Mateen kalastus | Koukussa.fi\nMade on yksi yleisimmistä ja kauimmin maassamme oleskelleista kaloista. Aivan kaikkein happamimpia vesiä lukuunottamatta madetta esiintyy koko maassa ja aktiivisista kalastusmuodoista sitä kalastetaan lähinnä pilkkimällä talvella. Made eroaa pitkälti muista yleisistä kaloistamme, sillä sen pituudesta yli puolet on pyrstöä.\nAlamitta: -ei ole-\nSuomenennätys: 8,04 kg\nIhannelämpötila: 7-12 ºC\nMistä ja milloin madetta saa?\nMadetta kalastetaan talvikuukausina, joihin mateen kutukin ajoittuu. Parhaat hetket osuvat juuri kudun aikoihin helmikuun puolenvälin tienoille, etelässä vähän aikaisempaan kuin pohjoisessa. Madetta pilkitään alkukaudesta joko isolla pystypilkillä tai lusikalla ja kudun lähestyessä myös madeharalla. Kaikissa vaihtoehdoissa syöttikalan käyttö on suositeltavaa. Vuorokaudenajasta made on kohtuullisen tarkka, ja yleisimmin pilkintä tapahtuukin juuri auringonlaskun jälkeen. Made hakeutuu sitä matalampaan veteen, mitä lähempänä kutu on. Parhaat pilkintäpaikat ovat usein virtaavissa paikoissa, jokien suilla, salmissa sekä niemien kärjissä.\nMateet liikkuvat pääsääntöisesti pohjalla olevia "madepolkuja" pitkin, joten reiän sijainti voi olla erittäin kriittinen tekijä pilkinnän onnistumisessa. Jopa vain metrin muutos reiän paikassa voi vaikuttaa ratkaisevasti siihen, kuinka paljon kalaa tulee. Sen takia kannattaakin saapua kalastuspaikalle jo valoisaan aikaan, jotta voi etsiä mahdollisia verijälkiä aikaisemmilta rei'iltä.\nPilkkivapana toimii esimerkiksi päistään lovettu parinkymmenen sentin pituinen puukalikka, johon siiman saa vyyhdettyä ympärille. Jos käyttää kaupallista vapaa, sen on syytä olla niin jäykkä kuin mahdollista, jotta tuntuma vieheeseen säilyy. Pilkkinä voidaan käyttää isoa syöttipilkkiä, missä on pystypilkin jälkeen koukku ja syöttikala. Kudun lähestyessä syötinkin voi jättää pois. Samoihin aikoihin toimivat hyvin myös 4-10 haaraiset madeharat ja banaaninmalliset ryöstäjät.\nMateet houkutellaan syöttiin nostelemalla ja pomputtelemalla pilkkiä pohjalla. Varsinkin kudun aikana tämä houkuttelee koiraskaloja syötille, sillä se muistuttaa naaraan kututanssia, jossa naaras liikkuu pohjalla pyrstö ylöspäin kohotettuna. Otin tuntuessa tarvitaan voimakas vastaveto tartuttamaan kala. Jos kala tarttuu muualta kuin päästä, voi sen ylössaaminen tuottaa ongelmia. Tämän takia pilkkireikä saa olla niin suuri kuin mahdollista, parhaimmillaan yli 6-tuumainen.


Bandyliiga jatkuu ylemmällä ja alemmalla jatkosarjalla | Geemedia\nBandyliiga jatkuu ylemmällä ja alemmalla jatkosarjalla\nBy Sami Heikkinen UUTISET sunnuntai, 30 tammikuun 2022, 20:40\nBandyliigan runkosarja saatiin tänään päätökseen yhtä ottelua lukuun ottamatta (siirretty HIFK-Botnia joka pelataan 2. helmikuuta).\nRunkosarjan voittajaksi selviytyi Lappeenrannan Veiterä (28 pistettä) ennen Porvoon Akillesta (26), Porin Narukerää (24) ja Mikkelin Kamppareita (20).\nRunkosarjan viidenneksi selviytyi JPS Jyväskylästä (15 pistettä), kuutonen on Helsingin Botnia (11), seitsemäs Oulun Luistinseura (10), kahdeksas Helsingin IFK (6) ja yhdeksäs WP 35 Varkaudesta (2). Botnialla ja HIFK:lla on siis mahdollisuus kahteen lisäpisteeseen, mutta tämä ei tule vaikuttamaan sijoituksiin.\nJatkosarjojen pelit pelataan tiiviillä aikataululla niin että ensimmäiset ottelut käydään keskiviikkona 2.2. ja viimeiset sunnuntaina 13.2.\nJatkosarjojen jälkeen jatketaan puolivälierillä, jotka pelataan niin että ylemmän jatkosarjan kolmonen kohtaa alemman jatkosarjan kakkosen (ottelu A) ja ylemmän jatkosarjan nelonen kohtaa alemman jatkosarjan ykkösen (ottelu B).\nYlemmän jatkosarjan kaksi parasta joukkuetta menevät suoraan välieriin. Välierissä ylemmän jatkosarjan ykkönen kohtaa voittajan ottelusta B ja ylemmän jatkosarjan kakkonen voittajan ottelusta A. Välierien voittajat finaaliin (12.3.) ja häviäjät pronssiotteluun (11.3.).


