Saku-foorumi: Alchimiessa kerrottu selitys IDE-ongelmille\nAlchimiessa kerrottu selitys IDE-onge...\nSaku-foorumi » Uusi sukupolvi: AmigaOS 4 » Yleinen keskustelu » Viestit 2004 » Viestit 10/2004 asti » Alchimiessa kerrottu selitys IDE-ongelmille « Edellinen Seuraava »\nKeskiviikkona, 29. syyskuuta, 2004 - klo 14.27:\nEli ilmeisesti emolevyn kytkennöissä on häikkää, joka sotkee DMA-IDE:n ja Ethernetin yhteistoiminnan, vaikka kumpikin erillään toimii ihan hyvin. Ratkaisuksi ehdotetaan joko korjausta suoraan emolevylle tai erillisen PCI-IDE-kortin käyttöä jos on paikka vapaana.\nMitenköhän tuo korjaus käytännössä tapahtuu? Boogiella vielä tässä vaiheessa mitään tietoa asiasta?\nKeskiviikkona, 29. syyskuuta, 2004 - klo 14.49:\nVeikkaisin että VIA-piirin alle laitetaan toinen piirilevy jossa on kaksi pientä piiriä. Nimeksi tulee May-fix.\nKeskiviikkona, 29. syyskuuta, 2004 - klo 14.51:\nTota tota. Moneskos selitys tämä on? Onko joku pitänyt kirjaa? :-)\nKeskiviikkona, 29. syyskuuta, 2004 - klo 14.55:\nEikös tämä nyt ole ensimmäinen "oikea" selitys, eli sellainen missä vika ei ole Articiassa?\nKeskiviikkona, 29. syyskuuta, 2004 - klo 14.57:\nEikös ongelma viimeksi ollut linuxin ajureissa, etteivät ne osaa käyttää Articiaa oikein, ja että OS4 osaisi ja ongelmaa ei siten olisi laisinkaan?\nVai onko tämä *UUSI* ongelma?\nKeskiviikkona, 29. syyskuuta, 2004 - klo 15.04:\nNo siis kyllä, linuxille ei ole edelleenkään sopivia ajureita, mutta sehän nyt ei ole varsinaisesti emolevyn tai piirin syytä. Sen sijaan tuo että Ethernetin käyttö häiritsee Articiaa on juurikin emolevyllä olevan virheen syytä.\nNähtäväksi jää voiko sen korjata jollain simppelillä hyppylangalla vai mitä pitää tehdä. Kuulemma uusi XE-satsi ei kärsi tästä ongelmasta joten ratkaisu on ilmeisesti tiedossa.\nTosta on paha mennä sanoo mitään. Mutta jos kerran PCI IDE ohjaimen kanssa ei ole ongelmia edes ton ethernetin kanssa, niin sillon musta se tosiaan haisee vialta jossain muualla emolevyssä kun Articiassa.\nJa kun kerran UDMA toimii myös molevyn ohjaimella ilman ethernetiä, ni eiköhän se vika ole jossain muualla sillon.\nTämä tietty vain arveluna, mutta jos vika olis Articiasa, niin tuskin toi pci ohjainkaan toimis sillon ongelmitta.\nKeskiviikkona, 29. syyskuuta, 2004 - klo 15.08:\nMut mä ainakin olen sitä mieltä, että parempi katsoa mitä tuleman pitää kun tehdä hirveitä arveluita, ton artikkelin perusteella on paha mennä sanomaan mikä on vikana.\nKeskiviikkona, 29. syyskuuta, 2004 - klo 15.12:\nHei, eikös tuo ongelma koskenut vain ensimmäisiä SE emolevyjä? Ainakin minä luin jostakin muualta tuollaisen tiedon. Siten se ei haittaa "meitä" XE:n käyttäjiä laisinkaan.\nKeskiviikkona, 29. syyskuuta, 2004 - klo 15.17:\nKeskiviikkona, 29. syyskuuta, 2004 - klo 15.25:\nEli ton perusteella kyseessä ei ole ongelma joka olisi rajoittunut vain Ethernetiin.. Säkää vaan että ethernet sotkee helposti tjsp.\n"Odotamme mielenkiinolla tilanteen kehittymistä"\nKeskiviikkona, 29. syyskuuta, 2004 - klo 15.30:\nJa mehän ei olla koskaan väitettykään A1:stä laadukkaammaksi kuin pegasos. Vai muistanko väärin?\nMyös KMOS vois ottaa järkeä käteen ja päästää porukan pälkähästä.... sillä energialla mikä on palanut A1 ongelmissa olisi varmaan tehty UBOOT eräälle OpenWorkstationille...\nAh.. Uskomattoman paljon selityksiä ne keksii. Pätsejä on kasattu rautalangasta, ohjelmista ja vaikka mistä pari vuotta. Piirejä on vaihdettu ja osia siirrelty edestakas.\nKeskiviikkona, 29. syyskuuta, 2004 - klo 15.31:\nJos ymmärsin oikein tossa toisessa threadissa, niin tota ongelmaa ei olis MicroA1:ssa, eli seki haisis suunnitteluvirheeltä emossa, ei piirissä.\nMut tosiaan eiköhän tohon tule selvyyttä.\nKeskiviikkona, 29. syyskuuta, 2004 - klo 15.34:\nNo, toivotaan että ne oppii.. Tällä vauhdilla jää niiden touhuista ihmisille hieman kakkainen maku suuhun. Vuositolkulla myydään hemmetin kallista tavaraa jota ei edes korjaamalla (tai käyttispätheillä) saada pelittämään.\nJos kyseessä olisi PC emo niin ihmiset olisivat aikaa sitten palauttaneet ne, vaatineet tahat takaisin ja ostaneet toisen merkkisen.\nKeskiviikkona, 29. syyskuuta, 2004 - klo 15.40:\nIMO, kaikki mitä OS4/Eyetech-puoli on tästä asiasta sanonu on pitäny paikkansa. Nythän se on nähty että IDE-DMA toimii Articialla ihan hyvin kun on vaan oikeat ajurit, kuten he ovat koko ajan sanoneetkin.\nTosta että Ethernet aiheuttaa sitten erikseen ongelmia ei mielestäni ole aiemmin puhuttu, ja nyt suunnitteluvirhettä ei yritetty peitellä vaan se myönnettiin.\nANN-peikot ovat kutakuinkin aina keskittyneet siihen että Articia on viallinen eikä se voi toimia, eikä mitään muuta syytä ongelmiin ei ole edes etsitty tai hyväksytty.\nJos vielä tuo emon korjaus hoidetaan fiksusti ei hommassa ole minusta mitään valittamista. Kyllähän kaikki A1:n ostaneet tiesi ettei kyseessä ole vielä mikään viimeistelty tuote.\nNyt vielä kun saisivat koodattua linuxillekin toimivat ajurit.\nKeskiviikkona, 29. syyskuuta, 2004 - klo 15.47:\nNo Artician suurin ongelma on että cachet täytyy flushata ennen DMA-operaatioita tai niiden jälkeen.\nJumiutumisesta puheen ollen.. Pegasoksessa oli ihan sama ongelma aikanaan. Mutta se korjattiin softapäivityksellä.\nKeskiviikkona, 29. syyskuuta, 2004 - klo 16.01:\n"Tällä vauhdilla jää niiden touhuista ihmisille hieman kakkainen maku suuhun."\nOsaat kyllä yllättää. Kun on oikeaa syytä sanoa voimakkaasti niin: "hieman kakkainen" ROTFLOL !\nJuu ei, kyllä nyt tuli taas lumilapion täydeltä sitä itseään.\nMutta ei siinä mitään tää on tätä nykyisin.\nOnhan niitä klassikkokoneitakin ostettu senkin jälkeen kun busterit oli susiksi todettu ja hyppylankoja on ollut.\n"No Artician suurin ongelma on että cachet täytyy flushata ennen DMA-operaatioita tai niiden jälkeen. "\nVai onko niin että moinen homma tehtäisiin joka tapauksessa mutta Artisian tapauksessa sen joutuu tekemään April2 tai AOS4 softa.\nKeskiviikkona, 29. syyskuuta, 2004 - klo 16.04:\nMaksoin muuten noin 13tonnia A4k:sta jossa oli buginen buster ja bugine A3640 tietäen että se on buginen. Kaikkea se AOS hulluus teettää, eikä kaduta pätkääkään.\nKeskiviikkona, 29. syyskuuta, 2004 - klo 16.11:\nNo, eipä A4000 koskaan mikään huippumenestys ollutkaan\nKeskiviikkona, 29. syyskuuta, 2004 - klo 16.29:\nNo syy ei välttämättä ollut busterin tai A3640:n kuitenkaan. Jos ei konetta saa kaupasta, sitä ei valmisteta eikä etenkään mainosteta, niin kukapa sitä ostais. (lisäksihän se oli ylihintainen suhteessa ominaisuuksiin, ehkä jopa Amiga mittakaavassa)\nKeskiviikkona, 29. syyskuuta, 2004 - klo 16.32:\nJa a4000 oli aikanaan paljon kalliimpi kuin AmigaOne nykyään, myös suhteesa muihin Amiga malleihin. A4000 oli niin törkeän kallis, että siihen ollu paljo kellään varaa.\nKeskiviikkona, 29. syyskuuta, 2004 - klo 16.46:\nNäin hemmetin harmaana syyspäivänä kannattaa surffata tänne: http://www2.b3ta.com/heyhey16k/\n(vaatinee flashit/javat tjsp, sisältää biisin 8-bittiskoneiden aikakaudesta)\nKeskiviikkona, 29. syyskuuta, 2004 - klo 16.58:\nmiksuh: toisaalta sehän edelleen parempi konekkin. (iän huomioiden\nKimmoK: ei se huluutta ole. Onhan PC raudoissakin ongelmallisia ja\nsilti niistäkin maksetaan eikä niissä ole edes mitään erityisen\nKeskiviikkona, 29. syyskuuta, 2004 - klo 17.03:\nOnkos kukaan testaillut USB:n DMA:ta?\nKeskiviikkona, 29. syyskuuta, 2004 - klo 17.19:\nUSB tuotti yhden Grim Reaperin vuosikokouksessa, kaatamatta konetta. Veikkaan että testaus on kesken.\nKeskiviikkona, 29. syyskuuta, 2004 - klo 18.23:\nTässä muuten XE mallin audio-ongelmasta:\n"There's no AC'97 codec chip on the XE anymore.\nIt's not the codec that didn't work, it's the AC'97 controller inside the southbridge that didn't work (same problem exists on the SE, which I discovered after I built a small AC'97 soundcard for my board)."\nEli siksi myöskin se AMR korttipaikka jouti pois.\nKeskiviikkona, 29. syyskuuta, 2004 - klo 18.25:\nKimmoK: Kyllä USB:ia on testattu jo pitkään jo ennen prelluakin. Se usb kaatuminen oli kaiketi mun oma kädetys kun mukaan oli eksynyt iänikuisen vanha versio usb-ajurista.\nKeskiviikkona, 29. syyskuuta, 2004 - klo 19.47:\nKimmoK: No ajattelin vain varmistaa\nKeskiviikkona, 29. syyskuuta, 2004 - klo 21.16:\nKimmoK: No, koetin olla kohtuullisen kohtelias sanomisissani ettei siitä tulisi sanomista.\nTuo audion toimimattomuus oli aika paha isku laitteen suunnittelun uskottavuudelle. Sitä ei kukaan ilmeisesti ehtinyt/viitsinyt testata SE.n kanssa ennenkuin XE malli meni tekoon reilua puolta vuotta myöhemmin. Sitten se poistettiin XE:stä ja nyt (toivottavasti testattuna) se tulee uudelleen uA1:siin\nKeskiviikkona, 29. syyskuuta, 2004 - klo 22.17:\nJoannaK: mA1:ssä se toimii.\nKeskiviikkona, 29. syyskuuta, 2004 - klo 22.45:\nTorstaina, 30. syyskuuta, 2004 - klo 7.59:\nItse uskon edelleen, kuten olen uskonut aina, että kyllä se DMA jollain poppaskonsilla ratkeaa. Mutta ei kyllä anna AmigaOnesta yhtään sen laadukkaampaa kuvaaa kaikki tämä: onboard sound ei toimi, on board ethernet ei toimi DMA:n kanssa, kaikki SE-revisionin viritykset yms.\nVoi voi voi, Hyperion tee itsellesi palvelus ja porttaa Pegasokselle. Oikeasti. Kiristä lisenssi KMOSilta tai ihan mitä vaan jos sellaista tarvitaan.\nTorstaina, 30. syyskuuta, 2004 - klo 8.10:\nTässä yksi mielipide. Voi siis olla mahdollista että Articiassa on bugi (tai fiitsöri), jonka ajuri kiertää huolehtimalla cachesta itse. Sitten tuo ethernet-ongelma saattaa olla vain ylimääräinen bonusosoitus AmigaOne-XE:n laadusta.\n"Posted by Nicolas Sallin (80.236.95.54) on 29-Sep-2004 12:17:23\nPerhaps it would be time to admit the truth and end all this stupidity instead of creating a new theory every 6 months."\nTorstaina, 30. syyskuuta, 2004 - klo 8.58:\nEikö toi Nicolas Sallin saanut korvilleen Stéphanelta, kun hän vastasi kommenttiin.\nIkävä juttu tän VIA-piirin kanssa, nyt alkaa PCI-paikat loppuu...\nTorstaina, 30. syyskuuta, 2004 - klo 9.01:\ntomazkid: Ketjussa sai korvilleen yksi ja toinen. En ole täysin vakuuttunut että koko totuutta ketjusta löytyy suuntaan tai toiseen. Itesasiassa en ole täysin vakuuttunut että kukaan tietää koko totuutta.\nIhmeellinen ongelma, joka ei vain tunnu häviävän, vaikka niin monta kertaa olemme kuulleet että DMA toimii ongelmitta. Vieläkään se ei toimi täysin ongelmitta AmigaOnella sen enempää Linuxissa kuin näemmä OS4:ssa. Ja aikaa on kulunut pari vuotta.\nUskon että se saadaan toimimaan aikanaan tavalla tai toisella, olen aina uskonut. Tuossa ketjussa on ylilyöntejä aivan varmasti vaikka kuinka paljon. Mutta jos tämä on se laadunvalvonta jonka Amiga Inc. halusi AmigaOne-nimen ja lisenssipoltiikkansa mukana tuoda, niin minä olen ilman AmigaOne-nimeä kiitos vaan.