätä ominaisuutta ei ole merkittävästi hyödynnetty. Konsortio kehittää korkeakouluille yhteistä LADOKopiskelijahallintojärjestelmää palvelemaan sekä korkeakouluja että viranomaisraportoinnin tarpeita. 14\n15 Ladokin historia ulottuu aina 1960-luvulle saakka, jolloin AROS- ja FAROS- sekä myöhemmin 1970-luvulla STUDOK- nimiset järjestelmät loivat pohjan LADOKyhteistyölle. LADOK:in omistajana ja rahoittajana toimi alun perin valtiota edustanut kansallinen yliopistojen ja korkeakoulujen neuvosto. Neuvoston lakkauttamisen jälkeen Uumajan yliopiston rehtoria pyydettiin selvittämään kehityksen suuntaviivoja tulevaisuuteen. Organisointi päätettiin toteuttaa konsortiomallilla sen joustavuuden ja alhaisten perustamiskustannusten vuoksi luvun puoleen väliin asti Ruotsissa oli LADOK:in rinnalla muutamia pienempiä järjestelmiä, mutta niidenkin käyttäjät siirtyivät LADOK:iin pienempien järjestelmien ominaisuuksien puutteiden ja korkeiden ylläpitokustannusten vuoksi. Vuonna 1994 kaikki Ruotsin korkeakoulut liittyivät LADOK-konsortioon. Nykyään kaikki ruotsalaiset korkeakoulut kuuluvat konsortioon lukuun ottamatta muutamia taideopetusta antavia yksikköjä. LADOK:in kehittämiskustannukset ovat vuositasolla noin 8 miljoonaa kruunua (n ). Tuki- ja ylläpitopalveluiden budjetti on noin 20 miljoonaa kruunua (n. 2.2 milj. ). Konsortiohallinnon kustannukset ovat 1,8 miljoonaa kruunua (n ). Kokonaiskustannukset vuositasolla ovat noin 30 miljoonaa kruunua (n. 3.3 milj. ). LADOK-järjestelmä koostuu moduuleista, joista kukin korkeakoulu valitsee haluamansa käyttöön. Järjestelmää kehitetään keskitetysti, mutta kullakin organisaatiolla on siitä oma asennuksensa palvelimillaan. Konsortiossa on neljä ohjausryhmää, jotka toimivat tilaajina järjestelmälle ja joille tuloksista raportoidaan. Suurin osa LADOK-järjestelmästä toimii client-server-työkalu Unifacen avulla. LADOK:issa on erittäin paljon myös vanhoja osia, muun muassa noin 2 miljoonaa riviä Cobol-koodia ja kommentteja. Järjestelmässä on kuitenkin myös web-pohjaisia osia. Erityisesti uusimmissa osioissa on käytetty J2EE-teknologiaa. LADOK:in 15\n16 tietokantajärjestelmänä on Mimer, joka on suhteellisen harvinainen. Versioiden päivitystahti on melkoinen, sillä joka toinen kuukausi julkaistaan uusi versio, joka on aiheuttanut korkeakoulujen tietokonekeskuksille ongelmia Felles Studentsystem, Norja Felles Studentsystem (FS) opiskelija- ja opetushallinnon tietojärjestelmää käyttää 19 norjalaista koulutusorganisaatiota. Norjan lainsäädäntö edellyttää opiskelijoiden opintopisteiden ja suoritusten raportointia viranomaisille ja tämän johdosta Norjan opetusministeriö on panostanut merkittävästi järjestelmän kehitystyöhön. FS:n tuottaman tiedon rooli korkeakoulujen rahoituksen määräytymisessä on merkittävä. FS:n kehitystyö on alkanut vuonna 1993 ja ensimmäiset käyttöönotot olivat vuonna Viimeisimmät käyttöönotot ovat vuodelta Norjan opetusministeriö kustansi alkuperäisen kehitystyön. Tällä hetkellä kustannuksista vastaa käyttäjäorganisaatioiden muodostama konsortio. Konsortioon on oikeus liittyä kaikilla norjalaisilla julkisrahoitteisilla koulutusorganisaatioilla. Vuosittainen kehitysbudjetti on noin 5,7 miljoonaa kruunua (n ). Tuki- ja ylläpitomaksut ovat noin 2.9 miljoonaa kruunua (n ). Sihteeristöön kulut ovat noin 1.5 miljoonaa (n ) kruunua. Koko konsortion kulut ovat noin 10.1 miljoonaa kruunua (n. 1.3 milj. ) vuodessa. Kehitys- ja ylläpitokuluista vastaavat konsortion jäsenet. Ohjelmisto on rakennettu samaan tapaan kuin valtaosa Suomessa käytössä olevista vastaavista järjestelmistä eli ns. client-server-tyyppisesti, jolloin työasemalle asennettu asiakasohjelma käyttää palvelimella olevaa tietokantaa. FS:n käyttämää 16\n17 Oraclen tietokantaa ja palveluja on vuosien varrella kehitetty erilaisilla kehittimillä ja menetelmillä. Käytössä on kiinteitä moduuleita ja lisäksi ulkoisia ratkaisuja, kuten Oracle Financials. Liittymiä toteutetaan myös selainpohjaisesti. Versiosykli on noin puoli vuotta ja pienempiä päivityksiä tehdään tarvittaessa. Ohjelmistoa käytetään niin palvelukeskusten tarjoamana keskitettynä palveluna kuin oppilaitosten omana palveluna. Laajinta palvelukeskusta ylläpitää Uninett. Uninett on Norjan opetusministeriön omistama yritys ja sen alaisuudessa toimii neljä tytäryhtiötä; Uninett ABC, Uninett Norid, Uninett Sigma ja Uninett FAS. Uninettemoyhtiön toiminta vastaa pitkälti CSC:n toimintaa Suomessa. Tehtäviin kuuluu etenkin suomalaista Funet-verkkoa vastaavan, korkeakoulujen ja tutkimuslaitosten välisen tutkimukseen liittyvän tietoverkon ylläpitäminen. Uninett ABC tarjoaa koko norjalaiselle koulutusjärjestelmälle (1., 2. ja 3. aste) ITratkaisuja koskevia neuvontapalveluita ja vastaa identiteetin- ja käyttäjähallinnan keskitetystä kehittämisestä, Uninett Norid vastaa.no -domainista ja Uninett Sigma tieteellisen laskennan palveluista. Uninett FAS vastaa korkeakoulujen yhteisten hallinnollisten järjestelmien kehittämisestä. Uninett FAS:n toiminta jakautuu kolmeen pääyksikköön, joita ovat selvitysten tekeminen ja kansainvälinen yhteydenpito, kehittämistoiminta sisältäen järjestelmäintegraatioon ja tietoturvaan liittyvät asiat ja kolmantena käyttö- ja ylläpitotoiminta ja käyttäjätuki. Uninett FAS:n toiminnan tavoitteena on kehittää korkeakoulujen käyttöön järjestelmiä, jotka mahdollistavat hallinnollisten tehtävien hoitamisen mahdollisimman yksinkertaisesti ja kustannustehokkaasti. Korkeakoulujen käyttöön on toistaiseksi kehitetty muun muassa