vmaksi (NUTS 300 Top-5) - Page 275 - Jäsenten harjoituspäiväkirjat - Juoksufoorumi.fi\nSivu 275 / 281\nvmaksi 6 915\n5 283 viestiä\nJuoksu 1 h 2 min 52 sek, 12.34 km@5:05 min/km, keskisyke 132, nousumetrit 131\nVuoden viimeinen lenkki koko mennyttä vuotta kuvaavissa olosuhteissa. Pimeää, sankka lumisade ja tiellä 10-15 cm auraamatonta takertuvaa lunta jään päällä. Siihen toki piti yrittää tehdä 8*3 min/1 min kiihtyvät vedot. Ei varsinaisesti ollut vauhdin hurmaa. Jalat hyytyivät hankeen jo ennen kuin sykkeet sai nostettua edes aerobiselle kynnykselle 😉\nJospa tänä vuonna vihdoinkin saisi läpäistyä sen 200 mailin kisan ja toivottavasti vielä kahteen kertaan. NUTS 300 heinäkuussa, SwissPeaks 360 elo-syyskuun vaihteessa ja Spine Race 268 mailia vuoden 2022 tammikuussa ohjaavat tekemistä seuraavan reilun vuoden ajan...\nvillea, Runningidiot, Spica and 6 others\nvmaksi 2 632 posts\nTupu 84 posts\nKävely 58 min 23 sek, 6.36 km@9:11 min/km, keskisyke 82, nousumetrit 77\nAamulla parin tunnin lumityöt ja illasta kevyttä parisuhdekävelyä. Vuosi käyntiin normaalin laiskasti siis.\nJuoksu 1 h 57 min 41 sek, 22.79 km@5:10 min/km, keskisyke 132, nousumetrit 272\nIlomantsin talvi ei taaskaan pettänyt ja yöllä oli ilmestynyt 10-15 cm uutta lunta juoksijan iloksi muljuamaan jalan alle. Yllättävän raskaaksi muuttuu lihaksistolle tuollainen kevyt 75% hölkkä näissä oloissa. Tänään siirtymä takaisin Pirkanmaalle ja huomenna taas poluille.\nTumpelo, riopentti, Kata81 and 5 others\nSeppo 8 834\n7 546 viestiä\nOn 1.1.2021 at 08.22, vmaksi kirjoitti:\nJuoksu 3 h 15 min 13 sek, 27.89 km@7:00 min/km, keskisyke 111, nousumetrit 490\nMobilia - Pälkäne välin lumisia polkuja suhteellisen leppoisalla vauhdilla. Hienot maisemat 😉\nTuike, Tumpelo, Tylsimys and 11 others\nLepopäivä. Kevyt lihashuolto.\nIllasta venyttelyt ja rullailut. Voitelin myös pari paria suksia kun näyttää siltä, että tänä talvena voisi jopa päästä ladulle.\nriopentti, Tumpelo and Tuike\nLihaskunto 61 min, keskisyke 101 + Hiihto 1 h 10 min 43 sek, 17.98 km@3:56 min/km, keskisyke 125, nousumetrit 232\nAamusalilla perusvoimaa. Ihan hyvä tuntuma. Alkuillasta eka hiihtolenkki yli 1,5 vuoteen. Olipahan melkoista vaappumista aluksi, mutta loppua kohti alkoi jo tasapaino löytymään. Tehdään nyt osa treeneistä hiihtäen niin pitkään kun keliä siihen vaan on.\nriopentti, Fatdofdof, Milson and 4 others\nJuoksu 1 h 11 min 5 sek, 14.59 km@4:52 min/km, keskisyke 137, nousumetrit 124\nVerrojen jälkeen 10*3 min/1 min kiihtyvät vedot hölkkäpalautuksin. Loppuun kunnon jäähdyttely. Eilinen perusvoima painoi jaloissa eikä taaskaan saanut sileällä sykkeitä nousemaan oikeastaan mihinkään. No sentään vetojen lopussa päästiin alle nelosen vauhtia.\nriopentti, Tylsimys, Prefontane and 4 others\nHiihto 2 h 8 min 13 sek, 29.37 km@4:22 min/km, keskisyke 118, nousumetrit 375\nKevyttä hiihtelyä yllättävän nahkeaksi muuttuneessa kelissä.\nPrefontane, riopentti, Tumpelo and 1 other\nHiihto 1 h 5 min 39 sek, 15.87 km@4:08 min/km, keskisyke 119, nousumetrit 133 + Lihaskunto 20 min, keskisyke 102\nKevyttä hiihtoa vaihteeksi Tampereen laduilla. Vähän saisi tulla lisää lunta kyllä. Päälle uutta koticoresarjaa olkkarin matolla kohtuu tiukalla otteella.\nTumpelo, riopentti and epäurheilija\nPolkujuoksu 1 h 32 min 3 sek, 13.51 km@6:49 min/km, keskisyke 127, nousumetrit 409\nPasin kanssa perushölkkää lumisessa Aitovuoressa. Hiihtämisestä huolimatta tai ehkä juuri siksi yllättävän kevyt jalka ja muutenkin hyvä tuntuma tekemisessä. Huomenna pitkis samoissa maisemissa.\nTumpelo, Fatdofdof, Prefontane and 5 others\nPolkujuoksu 4 h 50 min 57 sek, 35.63 km@8:10 min/km, keskisyke 115, nousumetrit 1121\nReipashenkistä retkeilyä poikien kanssa raikkaassa talvisäässä. Aitovuori tuli taas tutuksi.\nvipe, Prefontane, Fatdofdof and 6 others\nHieronta 1 h 15 min. Lepopäivä.\nKevyen viikon aluksi jalkojen lihaksistoa auki lumessa tarpomisen jälkeen. Pohkeet ja pakarat huusi hoosiannaa.\nFatdofdof and Tuike


Yhteystiedot - KTN Siivouspalvelut\nPuh. 010 773 5350\nIlkka Syrjälä, toimitusjohtaja\nPuh. 010 773 5351\nilkka.syrjala (at) ktn.fi\nLea Lembke, päivittäissiivous & kotisiivous\nPuh. 040 502 5100\nlea.lembke (at) ktn.fi\nJere Syrjälä, palvelupäällikkö\nPuh. 040 750 2588\njere.syrjala (at) ktn.fi\nJonne Syrjälä, tuotepäällikkö\nPuh. 040 823 6878\njonne.syrjala (at) ktn.fi\nTomi Lepistö, tekniset pinnoitteet\nPuh. 0400 530 172\ntomi.lepisto (at) ktn.fi\nAihe * PalauteTarjouspyyntöYhteydenottopyyntö


Babylon Berlin -sarjan uusi kausi vie syvälle Weimarin Saksan vuoden 1929 kohtalonhetkiin | Kulttuuritoimitus\nSekasorto odottaa komisario Gereon Rathia (Volker Bruch) Babylon Berlin -sarjan kolmoskauden avausjaksossa. Kuva: YLE.\nTELEVISIO | Juonittelevia natseja, militanttifeminististä laulantaa, enteitä pörssiromahduksesta, muistumia klassisen saksalaiselokuvan komeimmista hetkistä – mitä kaikkea Babylon Berlinin kolmannella kaudella ei olisi?\nAivan alussa on unenomainen näky, josta ei heti tiedä, onko se muisto, uni vai ns. totta.\nBerliinin pörssissä vallitsee sekasorto, osakekirjoja lentelee ilmassa kuin serpentiiniä. Se ei ole vielä vuoden 1920 suuri pörssiromahdus, vaan vasta enne sellaisesta, koska koko maailma vaikuttaa nousevien osakekurssien huumaamalta ja syöksy alas on tietenkin väistämätön.\nKun tähän yhdistyvät kuvat, joissa henkii Saksan häviämän ensimmäisen maailmansodan muisto ja häviön häpeä, ollaankin keskellä Berliiniä ja komisario Gereon Rathin (Volker Bruch) levotonta mielikuvitusta. Hänelle ei jää aikaa potea stressioireita.\nÄänielokuva ja rikospoliisi saapuvat kuvauspaikalle\nSarjan uuden kauden nykyhetkessä, vuonna 1929, Saksan elokuva on astumassa mykkäkaudesta äänielokuvien aikaan. Ensimmäisen kuvattavan äänielokuvan, Intohimon demonit -leffan tähti, näyttelijä Betty Winter (Natalia Mateo) on saanut järkälemäisen kuvausvalaisimen päähänsä ja kuollut siihen paikkaan. Kuvattavan elokuvan kulissit muistuttavat niin paljon Robert Wienen ekspressionistisesta kauhuelokuvaklassikosta Tri Caligarin kabinetti (1920), että ihan naurattaa.\nSarja tekee roisin irtioton todellisuudesta, sillä ensimmäinen saksalainen äänielokuva oli vuonna 1929 tehty Marlene Dietrich -leffa Ich Küsse Ihre Hand, Madame. Babylon Berlinin kolmas kausi muuntelee pohja-aineistonaan ollutta Volker Kutscherin Mykkä kuolema -romaania (Bazar 2019) melko reippaasti.\nVähät juonesta, mutta se ajankuva!\nBabylon Berlinin ensimmäisten kausien aikana kävi selväksi, että tsaarin Venäjältä haalitun kultajunan perässä juoksenteleva trillerijuoni oli puuduttavin osuus sarjasta, koska päähuomion varastavat Berliini itse, 1920-luvun Saksan ajankuva ja se, miten sarjassa esitetyt vilahdukset kaupunkilaisten elämästä niveltyvät osaksi isompaa maailman- ja kulttuurihistoriaa. Babylon Berlin on tuonut esiin, miten vanhoja nykyaikaisina pitämämme keksinnöt ovatkaan. Sarjan hämärässä hääriviin hahmoihin kuuluvan eversti Wendtin yhteydessä tulee esiin NSDAP:n suosikkikäsite Lügenpresse, eli valhelehdistö.\nTutut hahmot kehittyvät\nMonet Babylon Berlin-sarjan edelliskausilta tutut juonilangat jatkuvat.\nPoliittisen poliisin päällikön, hallitusneuvos August Bendan (Matthias Brandt) murhaan osallistuneen kotiapulaisen Greta Overbeckin (Leonie Benesch) kohtalosta tulee yksi uusien jaksojen keskeisiä jännitysmomentteja.\nMonet sarjan henkilöiden hahmoista tarkentuvat, kuten tähän mennessä taka-alalla ollut Berliinin poliisin murharyhmän päällikkö ylikomisario Wilhelm Böhm (Godehard Giese), joka on preussilaisten hyveiden, säntillisyyden, kuuliaisuuden ja tarkkuuden ruumiillistuma. Hän kuitenkin keinottelee piensijoittajana, uskoo talouden, omansa ja kansakunnan kohenemiseen niin, että harkitsee jo isompaa, mutta kalliimpaa asuntoa. Se kuvastaa miten syvälle 1920-luvun saksalaisiin oli iskenyt vimma rikastua osakekeinottelulla.\nCharlotte Ritterin (Liv Lisa Fries) punatukkainen Toni-pikkusisko (Irene Böhm) ei olekaan enää niin pieni, eikä välttämättä haluakaan osallistua siskonsa kanssa tämän keskiluokkaistumisprojektiin. Elokuvan kuvauksissa sattunutta kuolemantapausta selvitellessään komisario Rath työskentelee poliisilaitoksen työntekijä Charlotte Ritterin kanssa. Ritter pääsee vielä tavoitteeseensa saada mahdollisuus rikoskonstaapelin töihin. Siinä on nielemistä niin poliisikollegoilla kuin kuulusteltavillakin, jotka Ritterin nähdessään pyytävät paikalle oikeaa poliisia.\nHerrakerhon kavala eminenssi\nBabylon Berlinin uusissa jaksoissa nousee esiin eversti Wendtin (Benno Fürmann) hahmo. Vaikka hänellä ei olekaan suoraa esikuvaa todellisuudessa, Wendt resonoi monin tavoin 1920-luvun saksalaisessa politiikassa. Vaikka keisarikunta oli jo mennyttä aikaa, sen haikailijoita oli eritoten preussilaisten maanomistaja-aatelisten eli ns. junkkereiden keskuudessa.\nWendt vaikuttaa kaksintaistelusta saatuine arpineen tyypilliseltä aateliselta tai arvonimettömältä yläluokan jäseneltä, joka on turvautunut sotilasuraan yhteiskunnassa edetäkseen. Babylon Berlinissä Wendtistä tulee sarjan sankareiden Gereon Rathin ja Charlotte Ritterin päävastustaja, joka jatkaa jo aiemmin aloittamaansa projektia demokratian kumoamiseksi ja keisarivallan palauttamiseksi Saksaan. Nyt Wendt näyttäytyy häikäilemättömän kylmäverisenä juonittelijana.\nBerliinin poliisilaitoksen pikakirjoittaja Charlotte Ritterillä (Liv Lisa Fries) riittää läksyjä luettavaksi jos hän koskaan aikoo saavuttaa tavoitteensa päästä rikoskonstaapeliksi. Kuva: Yle.\nGereon Rathin käly ja osa-aikainen rakastaja Helga Rath (Hannah Herzsprung) nähdään menossa ylelliseen hotellihuoneeseen, jonka seinällä on Arnold Böcklin -tyylinen mukaelma kylpevästä naisesta, William Morrisin tapetit ja koko sisustus henkii vanhanaikaisuutta sen itsensä takia ihannoivaa ajattelua ja siten ilmentää tyytymättömyyttä nykyaikaan ja modernismiin. Siinä on yksi esteettinen avain ikiaikaisiin arvoihin paluuta saarnanneiden natsien nousuun 1920-luvun lopun Preussissa.\nKuvia, antakaa lisää kuvia\nSarjan alkutekstijaksossa toistuvat kuvat kuin sykkivästä pupillista, joka näkee ja ahmii sisäänsä kaiken. Sarja kertookin ajasta, jolloin näköaisti alkaa hallita ihmisten elämää. Valokuvat, lehtikuvat, elokuvien spektaakkelit ja kaupungistumisen mukanaan tuomat nimenomaan katseelle suunnatut mainokset vaativat silmän huomiota.\nKomisario Gereon Rathia ovat piinanneet toistuvat mielikuvat rintamalle hylätystä veljestä. Tarinan logiikkaan jokseenkin sopivasti Rath kulkeekin sarjan maailmassa kuin ummessa silmin. Kun taas mihin tahansa huomaamattomasti pääsevä Charlotte Ritter pitää silmänsä auki ja rekisteröi kaiken alitajuisesti näkemänsäkin.\nKansallismielisten hämärähommia organisoiva eversti Wendt (Benno Fürmann) epätavallisen rentona ratsutilansa maisemissa. Kuva: Yle\nIlman kuvia ja todisteita toimittaja Katelbach (Karl Markovics) ei saa myydyksi juttuaan Saksan armeijan laittomasta varustautumisesta, koska median preferensseihin kuuluu aineisto, joka myy paremmin. Sellaista on kohujuttu bensiininkatkuisesta Monacon uudesta Grand Prix -kilpailusta sekä elokuvanäyttelijä Betty Winterin murha siihen liittyvine uusine kuolemantapauksineen. Erään päätoimittajan sanoin ”pitää olla seksiä, murhia, irstautta ja juonitteluita”.\nKatelbach murisee toimituksessa käydessään sen journalistisista tavoitteista. ”Ennen ihmiset lukivat, nyt halutaan vain katsoa kuvia.”\nSynkkiä näkyjä ja haikeita muistoja\nKolmannen kauden jaksoissa näkyy orastavia enteitä Saksan luisusta natsivaltaan muutamien henkilöhahmojen ajoittain pintaan ryöpsähtävänä juutalaisvastaisuutena sekä jo entuudestaan opportunististen hahmojen saalistavuuden kasvuna.\nSiitä huolimatta sarjaan on sijoiteltu myös kuin melankolisia kaikuja siitä 1920-luvun vapaamielisestä, iloisesta Saksasta, jonka natsit tulisivat murskaamaan. Yksi sellainen on kohtaus, jossa komisario Rath ja rikospaikkavalokuvaaja Reinhold Gräf (Christian Friedel) juttelevat yökerhossa ja päätyvät joraamaan yhdessä. Kohtaus saa rinnalleen kuvat, missä Lotte tanssii ystävänsä Veran (Caro Cult) kanssa.\nYlikomisario Wilhelm Böhm (Godehard Giese) pitää murharyhmänsä ojennuksessa Babylon Berlinin uusissa jaksoissa. Kuva: Yle\nMillä logiikalla kohti tuhoa ja tuhkaa?\nSarjan edetessä juonilanka murhatuista elokuvanäyttelijöistä tuntuu yhä merkityksettömämmältä. Pääasiaksi nousee Saksan helppo luisuminen sekasortoon ja lähellä vaaniva Hitlerin valta.\nErityisen hienovarainen Babylon Berlin ei ole. Siitä kertoo sananvaihto, jota käyvät kenraali Seegers (Ernst Stötzner) ja eversti Wendt jälkimmäisen organisoimasta hyökkäyksestä erään lehden toimitukseen: ”Miksi toimia sen roskaväen kanssa?”\n”Turmelun ja pelottelun takia”, kuuluu vastaus.\nToisessa kohtauksessa Wendt sanoo suoraan, että kansan turvallisuudentunnetta pitää järkyttää katutappeluilla, käyttäkäämme siihen natseja.\nYhä tärkeämmäksi draamassa nousee se, ketkä kaikki nähdään laskelmoimassa tilanteen mahdollisia hyötyjä.\nBabylon Berlin soi\nSarjan jätettyä jo taakseen kreivitär Sorokinan / laulaja-kabaree-esiintyjä Nikorosin hahmon, ei Babylon Berlinissä enää kuulla Zu Asche zu Staubin kaltaisia esityksiä. Musiikissa riittää silti ihasteltavaa, sillä australialaisen elokuvasäveltäjä Johnny Klimekin musiikissa 1920-luvun jazzilliset sävyt yhdistyvät oivaltavasti nykyaikaiselta kuulostavaan kokeilevuuteen.\nSarja nostaa monesti pintaan Klimekin herkän pianokappaleen Nachtlied. Se sointuu hienosti kuviin hahmoista, joiden kohtaloissa aistii katoavaisuuden tunnun. Klimekin musiikissa on myös Hollywood-klassikoiden score-musiikin sointia.\nSarjassa on myös aikakauden alkuperäismusiikkia, usein levyiltä soitettuna. Sellainen kuullaan Charlotten ja hänen Toni-pikkusiskonsa laitellessa siskonpetiä, kun musiikkina soi vanha schlager Raus Mit Den Männern. Sen esittäjä, kabareelaulaja Claire Waldoff ottaa kaiken irti laulamastaan militanttifeministisestä iskelmästä sorauttamalla ärrää niin että maalit seiniltä sinkoilevat.\nBabylon Berlin uudet jaksot YLE TV1:llä perjantaisin 30.10.2020 alkaen. Koko sarja katsottavissa Yle Areenassa.\nGereon Rathin (Volker Bruch) ja Charlotte Ritterin (Liv Lisa Fries) taivallus 1920-luvun lopun Berliinissä jatkuu Babylon Berlinin uusissa jaksoissa. Kuva: Yle