\nTorstaina, 30. syyskuuta, 2004 - klo 9.11:\nTarkoittaako tämä että sekä JIT että DMA tulevat puuttumaan päivityksestä? Molemmat kummiskin elintärkeitä käyttömukavuuden kannalta.\nTorstaina, 30. syyskuuta, 2004 - klo 9.12:\nhooligan: Luulisi että DMA tulee koska sen saa toimimaan erillisen IDE-kortin kanssa?\nOmituista että erillinen IDE-kortti toimii, mutta on board IDE DMA ja erillinen ethernet-kortti ei toimi?\nTorstaina, 30. syyskuuta, 2004 - klo 9.24:\nKommentti Ross Vumbacalta:\nIt is unfortunate.. A etheret card won't help, since it's related to\nStefan Burström on näemmä yrittänyt erillisen ethernet-kortin kanssa, se ei onnistunut, ja hänkin sanoi että se vika oli VIA-piirissä.\nJoten voitaisiin dissata VIA:a vaihteen puolesta\nTorstaina, 30. syyskuuta, 2004 - klo 9.28:\njospa sitä kommentoisi sen verran että itse olen käyttänyt IDE DMA:ta ja emolevyn ethernettiä YHTÄAIKAA (OMG) niin kauan kuin muistan ja siellä Sakussakin konetta käytettiin netissä vaikka IDE DMA oli päällä eli kyllä niitä voi yhtäaikaakin käyttää.\nHooligan: joo DMA on kyllä aika kriittinen käyttömukavuuden kannalta mutta JITtiä en ole kaivannut kertaakaan. Ehkä en käytä tarpeeksi eksoottisia/wanhoja softia.\nTorstaina, 30. syyskuuta, 2004 - klo 9.29:\ntomazkid: VIAlla on ansaittu maineensa, ei epäilystäkään, mutta ei tämä silti "okei" ole. Noh, annetaan Eyetechille tilaisuus korjata homma. Toivottavasti korjaus ei ole sama kuin on board soundin kanssa - poistettiin koko feature.\nOli se hassua aikoinaan kun AmigaOne-XE vs. Pegasos väittelyssä AmigaOnen yksi ylimääräinen PCI-paikka oli etu. Nyt niitä kuluu kaksi ääneen ja IDE-ohjaimeen. Kerrankin yhdyn erään AmigaWorldilaisen mielipiteeseen:\n"AmigaOS 4 is all looking good, nothing negative you can say about that.\nThe hardware on the other hand is the opposite. I'm seriously losing confidence in Eyetech and MAI's ability to deliver a solid product, and then sell it properly."\nPaitsi että menetin oman confidenceni Eyetech/MAIhin kauan sitten.\nTorstaina, 30. syyskuuta, 2004 - klo 9.45:\nNo mutta mikäs tässä on elellessä.. Pegasos2 bios-ongelma sai aikanaan (aiheellista) tirskuttelua aikaan punaisessa leirissä, kieltämättä nyt on hymy herkässä omassa turvassa kun lukee joidenkin ihmisten kommentteja jotka menee tyyliin "hei täähän on tosi hyvä juttu. nyt saa halvalla nopeemman iden, ja useampia ide-laitteita kiinni!"\nJos MicroA1:n integroitu näyttis todettais ongelmalliseksi niin takuulla sama poppoo olis huutamassa kuinka loistava ja mielettömän hieno asia se on, ja että kuinka nyt on pirun hyvä syy päivittää parempaan näytönohjaimeen\nTorstaina, 30. syyskuuta, 2004 - klo 9.55:\n>jospa sitä kommentoisi sen verran että itse\n>olen käyttänyt IDE DMA:ta ja emolevyn\n>ethernettiä YHTÄAIKAA (OMG)\nMutta niin tekivät myös ihmiset joilla oli pre-April Pegasos I. Eikä kukaan kiistä etteikö siinä olisi ollut pahoja bugeja silti.\nVai onko niin että Alchemien suunnalta tullut viesti on väärä? Sehän olisi hyvä uutinen AmigaOne-kansalle?\nTorstaina, 30. syyskuuta, 2004 - klo 10.10:\ntomazkid: En tunne VIA:n piirejä niin hyvin kuin esim Freescalen PPCtä, Marvell:ia tai MAI:ta mutta VIA:n maine PC puolella ei ole vanhojen piirien osalta (jollaisesta tuossa on kyse) ollut mikään hirvittävän kehuttava. Tosin eipä Realtekilläkään ole laatumerkin leimaa ja silti niiden piireihin pohjautuvia verkkokortteja myydään ihan sikana.\nJanne: enimmäkseen samaa mieltä. Tosin OS4 näyttää siltä tänään kuin sen Hermanssin puheuden mukaan piti olla 2 vuotta sitten (90% ready). Mutta onneksi tämä on harrastus eikä työ. Työhommissa 2 vuoden viive maksaisi ihan liikaa asiakkaita (ja työpaikan).\nHooligan: Niin, no. Jotkut ei näemmä koskaan opi.\nItse en kohta enää jaksa alkaa omahyväiseksi ... mutta pitäisi kumminkin opetusmielessä kaivaa esiin ne A-one postituslistalle reilut pari vuotta siitten kirjoittamani kommentit Alan Redhouselle joissa ilmaisin mielipiteeni SE koneen myynnistä täysin testaamattomana ihmisille joilla ei ole mitään hajua protoraudan ostamisesta.\nTosin.. Eyetech on maksanut ihan kohtuulliset oppirahat (maineen menemisenä ja projektin venymisenä. Rahallinen menetys on ollut suhteessa hyvin pientä koska heillä on faneja maksamassa vahigot. (*)) siitä että pitäisi testata ensin ja myydä sitten.\n(*) Tosin.. uskoisin osan seuraajista viisastuneen tänä aikana ja alkaneen ottaa hieman tietoisemman ja aikuisemman asenteen toimintaansa.\nElän toivossa että nämä tämän syksyn u-A1:t on sitten kerralla kokolailla kunnossa.\nTorstaina, 30. syyskuuta, 2004 - klo 10.25:\nOlisi kiintoisaa lukea niitä vastauksia Alan Redhouselta.\nItse ostin A1-G4 XE:n GGS-datalta, siitä ensimmäisestä lähetyksesta joka lähti Eyetechiltä, joten tietojeni mukaan olen yksi niistä ensimmäisistä "tavallisista" ostajista.\nOn tässä matkassa ollut montakin mutkaa, eikä vielä ole loppua näkymissä ;)\nEn kuitenkin kadu että ostin sen, sillä onhan sitä tullut oppineeksi aika paljon sellaista mitä en osannut lainkaa puoltoista vuotta sitten, ja mun A1 toimii ihan hyvin Debianin ja OS4:jän kanssa tällä hetkella, DMA:sta pois katsoen.\nTorstaina, 30. syyskuuta, 2004 - klo 10.29:\n>En kuitenkin kadu että ostin sen\nJa miksi katuakaan. Laitteesta on varmasti paljon iloa, etenkin nyt kun OS4 on osittain täällä.\nEiväthän nämä koukerot nyt ostajan vika ole.\nTorstaina, 30. syyskuuta, 2004 - klo 10.34:\n>Tosin OS4 näyttää siltä tänään kuin sen\n>Hermanssin puheuden mukaan piti olla 2 vuotta\n>sitten (90% ready).\nHermanssista olemme varmasti aika lailla samaa mieltä anyway...\nRedhouse vaikuttaa kunnon kaverilta. Sääli että joutui tällaiseen soppaan.\nTorstaina, 30. syyskuuta, 2004 - klo 10.54:\n"Hyperion tee itsellesi palvelus ja porttaa Pegasokselle."\nLaitan nimeni moiseen vetoomukseen.\nIlmeisesti virallinen tekosyy miksi tuo bugi löytyi vasta nyt: ei ole ollut millä testata. Mutta se on siis vain tekosyy jolla ei saa mitään anteeksi. Jos MAI olisi laittanut Linuxin toimimaan 100% niin joku tämmönen emolevyn bugi ois ollut helpompi havaita ja korjata about vuonna 2002.\nJos kerta tuokin vika on sellainen ettei se näy automaattisesti niin pieni hatunnosto AOS4 porukalle että kuitenkin onnistuivat paikallistamaan vian. (VIAn setviminen olisi kuulunut Eyetech:lle/tms:lle)\n(voisikohan taannoiset ethernet yhteyden katkeilut ja äänikorttien ujellukset olla sukua tälle VIAlle ... joku taisi sanoa että Linuxissa tuo IDE DMA saattoi "tipahtaa" vauhdissa pois päältä, sitähän ei sitten heti huomaa jos kaikki data on jo cachessa)\nMutta eipä nuolaista ennen kuin tipahtaa. Tätä uusinta bugia kannattaa analysoida tarkemmin... ja testata armottomasti lisää.\nTästä uudesta bugituksesta:\nIlmeisesti jokin ajuri (joskus) jumittaa tuon ilmiön seurauksena. Olisikohan keskeytyslinjat vedetty väärin ja IDE/Ethernet ajuri herätellään lukemaan dataa jota ei ole tulossa laisinkaan...\n***********Virallisinta selitystä koko DMA sopalle****************\nUsual bullshit being published everywhere right now, as expected. I'm not going to spend any effort on countering all those worthless claims, I'll do it only once for this comment, just because it was so fast, as an acknowledgement of the huge efforts he makes to spill his acid.\n>Some time ago, it was proved the corruption problem also happens when using a PCI SCSI card (there was a screengrab on ANN, so nobody can deny it). Any new theory to explain it ?\nI wont deny that corruption can happen with a scsi pci board, given that you don't deny that it was done under Linux, with a driver that does not take into account the fact that the snoop signals from the articia are not propagated properly to the CPU (his problem is the so called 'coherency' one), neither the other two things mentioned below (prd allocation into noncached ram, i8259 code fix needed). You see, mate, I'm kinda aware that there is no SCSI driver for a PCI card under OS4, so...\n>And what happened to the previous theory (presented as a fact) of a bug into the linux IDE driver ?\nThe stock Linux driver cannot be used on a1 for VIA dma because it does not take into account the manual cache flush (write) or invalidate (read) necessary before a transfer, this being due to the coherency problem mentioned above.\nPlus, it relies on some features of the HAL on which the Linux kernel runs, which has not always been rightly implemented for the A1. Example : the PRD tables need to stay in noncached memory (the linux code does not explicitly flush cache for the PRD area before starting the DMA transfer). The PRD allocation is done using memory allocation functions that are to be adapted to each platform, to allocate uncached (etc) memory, this has not always been safe in the linux kernel hal for A1. There is nothing wrong hardwarewise, here, its a software issue.\nFinally, the linux interrupt controller code (i8259) needs a fix to work properly on the A1. Nothing wrong hardwarewise either, but cannot work without this fix.\nAnyway, even when those two issues are taken care of (PRD is allocated in uncached RAM, manual cacheflush for the coherency problem, i8259 code fixed), the linux code runs into the same hardware problem as the OS4 code : VIA IDE DMA cannot run reliably as soon as ethernet is used. Fact.\nIn my opinion, an scsi driver with those 3 sw fixes (cacheflush for coherency, make sure prd is uncached, i8259 fix) should just run fine.\nYou see, I dont deny anything, I state facts. I just dont like when they are distorted to death by people who dont have a clue.\n> And to the other previous theory (also presented as a fact) of a misusage of the ArticiaS features ?\nI suppose that you might be referring to the much-touted floating buffer, guess what : this thing has never been any issue. There is not a single line of code anywhere in my drivers that takes care of it.\nQ:Why lockup is in OS4 only? In Debian everyone UDMA ad ethernet worked at a same time - WITHOUT LOCKUPS! (The downside is random DMA trash.)\nA: Same problem. Linux happily generates trash, os4 has a different event and interrupt handling that ends up in something else, but its the same problem.\nTuo selittää EHKÄ sen miksi Linux näyttää tahraavan dataa vaikka kaikki AOS4 tyyliset SW korjut luultavasti on jo tehty.\nJa summa summaarum. Kaikki samassa PCI väylässä olevat muut DMA laitteet (UDMA IDE kortti, SCSI kortit, ethernet piiri jne.) toimivat (toistaiseksi) ilman ongelmia kunhan VIA piirin DMA ei ole päällä.\nEn ole vielä bongannut Eyetechin vastausta että miten homma korjataan/hyvitetään.