INCAP-KONSERNIN TILINPÄÄTÖSTIEDOTE VUODELTA 2001\nKonsernin liikevaihto vuonna 2001 kasvoi 15 % ja oli 99,7 milj. euroa (86,8 milj. euroa vuonna 2000). Konsernin vertailukelpoinen liikevoitto oli 2,0 (1,8) milj. euroa eli noin 2 % (2 %) liikevaihdosta.\nKertaluonteisia kustannuksia syntyi toiminnanohjausjärjestelmän käyttöönotosta, elektroniikkatoimialan sopeuttamisohjelmasta sekä toimialajärjestelyjen edellyttämistä asiantuntijapalveluista. Laajentunut materiaalivastuu elektroniikkatoimialalla heikensi suhteellista kannattavuutta.\nTuloslaskelmassa esitetty 12,2 milj. euron liikevoitto sisältää Kärsämäen tehtaan tulipalossa tuhoutuneiden käyttöomaisuuserien aikaisemmat tasearvot ylittäviä vakuutuskorvaustuottoja yhteensä 10,2 milj. euroa.\nKonsernin vertailukelpoinen tulos ennen satunnaisia eriä oli 1,2 (1,3) milj. euroa ja tuloslaskelman mukainen tulos ennen satunnaisia eriä 11,4 milj. euroa. Tilikauden vertailukelpoinen voitto oli 0,3 (0,8) milj. euroa ja tuloslaskelman mukainen voitto 7,9 milj. euroa.\nVertailukelpoinen osakekohtainen tulos oli 0,08 (0,22) euroa ja tuloslaskelman mukainen tulos/osake 2,24 euroa. Taseen loppusumma oli 68,9 (42,4) milj. euroa.\nKonsernin kokonaisinvestoinnit vuonna 2001 olivat 21,3 (10,2) milj. euroa eli noin 21 % (12 %) liikevaihdosta.\nElektroniikkatoimialalla investoitiin toiminnan laajentamiseen ja tehostamiseen, ja investoinnit sisälsivät mm. Vuokatin tehdaslaajennuksen ja layout-muutoksen sekä Vaasan yksikön ohutlevyosien FMS-valmistusjärjestelmän. Kokonaisinvestoinneista 71 % oli Kärsämäen huonekalutehtaan jälleenrakennukseen liittyviä rakennus- ja konehankintoja. Emoyhtiössä ja elektroniikkatoimialalla otettiin käyttöön uusi toiminnanohjausjärjestelmä (ERP).\nInvestoinneista yhteensä 17,8 milj. euroa kirjattiin taseen pysyviin vastaaviin. Investoinneista 3,4 (6,9) milj. euroa hankittiin leasingrahoituksella.\nTutkimus- ja kehitystoimintaan käytettiin 3,0 (2,6) miljoonaa euroa eli 3 % (3 %) liikevaihdosta. Kaikki kehitystoimen menot kirjattiin vuoden kuluksi.\nNettorahoituskulut olivat 0,79 (0,58) milj. euroa ja rahavarojen muutos vähennystä 2,2 (vähennystä 2,8) milj. euroa. Quick ratio oli 0,7 (1,0) ja current ratio 1,5 (1,7). Nettovelkaa kertyi 16,6 (7,9) milj. euroa, ja konsernin nettovelkaantumisaste oli 61,4 % (37,6 %). Konsernin omavaraisuusaste oli 39,2 % (46,0 %). Osakkeelle kertyi kassavirtaa 3,75 (0,98) euroa.\nIncap Electronics Oy:n sulautuminen Incap Oyj:öön rekisteröitiin 31.12.2001. Tämän sisäisen järjestelyn tavoitteena oli yksinkertaistaa yhtiörakennetta ja vähentää konsernin sisäistä hallintoa. Elektroniikan sopimusvalmistus jatkui ennallaan Incap Oyj:n nimissä, ja Incap Electronics Oy:n työntekijät siirtyivät Incap Oyj:n palvelukseen ns. vanhoina työntekijöinä.\nKonsernin palveluksessa oli tilikauden aikana keskimäärin 847 (855) henkilöä, joista elektroniikan sopimusvalmistuksessa keskimäärin 591 (599) henkilöä, huonekalujen sopimusvalmistuksessa 250 (249) henkilöä ja Incap Oyj:ssä 6 (7) henkilöä. Tilikauden päättyessä konsernin palveluksessa oli 794 (835) henkilöä.\nVarsinainen yhtiökokous teki 18.4.2001 kaksi muutosta yhtiöjärjestykseen. Yhtiön kotipaikka muutettiin Helsinkiin ja pykälä 10 muutettiin muotoon “Kutsu yhtiökokoukseen toimitetaan julkaisemalla se hallituksen päättämissä kahdessa lehdessä, joista toinen ilmestyy Helsingissä ja toinen Oulussa, aikaisintaan kaksi (2) kuukautta ja viimeistään seitsemäntoista (17) päivää ennen kokouspäivää. Osakkeenomistajan, joka haluaa osallistua yhtiökokoukseen, on ilmoittauduttava yhtiölle kokouskutsussa mainitulla tavalla ja aikana, joka voi olla aikaisintaan kymmenen (10) päivää ennen kokouspäivää”.\nVarsinainen yhtiökokous antoi hallitukselle valtuutuksen korottaa osakepääomaa uusmerkinnällä, antamalla optio-oikeuksia ja/tai ottamalla vaihtovelkakirjalainaa. Valtuutus on voimassa vuoden ja sisältää oikeuden poiketa osakkeenomistajien merkintäetuoikeudesta. Valtuutuksen nojalla osakepääomaa voidaan korottaa enintään 1 179 396,96 eurolla. Valtuutus merkittiin rekisteriin 23.5.2001.\nYhtiökokous alensi vuoden 2000 optio-ohjelman A- ja B-optioiden merkintähintoja siten, että A-optioilla merkittävien osakkeiden uusi merkintähinta on 8 euroa ja B-optioilla 10 euroa. C- ja D-optioiden merkintähinta pysyi 12 eurossa.\nIncap Oyj:n osakkeen kurssi vaihteli katsauskauden aikana 3,70 ja 6,00 euron välillä. Yhtiön markkina-arvo 31.12.2001 oli 17,5 milj. euroa (15,8 milj. euroa 31.12.2000).\nYhtiöllä on yhteensä 3 510 110 osaketta, joista 5,3 % (9,0 %) vaihtoi omistajaa vuoden 2001 aikana. Tilikauden päättyessä yhtiöllä oli 500 (517) osakasta. Osakkeista 0,5 % (0,75 %) oli hallintarekisterissä.\nVarsinainen yhtiökokous 2002\nIncap Oyj:n varsinainen yhtiökokous pidetään torstaina 18. huhtikuuta 2002 alkaen klo 10 Radisson SAS Royalin Iceland-salissa osoitteessa Runeberginkatu 2, Helsinki.\nYhtiön pitkän tähtäimen tavoitteena on jakaa vuosittain osinkoina noin 30 % konsernin tuloksesta ennen satunnaisia eriä, tilikauden verojen jälkeen. Yhtiön hallitus ehdottaa 18.4.2002 kokoontuvalle yhtiökokoukselle, että vuoden 2001 tuloksesta maksetaan osinkoa 0,03 euroa osakkeelle eli 39 %.\nOikeus hallituksen esityksen mukaiseen osinkoon on osakkeenomistajalla, joka on merkitty Suomen Arvopaperikeskuksen ylläpitämään osakasluetteloon osingonjaon täsmäytyspäivänä 23.4.2002. Osingot maksetaan 30.4.2002.\nIncap Electronicsin liikevaihto vuonna 2001 kasvoi edellisvuodesta 24 % ja oli 60,7 (49,0) milj. euroa. Alkuvuoden voimakas kasvu taantui toisella vuosipuoliskolla. Suurin osa kasvusta johtui materiaalivastuiden siirtymisestä asiakkailta Incap Electronicsin hoidettavaksi, ja orgaanisen kasvun osuus oli 3,4 %. Pääosa liikevaihdosta kertyi tietoliikenteen, sähköteollisuuden, mittaus- ja prosessiteollisuuden sekä terveydenhoidon ja diagnostiikan laitteiden ja osien valmistuksesta.