Halvat lennot reitillä Buenos Aires–Punta Arenas alkaen 303 € | Kiwi.com\nHalvat lennot: Buenos Aires-Punta Arenas\nLennot alkaen 303 €. Valitse LATAM Airlines, Sky Airline tai JetSMART ja löydä paras hinta.\nBuenos Aires – Punta Arenas\n511 € – 588 €\n588 € – 702 €\n702 € – 813 €\nMatkustajien lähtöpaikka on tavallisesti Ministro Pistarini International, Aeroparque Jorge Newbery, Buenos Aires - Combis Puerto Madero tai Buenos Aires - Retiro, kun heidän matkareittinsä on Buenos Aires–Punta Arenas. Suosituimmat lentoyhtiöt tällä reitillä ovat LATAM Airlines, Sky Airline, JetSMART, Aerolineas Argentinas ja Flybondi. Kohteiden Buenos Aires ja Punta Arenas välillä on 123 suoraa lentoa viikossa.\nTee lähtöselvitys lennolle reitillä Buenos Aires–Punta Arenas\nMatkustajat etsivät usein reittiyhdistelmiä, kuten Buenos Aires ja Puerto Iguazú, Helsinki, Mendoza, Ushuaia, Asunción, São Paulo, Santiago de Chile, Salta, Puerto Montt, El Calafate, Rio de Janeiro, San Carlos de Bariloche, Lontoo, Lima, Barcelona, Montevideo, San Miguel de Tucumán, Pääsiäissaari, Calama.\nMatkustajat etsivät usein reittiyhdistelmiä, kuten Punta Arenas ja Santiago de Chile, Calama, Balmaceda, Helsinki.\nOnko lentojen sekä bussi- ja junamatkojen yhdistäminen samaan matkasuunnitelmaan mahdollista matkustettaessa reitillä Buenos Aires – Punta Arenas?\nKyllä, eri matkustustavat reitillä Buenos Aires – Punta Arenas voidaan liittää yhdistelemällä eri lentoyhtiöiden lentoja. Lentojen lisäksi myös junalla ja bussilla matkustaminen reitillä Buenos Aires – Punta Arenas voi johtaa aivan uusiin seikkailuihin. Lue Kiwi.com Stories -kertomuksista lisää siitä, miten eri matkustustapojen yhdisteleminen toimii.\nMitkä lentoyhtiöt lentävät reitillä Buenos Aires – Punta Arenas?\nTällä hetkellä seuraavat lentoyhtiöt tarjoavat lentoja reitillä Buenos Aires – Punta Arenas: LATAM Airlines, Sky Airline, JetSMART, Aerolineas Argentinas, Flybondi.\nMikä on paras ajankohta matkustaa reitillä Buenos Aires – Punta Arenas?\nJos sinun ei tarvitse matkustaa reitillä Buenos Aires – Punta Arenas tiettynä ajankohtana, voit antaa päivämäärävälin lähtö- ja paluukenttiin. Useimmat matkantarjoajat Kiwi.comin verkkosivustolla antavat etsiä matkoja ja tehdä varauksen jopa kuuden kuukauden päähän hakupäivämäärästä. Voit järjestää hakutulokset parhaan, halvimman tai nopeimman reitin mukaan tai etsiä hintataulukosta halvimman lähdön ja paluun yhdistelmän.\nMitä lentoja liikennöidään reitillä Buenos Aires – Punta Arenas?\nVoit valita suoria (välilaskuttomia) lentoja tai yhden tai useamman välilaskun lentoja reitille Buenos Aires – Punta Arenas. Voit valita matkallesi haluamasi määrän välilaskuja, mukaan lukien yön yli kestävä välilasku, sekä haluamasi välilaskun keston. Sen lisäksi voit myös valita välilaskun paikan. Haluatko moikata ystävää toisessa kaupungissa matkalla kohteeseesi? Vai haluatko ehkä tehdä pikaisesti ostoksia? Käytä usean kohteen hakua tai Nomadia ja lisää hakuusi paikkoja, joissa haluat käydä.\nMihin aikaan lähtee välilaskuttomia (suoria) lentoja reitille Buenos Aires – Punta Arenas?\nMihin aikaan saapuu välilaskuttomia (suoria) lentoja reitillä Buenos Aires – Punta Arenas?\nMihin aikaan lähtee lentoja reitille Buenos Aires – Punta Arenas?\nMihin aikaan saapuu lentoja reitillä Buenos Aires – Punta Arenas?\nLähimmät maat, joista on lentoja kohteeseen Punta Arenas\nMuita kohdemaita, kun lähtöpaikka on Buenos Aires\nEtsi paras yhteys reitille Buenos Aires – Punta Arenas


Viimeisten vuosikymmenten aikana tutkijat eri puolilla maailmaa ovat tehneet lukuisia tutkimuksia, joissa on pyritty selvittämään kestävyyssuorituskykyyn vaikuttavia tekijöitä.\nViime vuosisadan alkupuolella syntyi käsitys, että maksimaalinen hapenottokyky ja siihen vaikuttavat tekijät ovat merkittävin ja joidenkin mielestä jopa ainoa kestävyyssuoritusta rajoittava tekijä. Maksimaalista hapenottokykyä voidaan kuvata mittaamalla maksimisuorituksessa sisäänhengitettävän hapen määrä ja ulospuhallettava hapen määrä. Näiden erotus kertoo kuinka paljon happea on käytetty lihaksissa ja muissa kudoksissa maksimisuorituksen aikana, mikä on maksimaalinen hapenottokyky. Toisin sanoen maksimaaliseen hapenottokykyyn vaikuttavat hengitys- ja verenkiertoelimistön kyky kuljettaa happea työskenteleville lihaksille ja kudosten kyky käyttää happea hyväksi energiantuotossa.\nVaikka maksimaalinen hapenottokyky voidaan mitata laboratoriossa ja kannettavien analysaattorien avulla myös kenttäolosuhteissa, niin mitatun lukuarvon avulla ei voida yksiselitteisesti luokitella ihmisten fyysistä kuntoa, kestävyyssuorituskykyä tai edes maksimaalista hapenottokykyä.\nHapenottokyky l min\nSuurikokoisilla ihmisillä on isommat keuhkot, suurempi veritilavuus ja suurempi lihasmassa kuin pienikokoisilla ihmisillä, joten hapen tarve ja hapenottokyky on suurikokoisilla ihmisillä suurempi kuin pienikokoisilla. Sen vuoksi hapenottokyky ilmoitetaan yleensä suhteessa kehon painoon. Esimerkiksi, jos 80 ja 100 kg painavilla ihmisillä on molemmilla maksimaalinen hapenottokyky 4 l/min, niin kehon painoon suhteutettuna se on 80 kg painavalla 50 ml/kg/min ja 100 kg painavalla 40 ml/kg/min.\nPerimän ja harjoittelun osuus hapenottokyvystä on mahdotonta määrittää tarkasti, mutta on esitetty arvioita, että harjoittelun avulla maksimaalista hapenottokykyä voidaan parantaa noin 30 %. Tämä tarkoittaa, että vanha sanonta: "harjoittelu tekee mestarin", ei pidä täysin paikkansa kestävyysurheilussa.\nParhailla mieskestävyysurheilijoilla on mitattu yli 90 ml/kg/min hapenottokykyarvoja, kun se samanikäisillä miehillä on keskimäärin noin 50 ml/kg/min, mikä tarkoittaa, että keskiverto mies saattaa yltää vuosia kestävällä kovalla kestävyysharjoittelulla lähelle niitä hapenottokyvyn arvoja, joita lahjakkailla kestävyysurheilijoilla on ilman harjoittelua.\nMaksimaalista hapenottokyvyn mittaustulosta arvioitaessa täytyy ottaa myös huomioon, että työskentelevien lihasten massa vaikuttaa hapenottokykyyn. Esimerkiksi tasaisella juoksussa voidaan saavuttaa vain noin 95% ylämäkijuoksun hapenottokyvystä ja pyöräilyssä päästään vain noin 90 %:iin ylämäkijuoksun hapenottokyvystä sekä käsityössä vain noin 65 %:iin.\nUseat tutkimukset ovat osoittaneet, että maksimaalinen hapenottokyky ei yksinään selitä kestävyyssuorituskykyä, vaan suorituksen taloudellisuus, pitkäaikainen kestävyys sekä hermo-lihasjärjestelmän voimantuotto-ominaisuudet ovat myös merkittäviä kestävyyssuoritusta selittäviä tekijöitä.\nMaksimaalisen hapenottokyvyn riittämättömyys yksistään selittämään kestävyyssuorituskyvyssä olevia eroja voidaan helposti todentaa vertaamalla samanlaisen kestävyyssuorituskyvyn omaavien ihmisten hapenottokykyä toisiinsa. Tällaisissa vertailuissa on havaittu yli 10 % eroja hapenottokyvyssä, vaikka suorituskyvyssä ei ole eroja. Harjoittelulla voidaan kehittää suorituksen taloudellisuutta, minkä vuoksi esimerkiksi kestävyysjuoksijat kuluttavat samalla juoksunopeudella vähemmän happea kuin harjoittelemattomat.\nSuorituksen hyötysuhde ja harjoitettavien lihasten hapenkäyttökyky voi kehittyä harjoittelun myötä niin paljon, että pyöräilijä saavuttaa pyöräilyssä suuremmat hapenottokyvyn kuin juostessa, vaikka juoksussa työskentelevät suuremmat lihasmassat. Hermo-lihasjärjestelmän voimantuotto-ominaisuuksien merkitys kestävyysurheilussa kasvaa jatkuvasti, koska nopeudet lisääntyvät ja voimantuottoajat lyhenevät kaikissa kestävyyslajeissa koko ajan.\nEsimerkiksi ME-tuloksen tekemiseksi pitää 10 000 m:llä juosta 100 x 100 m:ä alle 16 s:n ilman palautusta. Tämä tarkoittaa sitä, että huippukestävyysjuoksijalla täytyy olla nopeusreservi, joka on selvästi yli keskimääräisen matkavauhdin jo senkin takia, että loppukiritilanteessa 10 000 m:llä viimeinen 100 m:ä täytyy pystyä juoksemaan alle 13 s voittaakseen kilpailun.\nVarsin usein erilaisissa yhteyksissä urheiluvalmennuksesta työkyvyn arviointiin maksimaalinen hapenottokyky, kestävyyssuorituskyky ja fyysinen kunto on ajateltu tarkoittavan lähes samaa asiaa. Tässä kirjoituksessa esiin tulleet seikat osoittavat, että näin ei suinkaan ole asia. Edes maksimaalisen hapenottokyvyn käsite ei ole yksiselitteinen. Kestävyyssuorituskyvyn kaikkia osa-alueita ei tunneta, mutta maksimaalinen hapenottokyky on niistä yksi.\nFyysinen kunto pitäisi nähdä paljon laajempana kokonaisuutena kuin mitä maksimaalinen hapenottokyky tai kestävyyssuorituskyky ovat. Kuitenkin mittaamalla maksimaalinen hapenottokyky suoralla menetelmällä tai epäsuorasti arvioimalla annetaan arvioita henkilön kestävyyssuorituskyvystä, fyysistä kunnosta tai jopa työkyvystä.