\nTorstaina, 30. syyskuuta, 2004 - klo 10.56:\nJanne: niin. pä. Valitettavasti vain niitäkin löytyy jotka silloin (ja nytkin?) ottivat Hermanssin puheet todesta. Ja sylkevät päälle jos joku edes kehtaa olla eri mieltä heidän sankarinsa kanssa.\nEn oikein osaa päättää mitä mieltä olisi Redhousesta.. Siis hän voi olla OK tyyppi, mutta siinä tapauksessa hän tiesi todella vähän näistä asioista hypätessään Aone-bisnekseen. Tosin eipä hänellä tietääkseni ole koulutusta tai aiempaa kokemusta kortien teosta/testauksesta joten on tietty mahdollista että hän meni uskomaan mainoslauseita eikä tajunnut katsoa niiden taakse.\nTorstaina, 30. syyskuuta, 2004 - klo 11.31:\nKimmoK: Pitäisikö tuota nyt lukea niin että tässä on kyse kahtalaisesta ongelmasta:\n- ArticiaS ei pidä cache coherencyä joten se pitää tehdä softalla (on tehty sekä Linuxissa että OS4:ssa, MOSissa Aprililla)\n- VIA-piiri AmigaOnessa (Pegasoksessahan taisi olla eri VIA) aiheuttaa lisäongelmia DMA:n kanssa, sen DMA-fiitsöreitä ei saa käyttää (tai sitten tämä jälkimmäinen ongelma on vain joku viallinen veto emolla)\nVoisiko olla niin, että kun VIA-ongelma korjataan, ja Linux-ajurit on päivitetty huomioimaan ArticiaS:n "ominaisuus", ArticiaS:n huomioivat DMA:ta käyttävät ajurit alkaisivat pelittää sekä Linuxissa että OS4:ssä?\nOlisihan sekin tietysti mahdollista... Voisi olla jopa tosi iloinen uutinen AmigaOne-leirille kun Linux-tukikin saataisiin kohdilleen?\nTorstaina, 30. syyskuuta, 2004 - klo 11.49:\nJanne: Tuon nimenomaisen Via:n piirin toimimattomuus on tiedetty Linux piireissä jo vuodesta 2001 saakka eli siitä tuskin on Linuxin kanssa kyse.. Kannatta koneilla hakea sanoilla 'Via 686b bug' (ei lainausmerkkejä) niin saa ihan asiatietoa siitä mitä kaikkea se piiri osaa.\nTomazkid: hyvä että ainakin osa on tyytyväisiä. Minä en saa mitään riemua siitä että näen yksityisten ihmisten ottavan tappiota siitä että he petyttyään myyvät liki käyttämättömiä A.one koneitaan E-bayssa puoleen hintaan tai alle.\nTorstaina, 30. syyskuuta, 2004 - klo 11.52:\nGenesi vaihtoi kahdesti viallisen Pegasoksen uuteen (April1 ja April2). Nyt kun sekä ääni- että verkkotoiminto on hajonnut AmigaOnessa, olettaisin että korjaustoimenpiteitä tulee?\nVaan niin tai näin, Hyperion: Portatkaa Pegasokselle hyvät ihmiset! Pegasos II on todella kiva pala hardista toisin kuin tämä nyt keskusteltu roska.\nTorstaina, 30. syyskuuta, 2004 - klo 12.11:\nJanne: Jos toi vika korjataan niin eihän A1:ssä sen jälkeen ole mitään vikaa ja valittamista enää. (Toivottavasti. Koputan puuta. Kop kop.) Eli ei se nyt sentään mitään roskaa ole !\nTorstaina, 30. syyskuuta, 2004 - klo 12.15:\nJanne: Tosin.. nykyisten (ja ilmeisesti myös tulevien) A-one koneiden USB on myös Via:n piirin varassa.. eli jos kerran Via-piirin DMA:ta ei saa pitää päällä yhtäaikaa emolevyllä olevan Ethernetin kanssa niin tuskin sitä Usbissakaan sitten uskaltaa käyttää? USB ilman DMA:ta on kokolailla epätoivoinen teko.\nTuo ehdotus OS4:n porttaamisesta on senverran epätodellinen... No, saahan sitä kaikkea ehdottaa, mutta tuskin semmoista tulee tapahtumaan.\nTorstaina, 30. syyskuuta, 2004 - klo 12.42:\nSikäli että ton pulman saa korjattua hyppylangalla tms. ei IDE-paikkaa vievällä ratkaisulla, ei se mun mielestä kovin iso juttu ole. Ei nyt ainakaan niin iso että emoa voisi millään tasolla sanoa "roskaksi". Olishan se Peg2-porttaus ihan kiva mutta jotenkin en usko semmoiseen lähitulevaisuudessa.\nPääasia ettei tämmösiä vikoja ole enää jäljellä siinä vaiheessa kun valmista OS4:ää ruvetaan myymään.\nTorstaina, 30. syyskuuta, 2004 - klo 12.49:\nNäyttäs siltä että siinä vaiheessa kun OS4 tulee ulos on maailmasta todennäköisesti ratkaistu nälänhätä,sodat,otsonikato ja miten saada vaimolle orgasmi\nTorstaina, 30. syyskuuta, 2004 - klo 12.50:\nTässä Stéphane Guillardin lisätietoa:\n"Ok, now back on track. Hardware coherency should work with the Articia also, it provides signals for that. Unfortunately, as known since long, there is a problem in its implementation on current A1 machines, so it does *not work*.\nThus, for a DMA driver to work on current A1's, it *has* to manually flush the buffer caches before asking the DMA controller to write to device."\nArtician osuutta kierretään, mutta myönnetään KimmoK:lle esittämäni analyysin alkuosa: cachet pitää AmigaOnella hoitaa manuaalisesti. Ongelman syyhyn viesti ei ota kantaa.\nLisäksi kun tähän yhdistetään aiempi analyysi VIA-ongelmista, kenties ongelmapari on edellä arvailemani/yksinkertaistamani kaltainen. Tietysti edelleen on mahdollista että koko vika on Articiassa ja VIAn tunnetut bugit eivät oikeasti ole ongelman lähde vaan helppo kiertää?\n>Eli ei se nyt sentään mitään roskaa ole !\nNo, roska on tietysti voimakas sana, mutta en minä hirveän kauniistikaan kyseisen hardiksen laatua osaa kuvailla.\nTorstaina, 30. syyskuuta, 2004 - klo 12.53:\n"I said above, in truth and faith, that this indeed does not work on current A1's. This is known since long, and it is indeed a hardware bug of the current A1's named 'lack of hadware coherency', nothing new here. No need to shout either like if you were the victim of that thing, as far as I know you don't own a current A1 and never will. So relax, have a beer, and we'll continue here."\nEn kyllä menisi sanomaan että tuo on tunnettua tietoa! Vrt. Ben Hermans naureskeli bPlanille kun korjasivat DMA-ongelman hardiksella ja sanoi etteivät vain osaa käyttää Artician featureita. Näemmä ei osaa MAIkaan. Osaako kukaan?\nEnsin selitys oli että AmigaOne-SE:llä ei toimi, mutta XE:llä toimii. Nyt selitys on että XE ei toimi, mutta MicroA1 toimii ongelmitta. Naiivi kun olen, uskon.\nTorstaina, 30. syyskuuta, 2004 - klo 13.13:\nJa uudemmista XE-malleista se on vissiin myös korjattu. Ideaalitilanteessa Eyetech tietysti keräisi nuo edelliset pois kierrosta ja vaihtaisi uusiin. Käytännössä varmaan se sähköjohdon postittelu on todennäköisempää.\nJanne: jokohan tuo Articia S bugisuus olisi niin selkeästi todistetu ja eri osapuolien tunustama että tällä foorumilla edes muutama kehtaisi tunnustaa olleensa väärässä ja pyytäisi anteeksi varsin rumi8a kirjoituksiaan. Vai vieläkö selittely ja kieltäminen jatkuvat?\nTorstaina, 30. syyskuuta, 2004 - klo 14.01:\nMun mielestäni toi ei edelleenkään tunnu vialta Artyiciassa. Koska MicroA1:ssa ei ole tota ethernet piirin aiheuttamaa vikaa, ja koska PCI-ide ohjaimen kanssa ei ole kuulemma mitään ongelmia.\nMusta joidenkin muiden olis siis syytä osata myöntää olevansa väärässä.\nTorstaina, 30. syyskuuta, 2004 - klo 14.03:\nEli minun mielestäni on päinvastoin todisttettu ettei se vika ole Articiassa, koska jos se olis, niin ne samat ongelömat näkys myös MicroA1:ssa (jossa myös on Articia) ja sillon myöskin sen PCI IDE-ohjaimen kanssa olis ongelmia. mutta kun kumpikaan asia ei ole noin, niin vika tuskin sillon on Articiassa.\nTorstaina, 30. syyskuuta, 2004 - klo 14.05:\nJanne: Huom, myös XE mallilla ongelmia ei ole, jos käyttää PCI IDE-ohjainata.\nTorstaina, 30. syyskuuta, 2004 - klo 14.29:\n"- ArticiaS ei pidä cache coherencyä joten se pitää tehdä softalla (on tehty sekä Linuxissa että OS4:ssa, MOSissa Aprililla) "\n"- VIA-piiri AmigaOnessa (Pegasoksessahan taisi olla eri VIA) aiheuttaa lisäongelmia DMA:n kanssa,"\nAiheutti. Siinäkin oli bugina se dokumentoimaton registeri jota piti osata ohjelmoida. Tuon korjauksen jälkeen Ben Hermans luuli että kaikki on jo ohi.\n" sen DMA-fiitsöreitä ei saa käyttää (tai sitten tämä jälkimmäinen ongelma on vain joku viallinen veto emolla) "\nJees. Tämä jälkimmäinen / uusin ilmiö tulee vaikka kaikki mahdolliset korjaukset on tehty.\nSitä se ajurin tekijäkin koetti selittää tuossa mun edellisessä postauksessa.\nJos bplanin pojjat laittais April2:n A1:n niin tämä bugi pitäisi siltikin näkyä.\nHUOMAA sana "pitäisi". Odotellaan kunhan hyppylanka korjaus julkistetaan.\n"Voisiko olla niin, että kun VIA-ongelma korjataan, ja Linux-ajurit on päivitetty huomioimaan ArticiaS:n "ominaisuus", ArticiaS:n huomioivat DMA:ta käyttävät ajurit alkaisivat pelittää sekä Linuxissa että OS4:ssä? "\nNiinhän siinä edellä oli kait juttua. Asiaahan todisteltiin sillä että Artisian väylissä DMA toimii nyt 100%.\nMutta odotellaan että nähdään "omin silmin" ! ! !\nOmasta mielestäni olen tässä DMA bugihommassa saanut viimein aika validin kokonaiskuvan (ollut oon itsekin monasti ennen hakoteilla). Hieman turhan suuri haloo nousee näistä asioista. KAIKKI OIKEASTI kuitenkin tietää että A1:ssä on useita bugeja/ilmiöitä joita on jouduttu kiertämään ja korjaamaan (pikainen lista: VIA DMA, Artisia cache coherency, Artisia muistin nirsous (parannetlu mm vaihtamalla uudempi ArtisiaS), AMR+äänpipiiri+AC97 rikkonaisuus, emolevyn VIA-ethernet konflikti, G4 L3 cache hyödyttömyys, väärät CPU jännitteet, unohdinko jotain).\n- Jotkut reagoivat huutaen "mitä minä sanoin" pullistaakseen omaa egoaan.\n- Jotkut käyttävät tilannetta tahallaan sairaaloisesti hyväkseen itsensä tyydyttämiseksi\n- Jotkut säälivät A1 omistajia ja ovat ehkä mielestään heidän asialla huudellessaan foorumeilla\n- Joillain ei ole haisuakaan mistään, mutta on kiva huudella kun ne toiset huusi meille eilen\n- Garda todellakin on jättänyt pegasokseen liian vähän bugeja, tilanne on epäreilu, sekään ei auta asiaa kun Genesi on hoitanut korjaukset elegantimmin.\n(sekin on peggya auttanut kun se sheeeeeetanan softa ja rauta tehdään saman katon alla)\nKyllä Alani, Friedenit ja Hermannin pellet on jo moneen kertaan myöntäneet nuo bugit. He ovat vain niin itsepäisiä etteivät haluaisi tunnustaa myöntäneensä. Älkäämme enään takertuko heihin PYYDÄN. (Jos minäkin koetan kadottaa mielestäni "Buck" ajatuksen silloin kun näen MOS koneen, niin vois kait sinisempi maailma koettaa kadottaa mielestään jonku Ben Hermanin + muutaman muun)\nMielestäni tuo tilanne ei ole yleinen. Parempi kun et ala sohimaan "selittely ja kieltäminen" osastolla. Moinen on ollut monen ANN sodan synnyttäjä.\nTorstaina, 30. syyskuuta, 2004 - klo 14.42:\nPojat: Jep, anteeksi - Jatkuu.\nJehna. Yhä ihmettelen sitä, että A1:sten DMA joillain laitteilla toimii ok, muttei kaikilla. Tämä on siis aivan oma näkemykseni tähän juttuun ja perustuu siihen, että joillain on ongelmia enemmän ja jotkut emot ovat saaneet olla rauhassa ongelmattomia.\nKuinka suuri vaiva (GRAND HUGE!) olisi kerätä tiedot ongelmattomista laitteista ja kaikkien olisi hankittava vain tällaisia. Se olis taas järjetöntä ! Tietenkin on tärkeämpää saada emo toimimaan mahdollisimman suuren laitemäärän kanssa, eikö näin ?