opinto-, talous-, palkka- ja henkilöstöhallinnon 17\n18 perusjärjestelmät sekä asiankäsittely- ja arkistointijärjestelmä. Taloushallinnon järjestelmä käsittää myös hankintatoimen ja laskujen sähköisen käsittelyn. Lisäksi Uninett FAS koordinoi ja tukee korkeakouluja hallinnon yhteisten tietojärjestelmien hankinnassa, käyttöönotossa ja kehittämisessä. Kehitystyössä on pyritty standardointiin, keskitettyyn roolipohjaiseen käyttäjähallintaan ja raportoinnin tukemiseen. Uninett FAS tarjoaa myös korkeakoulukentällä käytössä olevien ohjelmistojen ja järjestelmien kilpailutuspalvelua, jonka FS-palveluista vastaa USIT (Oslon yliopiston alaisuudessa toimiva IT-keskus). FS tuotantomallina on in-house-tyyppinen tuotantomalli. USIT:ssa 4 henkilöä työskentelee ylläpidossa, 2.5 tukipalveluissa ja 3.5 kehityksessä. Tilaajaorganisaatio muodostuu ohjausryhmästä, hallituksesta ja työryhmästä. Ohjausryhmä toimii ylimpänä valvovana elimenä. Hallitus vastaa vuosisuunnittelusta, budjetoinnista, raportoinnista ja organisoinnista. Konsortion hallinto on sijoitettu Oslon yliopiston alaisuuteen. Työryhmä vastaa kehityksen toimeenpanosta ja siinä on johdon lisäksi edustus kaikista konsortion jäsenistä. Konsortiossa on tällä hetkellä 18 jäseninstituutiota STADS, Tanska STADS käynnistyi Vue-projektina 1980-luvun lopulla Tanskan opetusministeriön toimesta ja projektin tarkoituksena oli kaikkien Tanskan yliopistojen yhteinen opiskelijahallinnon tietojärjestelmä. Yhteistyön ongelmina ovat olleet muutaman yliopiston irtautuminen yhteistyöstä ja halu käyttää omia tietojärjestelmiään. 18\n19 Kustannusten kasvu huomattavasti suunnitellusta loi organisaatiolle sisäisiä ongelmia. Ensimmäiset käyttöönotot tapahtuivat vuoden 1996 alussa. VUE-keskus toimi eteenpäin vievänä voimana projektissa, mutta suuren osan kehitystyön vastuusta kantoi WM-Data. VUE-keskus lopetettiin 1999 ja järjestelmää käyttävät instituutiot perustivat STADS-konsortion. Kehitystyötä valvoo konsortion hallitus. Priorisoinneista ja uusista ominaisuuksista vastaa asiantuntijakomitea, jonka johdossa on yleensä yksi konsortiokorkeakoulujen opintoasioiden päälliköistä. Asiantuntijakomitean alaisuudessa toimivat työryhmät, jotka valmistelevat asiantuntijakomitealle esitykset. Käytännön kehitystyöstä vastaavat toimittajan (WM-Data) ja tilaajan (STADS-konsortion) ohjausryhmät ja organisaation toiminnasta vastaa sihteeristö. Vuosittainen kehitysbudjetti on noin 10 miljoonaa kruunua (n. 1.4 milj. ). vuosittainen tukimaksu on noin 9 miljoonaa kruunua (n. 1.2 milj. ) ja sihteeristön kulut noin 3 miljoonaa kruunua (n ). Koko konsortion kulut ovat noin 22 miljoonaa kruunua (n. 3 milj. ) vuodessa. Konsortion jäsenet maksavat kehitys- ja tukikustannukset sekä sihteeristön kustannukset. Valtiovalta osallistuu ainoastaan sellaisiin kustannuksiin, jotka aiheutuvat viranomaisvaatimuksista. Kehitystyön alkuvaiheessa, ennen vuotta 1999, valtion osuus oli merkittävämpi kattaen silloisen organisaation ylläpidon. Ohjelmisto on rakennettu samaan tapaan kuin valtaosa Suomessa käytössä olevista vastaavista järjestelmistä eli ns. client-server-tyyppisesti, jolloin työasemalle asennettu asiakasohjelma käyttää palvelimella olevaa tietokantaa. STADS:in tapauksessa toteutus perustuu pääasiassa Oraclen tuotteiden pohjalle ja pääosa 19\n20 toiminnallisuudesta on rakennettu Oraclen työkalujen varaan (Oracle Forms, Reports, PL/SQL). Kehitys on siirtymässä enemmän selainpohjaiseen suuntaan ja teknologia-alustana käytetään Java-kehitystyökaluja. Kaikilla organisaatioilla on oma asennus ohjelmistosta. Kaikki konsortion jäsenet käyttävät ohjelmistosta samaa versiota. Versio-sykli on keskimäärin yksi vuosi ja pienempiä päivityksiä tulee noin kuusi kappaletta vuodessa. Suurin kehitykseen liittyvä tarve on opiskelijoiden edistymisen vuosiseuranta, joka on ollut myös merkittävä syy valtiovallan haluun keskittää palveluja. Ongelmat ovat olleet normaaleja ohjelmistokehityksen ongelmia liittyen testaukseen, määrittelyihin, käytettävissä oleviin resursseihin jne. Tilaajan ja toimittajan yhteistyö on sujunut jouhevasti. Toimittajalla on n. 20 täyspäiväistä työntekijää STADSryhmässään, joista 14 on kehittäjiä. Konsortiolla ei ole omaa kehityshenkilöstä, koska in-house -tuotanto ei ole ollut taloudellisesti mahdollista. Jotkut konsortion jäsenistä tuottavat itse joitain palveluja, mutta nämä kehityshankkeet eivät ole automaattisesti konsortion käytettävissä HIS, Saksa Hochschul-Informations-System GmbH (HIS) on saksalainen voittoa tavoittelematon yritys, joka kehittää liittovaltion ja osavaltioiden rahoittamana tietojärjestelmiä Saksan korkeakouluille. HIS on perustettu 1960-luvulla. HIS:n osakepääomasta omistaa liittovaltio 1/3 ja osavaltiot 2/3. Ylimpänä päättävänä elimenä on yhtiökokous. Hallituksessa on kymmenen edustajaa omistajatahoilta ja korkeakouluista. Kuratorium on 35 edustajan toimielin, jonka tehtävänä on huolehtia asiakkaiden tarpeista ja HIS:n toiminnan säännönmukaisuudesta sekä edistää yhteistyötä eri toimijoiden välillä. Kuratorium tekee myös talouspoliittiset linjaukset sekä hyväksyy HIS:n toimintasuunnitelmat. 20\nARENE ry:n tietohallintohanke. Määrittelyprojekti ProAMK 1.11.2005 31.5.2007. Loppuraportti\nARENE ry:n tietohallintohanke Määrittelyprojekti ProAMK 1.11.2005 31.5.2007 Loppuraportti Sisällysluettelo 1. Hankkeen taustaa... 3 2. Hankkeen toimijat, tavoitteet, toiminta ja tulokset... 5 4. Projektin