Tietokannan konversio : Oracle-pohjaisen tietokannan muunnos PL/SQL-tietokantaohjelmointikielellä\nKangas, Juho (2010)\nTässä opinnäytetyössä käsitellään Oracle-tietokantoja, SQL-kieltä ja PL/SQL-tietokantaohjelmointikieltä. Opinnäytetyö pyrkii tarkastelemaan Oracle-pohjaisen tietokannan konversiossa tarvittavia menetelmiä.\nOpinnäytetyötä varten luotuun tietokantaan tehtiin määrittely, jonka mukaan se konvertoitiin. Opinnäytetyössä selvitetään, miten konversio onnistui käytännössä ja minkälaisia keinoja Oracle-pohjaisessa tietokannassa siihen oli käytettävissä. Konversiossa käytettiin SQL- ja PL/SQL-kieliä, joilla konversio käytännössä toteutettiin. Opinnäytetyön tarkoitus oli löytää erilaisia keinoja, joita voisi soveltaa tietokantojen hallinnassa ja muuntamisessa.\nKonversio tehdään opinnäytetyötä varten luotuun tietokantaan, koska salassapitovaatimusten vuoksi siinä ei voitu kuvata tuotantoympäristössä olevaa tietokantaa. Työ tehtiin täysin itsenäisesti tilannetyyppisenä toteutuksena toimeksiantajan ehdottamasta aiheesta. Koska toimeksiantaja ei halunnut nimeään julki tässä työssä, sitä ei käsitellä opinnäytetyössä tämän enempää. Opinnäytetyö ei sisällä mitään salassa pidettäviä asioita.\nLähteinä käytettiin pääasiassa Oraclen julkaisuja, kuten SQL Language Reference 11g Release 2 ja PL/SQL Language Reference 11g Release 2, jotka ovat SQL- ja PL/SQL-kielten viralliset ohjeistot. Julkaisut ovat vuodelta 2009 ja niitä voi pitää täysin luotettavina ja ajankohtaisina.\nTietokannan luomisessa käytettiin aiempaa kokemusta tuotantotietokantojen rakenteista. Rakenteessa pyrittiin huomioimaan erilaisia tuotantotietokannoissa käytettyjä yleisiä tapoja ja käytäntöjä, jotta tuloksia voitaisiin helpommin soveltaa niihin.\nOpinnäytetyön tuloksena on vaiheittainen kuvaus tietokannan konversioprosessista, ja erilaisia ohjenuoria Oracle-tietokannan hallintaan. Näitä tuloksia voidaan soveltaa kaikenlaisten Oracle-pohjaisten tietokantojen muuntamisessa ja kehittämisessä.


Suomi-Hollanti - Monikulttuuriset avioliitot/hääjuhlat, hääjuhlan vietto ulkomailla - Naimisiin.info\nTarkoituksena olisi menna ensi kesana naimisiin. Kosinta tapahtui 13.6 kun asuimme viela Espanjassa. Nyt asumme Hollannissa ja sulhanen on Hollantilainen. Kuitenkin haluaisin haat Suomessa. Olen huomannut etta jo nain vajaan vuoden "varoitusaika" on joidenkin mielesta liian lyhyt. Siispa ongelmaan: Puolet vieraista on ulkomaalaisia joten kaytannollisin paikka olisi Helsinki/sen laheisyys. Aika olisi ollut mielellaan juhannus "eksoottisuuden" takia mutta toisaalta sulhasen heinanuha on niin paha etta ehka elokuu olisi parempi. Emme ole kotoisin Helsingin seudulta eli en tieda paikkoja joihin tietaisin haat haluavani. Eli paikanhaku matka on tiedossa. Ihan yleisesti haluaisin neuvoa/tukea; nain ulkomailta haiden jarjestaminen ja viela kansainvalisella meiningilla tuntuu hieman vaikealta. Ystavillani ei ole vastaavaa kokemusta. Kyllahan asiat aina jarjestyvat ja aihe on mukava mutta kertoisiko joku omia kokemuksiaan vastaavasta. Kiitos paljon etukateen\nYstäväni teki juuri vastaavan tempun muutama vuosi takaperin. Siis nimenomaan Hollannista tulivat Suomeen vihittäviksi. Vihkiminen maistraatissa perjantaina ja sen jälkeen hotelli Grand Marinassa kahvitilaisuus ystäville ja sukulaisille. Illalla kävivät vielä perheiden kanssa hotellin ravintolassa syömässä. Huoneet oli hääparille ja lähipiirille varattuna samasta paikasta. Heillä oli siis aika yksinkertainen suunnitelma ja apuakin oli läheltä löydyksissä koskapa morsian oli Espoosta kotoisin.\nPaikkoja löytyy monia ja monenlaisia, mutta ehkä ensin kannattaa miettiä millaiset häät haluaa. Sen jälkeen naikkarit ja netti on varmasti korvaamaton apu. (Juhlapaikat ketjussa on jo valmiiksi todella monta paikkaa pääkaupunkiseudulta tarjolla.)\nNiin, siis kuten huomataan olen aloittelija. Eli siis viereaiden maara on about 100. Puolet tulevat ulkomailta ja vaikka emme tietenkaan valitettavasti majoitusta voi heille maksaa niin paljon jo olisi jos saisimme paikka/hinta vaihtoehtoja esitettya. Mietimme Suomenlinnaa mutta myos Porvoon seutu kiinnostaa (mutta siina vaiheessa taidetaan puhua jo kuljetus ja yopymisongelmista). Pappi meidat vihkisi mutta itse kirkko ei ole pakollinen (sitakaan en tieda toimitetaanko niita "ulkona". Linnat/kartanot kiehtovat ja tietenkin ikimuistoinen paiva meille mutta myos ystavillemme jotka eivat luultavasti muutoin Suomeen tulisi. Onko tapana jarjestaa ulkohaita ja onko liian epavarmaa luottaa hyvaan saahan? Itse en ole asunut kesalla suomessa 7 vuoteen mutta sattumalta aina lomilla on ollut mahtavat ilmat. Lammin ruoka, tanssia, ohjelmaa, viinia jne. mutta myos joukossa on monenlaista "vakavaa" allergiaa, vegetaristia, uskonnon saatamia rajoituksia jne. Parastahan olisi jos saisimme kaytannolisen paikan jota varten ei tarvisi autoja vuokrailla ja liikkuminen olisi helppoa koska vaikka useimmat ovat innoissaan tulossa, jo liput suomeen helposti maksavat odotettua enemman. Eli tassa yleisimmat ajatukset nain aluksi.\nPuolentoista viikonpäästä minut ja hollantilainen mieheni vihitään täällä Helsingissä. Asumme tosin täällä, eli en voi auttaa siinä, kuinka järjestää häät ulkomailta käsin, mutta häävieraita meille tulee hollannista vajaat 30, joten heidän majoittamisestaan voin toki jotain vinkkejä antaa.\nEli sukulaiset ja perheelliset varasivat jo viime kesänä Rastilan leirintäaluuelta läjän mökkejä (eli kohtapuoleen Rastilassa vierailevat törmännevät hollantilaiseen koloniaan siellä ) ja kavereille järjestimme majoituksen hotelli Helkaan. Syksyllä pyysimme hotellilta tarjousta X:stä määrästä huoneita ja varasimme tämän jälkeen köntän huoneita kavereita varten. Erillisiä varausmaksuja ei tarvinnut maksaa, kunhan vain kuukautta ennen ko. ajankohtaa ilmoitti lopullisen huoneiden määrän hotellille. Eli majoitusasiat onnistuivat hyvin, koska olimme niin ajoissa liikkeellä. Etenkin nuo mökit Rastilassa ovat todella suosittuja, joten jos niissä haluaa yöpyä pidemmän aikaa, kannatta olla ajoissa liikkeellä.\nHäämme tulevat olemaan pääosin suomalaiset, Hollantia edustavat häissämme lähinnä hääkarkit sekä sulhon kotikylän panimosta tuleva olut ;D. Pitopalvelun kanssa menuta suunnitellessamme sulholla oli toiveena saada mukaan perunasalaattia (kuuluu hänen kotiseutunsa hääaterialle) ja tämä onnistuikin ilman ongelmia. Myöhemmin syksyllä järjestämme häävastaanoton Hollannissa, sillä läheskään kaikilla kutsutuilla (mm. isovanhemmilla) ei ollut mahdollisuutta osallistua häihin Suomessa.\nOnnea häiden suunnitteluun sinne Hollannin suuntaan ;D\nAsumme Hollannissa (mieheni on hollantilainen), mutta häitämme juhlimme Suomessa viime joulukuussa.\nVieraita oli vain n. 40, joten kyseessä olivat pienet häät. Hollantilaisia vieraita ei ollut kutsuttu kuin muutama (vain lähimmät sukulaiset), joten hirveästi en vinkkejä osaa antaa, varsinkin kun nuo häät pidettiin aivan eri osassa Suomea kuin teidän tulevat häänne.\nPitopalvelu tilattiin tuoksi päiväksi, ja häiden tunnelma oli rento. Lattarirytmeissä tanssittiin monen monta tuntia. Lämpöä Suomen talveen...\nEi muuta kuin tsemppiä järjestelyihin! Itse aloin varailemaan paikkoja vasta n. 3-4 kk aikaisemmin, mutta kesällä on tietysti enemmän ruuhkaa, joten kannattaa aloittaa ajoissa.\nJa vielä selvennyksenä että menen kyllä ulkomaan elävän kanssa naimisiin, mutta nykyisinä helsinkiläisinä vietämme häitämme täällä pääkaupunkiseudulla. Vieraamme tulevat puoliksi Suomesta ja Euroopasta.\nSäähän ei kannata luottaa, näitä epänormaalin aurinkoisia kesiä kun on ollut jo kolme peräkkäin.\nHeinänuhaa vastaan voi otta antihistamiineja jotka toimivat ihan hyvin, eivätkä väsytä jos, varsinkin jos on pari päivää aikaa laittaa annostus kohdalleen.\nJos joukossa on ruokavalioita, kannattaa varmaan harkita noutopöytää johon on selkeästi merkattu mitä ruuat sisältävät ja kuka voi mitäkin syödä.\nMielestäni määräävin yksittäinen asia -valitettavasti- on budjetti. Varsinkin jos järjestää häitä ulkomailta, kannattaa miettiä minkä tason juhlat haluaa, kuinka paljon on mahdollista juhliin käyttää ja kuinka paljon on ystäviä ja sukua auttamassa. Esim. entisellä kotipaikkakunnalla juhliessa sukulaisten ja ystävien apuun voi luottaa enemmän kuin jos järjestään bileitä ihan vieraalle paikkakunnalle.\nAjattelin nostaa tätä topikkia. Itselläni on suunnitteilla häät hollantilaisen miehen kanssa Suomessa 5.8.2006. Tuo majoitus onkin sellainen ongelma, että ajattelimme lähettää save the date-kortit jo pikimmiten.\nMiten muilla? Entä miten saitte/saatte hollantilaiset vieraanne pukeutumaan edustavasti? ;D\nKiitos linkistä Lizet! Ainakin Telegraafissa julkaistiin noita Liefde Is...-sarjakuvasia monta vuotta. Sulhoni väsäsi niistä rakkausviestejä minulle kun asuimme eri maissa, joten hänellä on niitä aikamoinen liuta kotona.\nEmme ajatelleet huomioida Hollantia ollenkaan. ;D Ainoastaan kutsut ovat nelikieliset (suomi, ruotsi, hollanti, englanti) ja seremonia pidetään suomeksi ja hollanniksi (maksimoidaan puheen ymmärtävien määrä). Muuten häät ovat tyypillisen pohjoismaiset, jolloin niissä on myös eksotiikan makua ulkomaalaisille vieraillemme.\nStroopwafels on hyvä idea! Ehkä voisimme mekin pyytää sulhon perhettä tuomaan jotain herkkuja joita voisi asettaa esille.\n*Edit: Piti sanoa vielä, että siviiliseremoniassa on kaksi vihkijää: suomalainen henkikirjoittaja/laamanni/tuomari sekä hollantilainen perheystävä, joka myös on pappi. Bestman on hollantilainen ja toastmaster suomenruotsalainen, joten juontokin on järjestetty tarpeeksi monella kielellä.\nPukeutumiskysymys oli arka aihe meilläkin, ei siksi, että olisimme olleet mieheni kanssa eri linjoilla, vaan siksi, että miehen vanhemmat vetivät aiheesta herneet nenäänsä pahemman kerran tyyliin "miksi sulhon isän pitäisi tätä varten ostaa puku, kun on koko elmämänsä pärjännyt hyvin ilmankin?! Mikä vika siisteissä farkuissa on?!" Tässä vaiheessa oli jo selvää, että oma isäni oli mennyt ja vuokrannut itselleen smokin hääpäiväksi...\nLopulta tilanne ratkaistiin niin, että mainitsimme asiasta hyvin hienotunteisesti Hollannista tuleville vieraillemme lähettämässämme "opaskirjasessa" (lyhyt kuvaus suomalaisten häiden kulusta, häätavoista, sekä myös käytännön tietoa Helsingistä, nähtävyyksistä, ravintoloista jne.). Tämä opas osoittautui varsinaiseksi menestykseksi ja pukeutumisohjeetkin menivät perille, kun vieraat kokivat "tälläytymisen" ensi sijaisesti kulttuuriseksi kokemukseksi. Vain yksi vieras pysyi uskollisena farkut ja t-paita-juhlapukeutumiselle\nJa osti se appiukkokin lopulta puvun ja on häiden jälkeenkin jo käyttänyt sitä usamman kerran - ja siis Hollannissa!\nTietääkö kukaan, onko Helsingissä hollanninkieltä taitavaa pappia? olen menossa kesällä 2006 naimisiin Belgialaisen miehen kanssa ja haluaisin vihkitoimuksen olevan myös hänen omalla äidinkielellään. Itse osaan flaamia kyllä, mutta eihän morsian voi alkaa vihkitilaisuutta tulkkaamaan, siinä on muut asiat ensin hoidettava\nTai tietääkö kukaan, jotakuta, joka voisi tulla tulkkaamaan seremonian hollanniksi?\nMe menimme viime vuonna naimisiin hollantilaisen mieheni kanssa pääkaupunkiseudulla. Pukeutumisesta kerroimme "epävirallisissa" juhlaohjesäännöissä, jossa oli muutakin tietoa suomalaisista hääperinteistä + infoa yöpaikoista yms. Puvuista sanoimme tyyliin, että täällä saa pukeutua hienommin ja että yleensä miespuoliset pukeutuvat pukuun. Tätä neuvoa olikin sitten suurin osa vieraista noudattanut .\nKirkkosiunauksen meille piti Leppävaaran kirkkoherra (tai oli ainakin silloin) Kauko Puranen. Hän toimitti tilaisuuden suomen ja hollannin kielellä, joka oli todella kiva hollantilaisia vieraita ajatellen.\nMyös häätilaisuudessa meillä oli sekä suomen- ja hollanninkielinen juonto, koska kaikki eivät olisi ymmärtäneet vain englantia, kuten vanhemmat. Iltapalana meillä oli hollantilaisia snacksejä, juuston-, makkaran- ja kurkunpalasia, sekä toasteja. Sekä paljon juotavaa! Juhlat olivat todella ikimuistoiset!\nKiitos muuten tuosta Leppävaaran kirkkoherran tiedoista! Hän puhuu sujuvasti hollantia/flaamia. Soitin heti ja hän lupautui oikein mielellään vihkipapiksemme. Aluksi pelkäsin, että homma tapahtuu vain suomen ja kentis myös englannin kielellä jättäen suurimman osan vieraista ns. ulalle koko tapahtumasta, mutta onnekseni voin sanoa, että he saavat kuulla seremonian myös omalla kielellään. Pysyy appiukkokin kärryillä\nkiva kuulla, että täältä löytyy hollantia taitava pappi! Pitää pitää mielessä kavereita ajatellen. Nyt kun vaan löytyisi joku siviilivihkijä joka taitaa hollantia...\nMeillähän on ajatuksena olla suomenkielinen siviilivihkijä jos ei muuta löydy, ja sitten hollantilainen perhetuttumme (joka on myös pappi), joka myös osallistuu seremoniaan pitämällä puheen hollanniksi.\nTuosta kaasosta vielä... hollannissa ei kai aina ole edes kaasoja? Mielestäni maid of honor käy oikein hyvin, ja bruidsdame kuulostaa hienolta.\nOT: oletteko menossa Suomi-Hollanti-jalkapallomatsiin?\nMiten muuten huomiotte Hollannin häissä?\nMinulla (ylläri miehelle) oranssi huivi hartioilla, oranssi koriste hiuksissa ja oransseja kukkia sekä minun kukkakimpussani että miehen kukissa. Myös jokaisen paikalle tekemissämme sydänkarkkijutskissa oli oranssia. Niin ja lautasliinat olivat oranssit.\nVieraat saivat kiitoslahjoina posliiniset "puukengät".\nEn löytänyt näin äkkiseltään viestimerestä ketjua joka olis Suomi-Hollanti pareille. Asiaa liippaavia oli kyllä, mutta olisi kiva saada selville onko täällä muita kuin minä...\nOlin näkevinäni muutaman muukin dutchille sydämensä menettäneen, mutta onko täällä vielä paikalla kukaan? Vai onko kaikki jo naimisissa ja naikkarit jättäneer? :'(\nKelpaako suomi-flaami yhdistelmä? Mikäli kiinnostaa, niin mun hääpäikkyyn on linkki allekirjoituksessa.\nTäällä yksi Suomi-tyttö ilmoittautuu. Häät hollantilaisen miehen kanssa Suomessa heinäkuussa 2007.\nSuunnitelmat pitkällä. Nyt pitäisi alkaa hoitaa käytännön asioista mm. paperisota.\nnäin sattumalta sun viestin, kun en täällä niin usein enään vieraile.\nHäät holtskumieheni kanssa pidettiin Suomessa vuonna 2004. Tällä hetkellä asutaan taas Hollannissa ja perheenlisäystä on tulossa.\nEn tiedä millaista tietoa kaipaat vai muuten vaan juttukaveria mutta kaikki käy. Voit laittaa myös privaa tai sitten keskustella täällä.\nEdit: Asumme Rotterdamin liepeillä.\nKelpaako mukaan naapurissa asuva ja ensi vuonna naimisiin menevä ? Asun siis Belgiassa Antwerpenin provinssissa Merksemissa.\nOlis niin ihnaa keskustella naapurimaan kotomaiden morsianten kanssa,kun ei täälläpäin oikein muita ole.En ole ainakaan huomannut.\nOnnea tulevan perheenlisäyksen johdosta\nAsuitko jo Hollannissa kun menitte naimisiin Suomessa? Oliko teillä kirkollinen vihkiminen?\nMistä haitte esteettömyystodistuksen ja mitä papereita mieheltäsi vaadittin?\nMe asumme Belgiassa, Leuvenin kaupungissa. Oletko olltu kauan täällä?\nOlen ravannut täällä melkein 2 v.,mutta asunut virallisesti kohta 8kk.Asun Merksemissä.Enkä aio lähtee pois,vaikka kuinka yrittäisivät sanoa ministeriössä,että ei lupaa olla 5v.,heh heh.\nIhanaa tavata joku Suomalainen joka asuu Belgiassa,tosin tunnen kyllâ Suomen Merimieskirkon kautta muutamia,mutta että täältâkin löysin.Voitaisiinko kirjoitella jatkossakin,sähköpostios.pitäisi olla kanssa näkyvillä.\nIlman muuta voidaan olla yhteyksissä myös privana. Laitoin myös oman sähköpostiosoitteeni näkyville. Tosi mukavaa löytää muitakin suomalaistyttöjä jotka ovat liittoutuneet hollantilaisen kanssa.\nItse olen asunut täällä jo yli viisi vuotta. Ensin vuoden Brysselissä ja sitten muutin äkkipikaa flaaminkieliselle alueelle\nNyt huomaan myös mikä BLONDI olen ollut! Vastasin Amstille, vaikka oikeasti viestini piti olla osoitettu Phoebelle. Eli onnea vaan perheenlisäyksen johdosta\nAntakaa anteeksi, toista kertaa täällä jäsenenä!\nÄlä sure,näitä BLONDI - sekoiluja on mullakin riittänyt ihan riittämiin.Taitaa todella olla jokin vika....!!!\nKiva kun voidaan kirjotella privana,lähetänkin sulle yv.viestissä meitin kuvan,tosin en oo mikään edustavan näkönen,hhe hehheheh.\nei se mitään, ajattelinkin, että tarkoitit minua.\nAsuin ensin Hollannissa n. 4 v. ja sitten muutimme mieheni kanssa Suomeen, jossa hän oli opiskelijan oleskeluluvalla.\nEli asuimme virallisesti Suomessa häiden aikaan. Esteettömyystodistus saatiin sitten Espoon maistraatissa, jossa meidät myös virallisesti vihittiin (kirkossa pidimme sitten siunauksen vieraille). Meillä ei ollut mitään ongelmia papereiden kanssa, koska mies oli hakenut ennen Suomeen tuloa Hollannin asuinpaikkakunnaltaan lomakkeen, josta näkyi, että on naimaton.\nMiestäni ei ole kastettu (kuten ei moniakaan hollantilaisia), joten meitä ei voitu vihkiä kirkossa.\nHankalampaa on täällä Hollannissa todistaa, että on mennyt naimisiin Suomessa ja sukunimi on todellakin VAIN miehen sukunimi (täällä työntävät tyttönimen aina nykyisen sukunimen perään tai postia tulee vain tyttönimellä...).\nPian häiden jälkeen muutimme kuitenkin takaisin Hollantiin parempien töiden perään ja täällä on tullut asuttua taas jo yli 2 vuotta, eli yhteensä melkein 6 vuotta!\nBelgiassakin tulee silloin tällöin vierailtua, kun sinne ei älyttömän pitkä matka täältä ole.\nMiksi tää Belgia on niin vaikee maa.? Miksi kaikki pitää todistaa sadalla eri paperilla ja senkin jälkeen vielä pyytää sitä ja tätä ??? En kertakaikkiaan enää kohta kestä.