\nNyt kun DMA on AOS4 DPR:ssä pois päältä, niin päätetään heti ettei se toimi ollenkaan (tai ainakaan virheittä - Tuohan on omassa setupissa helppo tarkistaa, superisoja fileitä vaan kopioitumaan, sitten vain kaikkea mahdollista toimintaa yht'aikaa). A1-omistajat kertovat heti miten toimii, kunhan saavat AOS4-updaten.\nEn tiedä olenko väärässä, mutta mielestäni pc-puolella on usein tällaista 'tälle emolle vain näitä' -juttuja ?!\nJa kuten olen maininnut, tämä on oma näkemykseni DMA-asiaan.\nJoanna: Articia S:n bugisuutta en henk'koht tunne. Olen aina ajatellut, että kaikkien valmistajien piireissä on bugeja ajoittain ja Articia S on tässä 'meidän kelkassa' vain joutunut myrskyn silmään\nJoanna: Osaat varmaan kertoa miksi A1-emolla on paljon jarrua (mutkaa), tätä olen ihmetellyt ?\nTorstaina, 30. syyskuuta, 2004 - klo 14.45:\nKimmoK: En edes kuvitellutkaan ehdottavani sitä jossain Ann.lu:ssa (tai muissa)... Sentään senverran olen jo oppinut\nTunnustan omalta osaltani että OS4 näyttää paljon lupaavammalta kun Hermans muistaa pitää päänsä kiinni. Ei vielä riittävän hyvältä (syyt kuten MOS:in kohdallakin, mutta enemmän) mutta aion antaa heille aikaa saada asiat kuntoon.\nTiedän myös ettei BBRV ole mikään täydellisyys, mutta ainakaan he eivät ole minulle mitään velkaa.. Kaiken mistä olen Genesille maksanut olen saanut. Tässä pitää tosin todeta että olen harrastuksena tehnyt palkatonta promoa Pegasoksen hyväksi, mutta koska tein samaa myös aikoinaan AmigaIncin/AmigaDE:n kanssa saamatta edes sitä mistä maksoin... (ok.. ei aleta taas)\nTorstaina, 30. syyskuuta, 2004 - klo 14.57:\n"Tuohan on omassa setupissa helppo tarkistaa, superisoja fileitä vaan kopioitumaan, sitten vain kaikkea mahdollista toimintaa yht'aikaa). "\nSe on paljon helpompi sanoa kuin kunnolla tehdä.\n(kaikille väylille pitäisi saada liikennettä ja valvoa datan säilymistä ehjänä, lisäksi voi tarvita testivälppeitä USB, ethernet yms liittimiin.)\nJos tekisin A1 testisoftan AOS4:lle niin varmaankin ostaisit.\n(sepäs ei olekaan kuin vasta miljoonas ensimmäinen tekemätön projektini)\nItse asiassa. Moinen testi-/diagnoosisofta pitäisi saada AOS4 contribuutioksi ja testaus optioksi AOS4 asennus CD:lle.\n(ensimmäinen homma A1:n oston jälkeen ois ajaa IDE DMA testiä 24/7 kunnes kovalevy paukahtaa)\nTorstaina, 30. syyskuuta, 2004 - klo 15.13:\nKimmoK: Kuullostaa itseltään mikkisoftalta ja 24/7 varmisti.\nPernakkeli, loistava idea sinällään, nyt teet etkä vaan puhu - A4000:nen duuniin (ja saat ehkä oman distribin AOS4 updateen ja tuleville AOS4-levyille) - Wow !\nTorstaina, 30. syyskuuta, 2004 - klo 15.58:\nBoogie: Minulla ei ole tänään ja tässä mitään taikaohjetta annettavaksi siihen että tuo kuntoontuisi, sellainen edellyttäisi sitä että he antaisivat minulle tarpeelliset tiedot tutkittavaksi (skemat, pcb:t, mallilaitteet yms) ja rahoituksen että edes voisin sitä etsiä.\nSe missä ero kohdallani tulee ns. tavalliseen käyttäjään on se että olen pitkälti toistakymmentä vuotta erilaisen raudan kanssa touhunneena (viimeiset 5 vuotta Sulautettujen rautojen suunnittelussa, josta valtaosa on ollut 68k+PPC kortteja) minulle on kertynyt kohtuullisen paljon kokemusta siitä miten rauta toimii ja miten se ei toimi. Ja myös näkemys siitä milloin vika on piireissä ja milloin piirilevyssä.\nTietojeni (ja kontaktien) vuoksi minulla on kohtuulliset mahdollisuudet nähdä *amatööri*bluffeista läpi. Uskoisin olevani kohtuullisen hyvä näkemään milloin näissä kuukausittain vaihtuvissa selityksissä kyse on oman selkänahkan (ja lompakon) suojelusta ja milloin puhutaan asiaa.\nOlin keväällä 2002 sitä mieltä ettei Senaikaista AmigaSE.tä olisi pitänyt myydä tavallisille loppukäyttäjille koska sitä ei oltu testattu. AlanR väitti kivenkovaan että laite on 'identical to final' ja että kaikki tulee toimimaan OK ihan heittämällä kunhan vaan OS4 tulee. (tosin ei muistanut mainita että OS4 tulisi vasta 2004 tms)\nLyhyesti siitä mitä pitäisi minusta tehdä.. Tätä arviota lukiessa kannattaa muistaa että nähdäkseni tuo rauta EI tule ainakaan lähivuosina elämään pelkällä harrastajien AmigaOS4 käytöllä. Se tarvitsee myyntiä muuhunkin käyttöön, ja silloin Linux:in toimiminen on kokolailla pakollista.\nEnsinnäkin.. Heidän käyttämänsä VIA686B (jos oikein nyt muistan tuon numeron) oli todettu bugiseksi mm. linux koodaajien toimesta jo vuonna 2001 (google auttaa).. Sen käyttäminen Teron/AmigaOne koneissa oli riski, en tiedä kuka päätökseni teki ja millä tiedoilla riski otettiin.\nToisekseen.. Articia:n toiminta (mm. Cache coherency, lämpöherkkyys, muistien toiminta) on ollut monelta osin epävakaa alusta saakka. Edellinen tietooni tullut Piiritason korjaus (viimetalvelta) ei riittänyt, vaan koneen luotettava toiminta edellyttää edelleenkin Käyttöjärjestelmän ajureiden ja muistinhallinnan raskasta puukottamista korttia varten. Se ajan kanssa onnistunee Suljetun ympäristön kuten AmigaOS4:n kanssa kunhan kaikki ajurikirjoittajat sopivat yhteisistä pelisäännöistä ja noudattavat niitä. Mutta samaan aikaan on selvää ettei tuollaista Softalla toteutettu Cache-clear-viritelmää saa myytyä Linux-asiakkaille.\nNuo ovat kaksi erillistä ongelmaa.. Molemmat pahoja siinä mielessä että niiden kanssa on tuhlattu paljon aikaa ja vaivaa (ja selityksiä). Genesi menetti ainakin vuoden aikaa, näyttäisi että Eyetechillä ajallista tappiota tulee vielä enemmän ennenkuin kaikki on järjestyksessä.\nVia:n piirin vaihtaminen uudempaan (esim samaan kuin Pegasoksessa) auttaisi nähdäkseni osaan ongelmista. Ainakin Pegasoksessa on toiminut USB, ethernet, Ide-Dma, AC97 (eli emolevyäänet) jo pitkän aikaa useammalla käyttiksellä joten voimme olettaa sen piirin olevan kokolailla ehjä.\nSitten on se Articia-S ... Mai on todella pahasti myöhässä (arvioni on pari vuotta) niiden parempien piiriensä kanssa. En ole tietoinen tuleeko Sa tai P ulos milloin(-kaan) mutta jos jompikumpi niistä tulee niin kannattaa harkita semmoiseen vaihtamista.\nToinen ongelma Articiassa on alusta saakka ollut se ettei Mai tunnusta sen puutteita (bugeja yms) eikä ole ollut halukas uudistamaan piiriä ongelmien ilmennyttyä. Toivon että siitä piiristä tulee korjattu painos... Koska ilman Articiaa ei olisi Teronia eikä ilman sitä olisi ainakaan nykyisen tapaisia Aone:a ...\nTosin.. tuohon viimeiseen liittyen tuli mieleen se mitä Janne aiemmin tänään kirjoitteli... Se että OS4 portattaisiin Pegasokselle on minusta epätodennäköistä, mutta entäs jos Eyetech ostaisi nipun Pegasoksia, laittaisi niihin Aone-tarran ja myisi niitä OS4:n kera?\nTorstaina, 30. syyskuuta, 2004 - klo 16.04:\nHmm. Se kohta "lyhyesti" ei ihan onnistunut..\nMutta kun en osannut tiiviimmin sanoa yrittäen kuitenkin perustella kantani.\nTorstaina, 30. syyskuuta, 2004 - klo 16.14:\nTero: Noh, ne jotka sanoivat ettei A1:ssa koskaan toimi UDMA oikein olivat tavallaan oikeassa... Se että myös PCI eth-kortti voi sotkea UDMA:n tarkoittaa sitä että siinä on jonkinasteinen ongelma myös PCI DMA:n kanssa. Ongelman täytyy olla laajempi kuin pelkkä UDMA vs ethernet konflikti.\nMielenkiintoista kyllä A1 perustuu (enemmän tai vähemmän) Teroniin. Liekö missä vika mutta nämä HW kämmit näyttävät johtavan samaan osoitteeseen...\nTorstaina, 30. syyskuuta, 2004 - klo 16.16:\n"mutta entäs jos Eyetech ostaisi nipun Pegasoksia, laittaisi niihin Aone-tarran ja myisi niitä OS4:n kera?"\nAivan yhtä mahdollinen temppu kuin brandata jonkun Taiwanilaisen tehtaan suoltamia Teron emoja. Jos vain ylpeys antais periksi.\nTorstaina, 30. syyskuuta, 2004 - klo 16.23:\n"Noh, ne jotka sanoivat ettei A1:ssa koskaan toimi UDMA oikein olivat tavallaan oikeassa... Se että myös PCI eth-kortti voi sotkea UDMA:n tarkoittaa sitä että siinä on jonkinasteinen ongelma myös PCI DMA:n kanssa. Ongelman täytyy olla laajempi kuin pelkkä UDMA vs ethernet konflikti."\nHomma ei ole noin yksinkertainen. Onko muuten linkkiä tuohon "PCI ethernet kortti" tiedon lähteeseen?\nJa tarkalleenhan joku taisi sanoa "PCI eth-kortti voi sotkea VIA UDMA:n". Siis PCI kortilla oleva UDMA133 toimisi kaikissa tapauksissa.\n(Tuo PCI kortilla olevan ethernetin aiheuttama ongelma menee yli kaiken järjen, jos se edes on totta.)\nMutta anyway, kuka sanoi ja missä. Oliko se vain joku hullu?\nTorstaina, 30. syyskuuta, 2004 - klo 16.27:\n"- the Ethernet chip only triggers the problem, but it is not at all related to it (a test using a PCI Ethernet shows the same behaviour) "\nTuohan oli jo alkuperäisessä jutussa. Ja sotkee taas pakan. Katellaanpas se korjaus aikanaan.\nTorstaina, 30. syyskuuta, 2004 - klo 16.39:\nKimmoK: Se oli jo tässä aikaisemmin mutta tässä linkki ANN\nKysyin että eikö PCI ethernet-kortin hankkiminen ratkaisisi ongelmaa ja Burström vastasi "We already tried the external ethernet card with no success."\nEn jaksanut kysyä mitä seuraamuksia tuo _voi_ ethernet aiheuttaa. Mutta miksi juuri ethernet? PCI ethernet-kortti ei ole sen kummempi kuin muutkaan PCI-kortit.\n(Tässä on myös huomioitava se että ongelma voi esiintyä vasta kun ethernettiä käytetään eli siinä aletaan liikutella dataa.)\n"Siis PCI kortilla oleva UDMA133 toimisi kaikissa tapauksissa."\nJep. Tarkoitin siis tietysti VIA:n UDMA:ta mutta unohdin tarkentaa lopussa.\nTorstaina, 30. syyskuuta, 2004 - klo 16.44:\nOk. Mikäs tuo Burström on miehiään?\nTorstaina, 30. syyskuuta, 2004 - klo 16.48:\nKysäsin tuosta PCI eetterikorttijutusta AW:ssä.\nTorstaina, 30. syyskuuta, 2004 - klo 17.04:\nKoodari: OS4 MUI, IBrowse, SnoopDos.\nSekä myös OS4 developeri/testaaja: esim. tuo a1ide.device.\nElektroniikkamies: osasi pistää kampoihin Pegasos-hintaväittelyssä, muistaakseni myös jotain alan koulutusta\nNäyttäisi tietävän a1ide.devicestä enemmän kuin tuolla foorumilla kertoo:\n"We have been able to patch XE rev 1 boards to get working VIA DMA"\nEi kertonut paljonko tarvittiin purukumia ja hyppylankaa. Tai mitä muuta mahdollisesti tarvitaan.\nSE OLI MUUTEN VITSI\nTorstaina, 30. syyskuuta, 2004 - klo 17.09:\n""We have been able to patch XE rev 1 boards to get working VIA DMA""\n"Ei kertonut paljonko tarvittiin purukumia ja hyppylankaa. Tai mitä muuta mahdollisesti tarvitaan."\nJossain päin on nyt yksi pegasos1 ilman April2 piiriä.\nTorstaina, 30. syyskuuta, 2004 - klo 17.16:\nEtkö tiedä kuka Stefan Burströmi on?\nKatsopa IBrowsen tekijöitten joukossa\nTorstaina, 30. syyskuuta, 2004 - klo 17.24:\nBoogie: unohtui vastata siihen että miksi ongelmia sitten esiintyy vain joissain koneyksilöissä.. Elektroniikka näillä nopeuksilla ja signaloinneilla on luonteeltaan hyvin herkkää ja varsin analogista. Hyvin moni asia voi vaikuttaa siihen toimiiko se vai ei ja sitten kun liikutaan marginaalsilla alueilla niin useamman komponentin summa tuottaa sen että joissain laitteissa se toimii ja joissain ei.