\nIncap Electronicsin liikevoitto oli 0,2 (1,3) milj. euroa eli noin 0,4 % (3 %) liikevaihdosta. Kannattavuuden odotettua vaatimattomampi kehitys johtui yleisen markkinatilanteen heikentymisestä ja elektroniikan sopimusvalmistuspalvelujen kysynnän voimakkaasta laskusta vuoden jälkipuoliskolla, jolloin tuotantovolyymit ja kapasiteetin käyttöaste laskivat huomattavasti. Tilanteen korjaamiseksi käynnistetyt tuotannon sopeuttamistoimet ja kiinteiden kustannusten karsiminen näkyivät jonkin verran jo vuoden lopun tuloskehityksessä, mutta täysimääräinen hyöty toimenpiteistä saadaan vasta vuoden 2002 aikana.\nMateriaalivastuiden siirtyminen Incapille kasvatti toisaalta liikevaihtoa mutta heikensi samalla suhteellista kannattavuutta. Tulosta alensivat myös yli 0,3 milj. euron epäkuranttiuskirjaukset. Suomen yksiköissä vuoden 2001 jälkipuoliskolla toteutetut sopeuttamistoimet aiheuttivat noin 0,1 milj. euron kertaluonteiset kustannukset.\nViron yksikön tuotanto pääsi vauhtiin tilojen kunnostuksen jälkeen ja yksikön tuloskehitys kääntyi maaliskuussa positiiviseksi. Tehtaan henkilöstömäärä kasvoi 16 hengellä.\nIncap Electronicsin laatu- ja ympäristöjärjestelmät uusittiin ja sertifioitiin ISO 9001:2000/ISO14001:1996 -standardien mukaisesti vuonna 2001. Sertifikaatti kattaa yhtiön kaikkien yksiköiden toiminnan.\nIncap Electronicsin ja sen Viron tytäryhtiön henkilöstön määrä vuoden 2001 lopussa oli 550 (591).\nIncap Furnituren liikevaihto oli 39,0 (37,8) milj. euroa eli 3,2 % enemmän kuin vuonna 2000. Liikevaihdon kehitystä haittasivat alkuvuonna joidenkin alihankkijoiden toimitusvaikeudet. Kärsämäen tehtaan tulipalo pysäytti tuotannon ja liikevaihdon kasvun tilapäisesti toukokuussa. Korvaava tuotanto pääosin kotimaisen alihankintaverkoston avulla saatiin järjestetyksi nopeasti ja lähes kaikki avainasiakkaiden toimitukset pystyttiin turvaamaan.\nKärsämäen tehtaan tuotantotilat ja -laitteet sekä toiminnan keskeytys olivat vakuutettuja täydestä arvosta, ja tuloslaskelman 12,2 milj. euron liikevoitto sisältää tuhoutuneiden käyttöomaisuuserien aikaisemmat tasearvot ylittäviä vakuutuskorvaustuottoja yhteensä 10,2 milj. euroa.\nIncap Furnituren vertailukelpoinen liikevoitto oli 3,0 (1,3) milj. euroa eli 7,7 % (4 %) liikevaihdosta. Tuloskehitys oli vuoden alkukuukausina positiivinen, ja keskeytysvakuutus varmisti tulipalon jälkeisen kauden suunnitellun tuloksen. Lukuihin sisältyvien ulkomaisten tytäryhtiöiden liiketulos oli yhteensä 0,1 milj. euroa tappiollinen.\nUuden tehtaan rakentaminen Kärsämäellä käynnistettiin kesäkuussa, ja rakennustyöt edistyivät ripeästi. Koneasennuksiin päästiin tammikuussa, ja täysimittainen tuotanto käynnistyy kevään 2002 kuluessa.\nIncap Furniture Oy:n henkilöstön määrä vuoden 2001 lopussa oli 237 (236).\nVaikka kysyntä vuoden 2001 viimeisellä neljänneksellä vilkastuikin jonkin verran edelliseen neljännekseen verrattuna, selkeää käännettä ei ole vielä näköpiirissä. Elektroniikan sopimusvalmistuksen kysynnän odotetaan useiden arvioiden mukaan pysyvän laimeana ainakin vuoden alkupuoliskolla.\nKysynnän vilkastuessa Incap pystyy reagoimaan nopeasti voimakkaaseenkin kasvuun mm. Vuokatin tehdaslaajennuksen ja jo toteutettujen toimintojen tehostamistoimenpiteiden ansiosta. Yhtiön liikevaihdon uskotaan vuonna 2002 kasvavan toimialan keskimääräistä kasvua enemmän. Myös kannattavuuden odotetaan paranevan merkittävästi vuoden 2001 tasosta. Vuonna 2001 käynnistetyt sopeuttamis- ja tehostamistoimet heijastuvat tuloskehitykseen täysipainoisesti vuonna 2002.\nIncap keskittyy entistä voimakkaammin tuotteiden lisäarvon kehittämiseen tiiviissä yhteistyössä asiakkaiden kanssa. Yhtiön rooli ns. elinkaarimalliin perustuvissa projekteissa tulee olemaan entistä merkittävämpi, ja Incap osallistuu perinteisten valmistus-, tuoteintegrointi- ja testauspalveluiden lisäksi aktiivisesti teknologiayhteistyöhön, tuotesuunnitteluun, uusien tuotteiden ja tuotesukupolvien nopeaan tuotannollistamiseen, testaussuunnitteluun ja logistisen ketjun tehostamiseen.\nHenkilöstön kehittämiseen panostetaan entistä enemmän ja kattavammin vuoden 2002 aikana.\nKysynnän matala taso, sen voimakkaat vaihtelut ja huono ennustettavuus asettavat erityisvaatimuksia vaihto-omaisuuden hallinnalle, ja tavoitellun vaihto-omaisuuden kiertonopeuden saavuttaminen on haasteellista. Sidottua pääomaa pyritään pienentämään mm. hyödyntämällä jo käyttöönotettua Kanban-järjestelmää, kehittämällä ostotoimintaa ja käyttämällä huolintavarastoja nykyistä enemmän.\nYhtiön tilauskanta on korkea ja uusia tuotteita pääasiakkaille on kehitetty runsaasti. Kärsämäen uuden tuotantolaitoksen moderni tekniikka ja pitkälle viety automatiikka parantavat kustannustehokkuutta ja kilpailukykyä entisestään.\nYhtiön strategiana on keskittyä elektroniikkatoimialalle. Voimakasta kasvua haetaan niin orgaanisesti kuin erilaisin yritysjärjestelyin.\nNeuvottelut huonekalutoimialan eriyttämisestä konsernista etenivät, ja tammikuun 2002 alussa solmittiin aiesopimus Incap Furniture Oy:n myymisestä yhtiön toimivalle johdolle ja sijoittajaryhmälle, johon kuuluvat Teollisuussijoitus Oy, JMC Finance Oy, Teknoventure Oy ja Jokilaaksojen Rahasto I Ky. Varsinainen sopimus on määrä allekirjoittaa 1.3.2002 mennessä.\nElektroniikkatoimialan vahvistamiseksi solmittiin 4.1.2002 aiesopimus tietoliikenneteollisuuden suurtaajuuskomponentteja valmistavan JMC Tools Oy:n osakekannan hankkimisesta. Toteutuessaan kauppa vahvistaa Incapin asemaa tietoliikennesektorilla ja antaa resursseja myös muiden asiakassektoreiden palvelujen laajentamiseen. Tavoitteena on allekirjoittaa varsinainen yhdistymissopimus helmikuussa ja toteuttaa yhdistyminen huhtikuun loppuun mennessä.