Husaberg FE A2 valkokilpi 600 cm³ 2000 - Pieksämäki - Moottoripyörä - Nettimoto\nPirteä husa kaupan. On rekisterissä ja saa ajaa a2 kortilla, kuvissa kilpi ei ole vain kiinni. Valot ja vilkut toimii. 0 h jarrupalat eteen ja öljyt 5 h venttiilivälykset Mukaan pahvilaatikollinen varaosia, hultokirja ja räjäytyskuvat. Tässä mallissa ei sähköstarttia, mutta hyvällä polkasulla lähtee käyntiin. Soita niin kerron mielelläni pyörästä lisää! Tarjoa jos hinta ei miellytä Vaihto vain 2t crossi\nHusaberg FE A2 valkokilpi\nPirteä husa kaupan. On rekisterissä ja saa ajaa a2 kortilla, kuvissa kilpi ei ole vain kiinni.\nValot ja vilkut toimii.\n0 h jarrupalat eteen ja öljyt\n5 h venttiilivälykset\nMukaan pahvilaatikollinen varaosia, hultokirja ja räjäytyskuvat.\nTässä mallissa ei sähköstarttia, mutta hyvällä polkasulla lähtee käyntiin.\nSoita niin kerron mielelläni pyörästä lisää!\nTarjoa jos hinta ei miellytä\nVaihto vain 2t crossi Piilota »\nKysymys: Vaihdossa Honda crf250R - *****\nVastaus: Laita lisätietoja!\nKysymys: Ei tällänen kiinnostas vaihdossa? - *****\nHusaberg FE 600cm³, '00, 11tkm\nNettimoto ID 2313543