\nPerussääntö elektroniikan suunnittelussa on *AINA* jättää turvamarginaalia ja pelata jonkinverran varman päälle. Eli jos prosessorivalmistaja kokeilee piirejään ja toteaa että ne mallikappaleet toimii hyvin luotettavasti 1500MHZ niin ne yleensä merkitään ja myydään hieman pienemmällä nopeudella esim 1300MHZ (tai jopa 1000MHz).. Tämä sen takia ettei kalliita takuupalautuksia tulisi ja että ne varmasti toimisi eri käyttölämpötiloissa luotettavasti. (10% tai 20% cpu ylikellotus on aika arkipäivää)\nSamaten esim PCI-väylä on standardointivaiheessa mitoitettu niin että se toimii vaikka siihen lisättäisiin tuntemattomien valmistajien kortteja. Kaikkien korttien speksit on määritelty siten että riippumatta kombinaatiosta jäädään kulkuaikaviiveissä, signaalin muutoksissa, heijastuksisssa yms turvalliselle puolelle. Tämän vuoksi esim Ua1:seen mainitaan mahdollisuus käyttää Raiser.korttia vaikka sellainen kortti on jo olemassaolollaan selkästi PCI.speksien vastainen. Kun marginaalia on, sitä voidaan käyttää tuollaisiin virityksiin, lisäksi uA1:n kohdalla auttaa se ettei siinä ole kuin se yksi korttipaikka...\nSitten.. Miksi esimerkiksi Via686.lla varustetuissa PC-koneissa ei toiminut SoundBlaster Live äänikortit? Vikaa esiintyi useamman valmistajan emoilla yms.. (yksi analyysi linkki vuodelta 2001) josta voisi vetää sen (mahdollisesti virheellisen)johtopäätöksen että joko SB-live tai Via686 rikkoo sääntöjä ja sotkee PCI väylän toimintaa senverran tavalla toinen kortti on herkkä. (ja tässä parissa epäilys kääntyy VIA:n piiriin koska siinä oli paljon muitakin ongelmia)\nTai miksi Articia-S piireihin on ollut hemmetin hankala saada sopivia Ram-palikoita. Sen tarkemmin tutkimatta (en jaksanut testata Pegasos I:llä aikoinaan) veikkaisin että kyse on siitä että Artician SDram-kontrolleri on joko ajoituksistaan tai väylän-ohjauksen osalta suunniteltu hieman pieleen.. eli se on *lähellä* hyväksyttävää mutta kumminkin senverran pielessä ettei se toimi kaikkien Ram-modulien kanssa. Tähän samaan liittyy nähdöäkseni myös se että osa A1 koneista piti muuttaa 100Mhz väylälle sen vuoksi etteivät ne kertakaikkiaan toimineet 133:lla luotettavasti (muistaakseni kaikki Pegasos 1:set on 100MHz väylillä oletuksena).\nTai miksei Ua1-C malliin nyt saa G4:korttia. Ilmoitus siitä että tällähetkellä saatavilla olevat G4:t lämmittää liikaa voi hyvinkin olla totta. En ole kokeillut itse Articia-S piirillistä konetta kuumemmassa ympristössä mutta muistelen joidenkin etelämpänä asuneiden sanoneen että Articia-S tarvitsee oman siili/tuuletin jäähdytyksen toimiakseen kun tulee kuuma päivä. Jos tämä on tilanne, niin ymmärrän hyvin miksi uA1:n rakenteella (cpu tulee artician päälle apukortilla) olisi vaikeaa saada lämpeneminen (ja sen aiheuttama epävakaus) pysymään aisoissa.\nTässävaiheessa pitää tietty muistuttaa että nämä ovat omia päätelmiäni sen perusteella mitä olen nähnyt/lukenut/kuullut.. Eli voivat olla väärinkin.\nTorstaina, 30. syyskuuta, 2004 - klo 17.40:\n"Tai miksei Ua1-C malliin nyt saa G4:korttia. Ilmoitus siitä että tällähetkellä saatavilla olevat G4:t lämmittää liikaa voi hyvinkin olla totta."\nGenesi sanoi että Peg1 vaati G4-korttiin juuri sopivan Articia-yksilön. Voi olla että bPlan möhläsi ja Articia oli hyvä syntipukki, mutta mielenkiinnolla odotan kun jengi alkaa kokeilla G4-kortteja myös mA1:ssä.\nTorstaina, 30. syyskuuta, 2004 - klo 18.32:\n>Eli minun mielestäni on päinvastoin todisttettu ettei se vika ole\n>Articiassa, koska jos se olis, niin ne samat ongelömat näkys\nMissä ovat todisteet että MicroA1:ssä toimivat? Pitihän kaiken\ntoimia AmigaOne-XE:llä OS4:ssakin ja nyt ei toimikaan?\nEdelleen uskon että saavat toimimaan DMA:n tavalla tai toisella\naikanaan, mutta tuota olettamaa on käytetty liiaksi ennenkin\nolemaan minkäänlainen vakuus tulevasta. Ensinhän jo\nAmigaOne-SE:nkin piti olla identtinen tuotantoversioon, sitten\nAmigaOne-XE:n piti olla se juttu, ja nyt se ratkaisu onkin\nEi kai sitä mitenkään voi kiertää: Eyetech luotti MAIn taitoihin\nliikaa kun aikoinaan toi AmigaOnen markkinoille. Nyt jää\nnähtäväksi kuinka ja kuinka nopeasti (pari vuotta jo mennyt)\nongelmat saadaan korjattua ja historiaan, ja miten jo ostaneet\nsaavat korjauksia laitteisiinsa.\nTorstaina, 30. syyskuuta, 2004 - klo 20.28:\nSama vanha ANN-threadi, 219. kommentti:\n"Did you note 'current' ? the µA1 'C' alias MK3 (and further machines) has proper snoop signaling implemented. Additionnally, this machine also solves the VIA / Ethernet interaction (and all other A1 oddities, like wrong implementation of the AC97 link between the VIA and the Sigmatel audio codec)."\nEyetech/MAI Logic lopultakin toteutti oman April-fixinsä ja mA1 saa toimivan Linuxin.\nTorstaina, 30. syyskuuta, 2004 - klo 20.40:\nItix: Wow.. jos tuo todella toimii käytännössä myös linuxin kanssa niin hommat ovat todellakin menossa hyvään suuntaan.\nTorstaina, 30. syyskuuta, 2004 - klo 21.51:\nLisäyksenä edelliseen.. JOS tästä asiasta on jotain tietoa esim Eyetehin taholta jossain alueella jota en lue, olisi kiva tietää vahvistavatko he tuollaisen Hw.patchin olemassaolon? Tai edes että sellaista on yritetty tehdä?\nTorstaina, 30. syyskuuta, 2004 - klo 23.01:\nJoanna: SB Liven ja 686:n ongelmien syy on Creativen ei ihan speksien mukainen PCI-toteutus. En muista käyttivätkö he jotain suunniteltua mutta ei vielä standardoitua laajennusta vai jotain ihan omaa viritystään, mutta 686 oli melkeinpä ainoa southbridge jolla se ei toiminut. BIOS-päivityksillä pystyttiin korjaamaan ainakin isoimmat ongelmat. (En nyt millään jaksa kaivaa esiin lähteitä, mutta koska itselläni on 686-pohjainen PC-emolevy otin joskus asiasta selvää.)\nPerjantaina, 1. lokakuuta, 2004 - klo 0.09:\nEyetech sanoo että vika on VIA:ssa.\nPerjantaina, 1. lokakuuta, 2004 - klo 0.38:\nItix: hmm.. lisää kehitystä. Kohtahan ne saa aikaan ainakin puheiden tasolla kaiken sen mitä ehdotin hieman aiemmin\nPerjantaina, 1. lokakuuta, 2004 - klo 10.08:\nEi tässä enää muuta voi sanoa kuin lainata anonyymiä ann.lu:sta.\n"new boards are ok !! if there are few developer/betatester boards with buggy VIA why are you accusing eyetech? they brought the amiga back !!!"\nAnything goes, as long as you bring "the amiga" back...\nPerjantaina, 1. lokakuuta, 2004 - klo 11.12:\nJanne: "Missä ovat todisteet että MicroA1:ssä toimivat? Pitihän kaiken\ntoimia AmigaOne-XE:llä OS4:ssakin ja nyt ei toimikaan? "\nMissä on todisteet että ne ei toimi ?\nNMusta on suht kummallista, että jotkut näyttää täällä olettavan, että kaikki mitä Amigaonen käytäjät, Hyperio ja eyetech sanoo on automaattisesti valehtelua ja peittelyä.\nSitten sellaset, jotka ei itse ole ikinä edes nähnyt MicroA1:a livenä olettaa, että ei se voi oikeesti toimia.\nKoko OS4 ja Amigaone historia on olu tota. Alusta asti on väitetty esim että Hyperion ei ikinä saa OS4:a toimimaan, tai jotain sen komponenttia ei saa toimimaan. Yks toisensa jälkeen ne väitteet on kumottu, mutta aina porukika keksii sitten heti perään uuden asian mikä ei millään voi toimia.\nPerjantaina, 1. lokakuuta, 2004 - klo 11.15:\nitix: Eikös sitä VIA piiriä ole syytetty ihan alusta lähtien, siitä lähtien kun ensimmäiset väitteet Artician bukisuudesta tuli. Ihan alusta asti eräät on sanoneet, että vika on VIA:ssa. Eli ei siinä sikäli ole mitään uutta.\nPerjantaina, 1. lokakuuta, 2004 - klo 11.20:\n>Missä on todisteet että ne ei toimi ?\nSiihen kai tämä kiteytyykin. Ei ole todisteita kummastakaan. Ja kun tietolähde ja valmistaja on sellainen, jolla on aiemmin ollut suuria ongelmia (vaikka niitä on peitelty), ei voi mielestäni lähteä väittämään suuntaan tai toiseen mitään. Se voi toimia täysin, voi olla ettei se ei toimi täysin.\nSiksi et sinäkään mielestäni voi käyttää sitä todisteena Artician ongelmattomuudesta (ei sillä että sitä mielestäni voisi muutenkaan käyttää Artician ongelmattomuudesta todisteena, uskon edelleen että vaikka Articia olisi kuinka buginen niin bugit voidaan jotenkin kiertää ja toiminnot toteuttaa - yllättävän kauan vain kestää).\nPerjantaina, 1. lokakuuta, 2004 - klo 11.23:\n>Yks toisensa jälkeen ne väitteet on kumottu,\n>mutta aina porukika keksii sitten heti perään\n>uuden asian mikä ei millään voi toimia.\nHei hei, minä en ole koskaan väittänyt tai käyttänyt tuollaisia absoluuttisia termejä. Päin vastoin, olen aina uskonut ja ilmaissut uskovani että ongelmat ratkeavat joku päivä.\nSe tosin ei tarkoita etteivätkö ne ongelmat (mahdollisesti myös Artician bugit) voisi olla täysin todellisia ja olemassa.\nVai kuinka moni oikeasti odotti että yli kaksi vuotta myöhemmin DMA ei vieläkään toimi täysin ongelmitta Linuxissa tai OS4:ssa julkaistuilla AmigaOneilla?\nHe toki olivat väärässä jotka sanoivat "ettei se koskaan toimi", tai uskon että aikanaan saadaan toimimaan. Mutta yhtälailla väärässä olivat he, jotka väittivät ettei ongelmia ole.\nSuuria ongelmia on ollut ja on pöydällä edelleen. Kysymys kuuluukin kuinka pian ja miten ne ratkaistaan - joudutaanko (ja vaihdetaanko) viallisia emolevyjä jne.\nPerjantaina, 1. lokakuuta, 2004 - klo 11.51:\nStefan Burström toteaa (kts yllä): "No, the problem is the wiring to the VIA controller on the motherboard."\nRistiriidassa Alan Redhousen kanssa, etten sanoisi. Minulle kyllä ihan sama missä vika on, mutta Eyetechille on taloudellisempaa syyttää VIAa kuin emolevysuunnittelua...\nPerjantaina, 1. lokakuuta, 2004 - klo 12.05:\nTero: Ihan pakko kysyä että tunnetko sinä tekniikkaa vai tuleeko tämä keskustelusi ihan puhtaalla tunnepohjalla.\nPerjantaina, 1. lokakuuta, 2004 - klo 12.08:\nItix: Aika kuvaavaa tälle touhulle. Ehkä uskottavin selitys (jos unohdetaan AlanR:n tietämättömyys) olsii se että Burnström on erehtynyt ja puhunut omiaan tai että koko juttu Ann.lu:ssa on feikki.\nPerjantaina, 1. lokakuuta, 2004 - klo 12.14:\nEikä se kyllä Eyetechiä pälkähästä päästä että VIAn piirissä on vika. Heidän tuotteensa ei silti toimi kuten mainostetaan. On tosin kuvaavaa että on board sound vaan kuitattiin poistamalla feature-listasta. Mitäs ne ostajat jotka ostivat laitteen jossa on on board sound?\nGenesi sentään vaihtoi Pegasokset ilmaiseksi aprilleihin ja april kakkosiin. Lisäksi koko Pegasos I -> Pegasos II edullinen switchaus. Vaikka Buck on juntti monella tapaa, niin sen asian hoitivat tyylikkäästi.\nPerjantaina, 1. lokakuuta, 2004 - klo 12.23:\nJoo siis kuten aikasemminkin sanoin, niin musta kyllä olis Eyetechin velvollisuus vaihtaa noi emot toimiviin jos tuossa tuloillaan olevassa seuraavassa XE tuotantoerässä on ongelmat onnistuttu korjaamaan. Halpaa se ei ehkä ole, mutta sille ei mitään voi. Vastuuta se ei poista.\nLauantaina, 16. lokakuuta, 2004 - klo 16.36:\nKeskustelua jatkettu seuraavaan ketjuun.