Muinainen Suomi - katso viestiketjua - Studia Generalia, kevät 2017: Suomi – myytit ja todellisuus\nNäytä vastaamattomat viestit | Näytä aktiiviset viestiketjut Tänään on 19 Maalis 2019 23:51\nStudia Generalia, kevät 2017: Suomi – myytit ja todellisuus\nHelsingin yliopiston Studia Generalia -luentosarja käsittelee tänä vuonna teemaa Suomi - myytit ja todellisuus.\nLuentosarjan aloittaa 9.2.2017 klo 17-19 Matti Klinge esityksellä "Suomi – sata vai tuhat vuotta?".\n9.2. Suomi – sata vai tuhat vuotta?: http://blogs.helsinki.fi/studiageneralia/2017/02/06/9-2-suomi-sata-vai-tuhat-vuotta/\n09 Helmi 2017 15:52\nRe: Studia Generalia, kevät 2017: Suomi – myytit ja todellis\nMatti Klingen mukaan Suomi -niminen Vendipäällikkö olisi ensimmäinen viite Suomi sanasta vuodelta 811, kun neuvottelivat rajoista.\nVendit olisivat Matin mukaan Kuurinmaalta, (varmaankin Latvian rannikko myös), Virosta ja Varsinais-Suomesta. Ja Varsinais-suomalaiset olisivat pohjois-Vendejä. Suomalaiset olisivat etnonyyminsä siis saaneet tuon päällikön nimestä, hänen jälkeläisiään siis. Tämä tulee olemaan varsin kiistanalainen näkemys, mutta eihän se välttämättä muuta Suomi-sanan etnonyymiä, sillä sana olisi suunnilleen kuitenkin niiltä alueilta, mistä Suomi ja Saame -sanan Shämä -merkitys olisi alunperin annettu. Matti perustelee myös Kalevalan merisanoilla, että kalevalaiset olisivat näitä vendejä.\nEsityksen puitteet Yliopistolla kusahtaa pahasti. Eivät saa Matille tietokoneelta esitystä esiin.\nSaivat kuitenkin lopulta. Ihan ok esitys... Kysyjät nyt eivät tahdo pysyä muinaisuudessa, vaan miettivät tämän päivän politiikkaa.\nMatti painotti länttä itää enemmän. Minusta olisi voinut myös käsitellä väestön paineita eri suunnilta. Vastauksena itsenäistymisajan osalta Matti kuitenkin kertoi että sekä Saksa että Neuvostoliitto-Venäjä olivat molemmat heikkouden tilassa, mikä antoi Suomelle mahdollisuuden vahvistua. Tuohon melkein voisi koko homman tiivistää. Enemmän sitä menneisyyttä olisin toivonut, aihe vähän karkaili kysyjiltä... Tuohon lyhyeen aikaan ei tietysti kaikki sovi millään mahtumaan. Toivottavasti joku tekisi jonkinlaisen yleisen nettiluentosarjan. Sen verran oli mielenkiintoinen aihe.\n09 Helmi 2017 19:01\nMatti Klingen mukaan Suomi -niminen Vendipäällikkö olisi ensimmäinen viite Suomi sanasta vuodelta 811, kun neuvottelivat rajoista. Vendit olisivat Matin mukaan Kuurinmaalta, (varmaankin Latvian rannikko myös), Virosta ja Varsinais-Suomesta. Ja Varsinais-suomalaiset olisivat pohjois-Vendejä. Suomalaiset olisivat etnonyyminsä siis saaneet tuon päällikön nimestä, hänen jälkeläisiään siis. Tämä tulee olemaan varsin kiistanalainen näkemys, mutta eihän se välttämättä muuta Suomi-sanan etnonyymiä, sillä sana olisi suunnilleen kuitenkin niiltä alueilta, mistä Suomi ja Saame -sanan Shämä -merkitys olisi alunperin annettu. Matti perustelee myös Kalevalan merisanoilla, että kalevalaiset olisivat näitä vendejä.\nOlisipa mielenkiintoista lukea Muinaisuutemme Merivallat versio 2017, joka sisältäisi Klingen mainitseman uuden materiaalin. Kaipa tämä mahdollinen länsibalttilainen ja -slaavilainen kontaktivaihe mahtuu tunnettuun arkeologiseen ja kielitieteelliseenkin kehikkoon, miksei myös geneettiseen.\nTilaisuus oli varsin lämminhenkinen eikä tietotekniikan nikottelu haitannut yhtään.\n09 Helmi 2017 20:18\nMatilta tivattiin, ovatko suomalaiset ruotsalaisia. Hän vastasi että molempia, suomalaisia ja ruotsalaisia... Sitten kysyttiin, olemmeko venäläisiä.. Matti kyllä hanskasi hyvin, että vaikka mitä tulijoita, joista suomalaisuus rakentui.. Eli sellaista pientä politikointia piti siinä olla.\nMyyttejä ja nykyajan suomalaisuutta itsenäisyyttä edeltävällä ajalla, kun piti käsitellä, niin olisi voinut olla myös muunlaisista kansan kertomuksista jäteistä ja piruista jne. ..ja vaikkapa saamelaisten myyteistä. Matti käsitteli Kalevan väkeä eli Kalevalaa, joka nyt nähtävästi ankkuroitui Itämereen ja vendeihin.. Mutta ehkä Matti on paras kertomaan juuri vendeistä. Tuo kuitenkin antoi Suomesta näkemyksen, joka istuu pääasiassa lounais-Suomeen ja ehkä etelä-Suomeen.\nIsälinjat I ja N jakaa Suomen aika hyvin puoliksi. Toivottavasti jollain on tähän hyvä selitys myös myyttien osalta. Kulkivatko myytit vai kulkivatko isät ? Molemmat tietysti kulkivat.. Mistä myytit ovat peräisin ? Paikallisia vai tuontikamaa ?\nVoisi tehdä vaikka tällaisen listan:\n* Lalli - paikallinen myytti\n* Kalevala - vanhimmalta osaltaan tuontikamaa ja osittain paikallinen myytti\n* revontulen synty - paikallinen myytti\n* metelit, pirut ja jätit\n* Kalevala - suurimmalta osaltaan tuontikamaa, osittain paikallinen myytti\nSitten myytit kartalle ja taas miettimään ja kummastelemaan, mihinkä väkeen istuisi... mitä reittiä olisi kulkenut ja minkä väen mukana.. Vaikeuksia toki voi olla jäljittää vanhimmat versiot, sillä aikojen saatossa myytit ovat toki levinneet. Mutta se nyt mitä tiedetään, että mistä niitä on kerätty...