Projektori | Kiinnostuksesta kinemaan\n”JONAKIN PÄIVÄNÄ TAIVAALTA VOI PUDOTA ASTIA, JONKA TUHKA POLTTAA MAAN.”\nKOYAANISQATSI: LIFE OUT OF BALANCE (USA, 1982)\nOhjaus: Godfrey Reggio\nKäsikirjoitus: Ron Fricke, Michael Hoenig, Godfrey Reggio, Alton Walpole\nMusiikki: Philip Glass\nKuvaus: Ron Fricke\nIkäraja Suomessa: S\nKesto: 86 minuuttia (1 h 26 min.)\nKoyaanisqatsi, hopi-kielellä jotakuinkin ”epätasapainoinen tai huojuva maailma”, on poikkeuksellinen elokuva. Sitä kuvattiin useiden vuosien ajan ja laajasta materiaalista on koostettu 86 minuuttia kestävä taide-elokuva, jossa ei ole juonta tai puhuttua dialogia. Philip Glassin minimalistinen musiikki kuljettaa ja tukee kauniisti kuvattua tarinaa valkoisen miehen maailmasta, joka huojuu epätasapainoisena kaiken suorittamisen, kiireen ja mielipuolisen kehityksen keskellä. Sillä vaikka varsinaista juonta ei ole, on Koyaanisqatsilla kuitenkin tarina kerrottavanaan. Se on tarina kehityksestä, tuhosta, kaupungin kauneudesta ja kauheudesta, luonnon mahdista, ihmisen pienuudesta ja asioiden jatkuvasta syklisestä toistuvuudesta.\nKoyaanisqatsin arvosteleminen on vaikeata, koska elokuvassa ei ole varsinaista juonta, päähenkilöä tai käsikirjoitusta, joita tutkia ja tulkita. Se on myös aivan liian monisyinen, jotta sitä voisi yhdellä katsomiskerralla edes täysin käsittää, eikä sen kauneutta ja viestiä voi ymmärtää elokuvaa näkemättä. Kyseessä on kuitenkin ympäristöstä, ihmisestä ja yksilöllisyydestä, elämän mielekkyydestä ja maailmasta huolissaan oleva taide-elokuva, jonka huimaavan kauniit kuvat, vahvat rinnastukset ja uskomattoman komea värien, muotojen ja musiikin yhdistelmä on samaan aikaan leikkisä, ajatuksia herättävä että ahdistava. Paikoin kameran silmä tavoittaa arkipäivän surrealismia, teollistuneen maailman absurdiutta ja suorastaan biomekaanista kauneutta suurkaupungin sykkeestä, aivan kuin kaupunki olisi jonkinlainen superorganismi, itsenäinen hengittävä, alati muuttuva olento, jonka elämä on suorataan irvokkaassa vastakohdassa ympäröivän luonnon näennäisen pysyvyyden kanssa.\nPhilip Glassin musiikilla on valtava merkitys Koyaanisqatsille, eikä elokuvaa voi esitellä käsittelemättä tätä elementtiä. Musiikki on komeaa, hiljalleen muuttuvaa, mutta äärimmäisen vähistä elementeistä muodostuvaa. Se ei pelkästään korosta, vaan myös pitkälti luo elokuvan tunnelman ja monet sen viesteistä. Urut, kuorot, trumpetit, viulut, koskettimet- kaikki nämä muodostavat kauniin, tekno-orgaanisen äänimaiseman, elävän mutta silti keinotekoisen äänen, joka yhdessä elokuvan alati kiihtyvän visuaalisen kanssa luo suorastaan alitajuisen viestin ja kokemuksen siitä, mistä Koyaanisqatsissa on loppujen lopuksi kyse. Kaikki tämä korostuu Glassin kehääkiertävässä musiikissa ja kuvien luomissa rinnastuksissa. Hyviä esimerkkejä ovat makkaratehtaan kourujen ja liukuhihnojen rinnastaminen liukuportaisiin, kaupungin toistuvan, katkeamattoman vilinän kuvaaminen, ja upeat urkusoundit, joiden aikana kamera kuvaa pilvenpiirtäjien korkeita ikkunapaneeleita ja rakennepilareita, luoden illuusion rakennusten soittamasta musiikista.\nKunnianhimoinen, taiteellisesti uskomattoman korkeatasoinen ja ajatuksia herättävä Koyaanisqatsi on elokuva jota ei vain katsota. Se koetaan. Ja kaikkien tulisi se kokea, mieluummin useammin kuin kerran.\nPisteet (taidemittarilla mitattuna): 5/5\n”Katso, kuinka kauniita olemme ylhäältä nähtynä.”\nOhjaus ja käsikirjoitus: Neill Blomkamp\nPääosissa: Matt Damon, Jodie Foster, Alice Braga, Sharlto Copley\nKesto: 109 min (1 h 49 min)\nNeill Blomkampin District 9 oli ihan näppärä ja omaperäinen, Etelä-Afrikan synkeää historiaa puiva tieteistoimintapätkä. Nyt Blomkamp palaa samankaltaisten teemojen ääreen Elysium-elokuvallaan. Elysiumissa vuoden 2154 maailma on jakautunut Maassa asuviin kakkosluokan ihmisiin ja kiertoradan Elysium-avaruusaseman paratiisissa eläviin hyväosaisiin. Kun Matt Damonin näyttelemä Max sairastuu ankeassa teollisuustyössään, on hänen pakko päästä tarkoin vartioidulle avaruusasemalle voidakseen päästä osalliseksi ihmeisiin pystyvästä 22. vuosisadan lääketieteestä, joka parantaa hetkessä kaiken paitsi kuioleman. Kun rikkaiden paratiisissa vielä suunnitellaan vallankaappausta, on soppa valmis. Näistä lähtökohdista Elysium ponnistaa, mutta joka tähtiin kurkottaa se kamaraan kopsahtaa.\nElysiumin lähtökohta on erittäin mielenkiintoinen. Se peilaa alkupuolellaan varsin onnistuneesti nykypäivän hyväosaisten ja köyhien välillä alati syvenevää kuilua, eivätkä elokuvan slumminäkymät ole yhdellekään uutisia tai The Big Picturen loistavaa kuvareportaasisivustoa seuraavalle mitenkään liian vieraita; mitä nyt kaduilla partioivat ja pamputtavat ihmisten sijaan robottipoliisit. Ilmatilaa valvovat satelliitit ja tiedustelulennokit sen sijaan ovat jo aivan arkipäivää. Juuri tunnistettavuus tuo Elysiumin maailmaa mielenkiintoa ja samaistuttavuutta.\nElokuvan ensihetket ovat suorastaan herkullisen satiirisia. Maxin työ taistelu- ja työrobotteja valmistavassa tehtaassa tiukkoine aikatauluineen, tuotantokiintiöineen ja työläisten kyttäämisineen on kuin suoraan Foxconnista tehdyistä paljastuksista ja tuleepa mieleen Nokiankin työläisiinsä, ainakin ulkomailla, kohdistamat vakoilu- ja varkausepäilyt. Valitettavasti satiiri ja yhteiskuntakritiikki alkaa hyvin pian väistyä toiminnan tieltä, eikä elokuvan parasta antia enää saadakaan.\nToiminta on Elysiumissa kuitenkin hyvää, joskin sitä on liikaa. Väkivalta on sopivan, jopa yllättävän, raakaa ja veristä ja eksopukuisten miesten yhteenotoissa on sopivaa tyriä tärisyttävää tunnelmaa. Erilaisia taistelu- lento- ja suojavempeleitä on suunniteltu antaumuksella ja suurena Deus Ex: Human Revolutionsin ystävänä nautin teknohärveleistä todella paljon. Mäiskeestä ei mitään valitettavaa löydy. Sharlto Copleyn näyttelemä Kruger on juuri sopivan inhottava ja sekopäinen tarinan konnien hulluna buuri-käsikassarana ja miehen palkkasoturikavereissakin on juuri sitä särmää ja epämiellyttävyyttä, jota työkseen tappavilta sopii odottaakin. Harmi vain, että tästä juonen kannalta vähemmän merkityksellisestä porukasta otetaan enemmän irti kuin erittäin hienoihin suorituksiin kykenevästä Fosterista, joka elokuvassa esiintyy itse asiassa niin vähän, ettei pääosasta voida mielestäni oikeutetusti puhua lainkaan. Sääli, sillä Foster on vuosien mittaan useasti todistanut ammattitaitonsa näyttelijänä.\nElysiumin visuaalinen ilme on hieno: ruma ja rujo yhdistyy saumattomasti futuristisiin vimpaimiin, mutta on surku, ettei elokuvan hienoa avaruusasemaa päästä pahemmin näkemään. Voidaan toki väittää, että tämä symboloi maanulkoisen paratiisin saavuttamattomuutta, mutta tosiasia on, että jatkuva slummissa juoksentelu alkaa väkisinkin puuduttaa. Mielikuvitusta ja hienoa scifi/kyberpunk-kuvastoa sekä pääsääntöisesti hienosti kuvattuja toimintakohtauksia löytyy tosin slummistakin, eikä lavastuksessa ja puvustuksessakaan ole inisemistä.\nElysiumin suurimmat ongelmat löytyvät, kuten niin usein, liian monien teemojen yhdistelemisestä. Olen tainnut ennenkin napista samasta aiheesta. En oikein osaa sanoa, pyrkiikö Blomkamp teoksellaan ensisijaisesti yhteiskuntakritiikkiin vai terävään toimintaan. Kumpikin nimittäin syö toiselta pohjaa ja henkilökohtaisesti olisin pitänyt enemmän joko selkeästä, eeppissävyisestä toimintaelokuvasta tai synkeän huumorin sävyttämästä satiirista. Kahden lajityypin yhdistämisestä on, ainakin tämän filmin kohdalla, tuloksena melkoinen muhennos. Elokuvan mielenkiintoisuutta olisi huomattavasti lisännyt elysiumlaisten keskinäisen valtapelin ja juonittelun seuraaminen ja toisen luokan ja elysiumlaisten vastakkainasettelun tarkempi ruotiminen. Kun melko päämäärättömästi haahuileva elokuva vielä puristaa keitokseen aimo annoksen siirappia, jää tarinasta todella omituinen maku suuhun. Silmäkarkki kyllä maistuu ja satiiri antaa pikanttia lisäaromia, mutta kokonaisuutena Elysium jää mieleen sekavana puurona, jossa sattumia on loppujen lopuksi valitettavan vähän ja jonka siirappi tahmaa epämääräiseksi klöntiksi.\nHuom. Pisteyttäminen oli Elysiumin kohdalla tavattoman hankalaa. Elokuvassa oli paljon mistä pitää, mutta lopulta tulin siihen tulokseen, että 3 on sittenkin liian korkea pistemäärä elokuvalle, joka kunnianhimoisesti kurkottelee korkeuksiin, muttei pysty rakentamaan oikeastaan mitään loppuun asti. Siksi annan arvosanaksi (melko vahvan) 2,5/5.\n5 elokuun, 2013\n”Saakoot kaikki byrokraatit lyijymyrkytyksen.”\nKuka viritti ansan, Roger Rabbit? (Who Framed Roger Rabbit? USA, 1988)\nKäsikirjoitus: Jeffrey Price, Peter S. Seaman (Gary K. Wolfin romaanin ”Who Censored Roger Rabbit” pohjalta\nPääosissa: Bob Hoskins, Christopher Lloyd, Charles Fleischer\nIkäraja Suomessa: 11\nKesto: 104 min (1 h 44 min).\nKuka viritti ansan, Roger Rabbit? on lähtökohdiltaan äärimmäisen herkullinen elokuva; vuoden 1947 Hollywoodiin sijoittuvassa noir-komediassa viinapirun piinaama etsivä Eddie Valiant (Bob Hoskins) saa tehtäväkseen todistaa, että piirretyn elokuvatähden Roger Rabbitin vaimo Jessica pettää miestään. Kun Jessican salaheila murhataan, kohdistuvat epäilykset luonnollisesti Rogeriin… mutta koska jänö vaikuttaa syyttömältä, suostuu Valiant, pitkin hampain, auttamaan Rogeria. Ja kohta ollaankin salaliittojen syövereissä.\nElokuvassa parasta on sen uskomattoman hieno toteutus. Perinteisellä piirrosanimaatiolla toteutetut piirrokit, piirroselokuvien sankarit Aku Ankasta Väiskiin ovat mukana ja kaiken lisäksi toimivat oikeassa ympäristössä täysin luonnollisesti ihmisnäyttelijöiden rinnalla. Elokuvan vinksahtanut todellisuus onkin mehukas ja mielikuvituksellinen. Myös näyttelijöiden suorituksia on ihailtava. Kameratyöskentely on myös komeaa ja toiminta elokuvassa lajityypin huomioon ottaen aika hemmetin hyvää.\nMutta. Kaatuilua ja kohellusta elokuvassa on aivan liikaa. Vaikka animaatio onkin huippuluokkaa, on jatkuvan poukkoilun katsominen loppujen lopuksi melko puuduttavaa. Tämä johtunee siitä, etten oikein koskaan ole päässyt sisään amerikkalaistyyppisiin ryminäanimaatioihin enkä nitä kovin paljoa lapsuudessanikaan katsonut. Vaikka Valiantin äreys ja piirrokki-inho tavallaan peilaakin katsomossa istuvaa äkäpussitosikkoa ja on paikoin erittäin samaistuttavaa, olisin toivonut elokuvalta hieman vähemmän aivotonta möykkää. Pidemmän päälle hyperaktiivinen kolistelu ei vain ole mielenkiintoista eikä edes kovin hauskaa seurattavaa. Elokuvan paras huumori onkin ihmisnäyttelijöiden tekemää tai kumpuaa noir- ja animaatiofilmien kliseistä (synkkämielisistä juoppoetsivistä, vampeista ja pianoista murhavälineinä), sen sijaan että olisi lähtöisin animaatiohahmojen riehumisesta. Aika ajoin huumori menee reippaasti mustan puolelle ja mikäs sen mukavampaa.\nAjoittaisesta ärsyttävyydestään huolimatta Kuka viritti ansan, Roger Rabbit? on katsomisen arvoinen elokuva jo ihan teknisen toteutuksensa, hykerryttävän b-etsiväelokuvajuonensa ja hienojen näyttelijäsuoritustensa ansiosta. WB:n ja Disneyn lyhytanimaatioiden ystäville elokuva tarjoaa toki vielä enemmänkin.\n”Boing, zädäng, puff, piff, boink!”\n3 FANTASTIC SUPERMEN (Italia/Jugoslavia/Länsi-Saksa/Ranska) 1967\nOhjaaja: Gianfranco Parolini\nKäsikirjoitus: Marcello Coscia, Gianfranco Parolini, Theo Maria Werner\nPääosissa: Tony Kendall, Brad Harris, Aldo Canti, Jochen Brockmann\nKuten aiemmassa arvostelussa mainittiin, tämä vuoden 1967 varsin kansainvälisellä toimijaryhmällä toteutettu elokuva oli Jyväskylän yliopiston Kampus kinon Night Visions-kaksoisnäytöksen parempi puolisko, vaikkei hyvä elokuva olekaan.\nElokuvan keskiössä on kolme punaisiin trikoisiin sonnustautunutta akrobaatti-kungfuistimestarivarasta, joista yksi on nuorta Connerya muistuttava naistemies, toinen mykkä klovnoi ja kolmas härkämäinen FBI-agentti. Joukko koettaa selvittää Shimushirin suurlähtystöstä varastamiensa, täydellisen tarkasti väärennettyjen dollareiden alkuperää. Jäljet johtavat hyvän tohtori Stewartin ilkeän apulaisen Willem Gottliebin (Alias William Golem) jäljille. Miehellä on hallussaan yleismonistin, jonka avulla hän aikoo auttaa Shimushirin kuningaskunnan maailman herraksi.\nElokuva on aitoon 1960-luvun B-luokan malliin seksistinen, pökkelö ja sekavaa seurattavaa. Itse asiassa epäilen, että katsomaltamme kelalta puuttui jotakin; niin oudosti filmi paikoin poukkoili. Kaikessa kummallisuudessaan ja hönöydessään 3 Fantastic Supermen on kuitenkin, ajoittaisesta itsetoistostaan huolimatta ihan hauskaa katsottavaa. Ja hauskaa muussakin kuin ns. camp-mielessä. Elokuva on kepeä ja yhdistelee aikansa elokuvatrendit yhteen filmiin: on supersankareja, agentteja, vakoojaelementtejä, scifiä ja akrobatiaa yhtenä karnevalistisena hullunmyllynä. Jotain elokuvan ilmeisestä menestyksestä kertoo se, että vuosien saatossa sille väännettiin seitsemän jatko-osaa.\nThree Fantastic Supermen ei missään tapauksessa ole hyvä elokuva; käsikirjoitus on kaikesta lähtökohtaisesta yksinkertaisuudestaan huolimatta äärimmäisen sekava, toiminta on melko ontuvaa, tehosteet spagettibudjetilla kyhättyjä ja kuvaus varsin yllätyksetöntä. Myös tarina on täysin yllätyksetön ja täynnä hajanaisia ja irrallisia tapahtumia, joita esitellään sattumanvaraisessa järjestyksessä. Sivujuoniakin koetetaan kehitellä, mutta ei siitä mitään valmista tule. Kaikesta tästä huolimatta elokuvassa on oma selittämätön viehätyksensä jota nyt yritän kuitenkin epätoivoisesti selittää.\n1) Elokuva ei ota itseään vakavasti. Filmi on selvästi alusta asti tehty viihdyttämään aikalaistaan yleisöä: todennäköisesti esimerkiksi moni italialaislapsi on aikoinaan nähnyt filmin ja uskoisinpa että on jopa nauttinu siitä, eikä elokuva koetakaan kertoa mitään elämää suurempaa tarinaa. Juoni on sillisalaatti suoraan vakoojaviihteen kultakaudelta. Niin hyvässä kuin pahassakin. Erityisesti pahassa.\n2) Elokuvasta on paha sanoa onko se syntynyt viini- tai kofeiinihuruisen, epätoivoisen stormauksen tuloksena, jossa on päätetty että kaikki ideat toteutetaan, vai onko se tarkoitettu alunpitäenkin parodiaksi aikakautensa suosituista, ja usein varsin hölmöistä, supersankari- agentti- ja science-fiction tarinoista. Ainakin hahmot ja toteutus puhuvat vahvasti parodian puolesta. Ja on aina kivaa, kun ei tiedä kustaanko katsojaa linssiin vai onko filmi oikeasti tosi huonosti tehty.\n3) Kaikessa kornissa kuusikymmenlukuisessa seksitisyydessään ja yksikoikoisessa hyvä vastaan paha -asetelmassaan elokuva on tunkkaisenraikas menneiden vuosien tuulahduks aikana, jona elokuvien naisten pitää aina vetää miehiä turpaan (koska perinteisten sukupuoliroolien ja -toimien kääntäminenhän ei viestitä ajatusta, että nainen voi olla sankari vain jos on miessankarien kaltainen) ja jona valkokankaan roistoilla täytyy olla monimutkaiset ja rationaaliselta vaikuttavat syyt toimiinsa. Sadistista ja pahansuovasti käkättelevää Tri. Golemia on helppoa ja mukavaa inhota. Itse asiassa äijä tuo mieleen 1960-luvun Batman-sarjan pingviinin kaikkine omituisine kuolemanloukkoineen, joihin vastustajiaan (paljastettakoon tämä), varsin huonolla menestyksellä sulkee.\n4) Juuri em. kliseisyys, joka tuntuu tiedostetulta. Näkisin 3 Fantastic Supermenin aikansa Scott Pilgrim/Kick-Assina, jotka nykypäivänä naureskelevat (tosin varsinkin jälkimmäinen erittäin verisesti ja väliin inhottavan väkivaltaisesti) sekä menneiden aikojen supersankarigenren lapsellisille piirteille, että 1980-luvulla yleistyneille ryppyotsaisille ilmentymille ja viihdemaailman kalkkeutuneille trendeille.\n5) Elokuvasta jää hyvä mieli. Vaikka filmissä konnia pistetäänkin välillä kuonoon ja ajoittain kylmiksikin, on alavire kuitenkin jatkuvasti koominen, väkivalta ei ole yksityiskohtaista ja monistimen tai sähkövirtojen aiheuttamat kuolemat ovat tehostetoteutukseltaan niin epäuskottavia, ettei niille voi olla nauramatta.\n6) Radio-ohjattava henkilöauto ja luodinkestävät silkkiviitat!\nKaiken kaikkiaan Three Fantastic Supermen on ihan hauskaa kertakatsomista, vaikkakin toisaalta sen ilmeinen unhoon painuminen ei ole mikään ihme saati sitten suuri menetys.\n”I sent them a message.”\nVäkivallan vihollinen 3 (Death Wish 3)\nOhjaaja: Michael Winner\nKäsikirjoitus: Don Jakoby\nPääosissa: Charles Bronson, Wildey .475\nCannonin tuottama Väkivallan vihollinen 3 esitettiin Jyväskylässä Kampus kinon Night Visions -illan kaksoisnäytöksessä. Paljon elokuvan tasosta kertoo jo se, että illan toinen filmi, vuoden 1967 italialais-länsisaksalais-jugoslavialais-ranskalainen yhteistuotanto 3 Fantastic Supermen, oli katsotuista elokuvista se parempi.\nAsiaan. Charles Bronsonin esittämä sivutoiminen arkkitehti Paul ”Mr. Vigilante” Kersey saapuu New Yorkiin tapaamaan vanhaa sotaveteraanikaveriaan, joka joutuu heti alkuminuuteilla asuinaluettaan terrorisoivan punkkarilauman hengiltä pieksemäksi. Kersey tekee diilin paikallisen poliisipäällikön kanssa ja ottaa lain omiin käsiinsä. Loppu onkin sitten yhtä punkkarien ampumista, suorastaan fasisistista väkivallan ja vahvimman oikeuden ylistämistä ja ryppyotsaisuudessaan tahattoman komiikan puolelle vääjäämättä luisuvaa mukayhteiskuntakriittistä höpinää ja elokuvan päättävää lähes puolituntista tulitaistelua, jossa slummikortteli muuttuu kirjaimellisesti sotatantereeksi jolla konekivääri laulaa, magnum jyskyy, sinko puhuu, talot, autot ja ihmiset palavat räjähdykenomaisesti ja laumoittain punkkareita putoilee Kerseyn ampumina paloportailta ja ikkunoista.\nKaikessa korniudessaan Kuolintoive Kolmonen on samaan aikaan sekä hulvattoman huono että suorastaan surullinen kokemus. Pahinta koko jutusta tekee se, ettei elokuva ole lajityyppinsä parodia vaan tuntuu ottavan koko touhun haudanvakavasti. Kun Kerseyn tämänkertainen tyttöystävä, ainakin kolmekymmentä vuotta Bronsonia nuorempi lakinainen, vaatii lähikuvassa kameraa tuijottaen ihmisiä, oikeastaan katsojia, nousemaan vastarintaan ja taistelemaan rauhanhäirtisijöitä ja rettelöitsijöitä vastaan on olo epäuskoinen. Ja sama epäusko toistuu kautta filmin, kun poliisit takavarikoivat vanhan rabbin aseen ”meidän ainoan turvamme”, kuten mies nelivitostaan kutsuu, ja heti tinanappien poistuttua joukko punkkareita kiipeää vanhusten ikkunasta sisään, varastaa television ja naureskellen toteaa että ”nyt voimme tulla koska vain haluamme.” Ja tämä pitäisi sitten ottaa vakavasti. Sallikaa minun nauraa. Ja naurankin. Ja itken. Koska Death Wish 3 on kaikin puolin paska elokuva, ellei sitten satu pitämään todella kylmästä kalkkunasta. Minä en erityisemmin pidä.\nTahattomana komiikkana (ja ei, se ei ole hyvä juttu): 5/5 + absurdiuskerroin .30 (FMJ).\nSivuhuomautus | 7 toukokuun, 2013\nHOBITTI: ODOTTAMATON MATKA(THE HOBBIT: AN UNEXPECTED JOURNEY) UUSI-SEELANTI,\n(THE HOBBIT: AN UNEXPECTED JOURNEY) UUSI-SEELANTI, YHDYSVALLAT, 2012.\nKäskirjoitus: Peter Jackson, Philippa Boyens & Guillermo del Toro\nPääosissa: Ian McKellen, Martin Freeman, Richard Armitage jne.\nSanotaan sen nyt ihan alkuun, ettei kellekään jää epäselväksi. Minä en ole lukenut Tolkienin Hobittia. Sormusten herran olen lukaissut pariinkin otteeseen, mutta Hobitti tökki alusta asti, joten jätin sen suosiolla kesken. Vähän sama pätee elokuvaversion suhteen, joskin katsoin sen kyllä loppuun. Tästä voi terävä lukija jo päätellä, etten erityisemmin pidä Hobitti -elokuvasta. Kerrotaanpa seuraavaksi, miksi en.\nHobitin ongelmat kiteytyvät tarkoituksettomuuteen ja vakuuttavuuden puutteeseen. Ensimmäinen tarkoittaa sitä, ettei elokuvantekijöillä tunnu taaskaan olleen käsitystä siitä tehdäänkö nyt eeppistä seikkailutarinaa, satufilmiä vai ”näin tehtiin” -dokumenttia. Tuloksena on kolmituntinen sillisalaatti kaikkia näitä ja vaikutus katsojaan on sen mukainen. Hahmot eivät ole erityisen pidettäviä tai samaistuttavia ja dialogi on mukahauskuuksien ryydittämää puutaheinää ja älytöntä pajatusta. Toki ymmärrän, että Hobitti on alunperin lastenkirja ja komiikka siten suuremmassa osassa kuin TSH:ssa, mutta elokuvassa epiikan ja kohelluskoohotuksen sekoittaminen tekee filmistä kokonaisuudessaan epätasaisen ja eksyneen. Sama pätee musiikkiin, joka pauhaa pompöösinä ja TSH:sta tuttuja teemoja toistellen, muttei tunnu sopivan Hobitin kevyempään seikkailutarinaan.\nMutta entäpä mainitsemani uskottavuusongelma? Mitä se tarkoittaa? Se tarkoittaa yksinkertaisesti sitä, ettei elokuva onnistunut vakuuttamaan minua siitä, että seuraan Keski-Maan tapahtumia ja että olen paikan päällä seuraamassa seikkailua. Pikemminkin päinvastoin. Hobitti näyttää monin paikoin halvalta TV-tuotannolta tai vaihtoehtoisesti juurikin elokuvan ekstradokumentilta. Kuvamateriaali muistuttaa ajoittain raakamateriaalia ja lavasteet näyttävät, niin, lavasteilta. Studiokuvaukset eivät onnistu luomaan uskottavaa ympäristöä. En sitten tiedä johtuuko immersion puute esimerkiksi käytetystä HFR -formaatista, joka tunkee katsojan näköhermoihin 48 kuvaa sekunnissa. Joka tapauksessa hahmot näyttävät liikkuvan liian nopeasti ja visuaalinen ilme on tämän, runsaiden tehosteryöppyjen ja nopeiden leikkauksien seurauksena niin levoton, että elokuva tuntuu jatkuvasti täysin käsivaralla kuvatulta eikä maisemista ja puvustuksesta ehdi nauttia. Muutakin itkun aihetta ulkoasusta löytyy. Tehosteet ovat pitkälle vietyjä, mutta CGI ei edelleenkään hämää silmää loputtomiin ja välillä katsojalle tulee olo Skyrimin tai vastaavan fantasiapelin trailerin katselemisesta. Paikoitellen katsoja myös laskeutuu ns. tutkimattomaan laaksoon, mikä tarkoittaa sitä että äärimmäiseen realismiin pyrkivän tehosteen realismi menee yli, epätodellisen puolelle, ja saa katsojan ikään kuin kavahtamaan kauemmas, mikä rikkoo illuusion elokuvan todellisuuden seuraamisesta. Myös elokuvan kuvauksissa on havaittavissa George Lucas -rimmaussyndroomaa, eli sitä, että edellisistä elokuvista mieleenpainuneet hienot otokset on kopioitu käytännössä sellaisinaan uuteen filmiin. Tämä syö niiden tehoa ja katsoja alkaa väkisinkin pohtia, eikö tähän olisi voinut keksiä jotain luovempaakin.\nTietysti elokuvasta löytyy hyviäkin puolia; ei Hobitti sentään mikään Mustanaamio ole. Näyttelijät hoitavat työnsä taitavasti, ja käsikirjoituksessa on hyvätkin hetkensä pienine anakronistisine vitseineen ja kuivakannasevine letkautuksineen. On myös mukavaa kuulla haltia- ja örkkikieltä englannin ohella. Puvustus on edellistenkin Keski-Maa -elokuvien tapaan erittäin näyttävää ja lavastus on hetkittäin, esimerkiksi Ereborin kääpiövaltakunnan saleissa, komeaa katseltavaa. Myöskin Klonkkuun on saatu teknologian kehityksen myötä uutta, joskaan ei täydellistä, uskottavuutta ja Andy Serkis vetää roolin antaumuksella ja tunteella. Huvittavaa onkin, että Klonkku ei elokuvassa kauaa esiinny, mutta on silti muistettavampi ja kiehtovampi hahmo kuin esimerkiksi örkki-ilkiö Azog, Hiisien kuningas tai Thorin Tammikilpi. Klonkun ja Bilbon väliseen arvoitusleikkiin on panostettu tarpeeksi ja sen rytmitys on sopivan verkkainen, jotta siitä ehtii todella nauttia. Sen sijaan samaan aikaan tapahtuvat rähinä hiisikaupungissa on puuduttavaa ja halvan näköistä katseltavaa.\nSumma summarum: Hobitti on liikaa hötkyilevä, liikaa poukkoileva, identiteettikriisiä poteva filmi, jonka visuaalisuus uuvuttaa ja vieraannuttaa katsojaansa. Se on kepeä, mutta pyrkii silti eeppisyyteen ja nämä eri suuntiin kiskovat tavoitteet tempovat elokuvan nivelet sijoiltaan ja se jää rammaksi viritelmäksi. Visuaalisesta ilmeestä löytyy niin hyviä kuin valitettavan monilukuiseksi nousevia kelvottomia piirteitä ja runsas tehosteryöpytys väsyttää katsojansa nopeasti. Hieman nuorempi tai avomielisempi katsoja (tai kovan luokan hobittifani, jollainen elokuvaseurueessamme oli) varmasti löytää elokuvasta viihdykettä ja huvia, mutta minun teki vain mieli ottaa Hatkat. Toisin kuin Sormuksen ritarit, Hobitti: odottamaton matka ei kolahtanut, vaan pikemminkin kumahti. Ontosti.\nScreenwalker: ”Katso, kuinka kauniita…\nTeräskäsine: ”Katso, kuinka kauniita…\nScreenwalker: HOBITTI: ODOTTAMATON MATKA(TH…\nTeräskäsine: HOBITTI: ODOTTAMATON MATKA(TH…\nA Stream of Consciousness blog everybody can enjoy