Huoneita ja asemakaava - Raitismaja\nRaitismajassa on vapaa-ajan matkoille ja leiritoiminnalle soveltuvat tarkoituksenmukaiset tilat. Raitismaja on 600 asuinneliön suuruinen motelli, jossa on 21 siistiä huonetta. Jokaisessa huoneessa on 2–5 vuodepaikkaa. Vuodepaikkoja on yhteensä lähemmäs 60.\nSuureen ja valoisaan ruokasaliin mahtuu sata vierasta. Keittiö tarjoilee aamiaisen, lounaseväät, päivällisen sekä iltapalan.\nPohjakerroksessa on kaksi suurta kuivaushuonetta, jotka takaavat kuivat varusteet päivän sisältäessä monta vuoroa mäessä tai hiihtoladuilla. Lisäksi pohjakerroksesta löytyy lämmin suksien voiteluhuone, jossa on kymmenen voitelutelinettä ja runsaasti suksien säilytystilaa.\nSaunominen käy kätevästi kahdessa saunassa. Miehille ja naisille on erilliset saunat, joihin mahtuu noin 15 henkilöä/sauna. Lisäksi Raitismajasta löytyy TV- ja takkahuoneet, pingispöytä ja pieni kuntosali. Takkahuone sopii mainiosti mm. makkaran grillaamiseen ja yhdessäoloon.


Kirkkonummi Kela | Uskonto Uutiset\n1 kela kirkkonummi aukioloajat\nkela kirkkonummi aukioloajat\nTämä työpaikka, Kesätyö, Kirkkonummi, asiakaspalvelu, on ilmoitettu Kela-palvelussa 05.02.2018 ja sen on julkaissut Kela. Ilmoituksen hakuaika umpeutuu 19.02.2018. Työpaikka sijaitsee kunnassa Kirkkonummi. Ilmoituksen jättäneellä työnantajalla on tällä hetkellä avoimia työpaikkoja Duunitorilla yhteensä 19 kappaletta.\nKuljetusaluet Kirkkonummi: Bro, Finnsbacka, Gesterby, Heikkilä, Hila, Hirsila, Jolkby, Jorvas, Kantvik, Kela, Keskusta, Laajakallio, Långvik, Lindal, Luoma, Masala.\nKela (lyh. Kl, ruots. Käla) oli liikennepaikka rantaradalla. Se sijaitsi Bölen kylässä Siuntiossa 6,7 kilometrin päässä Siuntion rautatieasemasta. Liikennepaikka avattiin ensimmäisen kerran 1. syyskuuta 1903 nimellä ruotsinkielisellä nimellä Käla. Suomenkielinen nimi Kela lisättiin 1925. Asemarakennus sijaitsi radan pohjoispuolella.\nAuringonnousu tänään 5:24.Auringonlasku tänään 21:17.Päivän pituus on 15 h 53 min. Paikalliset säähavainnot. Havaintoasema.\nTämä työpaikka, Palveluneuvoja, Kirkkonummi, on ilmoitettu Kela-palvelussa 13.03.2018 ja sen on julkaissut Kela. Ilmoituksen hakuaika umpeutuu 29.03.2018. Työpaikka sijaitsee kunnassa Kirkkonummi. Ilmoituksen jättäneellä työnantajalla on tällä hetkellä avoimia työpaikkoja Duunitorilla yhteensä 22 kappaletta.\nLöydä omasi Oikotien 0 asunnosta alueella Kela, Kirkkonummi. Katso kuvat ja tiedot upeista kohteista ja tutustu unelma-asuntoosi!\nLöydä omasi Oikotien 0 vuokra-asunnosta alueella Kela, Kirkkonummi. Katso kuvat ja tiedot upeista kohteista ja löydä unelma-kotisi!\nKELA – vaativa lääkinnällinen kuntoutus. Tarjoamme Kelan järjestämää vaativaa lääkinnällistä kuntoutusta yksilöfysioterapiana. Kela kuntoutus on tarkoitettu henkilöille, joilla on sairauden tai vamman ja siihen liittyvän suoritus- ja osallistumisrajoitteen vuoksi huomattavia vaikeuksia arjen toiminnoissa suoriutumisessa ja osallistumisessa.\nAlla näkyvällä kartalla näet kaikki Suomen Kela toimisto ketjun kaupat, jotka on lisätty sivuillemme. Voit etsiä kauppoja alla näkyvältä kartalta tai listalta. Klikkaa.\nAvainsanat:kela joensuun toimistokela kirkkonummi aukioloajatkirkkonummen kaupunki


10 parasta vinkkejä taloudelliseen menestykseen\nVaikka päätöslauselmien tekeminen taloudellisen tilanteen parantamiseksi on hyvä tehtävä milloin tahansa vuoden aikana, monien mielestä se on helpompaa uuden vuoden alussa. Perustiedot pysyvät samoina riippumatta siitä, milloin aloitat. Tässä on 10 keskeistä vinkkiä taloudelliseen kehitykseen.\n1. Saat palkkaa mitä olet arvoinen ja kuluta vähemmän kuin ansaitset\nSe voi kuulostaa yksinkertaiselta, mutta monet ihmiset kamppailevat tämän ensimmäisen säännön kanssa. Varmista, että tiedät, mitä työsi kannattaa markkinoilla, arvioimalla taitosi, tuottavuus, työtehtävät, panos yritykseen ja menestysaste sekä yrityksen sisällä että ulkopuolella mitä teet. Alijäämäisen maksamisella jopa 1 000 dollarilla vuodessa voi olla merkittävä kumulatiivinen vaikutus työelämäsi aikana.\nRiippumatta siitä kuinka paljon tai kuinka vähän maksat, et koskaan pääse eteenpäin, jos kulutat enemmän kuin ansaitset. Usein on helpompaa kuluttaa vähemmän kuin on ansaita enemmän, ja vähän kustannusten leikkaaminen monilla alueilla voi johtaa säästöihin. Ja siihen ei aina tarvitse liittää suuria uhrauksia.\nTärkeä vaihe, joka on harkittava yritettäessä päästä eteenpäin taloudellisesti, on budjetointi. Loppujen lopuksi, kuinka voit tietää, mihin rahasi menevät, jos et budjetoida? Kuinka voit asettaa kulutus- ja säästötavoitteita, jos et tiedä mihin rahasi menevät? Sinun täytyy perustaa budjetti Ansaitsetko tuhansia vai satoja tuhansia dollareita vuodessa.\n3. Maksaa luottokorttiluotot\nLuottokorttiluotot on tärkein este taloudelliselle kehitykselle. Nuo pienet muovipalat ovat niin käteviä käyttää, ja on niin helppo unohtaa, että kyseessä on oikea raha, jota käsittelemme, kun piiskaamme ne maksamaan ostoksesta, iso tai pieni. Huolimatta hyvistä päätöksistämme maksaa tasapaino nopeasti, tosiasia on, että emme usein maksa ja lopulta maksamme asioista paljon enemmän kuin olisimme maksaneet, jos olisimme käyttäneet käteistä.\n4. Osallistu eläkesuunnitelmaan\nJos työnantajasi tarjoaa 401 (k) -suunnitelman (tai muun tyyppisen työnantajan tukeman eläkesäästöohjelma), sinun kannattaa harkita siihen osallistumista, jos sinulla on siihen varaa. Usein kanssa 401 (k) suunnitelmat, työnantajasi maksaa tietyn prosentin saman summan, jonka olet pannut tilillesi. Tätä kutsutaan usein "työnantajaotteluksi". Jos työnantajasi ei tarjoa eläkesuunnitelma, harkitse IRA: ta.\n5. Onko säästösuunnitelma\nOlet kuullut sen aiemmin: Maksa ensin. Jos odotat, kunnes olet täyttänyt kaikki muut taloudelliset velvoitteesi, ennen kuin näet säästöjä jäljellä, mahdollisuudet ovat, et koskaan ole terveellisiä säästötili tai sijoitukset. Päätä varata vähintään 5-10% sinun palkka säästöistä ennen kuin aloitat laskujen maksamisen. Parempi vielä, pidä rahat automaattisesti vähennettynä palkkassasi ja talletetaan erilliselle tilille.\nJos osallistut eläkesuunnitelmaan ja säästötili ja voit silti hallita laittaa rahaa muihin sijoituksiin, sitä parempi.\n7. Maksimoi työsuhde-etuutesi\nTyösuhde-etuudet, kuten 401 (k) suunnitelma, joustavat kulutustilit, lääketieteen ja hammasvakuutus, jne., ovat suurien dollarien arvoisia. Varmista, että maksimoit omasi ja käytät hyväksi niitä, jotka voivat säästää rahaa vähentämällä veroja tai kuluttamatta jääneitä kuluja.\n8. Tarkista vakuutusturvasi\nLiian monille ihmisille puhutaan maksavan liian paljon henki- ja vammavakuutus, onko lisäämällä nämä kattavuudet autolainat, ostamalla koko henkivakuutuksen, kun elämä on järkevämpää, tai henkivakuutuksen ostaminen kun sinulla ei ole huollettavia. Toisaalta on tärkeää, että sinulla on riittävästi vakuutuksia suojellaksesi huollettaviasi ja tulosi kuoleman tai vamman tapauksessa.\n9. Päivitä tahtosi\nVuonna 2019 vain 40 prosentilla amerikkalaisista oli tahto. Jos sinulla on huollettavia, riippumatta siitä kuinka vähän tai kuinka paljon omistat, tarvitset tahdon. Jos tilanteesi ei ole liian monimutkainen, voit jopa tehdä oman ohjelmistolla, kuten Nolo, WillMaker. Suojele paremmin rakkaitasi harkitse testamentin kirjoittaminen.\n10. Pidä hyvää kirjaa\nJos et ole varovainen huolellisen kirjanpidon pitämisessä, et todennäköisesti väitä kaikkia sallittaviasi tuloverovähennykset ja hyvitykset. Asenna järjestelmä nyt ja käytä sitä ympäri vuoden. Se on paljon helpompaa kuin sekoittaminen löytää kaikki verohetkellä, vain kaipaamaan kohteita, jotka ovat saattaneet säästää rahaa.\nKuinka voit yllä olevassa tarkistusluettelossa? Jos et tee vähintään kuutta 10: stä, harkitse päättämistä tehdä parannuksia. Valitse yksi alue kerrallaan ja aseta tavoite sisällyttää kaikki 10 elämäntyyliisi.\nKuinka valita parhaat joukkovelkakirjarahastot\nMitkä ovat parhaat joukkovelkakirjarahastot ostaa? Tämä riippuu ensisijaisesta sijoitustavoittees...