\n09 Helmi 2017 21:22\nAlma materini puolesta minun on kyllä ehdottomasti sanottava, että sen luentosalitekniikka kyllä vaikutti toimivan oikein hyvin, mutta ongelmia taisi tulla - kuten usein käy - käyttäjäportaassa: Luennoitsijalla ei ollut tarvetta esityksensä aikana koko av-välineistölle muutoin kuin yhden kartan näyttämiseksi aivan luennon lopussa. Jokin sivusilmällä nähtävä vilkkuva asia (näytönsäästäjä?) tietokoneen näytöllä häiritsi häntä esityksen alussa, jolloin avustaja ilmeisesti laittoi kiinni koko koneen näytön sulkemisen asemesta. Koneen käynnistäminen uudelleen ja kuvatiedoston etsiminen veivät sitten jonkin verran aikaa lopussa. - Näitä sattuu :)\n09 Helmi 2017 21:36\nJoo, kyllä ne yleensä testataan ennen esitystä, että kaikki toimii.\nVideotykin temppuilut ja lepotilaan menemiset tai ihme näytönsäästäjät muistan joskus olleen jossain ongelmana.\nMielenkiintoista, että Klinge on yhä 80-luvulla esittämiensä näkemysten takana. Vendi-hypoteesi saa kyllä tukea kielitieteeltä; tässä Björnflatenilta:\n"11.9 Four arguments can be brought forward for positing a West Slavic source\nfor the most archaic Slavic material in Finnic:\n(i) Slavic material is more widely diffused in the North than in the South.\nThis circumstance does not favor a conception of accession from northmoving\n(ii) The most archaic material is typical borrowings with cognates in West\nSlavic on the Baltic seaboard.\n(iii) The most archaic material demonstrates an opposition in vowel quantity\nwhich is not recorded in East Slavic, but a well attested feature of West\n(iv) The general Finnic ethnonym venät indicates early contacts between the\nProto-Finnic tribes and the West Slavs on the Baltic seaboard.\nIf the three oldest layers are excluded, it can be stated that the oldest\nEast Slavic layer in Finnic can be dated to the second half of the 10th\nLänsislaavilainen vaikutus sijoittuisi siis jo ensimmäisen vuosituhannen puolelle. Toisaalta vendit olivat pakanoita 1100-luvun tanskalaissotiin saakka, joten ainakaan kristillistä sanastoa tuskin on sieltä suunnalta saatu. On siis mahdollista, että kristillinen sanasto todistaisi samasta kuin Kirsanovin paikannimitutkimukset Inkerinmaalla, eli selityksenä voisi ehkä toimia myös jokin hyvin vanhakantainen tai suhteellisen varhainen slaavilainen kielimuoto Novgorodin tshuudilaisalueella. Vanhimmat lainasanat olisivat puskuroituneet tshuudien kieleen eivätkä siksi olisi levinneet merkittävästi nykyaikaan säilyneisiin itämerensuomalaisiin kieliin.\n10 Helmi 2017 10:59\nLänsislaavilainen vaikutus sijoittuisi siis jo ensimmäisen vuosituhannen puolelle. Toisaalta vendit olivat pakanoita 1100-luvun tanskalaissotiin saakka, joten ainakaan kristillistä sanastoa tuskin on sieltä suunnalta saatu.\nEi kai mikään estä sitä, että osa vendeistä oli kristittyjä, osa ei? Sanasto on siten voinut levitä vendikontaktien mukana ja tanskalaisilla oli silti syy hyökätä ns. pakanoiden kimppuun. Sen lisäksi, että vendit hyökkäilivät heidän kimppuunsa.\nVentspils ?"Vendienlinna" olisi hyvä ehdokas länsislaavien etappisatamaksi, varsinkin jos oletamme että länsibalteilla oli hyvät suhteet näihin, osa olisi sitten jopa asettunut Inkerinmaalle, ehkä jonnekin Kirnujoen < Kernova "Musta(-joki)" liepeille?\nToivotaan, että Klingen uusi materiaali päätyy kirjaksi. Lupaan itse ostaa yhden kappaleen.\n10 Helmi 2017 11:32\nOnpa mielenkiintoista, täytynee kuunnella tuo ja odotella Klingen uutta kirjaa. Luin juuri Klingen kirjan englanninkielisen version ja se vaikutti mielenkiintoiselta. Toki monet todisteet vaikuttivat aika hataroilta, mm. lohikäärmelippu Henrikin sarkofagissa (lohikäärme taitaa olla yleinen pakanoiden tunnus eli kyse voi olla alankomaalaisen mestarin käyttämästä symbolikaasta), mutta monet myös kuulostivat ainakin näin amatööristä ihan loogisilta.\nEhkä tuosta kirjasta voisi avata ihan oman keskustelunsa? Toinen mienekiintoinen kirja, jota luen parhaillaan on Jalmari Jaakkolan "Suomen varhaishistoria" (uudistettu 1950-luvun painos), jossa on paljon mielenkiintoisia ajatuksia. Jaakkolaa on arvosteltu kansallismielisyydestä ja yhteisen historian etsimisestä ja genetiikka onkin varmaan osoittanut hänen ideansa siitä, että karjalaisuus on vain hämäläisen itämuuton tulos, vääräksi, mutta kainulaisia ja pirkkalaisia koskevat osiot ovat erittäin mielenkiintoisia. Myös idäntietä koskeva osia on mielenkiintoinen, vaikka varmaan joiltain osin vanhentunut.\nOnko kukaan muu lukenut tuota kirjaa?\n10 Helmi 2017 12:19\nEi kai mikään estä sitä, että osa vendeistä oli kristittyjä, osa ei?\nEstää: liian varhainen ajankohta. Käsittääkseni vendirannikolta eli Tanskan ja Baltian väliltä ei ole edes arkeologisia löytöjä, jotka tukisivat alueella olleen kristittyjä ensimmäisellä vuosituhannella.\nSanasto on siten voinut levitä vendikontaktien mukana ja tanskalaisilla oli silti syy hyökätä ns. pakanoiden kimppuun. Sen lisäksi, että vendit hyökkäilivät heidän kimppuunsa.