Riski Rouva laihduttaa. Ja erosi.: Haavoja nuollessa..\nEhkä tämä Mr A tuli näyttämään, minkälaisia miehiä voi maailmassa olla. Riman hän asetti korkealle. Toivottavasti ei liian korkealle, etten loppuikääni etsi sitä nuorempaa painosta hänestä.\nTiistai-illasta jäi käteen tyhjä arpa. Hän ei halua aiheuttaa minulle tuskaa, jonka hän kokee 20 vuoden ikäeron tuovan. Hän kyllä selkeästi välittää ja oli toivonut tästä enemmänkin, koska kyseli mm. että onko varmaa ettei minulla ole paluuta entiseen (exän luo), välillämme kipinöi, eivätkä suudelmat olleet mitään pikkupusuja, mutta ikäeron selvittyä laittoi pakin päälle. Heti huudahti että hän voisi olla isäni ja että kun minä olen 60, hän on 80-vuotias rollaattoripappa. Yritin kyllä sanoa, että eihän elämästä koskaan tiedä, vaikka itse olisi haudassa ensi viikolla, kaikkea voi tapahtua, eikä kannattaisi murehtia asioita liian pitkälle. Kuinka moni mies jättää 20 vuotta nuoremman naisen kesken illan nuolemaan näppejään ja lähtee kotiin? (Vaikka olinkin itse etukäteen päättänyt, ettei sinä iltana tapahdu mitään suudelmia isompaa, niin hän ei sitä tiennyt, vaan lähti pois. Tosin, olisin kyllä ollut halukas enempäänkin, mutta pidin päätöksestäni kiinni. Hänkin oli selkeästi myös halukas muuhunkin..) Sanoo että kaikki on hyvin tähän saakka, mutta että tosiasioille ei voi mitään, joten ei kannata edetä pidemmälle, koska se todennäköisesti vain satuttaa.\nHerrasmies, hyvä mies, mies joka ei halua aiheuttaa tuskaa, mies joka kunnioittaa naista, mies jonka sydän on kultaa. Mies, joka vääntää veistä haavassa ihan vain ollessaan liian hyvää ollakseen totta..\nKai tästäkin yli pääsee.\nRaapustanut Riski Rouva klo 18:54\n1. maaliskuuta 2014 klo 19.17\nKyllä se siitä ja pääset yli. Pidä ovet avoimena ja silmät auki. Elämä näyttää ja yllättää, joten älä koskaan sano "ei koskaan".\n1. maaliskuuta 2014 klo 20.16\nVoi, ikävää. Ja juu, kyllä siitäkin yli pääsee. Tosin en minäkään ihan ymmärrä tuota hänen päätöstään, mikäli se tosiaankin vain tuosta ikäerosta johtuu. Vaan eipä me voida toisen mieleen vaikuttaa paljoakaan. Mutta silti. Se oli hyvä alku.\n1. maaliskuuta 2014 klo 22.11\nTärkeä pointti tässä nyt oli kuitenkin se, että Sinä huomasit olevasi nainen ja vapaa nauttimaan, kuuntelemaan vatsasi värinöitä. Toivottavasti sinä käännät tämän kaiken positiiviseksi poluksi elämässäsi. Noita pieniä takapakkeja kuitenkin aina sattuu. Eihän sitä vielä hänenkään suhteen tiedä, mihin juttu johtaa. Ehkä mies vaan jotenkin tosiaan pelästyi menemään pitemälle.Hänellähän voi olla vaikka jokin ihan "oikea syy" perääntymiseen. Ehkä tilanne vaan asetti hänelle liian suuret paineet ja pelästyminen siitä. Tuon ikäisillä miehillä on joskus ihan oikeita fysiologisia vaikeuksia ns. vähemmän tutussa seurassa.Jos näin on joskus sattunut, pelko uudesta on aina mielessä kaikesta halusta huolimatta.\n2. maaliskuuta 2014 klo 10.58\nVoisitko lohduttautua sillä, että sinähän pidit sitä eksääsikin ihan huipputyyppinä, kunnes sitten paljastui, ettei hän olekaan? Kyllä tässäkin miehessä vikansa olisi olleet, ne ei vain vielä paljastuneet. Ja koska noin helposti pystyit unohtamaan eksän petollisuuden, ihan varmasti löydät vielä uuden miehen! Tsemppiä!\n3. maaliskuuta 2014 klo 12.44\nÄrsyttävää, yllättävää, ikävää, hämmentävää, takapakki, pintaraapaisu.. Sitä kaikkea ja paljon muuta.\nKiitos tsempistä, sitä olen tarvinnut. Siis tokihan tiedän, ettei hän suinkaan ole maailman ainoa mies, ja varmasti löydän vielä uudenkin. Tiedän myös, että hänessä on varmasti omat vikansa, onhan meissä kaikissa, minusakin.\nSe ehkä kärventää eniten, että kun vihdoinkin siitä sumustani heräsin ja havahduin siihen, että joku hyvä, kiinnostava ja vapaa mies osoittaa mielenkiintoa, ja kun ikäerosta huolimatta uskalsin ja rohkaistuin kiinnostumaan, vieläpä sen kertomaankin ja hän siihen vastasi, niin sitten hän laittaa jarrut pohjaan ja laittaa pakin päälle.. Juuri siinä vaiheessa, kun vihdoinkin aloin tuntea sellaista hyrinää, jota en pitkään aikaan ole tuntenut. Nyt sitten hyrisen itsekseni ja ihmettelen maailmanmenoa. Ei se tunteiden palo ihan noin vain sammu, kun sen saa syttymään. Ja kun mielestäni tässä ei ole mitään ns. oikeaa syytä. Ikäero on iso, siihen liittyy tiettyjä huomioitavia seikkoja, mutta ei se este ole, jos ihmiset muuten ovat vapaita ja toisistaan kiinnostuneita. Ja kun ihan selvääkin selvemmin hänkin olisi minusta kiinnostunut, mutta hän tuijottaa numeroita.\nVoihan se olla, että kun olisimme paremmin tutustuneet, olisimme huomanneet, että emme ehkä sittenkään tule keskenämme toimeen, mutta sellainen ero olisi mielestäni helpompi ymmärtää. Ehkä hänestä olisi paljastunut totaalinen kusipää.. :) Ainakin se tie olisi katsottu loppuun, eikä heti risteyksessä laitettu vilkku toiseen suuntaan, eikä katsottu edes ensimmäisen mutkan taakse. En voi tietää syitä, ehkä hänellä on joku fysiologinen syy, ehkä hän vain pelästyi ikäeroa, ehkä hänellä on joku muu syy. Olisi vain ollut ihan kiva saada vähän parempi selitys.\nAika paljon jäi jossiteltavaa. Mutta, aika näyttää.\nAi niin, miten niin helposti pystyin unohtamaan exän? Minun mielestäni tässä ei ole ollut helppoa yhtään mikään. Kovasti olen joutunut käsittelemään asioita mielessäni, pariterapeutilla, omalla terapeutilla, eroryhmässä, rasittanut luottoystäviä, purkanut mieltäni tänne blogiini, itkenyt katkeria kyyneleitä, raivonnut kuntosalilla ja treeneissä (toimii!).. Helposti? En mielestäni.