tyttö ruudun takana : heinäkuuta 2018\nsyksy saapuu Pentikille\nTällä viikolla saimme myymäläämme täydennystä upeiden, syksyn ensimmäisten tuotesarjojen muodossa. Krysanteemi tuotesarja on väriltään tummapohjainen ja sen päällä upeaa kukkakuosia niin keltaisen kuin punaisenkin sävyssä. Itsehän olen aivan ihastunut molempiin!\nSitten asiaan - tänään töissä pääsin tuotteiden järjestelyn lisäksi tekemään taas isompaa esillepanoa, nimittäin myymälän keskitasolle, jossa osa ale-tuotteista ennen sijaitsi. Ale-tuotteet järjesteltiin eri tavoin ja seuraavaksi punainen Krysanteemi pääsikin oikeuksiinsa keskelle myymälää. Ajatuksena oli leikata kangasta ja ripustaa se kattoon roikkumaan siten, että se laskeutuu kauniisti tason päälle. Kangas on itsessään niin näyttävä ettei sen kaveriksi paljoa tarvittu muuta - penkki, jonka päälle laitoin Hanki-kulhon sekä somisteomenia sekä mustia lyhtyjä värikkäiden kynttilöiden kera. Takana olevat hylly ja kaappi siirretään myöhemmin pois, joten kokonaisuus tulee vielä muuttumaan. Täytin hyllyille muutamat tuotteet runsaamman vaikutelman luomiseksi.\nLähettänyt Neea klo 11.40 Ei kommentteja:\nTunnisteet: blogi, esillepano, kesä, kesätyö, koulu, Krysanteemi, Pentik, somistus, syksy\nLisää tekemiäni esillepanoja\nKesäkuun ystäväklubiedun päätyttyä sain suunnitella ja toteuttaa uuden näyteikkunan alennusmyynteihin liittyen. Loihdin Pioni-kuosista ikkunan, jossa oli mm. tuotesarjan puuvillakankaat, kaitaliinoja, tyynynpäällisiä ja serviettejä. Lisäsin ikkunaa koristamaan myös maljakon ja kukkia.\nPyrimme aina tietyin väliajoin vaihtamaan myymälän sängyllä olevaa petausta ja sain vaihtaa Pioni-kuosin sinisiin Kaisla-pussilakanoihin. Toteutin toiveiden mukaan sinisen, merihenkisen petauksen ja somistuksessa käytin mm. köyttä lisäämään merifiilistä.\nTässä vielä Cafe Figaroon loihtimani somistus. Käytin Pioni-sarjan tuotteita ja pallolyhtyjä ja mielestäni lopputuloksesta tuli raikas ja kesäinen. Kuvasta puuttuu vielä tekemäni hinnasto.\nLähettänyt Neea klo 7.47 Ei kommentteja:\nTunnisteet: alennusmyynti, blogi, CafeFigaro, esillepano, kesätyö, näyteikkuna, Pentik, petaus, somistus, sommittelu, visualisti\nAlennusmyynteihin valmistautumista ja esillepanoja\nEtsin paikkaa kuormasta saapuneille lyhdyille ja sijoitin ne tyhjälle hyllylle froteepyyhkeiden yläpuolelle.\nKuormasta saapui myös kaksi uutta kaappia joille etsin paikat myymälästä ja samalla suunnittelin ja tulostin kaapeille omat kyltit. Toinen kaapeista päätyi myymälän takaosaan peilien ja korien kaveriksi ja toinen kassan eteen vasemmalle.\nTyynynpäälliset ja kaitaliinat etsivät uutta paikkaa ja se löytyi myös kassan edestä.\nAlemyyntejä varten hinnoittelin tuotteet, tein paljon kylttejä ja kirjoitin tarjouksia myös kahdelle eri liitutaululle. Alennusmyynneissä tärkeää on, että tuotteiden hinnat ovat selvästi esillä. Myös erilaiset banderollit ja julisteet helpottavat alepöytien rajaamista.\nLähettänyt Neea klo 7.35 Ei kommentteja:\nTunnisteet: alennusmyynti, blogi, esillepano, kesätyö, kyltit, Pentik, sommittelu, visualisti\nJälleen olisi vuorossa hieman päivittelyä kesätyössäni tekemistäni esillepanoon liittyvistä tehtävistä. Tällä kertaa vuorossa oli froteepyyhkeiden asettelu uuteen uskoon. Tyhjensin ensin hyllyiltä aleen tulevat pyyhkeet, jonka seurauksena hyllyille jäi paljon ylimääräistä tilaa. Yritin luoda mahdollisimman yhtenäisen ja värimaailmaltaan harmonisen kokonaisuuden. Tein myös pienen kylpyhuone-aiheisen asetelman hyllyjen keskelle. Pahoittelut vielä kuvien huonolaatuisuudesta (töihin en kameraa muista ottaa mukaan ja kännykkäkameran laatu on mitä on).\nAlennusmyyntiin kuuluvat froteepyyhkeet\nLähettänyt Neea klo 7.06 Ei kommentteja:\nTunnisteet: alennusmyynti, blogi, esillepano, froteepyyhkeet, kesätyö, Pentik, somistus, sommittelu, visualisti


Kirjavuori: maaliskuuta 2016\nLähettänyt Kirjavuorenpeikko klo 21.14 Ei kommentteja:\nVaikka en pitänyt Raidin hahmosta sarjan kahden ensimmäisen kirjan perusteella, luin tietysti loputkin. Miksi en olisi lukenut, ovathan Raidit nykyisessä sangen stressaavassa elämäntilanteessani mitä parasta "muuta ajateltavaa". Ne ovat turvallisesti arjesta irrallisia rymistelyitä, joissa ei mässäillä inhottavilla yksityiskohdilla eikä paasata politiikkaa - lukuun ottamatta jo kirjailija Nykäsen muistelmista tutuksi tullutta korruption kritiikkiä. Kun epäiltynä on tarpeeksi iso herra, poliisi kohtaa yllättäviä vaikeuksia rikostutkinnassa.\nAluksi Raidin väkivaltaisuus tuntui siis ainoastaan inhottavalta, mutta sarjan edetessä se sai selityksensä. Kuten sarjan toinen päähenkilö komisario Jansson muotoili, Raid on eräänlainen alamaailman puhtaanapitolaitos, joka raivaa tieltä ne roistot, jotka eivät suostu noudattamaan edes rikollisten omia sääntöjä. Onhan totta, ettei vääryyttä kohdannut rikollinen voi kääntyä viranomaisten puoleen, vaan ongelmat on ratkaistava rikollisten kesken, rikollisin keinoin. Väkivaltamiehillä on paikkansa tässä maailmassa. Raidin uhrit ovat useimmiten toisia rikollisia, eivät koskaan naisia tai lapsia, joten jonkinlaisia vanhanaikaisia herrasmiesperiaatteita miehellä näyttää olevan. Todellisen maailman esikuvat eivät liene yhtä ihanteellisia.\nRaid pysyy läpi sarjan salaperäisenä hahmona, joka ei juuri muutu tai kehity. Jos oletetaan, että jokainen romaani kuvaa kirjoittamisajankohtaansa, aikaa ehti kuitenkin kulua 20 vuotta. Itsestään hän ei paljon puhu, mutta tarinan edetessä lukija pystyy poimimaan tiedonmurusen sieltä täältä. Muun muassa Raidin oikea nimi selviää ensimmäisen kerran Lihavassa miehessä. Sieltä täältä selviää, että Raidin vanhemmat olivat keskisuomalaisia pientilallisia, jotka menettivät tilan pankille ja muuttivat Ruotsiin, kun Raid oli 11-vuotias. Pari vuotta myöhemmin vanhemmat kuolivat onnettomuudessa ja teini-ikäinen poika jäi omilleen. Hänelle kävi kuten monille muillekin nuorille siirtolaisille: työt Volvolla ja Maraboulla vaihtuivat rikoksiin. Aluksi Raid syyllistyi omaisuusrikoksiin ja istui vankilassakin. Sittemmin hän hankki pelottavan maineen tappajana, mutta ei enää jäänyt kiinni tekosistaan. Nuoren miehen esikuva oli rikoksiin syyllistynyt eno, jonka viimeisiä seikkailuja kuvataan romaanissa Raid ja mustempi lammas ja jonka Raidille testamenttaamat kesämökki ja vanha Mercedes esiintyvät parissa muussakin myöhemmässä kirjassa. Raid on uskottava maalaistaustaisena jäyhänä miehenä, jolla on kuitenkin kyky tulla toimeen mitä erilaisempien ihmisten kanssa.\nMielestäni Harri Nykänen on kehittynyt kirjailijana koko uransa ajan. Myös Raidit pääsevät uudelle tasolle tämän vuosituhannen puolella. Oikeastaan kaksi viimeisintä romaania, Jarkko Sipilän kanssa kirjoitettu Paha paha tyttö ja Lappiin sijoittuva Susiraja, ovat koko sarjan parhaat kirjat. Raidin maine kasvaa aina vain. Vaikka hän tuntuu itsekin pitävän ammattiaan välttämättömyytenä, hänen on aina vain vaikeampi päästä yli murhistaan. Välillä hän kärsii yksinäisyydestä, johon tappajan työ väistämättä johtaa. Toisaalta Raidin hahmo muuttuu aina vain sarjakuvamaisemmaksi. Hän on voittamaton yksinäinen ratsastaja ja supersankari, joka selviää mistä vain uskollisten ystäviensä Sundmanin ja Ukin avustamana. Muille rikollisille tuppaa näissä kirjoissa käymään lopulta huonosti, mutta Raid vain porskuttaa. Tapahtumat loitontuvat sinkoineen ja alasammuttuine helikoptereineen pikkurikollisten arjesta, mutta samalla kirjailija tuntuu löytäneen tarinankerronnan ilon, johon ylimääräinen dramatiikka sopii oikein hyvin.\nVaikka muuten pidänkin Susirajasta, entisenä rovaniemeläisenä en kuitenkaan tunnista sellaista Rovaniemeä, jota romaanissa kuvataan. Jotkut muutkin helsinkiläiset romaanikirjailijat ovat erehtyneet pitämään Rovaniemeä takapajuisena pikkukaupunkina. Se on kuitenkin vireä yliopistokaupunki ja maakuntakeskus, jonka keskustassa ei ole erityisen todennäköistä törmätä tuttuihin.\nSarjan kolme ensimmäistä osaa ovat rymistelyä, jollainen ei juuri herätä mitään pohdintoja lukijassa. Mustempi lammas on jo erilainen kirja. Siinä Raidin rikollinen eno Nygren palkkaa sisarenpoikansa apumieheksi viimeiselle matkalleen halki Suomen. Tavoitteena on tehdä tilit selviksi sekä vihollisten että harvojen ystävien kanssa. Autossa puhutaan elämästä ja kuolemasta suorastaan hämmentävän sentimentaalisella tavalla. Nygrenin tarina loppuu Lappiin, missä mökki ja mersu siirtyvät Raidin omistukseen.\nRaid ja pelkääjät sijoittuu Katajanokan vankilaan, mihin Raid on tullut kärsimään sakon muuntorangaistusta. Todellista syytä vankilavisiittiin ihmettelevät niin vankilan johto, poliisi kuin vankitoveritkin. Poikkeuksellisesta tapahtumapaikasta huolimatta kirja muistuttaa klassista salonkidekkaria. Tiedetään, että jotain rikollista on tekeillä, mutta sen enempää rikoksesta, uhrista kuin tekijästäkään ei ole kuin pahoja aavistuksia. On kuitenkin selvää, että sekä uhri että syyllinen löytyisivät suljetussa tilassa elävästä pienestä joukosta, joista jokaiseen lukija pääsee myös tutustumaan henkilökohtaisemmin. Osa henkilöistä on tuttuja Nykäsen romaaneista Raideja edeltävältä ajalta.\nRaid ja legioonalainen puolestaan sotkeutuu niin monenlaisiin juonenkäänteisiin, että ainakin minun oli välillä vaikea pysyä kärryillä. Asiaan saattoi toki vaikuttaa sekin, että olin ennen kirjan lukemista paiskonut töitä suunnilleen yötä päivää eivätkä hoksottimet olleet parhaimmillaan. Seuraavassa romaanissa Raid ja poika Raid yrittää viettää rauhaisaa lomaa mökillään, mutta päätyy huumepomoksi pyrkivän nuoren pojan suojelijaksi. Minulle ei oikein selvinnyt, motivoiko häntä muukin syy kuin myötätunto. Onko Raidilla pehmeämpikin puoli? Raid ja tappajat sitoo yhteen kahdessa edellisessä romaanissa kesken jääneet juonenpäät. Vihollisia on liikkeellä monesta ilmansuunnasta, mutta lopulta paha saa palkkansa tai jotain. Kolmikko on sujuva juonellinen kokonaisuus, rikosviihdettä parhaimmillaan.\nSitten ovatkin jäljellä enää Paha paha tyttö ja Susiraja. Näissäkin romaaneissa Raidia motivoi vastuuntunto ja jonkinlainen ihmisystävällisyys. Vanhat kaverit jälkikasvuineen ovat pulassa, ja Raidin on täytettävä velvollisuutensa. Susirajasta on kulunut jo monta vuotta. Pääsikö Raid eläkkeelle vai vieläkö on odotettavissa lisää seikkailuja?\nPitäisikö seuraavaksi lukea Nykäsen Arielit?\nRaid (WSOY, 1992)\nRaid ja paperiansa (WSOY, 1994)\nRaid ja lihava mies (WSOY, 1997)\nRaid ja mustempi lammas (WSOY, 2000)\nRaid ja pelkääjät (WSOY, 2001)\nRaid ja legioonalainen (WSOY, 2002)\nRaid ja poika (WSOY, 2003)\nRaid ja tappajat (WSOY, 2006)\nPaha paha tyttö (Crime Time, 2010)\nSusiraja (Crime Time, 2012)\nLähettänyt Kirjavuorenpeikko klo 22.40 Ei kommentteja:\nTunnisteet: Harri Nykänen, Jarkko Sipilä, jännitysromaani, rikolliset, Suomi\nLähettänyt Kirjavuorenpeikko klo 12.01 Ei kommentteja:\nSuuri vuosisata -sarjan neljäs osa Sokea piste lojui yöpöydälläni kuukausitolkulla. Olin vastenhankainen tarttumaan siihen, koska aihe, toinen maailmansota, tuntui etukäteen ahdistavalta. Sodanuhkaa ja ihmisoikeuksien kyseenalaistamista tuntuu olevan ilmassa aivan liikaa muutenkin. Erinomaisen aloitusosan jälkeen seuranneet Keikari ja Punaisen ja mustan välissä eivät päässeet edeltäjänsä tasolle eivätkä luvanneet hyvää sarjan jatko-osille. Toisaalta tunsin kirjan lukemisen pakottavaksi moraaliseksi velvollisuudeksi. Onhan sarjan kolmesta ensimmäisestä osasta kertova kirjoitus ylivoimaisesti tämän blogin luetuin teksti.