Taloyhtiön verkkosivut, varmista yhteydenotot ja asiakkaiden tyytyväisyys erinomaisilla verkkosivuilla\nTalosivu - Etusiv\nTaloyhtiön ja isännöinnin verkkosivut Talosivu helppo Nyt myös isännöinnillä uusi helppo-ylläpito Asumisviihtyvyyteen vaikuttavia tekijöitä on monia ja yksi tärkeimmistä on se, että taloyhtiön eri osapuolet ovat tietoisia taloyhtiön asioista\nTaloyhtio.Info - parannamme asumisviihtyvyyttä\nTaloyhtio.net on taloyhtiöiden tietopalvelu. Täältä löydät tietoa taloyhtiön hallinnosta, taloudesta ja remonteista Taloyhtiön nimi tai osoite. Taloyhtiön kotisivut on tärkeä tiedotuskanava, josta osakkaat ja asukkaat saavat nopeasti ja helposti tietoa Digitaaliset palvelut ja viestintä. Laadimme asukasviestintää varten taloyhtiön verkkosivut, luomme digitaalisen dokumenttipankin hallitukselle ja tarjoamme.\nTaloyhtiön verkkosivut. Tervetuloa Asunto Oy Ala-Peltolan verkkosivuille. Alla näet aina uusimman tiedotteen. Tiedote viikolle 44. Tässä tiedote viikolle 44\nTervetuloa taloyhtiösivuille! Kiinteistöliitto tarjoaa jäsentalolle yhtiökohtaiset nettisivut maksuttomana jäsenetuna. Siirry oman taloyhtiösi kotisivuille.\nViestinnässä tarjoamme perinteisten menetelmien rinnalla digitaaliset palvelukanavat kuten chat-palvelut ja taloyhtiön verkkosivut ja sähköisen arkiston myös.\nOp.fi on osuuspankkien verkkopankki, jossa voit hoitaa myös vakuutusasiasi. Tutustu tuotteisiin ja palveluihin ja seuraa mitä OP Ryhmässä tapahtuu Posts about verkkosivut written by Laura Pörsti Silloin tällöin joku minulle ennestään tuntematon taho kyselee editointi- tai oikolukupalveluita\nPalovaroittimet taloyhtiön yleisissä tiloissa. Asuinrakennusten yleisiin tiloihin ei yleensä vaadita palovaroittimia Suomen ensimmäinen ympärivuorokautinen uutispalvelu MTV Uutiset Live kertoo päivän tärkeimmät uutiset ja puheenaiheet tuoreeltaan Taisto - muovista ja rakkaudesta, komediasarja lesken ja taloyhtiön elämän kevääst.\nwww.taloyhtiosivut.fi - Hae oma taloyhtiös\nTeemme isännöintiä niin taloyhtiöissä kuin liike- ja toimitilakiinteistöissäkin. Kun haluat, että tilat pysyvät kunnossa ja taloyhtiön asiat hoidetaan.\nTaloyhtiön ja isännöinnin verkkosivut palvelevat myös pyhien aikaan. Hyvää joulua ja onnellista uutta vuotta! 13.12.2018 Kruununhaan toimipiste avoinna klo 8-1\nTaloyhtiön tietoja ei kuulu piilottaa, vaan tärkeää on reilu peli. Verkkosivut on hyvä olla olemassa, sillä avoimuutta tiedotuksessa tarvitaan\nTaloyhtiön verkkosivut ovat ensimmäinen askel kohti avointa tiedonkulkua. Asukkaat pitää lisäksi johdattaa tiedon lähteille esimerkiksi säännöllisillä.\nTaloyhtiön kotisivut - tietoa nopeasti ja helposti - Kiinteistöpost\nIsännöintiliitto korostaa, että verkkosivut ja sähköinen Taloyhtiön hallituksen on hyvä muistaa, että sivut ovat maksullinen palvelu\nJos haluat välttää yllättäviä menoja, kannattaa ennen asuntokauppoja selvittää taloyhtiön kunto ja tulevat remontit\nDynaamiset Drupal-verkkosivut rakennetaan ilmaisen Drupal sisällönhallintajärjestelmän (CMS) päälle,.\nKotitalousvähennyksen enimmäismäärä vuonna 2018 on 2 400 euroa. Vähennystä saa kotitalous-, remontti- ja tietotekniikkatöistä\nTaloyhtiön verkkosivut (alle 30 huoneistoa) 20,00 4,80 24,80 Taloyhtiön verkkosivut (30 huoneistoa tai enemmän) 40,00 9,60 49,60.\nTaloyhtiön lämmitysjärjestelmän vaihto on myös luottamuskysymys. As Oy Arvonniitty luotti Mäntsälän Sähkön osaamiseen, kun se vaihtoi öljylämmityksen.\nTaloyhtiön sivut Kirjaudu taloyhtiösi kotisivuille yllä olevasta linkistä. Mikäli sinulla ei ole tunnuksia saat ne isännöintitoimistosta\nVRC + arkisto. Arkisto- ja kuva-aineistoja tutkijoille, opiskelijoille ja opettajille. Artikkeleiden, tietokantojen ja e-lehtien käyttö. Missä ja milloin vain. Taloyhtiöiden verkkosivut viestintäkanavana Keskitalo, Juha 2010 Leppävaara Laurea-ammattikorkeakoulu Laurea Leppävaara Taloyhtiöiden verkkosivut. Yrityksenne verkko- ja mobiilisivut avaimet käteen toimituksena! Tyylikkäät verkkosivut avaimet käteen toimituksena. Palvelu sisältää mobiilisivuston. Lue. Dynaamiset Drupal-verkkosivut rakennetaan ilmaisen Drupal sisällönhallintajärjestelmän (CMS) päälle,. Taloyhtiön hallinto; Taloyhtiön talous; Turvallisuus; Vastuunjako taloyhtiöss Kiinteistöliiton uudet verkkosivut palvelevat entistä paremmin.\nIsännöitsijätoimisto Fallenius OY - Isännöitsijätoimisto Fallenius O\nAsunto Oy Ala-Peltol\nwww.taloyhtiosivut.fi - Etusiv\nKiinteistöliiton uudet verkkosivut avattu Kiinteistöleht\nJyväskylä Reim Grou\nKiinteistötili - isännöinti- ja tilitoimistopalvelu\nTiedotteet - MTR isännöint\nIsännöitsijä pitää huolta omaisuudestasi - Rakennamm\nIsännöinti 2.0 saattaa taloyhtiöt digiaikaan - Kotitalo-leht\nIsännöintiliitto: verkkosivut ja sähköinen viestintä\nViisi vinkkiä asuntokaupoille - näin luet taloyhtiön papereita\nKotisivut yritykselle CAMOLINE IT - kotisivut, sähköinen\nTaloyhtiö vaihtoi maalämpöön - Nivo\nIsännöintitoimen verkkosivut avattu Pieksämäen Isännöintitoimi O\nTaloyhtiöiden verkkosivut viestintäkanavana - PD\nSuomen soitetuin kappale kautta aikojen.