\nMutta olette te ihan huipputyyppejä kaikki, te kommentoijat! Ihana saada uutta perspektiiviä ja näkökulmia asioihin, tsemppausta ja kannustusta! Te saatte minut ajattelemaan asioita uudella tavalla, se on tervetullutta! :)\n4. maaliskuuta 2014 klo 15.28\nHmm.. luin uudestaan, pystyin siis unohtamaan exän petollisuuden. Juu, petollisuuden. Niin, no.. Siis en kuitenkaan yleistä hänen tekemisiään koko miessukupuoleen, vaan ajattelen ihmisiä yksilöinä. On hyviä tyyppejä ja sitten niitä vähän vähemmän hyviä tyyppejä. :) Uskon (toivon), että kaikki miehet eivät ole petollisia vimpuloita, vaan on siellä niitä ihania, uskollisia, luotettavia miehiä myös. :)\n4. maaliskuuta 2014 klo 15.37\nEi ole olemassa "oikeaa" aikaa edellisen suhteen unohtamiseen. Itsellä siihen meni 4 viikkoa. En siis mitenkään päättnmyt tai suunnitellut, että menee tietty aika, huomasin vaan, että se aika siihen meni. Ja takana oli kuitenkin 20 v yhteiseloa. Hänenkin kohdallaan yli pääsemistä helpotti se, mitä hän teki.. sellaista rikosta ei tarvitse hyväksyä eikä sen tarvitse antaa vaikuttaa elämään.\nHerra A palveli jotain tarkoitusta elämässäsi, esim. niiden hormonien herättelyn :-) Alat siis herätä hiljalleen siihen, että maailmassa on miehiä muitakin, mielenkiintoisia ja kivoja!\nVoithan hyvin kokeilla pari irtonumeroa jos ei muuten niin ihan hyvän olon takia :)\n5. maaliskuuta 2014 klo 18.05\nEn vain ole koskaan oikein ollut mikään irtonumeroiden ostaja. Pidän enemmän kestotilauksista. ;) Mutta tottahan turiset, herätys on saatu. :)\n5. maaliskuuta 2014 klo 19.32\nMitä mitä? Et kai nyt ihan noin helpolla luovuta? Nyt rouva kuule vaan matoa koukkuun.Värinoitä kun on kuitenkin ollut molemminpuolisesti.Voi tosiaan olla,että vanhempi mies pelkää ottavansa liian ison haasteen noin paljon nuoremman naisen kanssa ja toki niinkin voi olla. Olette kuitenkin molemmat tunteneet,että ilmassa on sähköä ja säpinää,joten tee uusi aloite ja viettele se mies.Niin minä tein 15 vuotta sitten samanlaisessa tilanteessa,ja edelleenkin olemme yhdessä.Sain aivan samanlaisia vastauksia,juuri ikäerosta johtuen,mutta tunsin,että tässä on sitä jotain,enkä antanut periksi.Tuskin kumpikaan meistä on katunut.\n9. maaliskuuta 2014 klo 1.38\nIhana kuulla että teillä on asiat menneet hyvin ikäerosta huolimatta! :) Olisi kiinnostavaa tietää miten paljon teillä on eroa vuosirenkaissa ja minkä ikäisiä olette nyt. Suunnilleen, ei tarvitse pilkulleen kertoa. :) Mietin vaan sitä, että tuleeko vanhemmiten (etenkin iäkkäämmällä osapuolella) eteen kovinkin suuria haasteita, tai yleensäkin sellaisia asioita, mitä ei nuorempana osannut ennakoida. Toki, tässäkin taas on vaikea yleistää, koska ihmiset ovat yksilöitä ja jokainen elää omaa elämäänsä, oman taustansa ja perimänsä kanssa.\nMutta mukava kuulla rohkaiseva kommentti. Tässä on hampaankolossa kumminkin jonkin verran, kun noin vain ilman kunnon selityksiä otti jalat alleen. Alkaa jo muodostua periaatekysymykseksi minulle, että juttelen asiat halki hänen kanssaan.\nMelkeinpä tuo sama ikäero on meillä.Olin puolessavälissä neljääkymppiä kun tapasimme.Jos ihmiset sopivat yhteen persoonallisuuksien perusteella,niin silloin on kaikki helpompaa.Ainakaan vielä tässä vaiheessa ei sen kummempia vaikeuksia ole ilmaantunut. Vanhempi osapuoli muuten pysyy vähän virkumpana ,kun joutuu olemaan "nuoressa" seurassa.\nSitten on myös hyväksyttävä se vanha eletty elämä ,joka molemmilla on takana. meillä sekin on sujunut ihan mukavasti ja aikuiset lapset tulevat toimeen oikein hyvin.Välillä tietty itseäni naurattaa,kun hänen vanhimman lapsensa kanssa saatamme olla monissa asioissa aika samalla aaltopituudella.Puolin ja toisin tarvitaan joustoa ja musta huumorikin tuppaa välillä kukkimaan.\nOlen kyllä seurannut toisenlaistakin esimerkkiä,jossa nuorempi vaimo koki todellakin vuosikaudet, että elämä menee ohi. Mies kun sairastui sillä tavalla,ettei enää jaksanut vuosikausiin osallistua ruumiillista kuntoa vaativiin asioihin. Se saattaa olla sellainen ikävä tulevaisuudenvisio tällaisissa suhteissa.\n9. maaliskuuta 2014 klo 21.28\nKiitos että kerroit kokemuksistasi. :)\nSehän siinä elämässä on, että ei etukäteen koskaan tiedä mitä tapahtuu. Nuorenakin voi joutua puolisonsa hoidettavaksi onnettomuuden tai sairauden takia. Vanhana sitä on ikävä jossitella keinutuolissa elämätöntä elämää..\n9. maaliskuuta 2014 klo 21.58\nMinkä ikäisenä hän sinua sitten piti? Vähemmän kohtelias reaktio... :D\n13. maaliskuuta 2014 klo 13.03\nHaha, hyvä pointti! :) No, kyllä hän siinä kahvilla käydessään sanoi jotain sen suuntaista, että sä et ole varmaan vielä neljääkymmentäkään, sen jälkeen kun rohkeni sanoa oman ikänsä.\nEttä aika oikeaan oli arvioinut. Mutta miksi sitten alunperinkään oli aloitteellinen, jos se sitten oli hänelle niin suuri kynnyskysymys. Tiedä häntä.\n13. maaliskuuta 2014 klo 21.56


🚗 Parga auton vuokraus 82 EUR per viikko\nValitse sijainti / Syötä ensimmäiset kirjaimet Parga Keskusta\nHalvat autonvuokraus Parga\nKiertoajelu vuokra-auton kanssa Parga\nEi luottokorttimaksuja ja ilmaisia peruutuksia autovuokraamojen järjestämisestä kohteessa Parga\nParga on suosittu autovuokraamon kohde. Lentoasemalla Parga on useita autovuokraamoja, joissa on laaja valikoima erilaisia autoluokkia. Monet asiakkaistamme ovat vuokranneet autolla Parga ja heillä oli hyviä kokemuksia. Älä odota, kun varaat autosi Parga ennen kuin tiedät, että hinnat nousevat ja saatavuus vähenee.\nIkävaatimukset autonvuokraukseen Parga\nHyödyllisiä tietoja Parga\nKatso viimeiset 5 asiakasarvostelusta. Asiakkaamme arvioivat Parga autovuokraamon keskimäärin 0.00 0: n perusteella.