\nOlin turhaan huolissani. Jan Guilloun kertojantaidot pääsevät oikeuksiinsa Sokeassa pisteessä, joka on mielestäni sarjan toistaiseksi paras osa. Lyhyesti sanottuna se on upea romaani, jonka ahmaisee hetkessä.\nAiemmissa osissa näkökulma pomppi sinne tänne. Sokean pisteen päähenkilö on yksin Lauritz, joka on muuttunut Sillanrakentajien tarunhohtoisesta sankari-insinööristä lihaa ja verta olevaksi täyteläiseksi romaanihahmoksi. Muutkin perheen jäsenet ovat kokeneet kovia, mutta Lauritzin tragedia liikuttaa erityisesti, koska hän pyrkii aina hyvään mutta kohtaa ylitsepääsemättömiä ristiriitoja. Maailmansodan aikana hän ei pidä Hitleristä, mutta toivoo Saksan voittoa. Toisaalta hän tahtoisi, että Saksan miehittämä syntymämaa Norja vapautuisi pian. Yksi hänen lapsistaan on SS-joukoissa, toinen taas Norjan vastarintaliikkeessä. Perheessä on monenlaisia käsityksiä siitä, mitä tarkoittaa velvollisuutensa täyttäminen. Myös henkilökohtaiset kiusaukset uhkaavat Jumalaan uskovan perheenisän mielenrauhaa.\nSaksalaismielisen ruotsalaisen yläluokan kuvaus on todella kiinnostavaa, samoin romaanin välittämä ajankuva sodan aikaisesta Ruotsista. Suomen tilanteen tunnemme liiankin hyvin, mutta harvoin kirjoitetaan, mitä länsinaapurissa tuolloin tapahtui. Guillou tuntuu kuitenkin jopa viisastelevan, kun hän asettaa vastakkain romaanihenkilöiden ja jälkiviisaan lukijan tietämyksen. Tietenkään Dresdeniä ei pommiteta, eihän? Mikä sitten on sokea piste - tai mitä ei haluta nähdä? Esimerkiksi natsihallinnon hirmuteot - tietenkin.\nViimeisillä lehdillä tarina jää varsin jännittävään kohtaan, joten lisää kansainvälisen insinööriperheen vauhdikkaita käänteitä lienee odotettavissa.\nJan Guillou: Sokea piste (Like 2015)\nAlkuteos Att inte vilja se (2014), suom. Taina Rönkkö\nTunnisteet: historiallinen romaani, Jan Guillou, Ruotsi, toinen maailmansota


Raikas Ruusuvesi ja 100% puhdas Arganöljy DUO - Okabo Organics\nEtusivu Katsotuimmat tuotteet Raikas Ruusuvesi ja 100% puhdas Arganöljy DUO\nArganöljy ja Ruusuvesi yhdessä saavat ihmeitä aikaan. Arganöljyn sisältämät rasvahapot ja vitamiinit imeytyvät paremmin ruusuvedellä kosteutettuun ihoon. Molemmat tuotteet ovat puhtaita luonnontuotteita, eivät sisällä synteettisiä kemikaaleja vaan ainoastaan luonnon omaa eliksiiriä. Ruusuvesi ja 100% Arganöljy sopivat kaikille iho- ja hiustyypeille.\n100% puhdas Arganöljy on ihanteellinen luonnontuote, joka hoitaa ja sitoo kosteutta ihoon. Se imeytyy nopeasti ja jättää iholle kauniin hehkun. Ei sisällä kemikaaleja, parabeeneja tai muita säilöntäaineita, eikä mitään keinotekoista. Ainoastaan sataprosenttisen luonnonmukaisia, parantavia ravinteita iholle. Arganöljy sisältää runsaasti hoitavia ja ravitsevia ainesosia: tyydyttymättömiä rasvahappoja, steroleja, skvaleenia ja fenolisia yhdisteitä sekä runsaasti E-vitamiinia ja hivenaineita.\ntekee iholle hyvää täysin luonnollisesti. Se kosteuttaa, raikastaa ja tuo kasvoille kauniin hehkun. Okabo Organicsin luomuruusuvesi on puhdas, kemikaaliton\nluonnontuote. Sopii kaikille ihotyypeille.\n1 kpl 100% Puhdas Arganöljy, 50 ml\n1 kpl Raikas LuomuRuusuvesi, 100 ml\nSuihkuttele Raikastavaa LuomuRuusuvettä puhtaille kasvoille ja sido ruusuveden kosteus ihoon lisäämällä arganöljy kosteille kasvoille. Ruusuvettä voi käyttää myös kevyeen meikin kiinnitykseen ja ilmeen raikastamiseen pitkin päivää.\n100% Puhdas Arganöljy: Argania spinosa kernel oil\nRaikastava LuomuRuusuvesi: Rosa Damascena Flower Water


Kunnanvaltuusto asetti takauksen ehdoksi muun muassa takausprovision ja rakennuksen toisen puolen vuokraamisen Lapin pelastuslaitokselle.\nAsia nostettiin uudestaan kunnanhallituksen pöydälle 14. tammikuuta, jolloin todettiin, ettei takauspäätös ole enää ajankohtainen. Kunnanhallitus päätti esittää, että kunnanvaltuusto kumoaa 17.9.2019 tekemänsä takauspäätöksen.\nMistä on kyse? Tunturi-Lapin Veden toimitusjohtaja Petri Laiho avaa taustoja:\n– Kuntarahoitus Oyj kyllä myöntäisi meille lainan, mutta se ei ole hyväksynyt Kolarin kunnanvaltuuston tekemää takauspäätöstä. Siinä on kaksi virhettä: Kuntarahoitus edellyttää leasing-rahoitusmallissaan takaajalta 16 erilaisen kohdan vahvistamista, eikä takaaja saa asettaa omia ehtoja. Valtuuston päätöksessä ei vahvistettu kaikkia kyseisiä kohtia ja lisäksi se asetti oman ehtonsa muun muassa tilojen vuokraamisesta.\nVesiyhtiö käsittelee asiaa seuraavan kerran parin viikon päästä ja tekee päätöksiä jatkosta. Se joko hakee uudelleen takausta ja oikeanlaista päätöstä tai lähtee viemään projektia eteenpäin ilman kuntaa.\n– Yksi merkittävistä asioista on kahden valtuutetun hallinto-oikeuteen tekemät valitukset. Prosessi on ollut jo nyt pitkä. Valitusten käsittely venyttäisi rakentamista ainakin vuoden päähän.\nLaiho myös toteaa, että vaikka kunta takaajana olisi aina vahva kumppani, valtuuston asettama takausprovisio panttikirjojen lisäksi on niin iso menoerä, että senkin järkevyyttä on hyvä pohtia uudemman kerran.\nVakavaraisena yhtiönä Tunturi-Lapin Vesi pystyy jatkamaan hanketta ilman kunnan takaustakin.\n– Jos päätämme jatkaa ilman kunnan takausta, rakennustyöt alkavat ensi kesänä.\nTunturi-Lapin Vesi Oy on sataprosenttisesti Kolarin kunnan omistama yhtiö.


Kaksoissola • katso viestiketjua - Orion 6\nKirjoittaja Matto » 26.05.2011 17:09\nKeskustelua kuudennesta osasta: millaisia ajatuksia manga herätti? Mitä hyvää ja mitä huonoa? Mitä jäi odottamaan ja millainen kuva hahmoista jäi?\nAlun kartta selvitti ainakin minulle, miksi toisissa paikoissa on lunta ja toisissa ei.\nRigel on Japanin pohjoisosissa, melko lähellä Hokkaidon rannikkoa. Masamune laumoineen on siitä hieman etelämpänä, mutta yhä pohjoisemmassa Japanissa. Keski-Japanissa vaikuttavat Tesshin ja muut ninja-koirat. Orion, Sanada Nyūdōunsai ja kumppanit ovat puolestaan vielä Tokiotakin etelämpänä. Bella on Kansain alueen länsirannikolla ja Sirius Kamakirien poikien kanssa Chuugokun alueen eteläosassa, melkein Japanin eteläisimmillä alueilla. Yamabiko lapsenvahteineen on Shikokussa. Koirat ovat siis levittäytyneet ympäri Japanin.\nSanada Nyūdōunsain hyppää laumalaisineen joen ylitse ja haastaa kai-kenit. Sanada liikkuu kokoonsa ja uneliaaseen ulkonäköönsä nähden uskomattoman ketterästi. Samaan aikaan sekä Orion ja Masamune kohtaavat uusia koiria ja yrittävät ilmeisesti saada joukkoonsa lisää voimaa.\nMasamunen vuorenrinteeltä alas työntämä mies selvisi putouksesta hengissä ja päätyy pelastushelikopterin kyydillä sairaalaan. Mies on pahoin loukkaantunut, mutta heti tajuihin päästyään hän alkaa kysellä vanhaa avainta, joka löytyykin pian.\nMasamunea vastaan asettuu mustakorvainen, muuten vaalea koira, jolla on mukanaan mittavan kokoinen lauma. Vasta Masamunen mukaan lähtenyt bokseri-tyylinen koira hermostuu lauman nähdessään ja yrittää hyökätä johtajakoiran kimppuun, mutta Masamune estää sitä ja heittääkin bokserin omien laumalaistensa revittäväksi jatkaen keskustelua haastajansa kanssa. Tilanne ei pääty taisteluun, vaan Masamune poistuu paikalta.\nSamaan aikaan Orion kohtaa Sanadan, joka paljastuu omituisen huumorintajuiseksi ja erittäin taitavaksi puissa kiipeilijäksi. Orion kiipeää Sanadan selkään, jonka jälkeen koira vie Orionin väliaikaisesti pois laumansa luota.\nKamakirin poikien laumassa oleva Sirius harjoittelee taistelemista tappelemalla yhtä laumalaista vastaan. Sirius keskeyttää tappelun, kun koira alkaa anoa armoa, mutta yksi Kamakirin pojista yrittää pakottaa Siriuksen jatkamaan. Sirius kieltäytyy ja se paiskataan pää edellä puuta vasten. Sirius ei tästä kuitenkaan luovuta, vaan jatkaa uhitteluaan eivätkä susikoirat enää hyökkää sen kimppuun, vaan näyttävät lähinnä hämmentyneiltä.\nOrion on palannut laumansa luo ja ne juttelevat hetken Sanadan kanssa. Sanada jää katselemaan vuorenrinnettä alas muistellen Rikin, Benin, Crossin, Smithin ja Billin/Sniperin (?) kasvoja.\nSamaan aikaan Tesshin valmistautuu puolustamaan aluettaan, kun Matheus laumoineen hyökkää. Tesshin iskee Matheuksen kimppuun Zetsu Tenrou Battougalla ja repii siltä korvan irti. Myös muut Tesshinin laumalaiset käyttävät Battougaa hyökätessään. Isku ei ole kuitenkaan koirille helppo ja ne eivät saa iskuun Rikin suvun kaltaista tuhovoimaa ja iskun suoritettuaan ne iskeytyvät nurin maahan. Battuogan jälkeen seuraa kuitenkin toinen hyökkäysaalto, joka iskee hämmentyneiden vihollisten kimppuun ja puolustaa väsyneitä Battougen tehneitä koiria. Matheus jää alakynteen ja Tesshin pakottaa sen käskemään laumalaisiaan lopettamaan taistelun.\nOrion laumoineen kohtaa kaksi arpinaamaista pystykorvaa, jotka ovat riidanhaluisia, mutta pakenevat nopeasti paikalta kuultuaan huutoa. Koirat ovat ilmeisesti Mattheuksen hemmotellun pojan, Bonin, vartijoita/lapsenvahteja.\nRe: Orion 6\nKirjoittaja Kiatsu » 23.07.2011 23:43\nKiitos kovasti näistä spoilereista. Onko muuten täällä ollut koskaan 7 & 8 spoilereita vai muistanko väärin? Olisi kiva saada niistäkin spoilerit. Täällä pääsee jo tutustumaan mangoihin, kunnes ne itse mahdollisesti pääsee hommaamaan. ^^\nKirjoittaja Windy » 24.07.2011 17:20\nKiatsu kirjoitti: Onko muuten täällä ollut koskaan 7 & 8 spoilereita vai muistanko väärin?\nEi ole ollut, ainakaan minä en ole koskaan nähnyt. Matolla ei tietääkseni ole vielä noita osia, ainakin sellaisen käsityksen sain tuolta yhdenksännen osan topicista, jossa Matto sanoo että hänellä on jäänyt kaksi osaa välistä.\nTämä osa vaikuttaa paljon mielenkiintoisemmalta kuin 3.osa. Olen kuitenkin päättänyt hankkia Orionia järjestyksessä, kun muuten en ymmärrä niistä yhtään mitään, sillä uusia hahmoja ja laumoja on melko paljon. Ei kyllä nyt tekisi mieli hankkia näitä järjestyksessä, kun myöhemmät osat vaikuttavat kivemmilta, mutta ehkä järjestyksessä hankkiminen on viisainta.\nKirjoittaja Kiatsu » 11.05.2012 21:33\nAlussa nähdään taitava Sanada jonka kimppuun on tullut pari kai-koiraa. Hän seisookin sivulla 22. takajaloillaan mikä ei ole niin ihmeellistä. Eikös Sanada ollut ninjakoira tai jotain? Hyvät hyppyvoimat ja - taidot ainakin löytyvät pidemmällä mangaa. Ja Sanada näyttää tuntevan myös Ohun soturit, Sniperkin päässyt poseeraamaan tähän ryhmäkuvaan.\nGNG:n tiikeriveljesten aikoihin (miksei GDW:n koiransyöjäsikojenkin) viitaten on mielenkiintoista nähdä villisikoja. Olikin ihan hyvä idea ettei sika ollut täysin kuollut vaan heräsi henkiin. Hetkellistä vauhtia ja Orionkin pääsi kaatamaan sian. Hyvä niin.\nOrionin ja Sanadan kohtaaminen sivulla 89.... meni nauramiseksi.\nLoppua kohden Masashige joukkoineen haastaa mm. Tesshinin ja Shirozarun. Seurattavana tämä taistelu ei alkuunkaan ollut tylsää, vaan vertakin jopa vuodatettiin. Näissä taisteluissa pysyy joten kuten kärryillä, vaikka Orionissa tuppaa olemaan liikaakin randomien laumojen välillä taistelemista.\nYoshin kuten minunkin mieleen ovat saksanpaimenkoirat. Näin ollen Keeperin ja Jimin ulkonäöt ovat komeat. Mutta tuo vessahuumori taisi itsessään tyhmentää näitä kahta kuin myös Bonia. Ööh hyppäävät puunoksaan kiinni?