Datca: Missä kannattaa yöpyä?\nDatçan keskusta0,6 km keskustaan\nDatçan keskusta0,4 km keskustaan\nDatçan keskusta0,2 km keskustaan\nDatçan keskusta0,3 km keskustaan\nDatçan keskusta0,5 km keskustaan\nDatçan keskusta0,7 km keskustaan\nDatçan keskusta5,5 km keskustaan\nDatçan keskusta0,1 km keskustaan\nDatçan keskusta2,4 km keskustaan\nJos veden äärellä oleskelu houkuttelee, on Ovabükün ranta vierailun arvoinen kohde, joka sijaitsee 3,8 km:n päässä kaupungin Mesudiye keskustasta. Nauti auringonlaskusta rannikolla kohteissa Kurubükin ranta, Akçabük Beach ja Palamutbükün ranta.\nEllet malta odottaa rantahetkiä, vastaa toiveisiisi Palamutbükün ranta kaupungin Palamutbuku sydämessä. Jos haluat jatkaa matkaa aaltojen äärellä, valitse kohteeksi lähistöllä sijaitseva Akçabük Beach.\nJos olet kaupungin Datca keskustassa ja haluat syventää rusketustasi, ota suunnaksi esimerkiksi Datçan ranta. Jos haluat jatkaa matkaa aaltojen äärellä, ota suunnaksi Kargı Koyu tai Domuz Çukuru.\nKnidos (historiallinen alue)\nJos haluat reissussasi kierrellä nähtävyyksiä, ota suunnaksi Knidos (historiallinen alue) – yksi maamerkeistä, joka sijaitsee 28,1 km:n päässä kaupungin Datca keskustasta.\nRentouttavista vesinäkymistä nauttivien kannattaa ottaa suunnaksi Datcan satama, kun kohdevalinta on Datçan keskusta. Kävelyä jatkamalla vastaan tulee Datçan ranta, joka tarjoaa lisää rannikkomaisemia.\nHotellit lähellä Knidosin amfiteatteri – Datca\nHotellit lähellä Datcan lauttasatama – Datca\nHotellit lähellä Kansainvälinen kulttuuri- ja taideakatemia – Datca\nHotellit lähellä Archaeological & Folklore Museum – Vanha Datça\nHotellit lähellä Domuz Çukuru – Datca\nHotellit lähellä Bağlarözü – Datca\nHotellit lähellä Kalamış – Datca\nHotellit lähellä Kızılbük – Datca\nHotellit lähellä Akçabük Beach – Datca\nHotellit – Uima-allas – Datca\nLisää hotelleja: Datca, Turkki\nDatca: Parhaat arvosanat saaneet hotellit\nDatca: Viimeksi lisätyt hotellit\nDatca: Muut hotellit\nDatca: Lähellä olevat kaupungit\nHotellit Çökertme Köyü\nNäytä lisää hotelleja: Datca


Rakkaustieteen käsikirja - Kotimaa - Uutiset - MTV.fi\nMielipiteet Julkaistu 14.09.2015 13:39\nEmilia Vuorisalmi: Sekaisin Lovesta (Otava 2015)\nRakkaus on monimutkainen juttu. Kyse ei ole mistään yksinkertaisesta toiseen ihmiseen tutustumisesta ja ihastumisesta vaan pelissä on mukana ainakin dopamiinia, testosteronia, serotoniinia, endorfiinia ja oksitosiinia.\nRakkaustohtoriksi itsensä nimittänyt eronnut perheenäiti, lääkäri, tv-juontaja, luennoitsija Emilia Vuorisalmi käy kirjansa alkupuolella läpi eri hormonien ja välittäjäaineiden vaikutusta rakastuneen mieleen ja kehoon. Hyvän olon tunnetta lisäävää dopamiinia erittyy kuulemma rakastumisen huumavaiheessa erityisen runsaasti. Koukuttava aine muuttaa ihmisen eräänlaiseksi rakkausnarkomaaniksi.\nOpimme kirjasta, että rakastuneen kehossa on siis suuri määrä erilaisia rakkaushormoneja, jotka vaikuttavat ymmärrettävästi monella, etupäässä mieltä kiihdyttävällä tavalla. Rakastuminen on eräänlainen mielen sekavuustila, joka kylläkin menee ohi aikanaan - Vuorisalmen mukaan huuma on ohi keskimäärin 12-18 kuukauden kuluttua. Jotkut tosin jäävät tähän huumaan koukkuun ongelmaksi asti eli ovat riippuvaisia rakastumisesta.\nRakkaus on siis loppupeleissä silkkaa biologiaa. Tarkoitus kun on ennen pitkää tehdä lapsia eli jatkaa sukua, kiintyä jälkeläisiin ja hoitaa heitä. Niin, itse asiassa rakkaus on siis suuri huijaus, jotta ihmiskunta pysyisi elossa.\nMiehet ovat miehiä, naiset naisia...\nSekaisin Lovesta -kirjaa lukiessa lukijaa, ainakin minua, häiritsee ihmisten ja sukupuolten klassinen stereotypiointi. Yksi luku kertoo maskuliinisista ja feminiinistä aivoista ja tohtori kertoo oikein kuvan kera, että miehen aivot ovat erilaiset kuin naisen aivot.\nSaamme myös lukea, että tutkimuksissa on havaittu naisten ja miesten puhekiintiöiden eroavan huomattavasti - naiset käyttävät päivittäin 20 000 puheyksikköä ja miehet vain kolmanneksen tästä. "Naisen vaistokin" saa kuulemma tukea tieteestä, sillä tohtorin mukaan lepotilassa naisen aivot näyttävät pysyvän aktiivisempina kuin miehen.\nVarmaankin löytyy naisia ja miehiä, joihin nämä sukupuolittuneet ominaisuudet pätevät erinomaisesti, mutta ainakaan oma havaintomaailmani ei tue näin selkeää sukupuolesta johtuvaa erottelua. Kai kyse ihmistenkin kesken lienee jonkinlaisesta jatkumosta, jossa toista ääripäätä voidaan halutessa nimittää feminiiniseksi ja toista maskuliiniseksi - naiset ja miehet ovat sitten jatkumossa enemmän tai vähemmän sikin sokin ja suurin osa lienee siellä keskipaikkeilla omaten sekä feminiisiksi että maskuliinisiksi ymmmärrettyjä piirteitä.\nKuinka valita puoliso?\nKirjassa on jonkin verran opastusta puolison valintaan. Kiltteys kuulemma kannattaa, sillä molemmat sukupuolet arvostavat kirjan mukaan kilttiä ja vaikeasti taivoiteltavaa henkilöä.\nToisaalta jos nainen etsii yhden illan suhdetta, testosteronipitoinen pullisteja vie yleensä voiton, koska rakkaustohtorin mukaan naisia viehättää näissä tapauksissa miehen itsekäs käytös. Tohtori jatkaa, että yhden illan suhteita etsiessään miehet eivät pane painoa älylle vaan kaunis ja "helppo" nainen kelpaa.\nKyökkipsykologia tai sanoisinko baaritiskipäättely ei pääty tähän vaan tohtori kertoo, että johtaja tarvitsee vierelleen sopeutujan, jotta kumpikin nauttii suhteen sisäisestä roolijaosta. Vieläpä valistetaan, että kaikenlaiset kriteerit madaltuvat juopoteltaessa. Ai jaa...\nSeksistä puhutaan. Se tekee kuulemma hyvää. Hyvän suhteen perustana ovat puolestaan yhteiset harrastukset ja kiinnostuksen kohteet. Riidellä pitäisi rakentavasti. Näitä samoja ohjeita ovat naistenlehdet pullollaan mutta ehkä tämän kirjan etuna on, että ohjeistukset on koottu kattavasti yhteen.\nSekaisin lovesta -kirjassa pohditaan myös rakkauden päättymisen aiheuttamaa tuskaa, mustasukkaisuutta, pettämistä ja annetaan ohjeita kuinka näissä tilanteissaä pitäisi toimia. Lopussa päädytään vielä kertomaan, mikä on pitkän ja onnellisen parisuhteen salaisuus. Se on "positiivisen illuusion ylläpitäminen kumppanista" - arkikielellä siis itselleen valehtelu puolisosta.


VARATTU Sits Brandon sohva ja rahi, ...\nVARATTU Sits Brandon sohva ja rahi\nMYYDÄÄN Lahden Vepsäläiseltä ostettu Sits Brandon sohva (L 345 x K 83 x 108 cm) sekä rahi (90x120).\nKangasverhoilu, irrotettavat ja konepestävät päälliset. Istuin- ja selkätyynyissä vaahtomuoviydin sekä pintamehmusteena höyhen.\nSohvan saa kuljetusta varten kahteen osaan. Kaikki tyynyt irralliset.\nMyydään muuton vuoksi, koska ei mahdu uuteen kotiin.\nOvh sohva/2875 ja rahi/730


Omaishoitajien kuormitus herättää huolta | Pääkaupunkiseudun omaishoitajat\nHeinäkuussa ilmestynyt Sosiaalibarometri 2020 paljastaa, että julkiset palvelut ovat kyenneet vastaamaan koronaepidemian seurauksiin vain osittain.\nKriisi pakottaa kysymään, miten Suomessa voidaan turvata perustuslain määrittämä toimeentulo, huolenpito sekä riittävät sosiaali- ja terveyspalvelut.\n– Tehtävä ei ole mahdoton, jos kaikkien voimavarat otetaan käyttöön, toteavat SOSTEn pääsihteeri Vertti Kiukas ja THL:n tutkimusprofessori Heikki Hiilamo.\nRajoitustoimet vaikeuttivat auttamista\nSosiaalibarometri 2020 osoittaa, että järjestöjen, seurakuntien ja kansalaisten omalla aktiivisuudella oli tärkeä rooli kevään koronaponnisteluissa. Kolmannen sektorin toimijoiden nopeus, ketteryys ja aito auttamisen halu korostuvat poikkeustilan aikana.\nKorona vahvisti kolmannen sektorin roolia viranomaistoiminnan kumppanina.\nVaikeassa tilanteessa olevien ihmisten kohdalla aktivoitui myös epävirallinen tuki ja apu. Naapurit, ystävät ja läheiset auttoivat heikompia, minkä kykenivät. Usein auttamista hankaloittivat viranomaisten rajoitustoimet, kuten suositus olla tapaamatta samassa tilassa riskiryhmään kuuluvia, esimerkiksi yli 70-vuotiaita henkilöitä.\nOmaishoitajien jaksaminen huolestuttaa\nOmaishoitajien koronatilanteen helpottamiseksi olisi tarvittu enemmän tukea.\nSosiaali- ja terveydenhuollon johtajat nostavat omaishoitajien kuormittuneisuuden ja sairastumisen pelon korona-ajan suurimpien haasteiden joukkoon.\nIkääntyneiden omaishoitajien hankala tilanne nousee selvityksessä vahvasti esiin. Omaishoidon tukea vähennettiin poikkeusoloissa, päivätoimintaryhmät keskeytettiin ja omaishoitajan loman ajaksi lyhytaikaishoitoa myönnettiin vain hätätapauksissa tai erityisjärjestelyin.\nTHL:n erikoistutkija Katja Ilmarinen sanoo, että eri puolilla maata on otettu käyttöön omaishoitajia tukevia uusia ratkaisuja vaihtelevasti.\n– Osassa kunnista on aktiivisesti kehitetty keinoja huolehtia omaishoitajien hyvinvoinnista. Tämä on tärkeää, sillä raskaassa tilanteessa omaishoitajilla ei ole voimavaroja itse järjestellä taukoja hoitotyöhön.\nIlmarinen näkee kyselyn tuloksissa myös myönteistä.\n– Nyt kertyy hyvä työkalupakki siihen, miten omaishoitajien hyvinvoinnista voidaan huolehtia perinteisistä poikkeavilla tavoilla. Esimerkiksi kunnan työntekijä soittaa ja kysyy kuulumiset. Osa toiminnasta voisi jäädä pysyväksi myös normaalitilanteeseen.\nLue myös Pääkaupunkiseudun omaishoitajien Sata tarinaa korona-arjesta.\nJärjestöt kantoivat vastuuta\nKolmannen sektorin ja ihmisten oman aktiivisuuden lisääntyminen kätkee kääntöpuolen.\nKoronaepidemia toi esiin palvelujen ja toimeentuloa turvaavien rahallisten etuuksien haavoittuvuuden poikkeusoloissa. Toimeentuloturvan käyttäjien valtava määrä, velkaongelmien kasvu ja ruoka-avun tarpeen lisääntyminen paljastivat sosiaaliturvajärjestelmän heikkoudet.\nJulkiset palvelut tavoittivat ja kykenivät vastaamaan koronaepidemian seurauksiin vain osittain. Erityisesti ikääntyneiden tilanne oli hankala. Samaan aikaan kun läheisten epävirallinen apu ja tuki olivat katkolla tai vähentyneet myös kunnan järjestämää apua supistettiin.\nVastuuta turvaverkon pettämisestä joutuivat kantamaan niin järjestöt kuin seurakunnan diakoniatyö.\n– Kolmannella sektorilla on edelleen ratkaisevan tärkeä rooli heikoimmassa asemassa olevien ihmisten toimeentulon ja ihmisarvoisen elämän edellytysten turvaamisessa, tutkimusprofessori Heikki Hiilamo toteaa.\nSosiaalibarometrin perusteella on syytä olla huolissaan erityisesti siitä, miten hyvinvointivaltio pitää lupauksensa huolehtia näistä heikommassa asemassa olevista.\n– Keväällä käynnistynyt sosiaaliturvan kokonaisuudistus joutuu ottamaan kantaa myös siihen, millainen osuus sosiaalisten riskien vastuunotosta on julkisilla toimijoilla ja missä määrin riskit jätetään kansalaisyhteiskunnan hoidettaviksi, sanoo tutkimuspäällikkö Minna Kivipelto.\nKommentti: Huoli ja hurskaat toiveet eivät pelasta omaishoitoperheitä