\nNimi täsmäisi, mutta keitä alueella sitten asui? Liiviläisiä? Koska latviassa ja liettuassa ei näin vanhoja slaavilainoja ole.\n10 Helmi 2017 13:38\nMitä se höpisi tästä lohikäärmeestä?\nKarjalaiset ovat geenien perusteella osin satakuntalais-hämäläisiä.\nOlen lukenut tuon kirjan joskus. Mitään ykityiskohtia en osaa enää palauttaa mieleen.\n10 Helmi 2017 14:11\nOlisivatko satakunta-hämäläiset ennemminkin osittain nykykarjalaisista ? Nimittäin tämä taas tuo mieleen sen jäämit - hämäläiset yhteyden (Jämsä), kun Venäen puolella on Jempogostaa ja muita.. Ja olisivatko itähämäläiset sittenkin taistelleet Novgorodia vastaan esimerkiksi Nevalla (Pietarilla) ?\nHämäläiset eli lapit eli shämät olisivat olleet se Vendi-Kalevaisten Pohjola, jonne myytiin Sampo. Sampo makaisi siis Itämeren pohjassa. Shämät eli lapit tietysti asuttivat kuten tunnettua, koko Suomen ja myös Venäjän karjalaa, Lopilaiset eli kaakkoiset lappalaiset esimerkkinä. Shämä muuttui hämäksi sekä saameksi. Häme muuttui Jemiksi, mikä näkyy edelleen Venäjällä paikannimissä, mutta myös samallatavalla Suomessa.\nHämäläiset muuttuivat Länsi-Suomessa nykyisenkaltaisiksi, koska Vendit eli Suomi-päällikön jälkeläiset työnsivät heitä pohjoisemmaksi. Varsinais-Suomi sai nimensä Vendlandia eli Fendlandia eli Finlandia eli Finland. Sitten svea-götalaiset rantautuivat Suomeen, mutta eivät päässeet vahvojen vendien maille. He assimiloivat rannikon hämäläiset, jolloin muodostui satakunta (hundrare). Karjalassa hämäläiset saivat uutta verta slaaveista. Ja kaikenkaikkiaan yleisesti ottaen jokainen porukka sai vähän verta monista eri heimoista, flemingeiltä (vendien Lemminkäinen), gooteilta, balteilta, slaaveilta, alaneilta ja jopa juutalaisilta. Näin se varmasti jotakuinkin menee että sopii ihan kaikkiin raameihin.\nMutta mistä tulivat lapit sitten ? Saamelaiset sanovat, että maassa asui ennen heitä jättejä ?\nUskon, että länsisaamelaiset tulivat eteläskandinaaviasta ja itäsaamelaiset sieltä Siipperian puolelta, näin siis aluksi.\nMutta se, miksi saamelaiset ajattelivat että jätit olivat heitä ennen johtuu siitä, että nämä kertojasaamelaiset eli lapit asuttivat aluksi keskistä Suomea, josta nousivat Pohjanmaalle ja Kainuuseen, jonne nämä vendit olivat ehtineet rannikkoa seilaten ennen heitä. Vendit olivat muutenkin maailmanmiehiä, kun taas saamelaiset elivät hyvin paikallisesti eivätkä avartaneet juurikaan maailmankuvaansa kesäisten metsästys-kalastuspaikkojen, talvikylien ja käräjäsiitojen ulkopuolella. Näin siis näytti siltä, että jätit eli suurikokoiset miehet ehtivät pohjoiseen ennen heitä. Ehtiväthän he tietysti ennen tarinankertojia, mutta oli siellä muitakin saamelaisia. Kainuun Paltomon jättiläisyyttä (agromegalia) aiheuttava geeni olisi siis vendeiltä ? Kävisi järkeen että he ovat Itämeren eteläosista, sillä mm. teutonien ja juuttien/goottien/gööttien sanotaan olleen isokokoisia. Latvian historiassa koko Baltian rannikko olisi ollut eriväristen goottien aluetta. Laskivatko he vendit gootteihin ? Jospa vaikka vendit olisivat gootti-slaavi -sekakansaa tai vain slaavinkielen omaksunut goottiryhmä. Kuitenkin sana kuningaz (kuningas) ja aithee (äiti) voisi antaa jotain olettamuksia tästäkin. Idässähän äiti oli emo/emä. Näin ollen äiti olisi tullut vendeiltä.\nViimeksi muokannut rcislandlake päivämäärä 10 Helmi 2017 15:00, muokattu yhteensä 2 kertaa\nKirjassa oli muistaakseni pitkä pätkä, miten suomalaiset ja vendit ovat molemmat palvoneet käärmeitä ja lohikäärmeitä ja todisteena esiteltiin Olaus Magnuksen kuvia käärmeitä palvovista lappalaisiata ja Henrikin sarkofagi, jossa suomalaiset taisteli lohikäärmelipun alla...\n10 Helmi 2017 14:54\nTulee mieleen Harald Hirmuinen. https://fi.wikipedia.org/wiki/Harald_Hirmuinen Uisko-sana muuten muistuttaa liskoa, joka puolestaan käärmettä.\nOvatko sveatkin svendejä ? :D Ovatko Itämeren viikingit svendejä ? Lohikäärme.. https://fi.wikipedia.org/wiki/Louhi Lohi on kala, mutta louhi oli se pohjolan eli lappien akka. Olisiko tuo Louhi pilkkanimi lappalaiselle ? Jos louhi on käärmesanan toisinto, niin louhikäärme olisi käärmekäärme. Lohi-kala olisi käärmemäinen vesieläin, peto.\nLouhi tullee Loki/Louki -nimestä.\nSkandinaaviassa logi - lohi -louhi on tulijätti. https://en.wikipedia.org/wiki/Logi Tulikin muistuttaa käärmettä, kun se nousee ylöspäin.\nTämä olisi vain sanan selitys, ei kyseinen akka. Tässä on kyseessä miespuolinen hahmo.\nPohjolan akka olisi siis samankaltainen mutta eri Loki : https://en.wikipedia.org/wiki/Loki\nTämä oli nainen. Jos saagat ja kalevala yhdistyvät, niin keitä nämä kaikki sitten oikein olivat ? Ovatko skandinaavit gootti-vendejä ? Vanat olivat saamelaisia ja aasat gootti-vendejä ? Oliko Pohjola Suomessa, Ruotsissa vai Peräpohjassa ? Minusta tuntuu, että tällähetkellä skandinaavia-Suomi oli Pohjola ja Itämeren etelä-itärannikko goottien ja vendien maita ennenkuin valtasivat Skandinaavian ja Suomen. Tämän on täytynyt tapahtua melkoisen varhain. Jos näin on, mitä geenejä kullakin oli ? Polttohautaus oli ikäväksemme tapa hävittää ruumiita ja hapan maa hävitti muut. Mysteerien mysteeri.