Grohe Sense Smart vesisensori | Dustinhome.fi\nGrohe Sense Smart vesisensori\n73,78 €60,99 €\nGrohe tuotenumero 22505LN0\nDustin tuotenumero 5011132751\nYksinkertainen kosteussensori minne tahansa\nGROHE Sense Smart vesianturi\nGROHE Sense – helppokäyttöinen vesianturi minne tahansa\nGROHE Sense - innovatiivinen vesianturi - suojaa kotiasi vesivahingoilta.\nGROHE Sense ‑vesivuotovahti voidaan sijoittaa kellariin, kodinhoitohuoneeseen, kylpyhuoneeseen tai keittiöön – minne tahansa, missä saattaa sattua vahingollinen vesivuoto.\nGROHE Sense havaitsee vesivuodot jo varhaisessa vaiheessa. Lisäksi se mittaa huoneen lämpötilaa ja kosteutta ja varoittaa, kun lukemat muuttuvat epätavallisen korkeiksi tai mataliksi.\nKun anturi havaitsee vesivahingon, kiiltävään akryylilevyyn syttyy punainen merkkivalo ja laite antaa äänimerkin.\nSe on liitettävissä langattomaan lähiverkkoon, joten se pystyy lähettämään älypuhelimeesi viestejä sovelluksen tai sähköpostin kautta.\nSen voi myös ohjelmoida lähettämään ilmoituksen muille perheenjäsenille, ystäville tai naapureille, jotka voivat tarttua toimeen hätätilanteessa ollessasi poissa kotoa.\nGROHE Sense on helppo asentaa. Sijoita kompakti yksikkö lattialle, jossa on vesivahingon vaara.\nSinun täytyy vain ladata sovellus ja rekisteröityä, asettaa sensori haluttuun sijaintiin, lisätä patterit ja yhdistää langattomaan LAN-verkkoon käyttämällä GROHE Ondus -sovellusta.\nIntegroitu sensori lähettää päivittäiset päivityksiä mittaamistaan lämpötiloista ja ilmankostudesta.\nTämä estää pakkasvauriot ja homeen leviämisen. Hälytys lähetetään kun arvot nousevat tai laskevat valitun skaalan ulkopuolelle.\nEnergiankulutus on niin vähäistä, että paristit kestävät jopa neljä vuotta.\nVarmistaaksesi kotisi valvonnan - ylellisestä kylpyhuoneesta kellarin pyykkitupaan - voit hankkia oheistuotteita GROHE Sense-valikoimasta.\nElegantti ja käyttäjäystävällinen GROHE Sense on alaa johtava tapa hankkkia kotiin kattava turvallisuus!\nTunnistaa vesivahingon ja ilmoittaa siitä sovelluksen kautta ja sähköpostitse.\nGROHE Sense vähentää vesivahinkojen riskiä vuorokauden ympäri, havaiten ei-toivotun veden lattialla ja varoittaa vilkkuvalla lampulla ja äänisignaalilla. Se liitetään langattomasti lähiverkkoon, joten se voi lähettää ilmoituksia GROHE ONDUS-sovelluksen kautta ja sähköpostitse.\nMittaa lämpötilaa ja vähentää jäätymisriskiä\nIntegroitu sensori mittaa huoneen lämpötilaa ja varoittaa heti push-ilmoituksella GROHE ONDUS-sovelluksen kautta sekä sähköpostitse lämpötilan ylittäessä tai alittaessa esivalitut arvot - täydellinen jäätymisvahinkojen estämiseen! GROHE Sense lähettää tunnittaiset lämpötilatiedot kerran päivässä, jotta saat kokonaiskuvan lämpötilasta.\nMittaa ilman kosteutta ja vähentää kondenssin ja homehtumisen riskiä.\nIntegroitu sensori mittaa huoneen ilman kosteutta ja varoittaa heti push-ilmoituksella GROHE ONDUS-sovelluksen kautta sekä sähköpostitse sen ylittäessä tai alittaessa esivalitut arvot yli kolmen tunnin ajan - täydellinen vähentämään kondenssin syntymistä sekä hometta. GROHE Sense lähettää tunnittaiset lämpötilatiedot kerran päivässä, jotta saat kokonaiskuvan lämpötilasta.\nSensorin alhainen virran kulutus takaa toimivuuden neljän vuoden ajan.\nNauti vesiturvallisuudesta neljän vuoden ajan GROHEn sensoritekniikan ansiosta, joka saa laitteen paristot kestämään kauan. Kun paristot alkavat olla lopussa ilmoittaa GROHE sense, että 3 AAA-paristoa täytyy vaihtaa. Niiden vaihto sujuu nopeasti ja helposti.\nÄlykäs sensori suojaa ruiskuavalta vedeltä.\nGROHE Sensessä on vedenroisketta kestävä suoja eli se täyttää IPX3-teollisuusstandardin vaatimukset.\nMobiilisovellus, jolla GROHE-tuotteiden hallinta onnistuu helposti\nKäyttäjäystävällinen sovellus, joka tarjoaa täydellisen hallinnan kaikille GROHE-tuotteille. Älykkään pilvipohjaisen tekniikan ansiosta takaa GROHE ONDUS-sovellus iOSille ja Androidille maksimaalista turvallusuutta.\nTekniset tiedot Sense Smart vesisensori\nF-SecureInternet Security 1 vuosi 3-laitetta Box OEM Attach\nSallitut asennukset 3 pieces\nLicense type Full version OEM\nTuotettu teho 1,320 W\n310 €235,65 €\nVoxicon Gaming Keyboard RGB Langallinen Pohjoismaat Musta\n69,01 €60,76 €\nLenovo Tab M10 FHD Plus 10.3" 64GB Raudan harmaa\nLenovoTab M10 FHD Plus 10.3" 64GB Raudan harmaa\nDiagonaalikoko 10.3 "


Minkkien ryöstöreissu Lapualle | Liikunnan Riemu\nTällä kertaa Minkit suuntasivat sunnuntaina aamuvarhain pelireissulle länteen vastukseksi Lapuan Korikobrille ja Vaasan Salamalle. Ensimmäinen peli kotijoukkue Korikobria vastaan alkoi tasaisissa merkeissä Minkkien vielä heräillessä aamukohmeesta. Minkkien herääminen kesti neljänteen erään asti, jolloin koko joukkueen onnistumisten kautta muutaman korin ero kasvatettiin kahteenkymmeneen pisteeseen. Ensimmäisen pelin ehdoton MVP oli Liisa ”Lisbetti” Vänttinen, joka yhtä aikaa heitti, oli levyssä ja riisti palloa jättäen vastustajankin ihmettelemään, että mikä heihin osui. Peli päättyi 75-55 Minkkien hyväksi.\nEdellisen pelin alun kohmeisuus palasi Minkkeihin, kun vastaan asettui Vaasan Salama. Joukkue joutui luovimaan pelitaktiikat uusiksi vaasalaisten paikkapuolustusta vastaan. Vaikka ensimmäinen puoliaika meni Salaman hallitessa peliä, niin Minkkien positiivinen ja tsemppaava ilmapiiri johti parhaimpaan mahdolliseen lopputulokseen. Johtoasema siirtyi Minkeille Erika ”Erkku” Mattilan ja Sini ”Sini” Sydänmaanlakan johdolla heidän pussitellessa vuorotellen kolmosia vastustajan päätyyn sekä koko joukkueen tiukentaessa hienosti puolustusotettaan. Minkeillä riitti virtaa kokoonpanon 7,5 pelaajasta huolimatta taistella peli loppuun asti vieden voiton kotiin lukemin 75-66. Maininnan arvoista on myös, että kaikki Minkit pääsivät pisteiden makuun tällä reissulla!\nAnsaittujen lehtipihvien jälkeen voittamattomat ja sarjakärkiasemansa säilyttäneet Minkit käänsivät tyytyväisinä autojen nokat takaisin kohti Jyväskylää valmistautumaan ensi lauantain otteluun Oulua vastaan.\n”Ei tällästa tunnetta saa mistään muualta ku joukkueurheilusta” – Sini Sydänmaanlakka


määräaikainen tehtävä lasten diabetestutkimuksissa 1.12.2020 alkaen tai sopimuksen mukaan.\nLaboratoriohoitajan työhön kuuluu pääasiassa 3 kk - 15-vuotiaiden lasten ja heidän perheenjäsentensä näytteenottoa sekä näytteiden jatkokäsittelyä. Työ on säännöllinen päivätyö ja työaika 36,75 h/viikko.\nEdellytämme laboratoriohoitajan tai bioanalyytikon koulutusta sekä kokemusta lasten näytteenotosta ja laboratoriossa työskentelystä. Haemme oma-aloitteista, joustavaa ja yhteistyökyistä työntekijää. Odotamme reipasta ja positiivista asennetta, asiakaspalvelutaitoa, halua kehittää omaa työtä sekä innokkuutta ottaa vastaan uusia haasteita. Kyky toimia eri-ikäisten lasten kanssa on tärkeää. Tietotekniset taidot katsotaan eduksi, ja englannin kielen taito on tarpeellinen.\nTarjoamme haastavan ja monipuolisen tehtävän pitkäaikaisissa hankkeissa, sekä mukavan, kokeneen ja kannustavan työyhteisön.\nTehtävän palkkaus sijoittuu yliopistojen palkkausjärjestelmän muun henkilöstön vaativuustasolle 6-7, kokemuksesta riippuen. Lisäksi maksetaan henkilökohtaiseen suoriutumiseen perustuvaa palkanosaa, joka on enintään 50% tehtäväkohtaisesta palkanosasta. Tehtävä on määräaikainen ja se täytetään kahdeksi vuodeksi. Tehtävässä noudatetaan kuuden kuukauden koeaikaa.