Mummo - Ilmainen Porno - Pitkä. Isot Tissit Boobs Guru - adidasoutletshoes.com\nMummo - Ilmainen Porno - Pitkä. Isot Tissit Boobs Guru\nONNISTUUKO TALLETUS PUHELIMELLA. Siten, varmuuden vuoksi, ota selv miss nettiyhti sijaitsee ja katso jos sill on asianmukainen lisenssi sen kaltaiseen toimintaan. Harkitse jlleen jos kyseess olevalla maalla on maine tiukasta ja pttvinen toiminta mihinkin tahansa pelisntrikkomuksiin. Katso jos voit tehd valituksen oikeuteen, jos sopimusrikkomus joka liittyy pelaamiseen tai maksamiseen ilmenee.\nUskomme, ett kasinot jotka ovat lisensoitu Maltalla ja Isossa-Britanniassa ovat luotettavimmat kasinot joissa voit pelata. Casinon Ilmaiskierrokset ovat Orgasmi, Kypsä Naiset cumming ja vaikka kyse on ilmaispyrytyksist tiettyihin peleihin, on kyseess rahanarvoinen etu joka kannattaa kytt hydykseen.\nIlmaiskierrosten mrt vaihtelevat vaatimattomimmista 10 kierroksesta aina 50 kierroksen tarjouksiin. Jotkut paikat ovat ottaneet mys kytnnkseen tarjota ensitalletuksen yhteydess bonuksen lisksi mys ilmaispyrytyksi peleihins joten kannattaa pit silmns auki kun rekisterityy uuteen nettikasinoon.\nTarkista tiedot aina lainanantajan sivustolta. GoWild Casino kasino julkistaa uuden pelivalikoiman marraskuuksi. Slotit ovat nettikasinoiden pelatuimpia pelej kasinoissa kuten casumo.\nHedelmpelit saavuttivat suosion kansan keskuudessa jo vuosia sitten ja pelien yleistyess netiss avautuivat uudet mahdollisuudet. Pelien helppokyttisyys sek jttimiset jackpotit silytettiin, mutta Internet loi pohjan uusille ja uskomattomille grafiikoille sek lisominaisuuksille ja toi peleihin runsaasti vaihtelevuutta.\nJotkut vanhoista peleist on kestosuosikin asemassa ja uusia pelej tuodaan markkinoille jatkuvasti. Monipuolisuus on mahdollistanut erilaiset voittotavat, panostukset sek pvoiton ja tm onkin taannut sen, ett jokaisella slottien ystvll on mahdollisuus lyt juuri itselleen sopiva peli.\nPelej pystyy mys kokeilemaan maksutta ja nin pelaajan ei tarvitse tuhlata euroja vain huomatakseen, ettei peli ole itselle Mummo - Ilmainen Porno - Pitkä. Isot Tissit Boobs Guru. Nettikasinot jakavat mys ilmaiskierroksia tiettyihin peleihin, jolloin uutta tai jopa jo tuttua slottia voi kokeilla ilman oman rahan kyttmist, mutta silti silytten mahdollisuuden oikeisiin voittoihin.\nMobiililaitteiden ansiosta slotteja psee pelaamaan paikasta tai ajasta riippumatta ja valojen vlkynnn, kuvioiden vilahtelun ja kolikoiden kolahtelun voi tuntea vaikka ruokaostoksia tehdess. Onnen eli tilastollisten todennkisyyksien realisoitumisen lainalaisuuksien nimiss rahapeleihin kuuluu se, ett vlill voittoa tulee tavallista paremmin, kunnes pelaajan tuuri taas palaa tavallisiin uomiinsa.\nTst ilmist johtuu mys ajattelu, ett kun uusi peli ensimmisill kerroilla antaa hyvin voittoa, sen oletetaan olevan Mummo - Ilmainen Porno - Pitkä. Isot Tissit Boobs Guru parempi peli.\nMielenkiintoisia naisia kaveri pidttyty olemasta erittin paha. Kova jengi bangs Mummo - Ilmainen Porno - Pitkä. Isot Tissit Boobs Guru naughty lady, joka saa sen karkeaksi. Loiri. Vesa-Matti Loiri on ollut minulle trke vanhempi kollega. Vaikka kuinka yrittisi ohittaa, Vesku on aina Vesku. Omaa rajaansa ei tied, ennen kuin se tulee vastaan. Ihminen kest pirusti positiivista painetta. Mikn ei epilyt, kun asiat sujuvat ja yleis ihailee.\nBusty lady pomo lasit ratsastaa hnen munaa. Syntynyt: Helsingiss 1955. Asuu Espoossa. Allura skye kateellinen poika tekee hnet huoralleen (1) Casting alla italiana - vaihtoehtoinen seksiks tytt nainen muffin saa ass perseest ja squirts villi koe.\nKyps nainen, jolla on sukkahousuja sukkahousunsa yli. Soini Hakkarainen. Molemmat persut, Timo ja Teuvo, tuovat aina valoa pivn. Heiss HD - Videoita ja lataa sex animaatio piirteit, joihin imitoija psee kiinni, toisin kuin suurimpaan osaan nykypoliitikoista.\nNainen sonia - kaksinkertainen joukkue armoton handjob. Hn taputtaa pyt ja naksuttaa kielell samassa rytmiss. Naps, naps, naps. ni muuttuu ikntymisen myt, koska nihuulten kimmoisuus vhenee. Voimakkain muutos tapahtuu pojilla nenmurroksessa, jolloin nen taso laskee oktaavin. Vanhemmiten miehen ni ky taas hiukan aiempaa korkeammaksi. Aviomies uk seksi moms lady sonia ponnahtaa ulos hnen Mummo - Ilmainen Porno - Pitkä.\nIsot Tissit Boobs Guru tissit.


Mikko Leppilampi avautuu tv:ssä perheensä surullisesta tilanteesta – asuu yhdessä sairaan siskonsa kanssa\nNewsner » Uutiset » Mikko Leppilampi avautuu tv:ssä perheensä surullisesta tilanteesta – asuu yhdessä sairaan siskonsa kanssa\nTorstaina nähdään Yökylässä Maria Veitola- sarjan jakso, jossa tutustutaan juontaja Mikko Leppilammen elämään. Maria Veitola vierailee tunnetun näyttelijä ja juontaja Leppilammen kotona Espoon Westendissä.\nLeppilampi asuu hulppeassa talossa yhdessä siskonsa Elisan kanssa. Sisarukset paljastavat ohjelmassa, että he muuttivat saman katon alle, koska kummatkin tarvitsivat toistensa tukea Kyseisestä jaksosta on uutisoinut muun muassa Iltalehti ja Ilta-Sanomat.\nElisa asui Kangasalalla ennen kuin hän muutti isoveljensä luokse Espooseen. Elisa paljastaa kamppailleensa suuren osan elämästään vakavien terveysongelmien kanssa. Kävi ilmi, että Elisa oli soittanut veljelleen ja kysynyt, mikäli hän voisi muuttaa veljensä luokse. Leppilampi otti siskonsa avosylin vastaan. Elisa kertoo ohjelmassa, että sisarukset elävät yhdessä terapeuttista kommuunielämää.\nKuva: Kuvakaappaus MTV / Yökylässä Maria Veitola\nSisarukset pohtivat myöhemmin ohjelman aikana, että heille on jaettu hyvin erilaiset kortit elämään. Leppilampi on tunnettu suomalainen näyttelijä ja juontaja, kun taas Elisa on kamppaillut jo vuosia vakavien terveysongelmien kanssa. Elisa kertoo Veitolalle, että hänellä diagnosoitiin 16-vuotiaana hyvänlaatuinen aivokasvain. Aivokasvain leikattiin pois, mutta se jätti hänen elämäänsä pysyvät jäljet. Kävi ilmi, että hänellä diagnosoitiin vuonna 2004 krooninen tulehdussairaus paksusuolessa. Elisa kertoo myös kamppailevansa epilepsian kanssa.\nSisarukset kertovat, että Elisalta poistettiin paksusuoli, joka johti vakavaan sairauskierteeseen. Hän paljastaa menevänsä vielä tämän vuoden aikana uuteen leikkaukseen, jotta hänen olonsa helpottuisi. Leppilammen mukaan hänen siskonsa vaikeudet ja vastoinkäymiset ovat olleet silmiä avaavia ja tuoneet perspektiiviä elämään. Juontajan mukaan elämä on välillä todella epäreilua. Häntä surettaa se, että Elisa ei voi samalla tavalla tavoitella unelmiaan huonon terveydentilansa vuoksi.\nLeppilampi kertoo tapailevansa 24-vuotiasta Beata Pappia. Näyttelijä kuvailee suhdettaan rennoksi.\nYökylässä Maria Veitola- ohjelma tulee torstaisin MTV3-kanavalla klo 21.00. Kyseinen jakso on katsottavissa tästä.


Kiinalaisista verkkokaupoista tilattujen pakettien pyörittely kääntyi Postille ensi kertaa voitolliseksi | Demokraatti.fi\n22.9.2019 13:23 ・ Päivitetty: 22.9.2019 13:23\nKiinalaisista verkkokaupoista Suomeen tilattujen pakettien pyörittely kääntyi tänä vuonna ensi kertaa voitolliseksi, kertoo Postin kansainvälisistä verkkokauppapalveluista vastaava Sami Finne.\nTulokseen ovat vaikuttaneet yleinen kirjelähetysten hintatason nousu ja yksittäisten lähetysten arvon kasvu, jolloin suuri osa paketteja on siirtynyt seurattaviin lähetyksiin. Niihin tulevat päälle rekisteröintimaksut ja kilohintalisät.\n– Kokonaisuutta katsoen olemme näiden tekijöiden ansiosta plussan puolella, Finne toteaa.\nKiinalle verkkokauppabisnes on ollut tuottoisaa Maailman postiliiton (UPU) päättämän postimaksuedun vuoksi. Kansainväliseen postisopimukseen liittyvästä erityisestä edusta päätettiin jo 145 vuotta sitten ja sen tarkoituksena oli alkujaan köyhempien maiden tukeminen.\nKiinan saamaa tukea pidetään vanhentuneena\nKansainvälisten kirjelähetysten hintatasoa puidaan ensi viikolla UPU:n välikonferenssissa Genevessä. Kokoontumisessa käsitellään myös Yhdysvaltojen mahdollista lähtöä kansainvälisestä postisopimuksesta, jota maa pitää epäreiluna. Presidentti Donald Trumpin hallitus on pedannut irtautumista sopimuksesta jo vuoden päivät. Aikeista uutisoi äskettäin esimerkiksi Time-lehti.\nUPU:n rapautuminen uhkaisi jouhevaa kirjeliikenteen kulkua.\nSuomea tiistaina alkavassa konferenssissa edustavat liikenne- ja viestintäministeriö, liikenne- ja viestintävirasto Traficom, Posti ja Åland Post. Suomi toivoo Maailman postiliiton säilyvän yhtenäisenä, eli toisin sanoen Yhdysvaltojen ei haluta lähtevän sopimuksesta.\nMyös Kaupan liiton johtava asiantuntija Janne Koivisto sanoo Suomen kannattavan linjaa, jossa sopimus pysyy yhtenäisenä. Suomi haluaa Yhdysvaltojen tavoin, että maat voisivat määrätä päätemaksunsa itsenäisesti. Päätemaksuilla tarkoitetaan korvauksia, joita lähettävän maan operaattori maksaa osoitemaan operaattorille kirjelähetysten vastaanottamisesta.\n– Kiinan postin kanssa toimimme sovituilla UPU-säännöillä, mutta kiinalaisten verkkokauppojen kanssa sovimme suoraan omia sopimuksia, joissa on vastaavat ehdot kuin kenelle muulle tahansa asiakkaalle, Postin Sami Finne sanoo.\nVerovapaus poistumassa, mallia haetaan Ruotsista\nLähivuosina Suomen postikäytäntöihin on joka tapauksessa luvassa muutoksia. Nykyinen EU:n alainen alle 22 euron pakettien verovapaus on poistumassa lähetyksistä vuonna 2021.\nPosti ja Tulli selvittävät, voitaisiinko Suomessa toimia vuodesta 2021 eteenpäin Ruotsin mallilla. Siellä verovapautta ei ole, ja asiakas maksaa arvonlisäveron verkkokauppaan, joka maksaa puolestaan tavaran toimittajalle ja posti maksaa edelleen tullille.\n– Tässä mallissa meidän ei tarvitsisi pysäyttää tavaravirtaa tullivarastoon, mikä aiheuttaisi postille paljon ylimääräistä työtä ja kustannuksia, Finne sanoo.


Pura energiaasi Zakinthoksella | Parhaat retket ja aktiviteetit\nOletko täynnä energiaa – täydellistä! Zakynthoksella odottaa paljon hyviä retkiä ja hauskoja aktiviteetteja. Voit esimerkiksi vuokrata veneen ja tutustua omin päin läheisiin naapurisaariin, tai haastaa matkakumppanisi tennisotteluun. Katso vinkkimme!\nZakynthoksella on kolme vesipuistoa. Suurin puistoista – Water Village – sijaitsee noin viiden kilometrin päässä Tsivilistä, ja tarjoaa vesibussin koko perheelle. Puistosta löytyy monia hauskoja aktiviteetteja niin lapsille kuin aikuisillekin. Jos haluat ottaa hieman rauhallisemmin, sopii Lazy River sinulle paremmin. Tsivilin ulkopuolelta löytyy myös pienempiä vesipuistoja, ja Kalamakissa hotelli Caretta Beach Hotellissa on myös keskikokoinen puisto. Täältä löytyy kaikki monipuolisista vesiliukumäistä lasten alaisiin ja aaltokoneisiin.\nVuokraa vene omin päin!\nJos pidät veneilystä, suosittelemme vuokraamaan veneen Laganassin rannalta. Hinnat vaihtelevat alusten ja sesongin mukaan, joten kannattaa vertailla muutamia erilaisia. Mikset matkustaisi kilpikonnasaari Marathonisille ja tutustuisi Sinisiin luoliin lähietäisyydeltä?\nVuokraa pyörä tai kävele satamaan Agios Sostissa, joka sijaitsee Laganasin rannan vastapäätä. Puusilta johtaa Cameo Islandille, jossa on pieni ranta, baari ja muutamia tavernoita. Upeat näkymät Lagananlahdelle on taattu! Illan pimetessä Cameo Island muuttuu bilesaareksi, ja kerran viikossa järjestetään jopa ''White Party'', jolloin koko juhlakansa pukeutuu valkoiseen.\nSnorklausta ja sukellusta Eurodiversen kanssa\nEurodivers, jonka omistaa ruotsalais-kreikkalainen Vaijo, löytyy Laganasin rannalta ja Tsilivisin pääkadulta. He tarjoavat retkiä Marathonisin ja Kerin saarille, joissa voit snorklata värikkäiden kalojen joukossa ja tutkia mystisiä luolia. Eurodivers pitää myös kursseja, jos haluat suorittaa sukellussertifikaatin. Puh.: +30 269 502 9581.\nBowl em Over on keilahalli Tsivilissä. Lähde koko perheen tai kaveriporukan kesken viettämään hauskaa iltaa keilailun parissa! Samasta paikasta löytyy myös ilmakiekkoa, videopelejä ja muita hauskoja aktiviteetteja. Keilahalli sijaitsee DIA supermarketin takana Tsivilissä.\nHauska tapa kuntoilla lomalla on tenniksen pelaaminen. Monien rantojen läheisyydessä on tenniskenttiä, joten nappaa treenivaatteet kainaloon ja haasta ystäväsi leikkimieliseen tennisotteluun.\nJos olet kyllästynyt rantaelämään, on minigolf hyvä vaihtoehto. Pääkadulla Argassissa on mukava minigolf-kenttä Fantasy, jossa kaikenikäiset lapset voivat pitää hauskaa. Tsivilissä on myös minigolf-rata. Puh.: +30 269 502 4596.\nZakynthoksen kaupungin ulkopuolella sijaitsee Athlokinisi, joka on hyvinvarusteltu kuntosali. Täällä voit kuntoilla lomasi aikana, ja osallistua esimerkiksi spinning tai kickboxing-tunneille. Puh: +30 269 504 8877.