\nViimeksi muokannut rcislandlake päivämäärä 10 Helmi 2017 15:19, muokattu yhteensä 1 kerran\n10 Helmi 2017 15:03\nMikä vika lohikäärmeesä on? Jonkinlaista mytologista vesipetoa on todistetusti kunnioitettu Suomessa 500- ja 600-luvuilla. Toisaalta tuollaisiin myöhempiin ristiretkiaikaisiin kuviin liittyy kristillist symboliikka, joten sen lipun lohikäärmeen voi selittää kristillisenä propagandana. Ristiretkeläisten taistelu pakanallista Leviatan-olentoa vastaan.\n10 Helmi 2017 15:16\nEhkäpä he eivät osanneet selittää yön valoja muuten, joten kaipa nuo tähtitaivaalta tulevat. Karhukin on siellä. Linnunrata itsessään muistuttaa käärmettä.\n10 Helmi 2017 15:26\n..Nimi täsmäisi, mutta keitä alueella sitten asui? Liiviläisiä? Koska latviassa ja liettuassa ei näin vanhoja slaavilainoja ole.\nMjoo, kristinuskon ajatellaan kai alkaneen levitä Puolan liepeille vasta 800-luvulta alkaen. Mutta, jos vendejä asui esim. Inkerinmaan Kirnujoella, kaipa heillä oli yhteyksiä eteläiselle Itämerelle pitkään, jopa satoja vuosia. Kristillinen sanasto ehti siis levitä pohjoiseen siinä sivussa.\nVentajoen ympäristössä asui kaiketi kuurilaisia, jotka saattaisivat olla niitä länsibaltteja, joihin mm. Kallio on viitannut hahmotellessaan imsun balttikontakteja. Varhaiset slaavilainat eivät mahdollisesti ehtineet levitä itäbalttiin, ryhmien suhteet taisivat olla aika jännitteiset?\nEi lohikäärmeissä ole mitään vikaa. En vain pitänyt hollantilaisen taiteilijan 1400-luvulla tilaustyöhön laittamaa lohikäärmelippua kovin vakuuttavana todisteena suomalaisten vendiläisyydestä. Monet muut todisteet olivat vakuuttavampia.\n11 Helmi 2017 00:28\nTähänkö Suomi-nimeen Klinge viittasi: http://www.thelatinlibrary.com/annalesregnifrancorum.html,  DCCCXI.\n"de parte vero Danorum inprimis fratres Hemmingi, Hancwin et Angandeo, deinde ceteri honorabiles inter suos viri, Osfrid cognomento Turdimulo et Warstein et Suomi et Urm et alius Osfrid filius Heiligen et Osfrid *de Sconaowe et Hebbi et Aowin."\nSiihen löytyy viittaus myös Tanskan historian esityksestä:\n11 Helmi 2017 22:19\nFagus, kiitos linkeistä. Kyllä, juuri tuosta vuoden 811 maininnasta oli kyse\n15 Helmi 2017 13:22\nMuistutus siitä että luentosarja jatkuu huomenna torstaina 16.2.2017 klo 17.00–19.00\nPorthania, luentosali PI (Yliopistonkatu 3).\nKokoava otsikko kolmellle eri esitykselle on Olen suomalainen.\nLuennoitsijat ja heidän aiheensa ovat:\n- Dosentti Petri Halinen: Itä ja länsi – erilaiset jo kivikaudella\n- Professori Aarno Palotie: Suomalaisten hankalat geenit\n- Dosentti Lari Kotilainen: Muuttuva Suomen kieli\nKuten aiemmin esitykset ovat seurattavissa myös suorana striimauksena tai katsottavissa myöhemmin videotallenteena.\nLisää täältä: http://blogs.helsinki.fi/studiageneralia/2017/02/14/16-2-olen-suomalainen/#more-2469\n15 Helmi 2017 13:30


Mystisistä ruiskuiskuista tuomioita Kiinassa - Ulkomaat - Uutiset - MTV.fi\nMystisistä ruiskuiskuista tuomioita Kiinassa Ulkomaat\nJulkaistu 12.09.2009 08:18\n(Päivitetty 14.09.2009 22:22)\nKiinan uiguurialueen tuomioistuin langetti tänään ensimmäiset rangaistukset lääkeruiskuhyökkäyksistä. Kaksi syytettyä sai kymmenen vuotta vankeutta ja yksi viisitoista vuotta. Tuomitut ovat ilmeisesti uiguureja.\nInjektioruiskuilla on pistetty satoja ihmisiä eri puolilla Xinjiangin aluetta viime viikkoina. Viranomaisten mukaan suurin osa ruiskuista näyttää olleen puhtaita eikä niissä ole havaittu jälkiä vaarallisista aineista.Valtaväestön han-kiinalaiset epäilevät hyökkäyksistä uiguureja. (MTV3 - STT - AFP - Reuters)\nDiscovery palasi maan pinnalle Venezuela ostaa Venäjältä ohjuksia


Pääsiäinen munankuoressa - PirttiHirmun Päiväkirja\n11.04.2007 08.52 - viihde\nNo niin - munat on syöty ja Pohojosessa käyty! Kelejä riitti laidasta laitaan! Vielä innostuttiin valloittamaan mökkikunnassamme paikallinen baari breikkaamalla ja muutamalla karokebiisillä! Yleisö (kaikki ne 6) innostu yhdestä kappaleesta niin, että lava täyttyi tanssijoista! Sen sijaan minun breikki oli sen verran erikoista heilumista, että ruokailijoilla meinas mennä ruoat väärään kurkkuun!\nOli se vaan ihan tulla taas kotiin sen helevetin pitkä ajomatkan jälkeen ja aloittaa taas normaalirytmi! On tuo lomalla oleskelukin aika rankkaa vai mikä Sinikka?\nSiellä on osa kavereista vetäny keittoo oikein kunnolla... juttuja kuullu...!! Sinikkahan voi vähän kertoo "omin sanoin" omasta pääsiäisestä!!!\nsinikka (anon, 13.04.2007 20.24)\nNooooh, mun pääsiäinen vierähti ihan rauhallisesti ystävien kanssa mökkeillen.Tehtiin pari kävelyretkee luontoon raikkaassa ilmassa. Ois tehty enemmänkin mutta ei ehtiny. Oli niin paljon muuta tekemistä. Saunottiin,uitiin ja rupateltiin..\nAi nii!TALVITURKKI ON HEITETTY!!JESH!\nOn se mökkeily ihanan rauhoittavaa. Kasvotkin olivat kivasti ulkona päivettyneet..