A-Tuottajat Oy 20 vuotta - Atria Alkutuotanto\nA-Tuottajat Oy 20 vuotta\nTuottajien rinnalla, tilojen arjessa mukana – A-Tuottajat 20 vuotta\nKun Atria sekä Itikka, Lihakunta ja Pohjanmaan Liha -osuuskunnat perustivat 29.12.2000 yhteisen lihan hankintayhtiön, A-Tuottajat Oy:n, tuloksena oli maan johtava lihanhankkija. Tämä haasteellinen ja velvoittava asema yhtiöllä on edelleen. Menestystarina jatkuu.\nTuottajamme ovat maailman parhaan ja puhtaimman ruokaketjun tärkein lenkki. Meidän tärkein tehtävämme on tuottajiemme menestymisen tukeminen.\nSen eteen olemme tehneet työtä jo 20 vuoden ajan, yhdessä omistajiemme, tuottajiemme ja yhteistyökumppaneidemme kanssa.\nTämä yhteistyö on ollut arvokasta. Sen avulla on rakentunut menestystarina, jota on hyvä jatkaa kohti yhä vastuullisempaa ja kestävämpää tulevaisuutta. Yhdessä kehittyen ja toisiamme kuunnellen.\n"Tulevien vuosien kehitystyötä viitoittaa tavoitteemme olla maailman puhtain ja parhain ketju."\nSiihen me tähtäämme vahvalla, älykkäällä ja yhtenäisellä tuotantoketjulla, tiedolla johdetulla kehitystyöllä sekä kilpailukykyisillä rehustusratkaisuilla, joiden pohjana on kotimaiset ja vastuullisesti tuotetut rehut.\nToimitusjohtaja Reijo Flink: "Olemme kyenneet luomaan koko maahan yhtenäisen toimintamallin ja kulttuurin"\n"Maataloudessa ainoa pysyvä asia on muutos"\nTavoitteena maailman puhtain ja paras ketju\nSiihen me tähtäämme vahvalla, älykkäällä ja yhtenäisellä tuotantoketjulla, tiedolla johdetulla kehitystyöllä sekä kilpailukykyisillä rehustusratkaisuilla, joiden pohjana on kotimaiset ja vastuullisesti tuotetut rehut. Siitä syntyy vastuullinen ja kilpailukykyinen suomalainen tuotantoketju.\nTuotantoeläinten hyvinvointi on kuluttajia eniten mietityttävimpiä asioita ja suomessa yksi keskeisiä valintaperusteita. Hankkeen avulla sianlihantuottajat saavat valmiuksia vastata kuluttajien kysyntään ja arvostuksiin tuottamalla laadukasta ruokaa ja parantamalla eläinten hyvinvointia.\nKohti ympäristökestävää alkutuotantoa\nKehittäminen on tiimityötä\nTieto tukee strategian toteuttamista


Minä vanhempana: Ali Jahangiri | Marja Hintikka Live | yle.fi\nAli Jahangiri Kuva: Yle/Laura Pohjavirta marja hintikka live\nJulkaistu 10.12.2015 - 16:13 . Päivitetty 14.12.2015 - 13:28\nKoomikko ja kahden lapsen isä Ali Jahangiri kertoo, että on paljon poissa kotoa ja lasten luota. Hänen mielestään lasten kanssa hauskaa on kuitenkin kaikki, vaikka vessan siivoaminen. Ali Jahangiri on vieraana suorassa Marja Hintikka Live -lähetyksessä maanantaina 14.12.\nNimi: Ali Jahangiri\nPerhetilanne: vaimo, tytär (4) sekä poika (2).\nVanhempana olen… hyvin paljon poissa, Näen lapset yleensä aamuisin, kun vien heidät hoitoon ja muutaman tunnin illalla ennen kuin lähden keikalle. Pidän kuria toisinaan liiankin hyvin.\nTärkein kasvatusperiaatteeni on... selvitä arjesta.\nEniten minua on vanhemmuudessa yllättänyt... miten nopeasti aika kuluu.\nKun on oikein kiire, luovun ensimmäisenä… kuravaatteista.\nMenetän hermoni kun… on stressiä työasioista ja lapset eivät kuuntele.\nEn koskaan uskonut sanovani lapselleni ääneen... isi tulee kuukauden päästä takaisin.\nSilloin kun lapsi ei näe... käyn karkkilaatikolla!\nKun saan lapset illalla nukkumaan... olen itse nukahtanut ennen heitä.\nÄrsyttävintä lapsissa on… muiden lapset.\nHauskinta lasten kanssa on… ihan mikä tahansa. Lasten kanssa saa hauskaksi vaikka vessan siivoamisen.


Rotuerottelu nyt rikos Englannissa | HS 50 vuotta sitten | HS\nHS 50 vuotta sitten tiistaina 9.11.1965\nRyyppy pahkakupista ja leulla olkapäälle. Kaikkiaan 39 uskollista Lapin tarpojaa sai pyhäinpäivänä tunturisuden ”nimen ja arvon” perinteellisin menoin suoritetussa Tunturilatu ry:n järjestämässä kastajaistilaisuudessa. Johtajasusia vihittiin neljä. Tunturisudeksi päästäkseen retkeilijän on tehtävä mm. 150 km:n retki asumattomalla saloseudulla. Johtajasuden retki on puolta pitempi. Kuvamme kastajaistilaisuudesta.\nKuolemanrangaistus poistettiin(Hels. San. kirjeenvaihtajalta) Lontoo, 8.11. (Olli Kivinen)\nKuningattaren muodollinen hyväksyminen saattoi maanantaina voimaan kaksi kiivasta keskustelua herättänyttä lakia Englannissa. Tästä lähtien kuolemanrangaistus ei ole voimassa rauhan aikana ja rotuerottelu on rikos.Kaksi murhaajaa säilytti henkensä, sillä heidät on jo tuomittu kuolemaan poliisin ja yövahdin murhista, mutta tuomion täytäntöönpanoa on lykätty lain käsittelyn ajaksi.Kuolemanrangaistuksen poistamislaki on aiheuttanut runsaasti erimielisyyksiä ja sen vastustajat saivat aikaan, että laki tarvitsee viiden vuoden kuluttua parlamentin uuden hyväksymisen. Tämä sen johdosta, että murhien pelätään lisääntyvän ja alahuoneelle on varattu tilaisuus perääntyä kivuttomasti. - - Rotuerottelulaki säätää, että rotuun tai väriin kohdistuvan vihan lietsomisesta korkeintaan voidaan langettaa 1.000 puntaa (9.000 mk) sakkoa tai kaksi vuotta vankeutta. Vuokraisäntä ei voi kieltää värillisten ottamista alivuokralaiseksi, eikä julkisella paikalla saa harjoittaa rotuerottelua. VR:n ”Trumanit” eläkkeelleRautateiden veturikanta supistuu tänä vuonna 92 höyryveturilla. Rautatiehallituksen kalustoluettelossa on tämän jälkeen 514 ”höyryhepoa”, joista viimeinen on suunnitelmien mukaan poistettu vakinaisesta käytöstä vuoden 1970 kuluessa. Helsingin junaliikenteestä höyryveturit katoavat jo kaksi vuotta aikaisemmin, kerrottiin rautatiehallituksesta maanantaina.Jäljellä olevasta höyryveturikannasta noin puolet on yli 35 vuotta vanhaa. Nämä iäkkäimmät veturit poistetaan kalustoluettelosta ensimmäisinä. Poistot toteutetaan suunnitelmien mukaan siten, että viimeiseksi höyryvetureista vapautettavaksi alueeksi jää Itä-Suomi. -- Rautatiehallituksen viimeisen päätöksen mukaan hylätyistä vetureista Hv 1-sarjaan kuului yksi. Hv 2-sarjaan kolme, Hv 3-sarjaan kaksi, Tv 1-sarjaan kahdeksan, Tv 2-sarjaan kolme, Tk 3-sarjaan neljätoista ja Tr 2-sarjaan neljä. Nämä neljä ”Trumania” oli hylätyistä vetureista nuorimmat. Niistä kolme oli valmistunut vuonna 1946 ja yksi vuotta aikaisemmin. Töölön sokeritehtaan purkamisasia pöydälleToisen kerran pani kiinteistölautakunta pöydälle Töölön entisen sokeritehtaan rakennusten purkamisasian. Tarkoituksena on tutkia tarkkaan rakennusten mahdollinen käyttö johonkin tehtävään tulevaisuudessa.Alueella olevien rakennusten purkaminen maksaa 70.200 markkaa. Aiheet\nKuolemanrangaistus poistettiin(Hels. San. kirjeenvaihtajalta) Lontoo, 8.11. (Olli Kivinen)Kuningattaren muodollinen hyväksyminen saattoi maanantaina voimaan kaksi kiivasta keskustelua herättänyttä lakia Englannissa. Tästä lähtien kuolemanrangaistus ei ole voimassa rauhan aikana ja rotuerottelu on rikos.Kaksi murhaajaa säilytti henkensä, sillä heidät on jo tuomittu kuolemaan poliisin ja yövahdin murhista, mutta tuomion täytäntöönpanoa on lykätty lain käsittelyn ajaksi.Kuolemanrangaistuksen poistamislaki on aiheuttanut runsaasti erimielisyyksiä ja sen vastustajat saivat aikaan, että laki tarvitsee viiden vuoden kuluttua parlamentin uuden hyväksymisen. Tämä sen johdosta, että murhien pelätään lisääntyvän ja alahuoneelle on varattu tilaisuus perääntyä kivuttomasti. - - Rotuerottelulaki säätää, että rotuun tai väriin kohdistuvan vihan lietsomisesta korkeintaan voidaan langettaa 1.000 puntaa (9.000 mk) sakkoa tai kaksi vuotta vankeutta. Vuokraisäntä ei voi kieltää värillisten ottamista alivuokralaiseksi, eikä julkisella paikalla saa harjoittaa rotuerottelua. VR:n ”Trumanit” eläkkeelleRautateiden veturikanta supistuu tänä vuonna 92 höyryveturilla. Rautatiehallituksen kalustoluettelossa on tämän jälkeen 514 ”höyryhepoa”, joista viimeinen on suunnitelmien mukaan poistettu vakinaisesta käytöstä vuoden 1970 kuluessa. Helsingin junaliikenteestä höyryveturit katoavat jo kaksi vuotta aikaisemmin, kerrottiin rautatiehallituksesta maanantaina.Jäljellä olevasta höyryveturikannasta noin puolet on yli 35 vuotta vanhaa. Nämä iäkkäimmät veturit poistetaan kalustoluettelosta ensimmäisinä. Poistot toteutetaan suunnitelmien mukaan siten, että viimeiseksi höyryvetureista vapautettavaksi alueeksi jää Itä-Suomi. -- Rautatiehallituksen viimeisen päätöksen mukaan hylätyistä vetureista Hv 1-sarjaan kuului yksi. Hv 2-sarjaan kolme, Hv 3-sarjaan kaksi, Tv 1-sarjaan kahdeksan, Tv 2-sarjaan kolme, Tk 3-sarjaan neljätoista ja Tr 2-sarjaan neljä. Nämä neljä ”Trumania” oli hylätyistä vetureista nuorimmat. Niistä kolme oli valmistunut vuonna 1946 ja yksi vuotta aikaisemmin. Töölön sokeritehtaan purkamisasia pöydälleToisen kerran pani kiinteistölautakunta pöydälle Töölön entisen sokeritehtaan rakennusten purkamisasian. Tarkoituksena on tutkia tarkkaan rakennusten mahdollinen käyttö johonkin tehtävään tulevaisuudessa.Alueella olevien rakennusten purkaminen maksaa 70.200 markkaa. Haluatko lukea koko artikkelin? Hanki rajaton lukuoikeus:


totuus on se että samsung galaxy watch todennäköisesti toimii vain bluetooth yhteydellä applen iphonejen kanssa.\nolen itse yrittänyt parittaa samsung S2 3G esim kelloa applen uusimpaan äksään mutta etäyhteys joka vaaditaan kellon yhteysominaisuuteen laitteeseen ei tule samsung wearable sovelluksella näkyviin applen kanssa paritettuna.\neli iphonen kanssa et saa samsungin kelloa toimimaan etäyhteydellä laisinkaan. pelkkä bluetooth yhteys toimii.\nNyrkkisääntönä todettakoon että samsungin kellot toimivat aina samsungin laitteiden kanssa täydellisesti, apple watchit applejen kanssa, huawei kellot huawei puhelinten kanssa jne.\ntämä on nyrkkisääntö ja jos haluaa kunnolla toimivat laitteet kannattaa ostaa puhelinmerkin kello.\nRodimus olet oikeassa. Applea ei pysty parittamaan etäyhteyteen galaxy watchin kanssa.\n@Jalle1 en ota kantaa väitteisiisi kun minulla ei ole omakohtaista kokemusta mutta mielestäni puhutte @Rodimus kanssa nyt eri asioista. Hän kysyi, että saako kellon LTE-toiminnon aktivoitua iPhonen kanssa ja tämä on tosiaan meillä testattu että toimii ok.\n@TeroRe Mainitsit viimeksi n. kuukausi sitten tässä ketjussa Apple Watchin: "Meiltä on kyselty jonkin verran eSIM:n toimivuudesta Apple Watchissa (nykyisessä/mahdollisissa tulevissa malleissa). Meillä ei ole aiheesta vielä kerrottavaa, katsotaan mitä tuleman pitää."\nOnko Apple Watch eSIM tuesta mitään uutta uutisoitavaa? Viime viikolla julkaistu Watch 4 kiinnostaa ja tällä kertaa aion hankkia LTE version.\nJärkevä ostos zupadupa. Itsekin olen tilannut ruotsiin teräsisen kultaisen LTE version koska kun LTE lanseerataan todennäköisesti ensi vuonna suomeenkin ruotsin mallit toimivat samantien kun niissä on se ominaisuus.\nsuomesta ostetut kellot joudutaan vaihtamaan LTE malliin taas eli nyt kannattaa jo hankkia LTE malli......\nTässä haisee että pyritään ensi vuonna vaihdattamaan kertaalleen ei esim malleja taas esim malliin myöhemmin....\n@Jalle1 itse en usko Applen kikkailevan niinkin pienellä markkina-alueella kuin Suomi jollain tahalleen myöhästetyllä lanseerauksella. Eiköhän kyseessä ole vaan Applen haluttomuus yhteistyöhön paikallisten operaattoreiden kanssa juurikin pienen markkina-alueen takia. Luulen, että Applella on näköpiirissään ennen Suomea muut suuremman ostovoiman Euroopan maat, joista LTE-malli Suomen tapaan puuttuu, esim. Norja ja Irlanti. Toki olisi hyvä saada LTE-mallit Suomeenkin, itse joko odotan sen saapumista tai ostan ulkomaan reissulta, lähinnä teräsrakenteen ja safiirilasin takia.\nSuomalaiset operaattorit ovat neuvotelleet applen kanssa jo jonkin aikaa ja aivan varmasti LTE ominaisuus lanseerataan apple watchiin myös suomessa ensi vuoden aikana. Silloin kaikki suomesta ostetut apple watch 4 kellot joudutaan vaihtamaan esimiä tukemaan malliin koska nyt lanseerattavat mallit eivät sitä tue.\nsiksi suosittelen jo nyt ostamaan esimerkiksi ruotsista LTE mallin koska se toimii bluetooth versiona myös suomessa ja kun LTE lanseerataan ei tarvitse vaihtaa kelloa taas kertaalleen. hinta ja takuut ovat kuitenkin samat eu alueelta ostetussa mallissa.\nlisäksi ruotsissa on saatavilla teräs sekä hermes versiot jotka on varustettu aidolla safiirilasilla ja kunnon runkorakenteella.\nValitettavasti meidän rakas naapurimme ruotsi on aina edellä meitä niin apple valikoimassa kuin monessa muussakin asiassa....\nUlkomailta ostettaessa kannattaa huomioida, että toisin kuin iPhonessa, Apple Watchissa ei ole tukea kaikille LTE, 3G ja 2G taajuuksille. Laitteessa on huomattavasti rajoitetummin tilaa verkkolaitteille, joten esimerkiksi USA:sta ostettu LTE Apple Watch ei toimi Suomen verkoissa, ja toisinpäin. Käytännössä tässä rajana menee juuri USA vs. muu maailma. Eli Ruotsista ostettu kello toimii kyllä Suomessa.\nTarkempia tietoja täällä:\n@ZupaDupa tässä vaiheessa ei ole ikävä kyllä uutta kerrottavaa, Applen eSIM:n tulo Suomeen on avoinna. Tarkastelemme asiaa koko ajan.\nLupaan, että kun asia jotenkin nytkähtää niin kerron siitä ilman muuta täällä 🙂\nApple Watch 7: julkaisupäivä ja muita huhuja osiossa Laite-esittelyt ja uutiset viikko sitten


Kosketus eri sukupolveen | Oulun Energia\nODL Yhteisötoiminta tarjosi Johanna Salmelalle mahdollisuuden uuteen ystävyyteen.\nOulun Sähkönmyynnin myynti- ja markkinointikoordinaattorina työskentelevä Johanna Salmela oli pohtinut jo pidemmän aikaa vapaaehtoistoimintaa, mutta sopivaa tapaa ei ollut tullut vastaan. Kun hän kuuli ODL:n yhteisötoiminnasta, mieluisa tehtävä löytyi: juttuseuran tarjoaminen 93-vuotiaalle Siirille.\nODL Yhteisötoiminta koordinoi kohtaamismahdollisuuksia vanhusten ja maahanmuuttajien kanssa sekä toimii vähävaraisten lasten ja nuorten hyväksi. Vapaaehtoinen voi tarjota vaikkapa kertaluontoista keikka-apua vanhusten asioiden hoitoon. Salmela halusi mahdollisuuden luoda pysyvämmän suhteen. Ystävätoiminnassa sitoudutaan yhteen ihmiseen ja säännöllisiin tapaamisiin.\nSalmela vierailee Siirin luona palvelukeskuksessa ja viettää siellä tunnin verran kerrallaan töidensä jälkeen. He lueskelevat lehtiä, katselevat vanhoja valokuvia ja vaihtavat kuulumisia. Salmelalla ei enää ole omia isovanhempia, joten kosketus eri sukupolveen on hänelle arvokasta.\nKyläillessään Siirin luona Johanna Salmela unohtaa arjen kiireet ja keskittyy hetkeen.\n”Olen hirveän kiinnostunut ajasta ennen minua. Viime kerralla juttelimme, että milloinkahan herätyskellot on keksitty”, hän kertoo.\nLäsnäoloa ja elämänohjeita\nVaikka Siiri on sikäli onnellisessa asemassa, että hänen perhettään asuu lähellä, kaipaa hän silti juttukaveria. Hän on aina iloinen saadessaan Salmelan vieraaksi. Tunne on molemminpuolinen. Salmelan työ on toisinaan hektistä. Siirin seurassa hän siirtää tietokoneen ja kännykän syrjään ja keskittyy läsnäoloon.\n”Saan puhdasta iloa siitä, että riittää, kun vain olen ja juttelen”.\nSalmela nauttii vanhusten seurasta ja kuuntelee mielellään heidän elämänohjeitaan. Siiri on hänen mukaansa huumorintajuinen ja nuorekas persoona, jolle voi jutella mistä vain.\nSalmela rohkaisee kokeilemaan vapaaehtoistoimintaa. ODL Yhteisötoiminta tarjoaa hyvää tukea ja koordinoi toimintaa. Heidän kauttaan löytyvät kanavat apua tai vain seuraa kaipaavien luo. Tällä hetkellä mukana on kaikkiaan kolmisensataa vapaaehtoistoimijaa.\n”ODL antaa hyvät ohjeet vierailujen aikatauluttamiseen”, Johanna Salmela kertoo.\nJohanna Salmelalle kyläily kahden tai kolmen viikon välein on sopiva rytmi. Hän odottaa tapaamisia ja raivaa kalenteristaan niille tilaa.\n”Me ollaan Siirin kanssa hyvä tiimi”, hän hymyilee.\nAsiasanat: Pohjoisen voiman tekijät, Johanna Salmela, ODL yhteisötoiminta