Tämän päivän workflowt ohjelmatuotannossa | Mediatrade.fi | Mediatrade\nMediatrade > artikkelit > Tämän päivän workflowt ohjelmatuotannossa\nTämän päivän workflowt ohjelmatuotannossa\nAineistonhallinta | Arkistointi | Blogi | 12.2.2016\n”Gurulle riittää Remington, mutta luova yhteisö ansaitsee ratkaisun joka tukee yhdessä tekemistä”\nMeistä jokainen on jo vuosia työstänyt artikkeleita, grafiikkaa, Somea ja Exceleitä verkotetussa ympäristössä, mutta suomalaisen ohjelmatuotannon erikoisuus on se, että kuvan ja äänen editointi halutaan edelleen hoitaa erillisillä työasemilla, omilla irtokovalevyillä.\nKäyhän se niinkin, useimmat ohjelmat valmistuvat aikanaan, mutta verkotetun editoinnin monet edut jäävät saavuttamatta. Uskallamme jopa väittää, että taloudellisten irtolevyjen käyttö voi lopulta tulla koko organisaatiolle kalliimmaksi kuin kymmenkertainen kertainvestointi verkotettuun järjestelmään.\nMitkä sitten ovat verkotetun tuotannon edut?\nTämän päivän tuotantoprosessi on oikeastaan bittien hallintaa. Ja siinä kultainen sääntö on se, että mitään toimintoja ei pitäisi tehdä montaa kertaa. Transkoodaukset ja kopioinnit heikentävät laatua, turhauttavat ja vievät pohjaa luovuudelta. Verkotetussa järjestelmässä se mikä järjestelmään kerran siirretään, on heti kaikkien käytettävissä.\nVerkotettu järjestelmä edellyttää serveriä. Eikä editointiin suunniteltu serveri ole mikään levypakka. Se on patentoituihin ominaisuuksiin pohjautuva ratkaisu, joka optimoi eri projektien tilantarpeen, käyttäjäoikeudet, nopeudet ja yhteydet eri työasemille. Siinä tiedostojen säilyvyys on aina varmistettu (RAID 5/6)ja se voidaan liittää osaksi median hallinta- ja arkistointijärjestelmiä. Työryhmäserveri sopii yhtä hyvin Adoben, Avidin, FCP:n tai Ediuksen alustaksi, parhaimmillaan samaan aikaan useallekin eri ohjelmistolle. Se liitetään työasemiin 1/10 GB-Ethernet-verkolla. Verkossa työasemat ovat tasa-arvoisia. Voit valita minkä tahansa vapaan työaseman ja työstää projektiasi siinä.\nEnnen kaikkea työryhmäserveri mahdollistaa sen, että useampi tekijä voi samaan aikaan käsitellä samaa aineistoa. Leikkaajat, assistentit, äänihemmo, graafikko, ohjaaja ja tuottaja voivat tutkia ja käsitellä aineistoa. Ja jos ohjelmistot sen sallivat, tehdä interaktiivisia päätöksiä sisällöstä. Se on yhteistoimintaa. Se nopeuttaa tuotantoa ja parantaa laatua. Versiointi eri jakelualustoille on oleellisesti helpompaa\nTyöryhmäserveri, kuten Avidin ISIS on ryhmätyön ensimmäinen ja tärkein askel. Sen ympärille on kehitetty hallintaohjelmistoja, jotka parhaimmillaan mahdollistavat serveriin taltioidun materiaalin etäeditoinnin pilven välityksellä. Tai arkistointiohjelman, joka ”parkkeeraa” kesken olevan ohjelman kaiken materiaalin ja kaikki editointipäätökset halvalle peruslevylle, josta ne ovat taas nopeasti ladattavissa työryhmäserverille projektin jatkuessa.\nMiten edetä työryhmäeditointiin?\nSelvitä ensin verkotettavien työasemien määrä ja se, kuinka paljon levytilaa tarvitset. Mieti myös, mikä on tuotantoformaattisi jatkossa. 4 K edellyttää serveriltä aika lailla enemmän tehoja kuin esim. XDCam HD.\nOhjelmien ja kuvatun materiaalin varmistukset ovat aika monella uskon asioita. Mieti miten arvokasta on tuottamasi materiaali ja miten paljon hakutietoa sinulla on siihen liitettäväksi. Soveltuvatko ohjelmasi esitettäväksi uusilla kanavilla? Saisiko materiaalista lisää tuottoja?\nMeiltä saat tiedon eritasoisista varmistustavoista levyillä ja nauhoilla.\nTyöryhmäeditointiin siirtyminen on investointi. Sen tarkoituksena on, että tuotatte parempia ohjelmia tehokkaammin. Alkuinvestointi voi kuitenkin olla mittava. Siksi tarjoamme erilaisia rahoitusratkaisuja. Suoraan voimme rahoittaa hankintasi jopa 12 kuukaudeksi, leasing-sopimuksella esim. 36 kuukaudeksi. Luonnollisesti teemme jokaisen rahoituspäätöksen yksilöllisesti.\nTuemme yli 500 editointityöasemaa Suomessa. Mediatrade-tuen voit ostaa vuosisopimuksena tai tuntiveloituksena. Valmistajien tuet ovat vuosisopimuksia.\nOnko editointiympäristösi muuten kunnossa?\nMediatradesta saat kaiken, mitä editointiin tarvitset: ohjelmistot editointiin ja värimäärittelyyn, työasemat, kalibroidut monitorit, liitäntäyksiköt, audiolaitteet ja nostopöydät.\nTule tutustumaan editointiratkaisuihimme!\nLinkkejä joita kannattaa käydä katsomassa:\n”Vihreä” levyarkistointi: http://www.diskarchive.com/


dialogeihin lisätty valkoperse-Hyppyvaihtoehto\nTämä On Valkoista, Isoa Seksiä. Ei Ole Ongelma Yhteiskunnalle.\nSen jälkeen, kun minua syytettiin siitä, että yritin todistaa ja pettää häntä, luovutin. Minulla on nobeliumin tarkoitus hallita ketä tahansa, ja olen ollut uskollinen! Minua syytetään valkoisesta isosta seksistä.


Pari uutta klippiä lisäsimme iloksenne, siispä tuosta oikealta voitte tarkistaa, mitä sanottavaa oli Mari Kiviniemellä Kontulan Kelkkapuistossa ja minkälaista taidetta oli tarjolla Taiteiden yön puitteissa täälläpäin.\nRapeita, lumisia talvipäiviä toivottelee\nLähettänyt tekijätiimi klo 21:44 1 kommentti:\nJa nyt olemme siivonneet\nJouduimme meistä riippumattomista syistä sellaiseen tilanteeseen, että meitä hienosti palvellut suomalainen floobs-laiturimme lopetti toimintansa.\nSiispä tällä hetkellä arkistomme on melko tyhjä, koetamme mahdollisuuksien rajoissa laittaa kaikki aiemmat lähetykset takaisin katsottavaksenne youtuben kautta.\nLähettänyt tekijätiimi klo 23:05 Ei kommentteja:\nPaljon puhetta Kontulassa\nKontulassa vietetään juuri nyt Aatteiden viikkoa. kyseessä on keskustelusarja, jonka aikana täällä vierailee useita poliitikkoja. Viikon aloitti eilen maanantaina Vasemmistoliitto, joka pääsi keskustelemaan asuntotilanteesta, toimeentulosta ja muista päivänpolttavista asioista täyden salin kanssa Kontulan Symppiksessä.\nTunnelma oli tiivis ja käsittelyssä paljon mielenkiintoista asiaa, joista valitettavasti saamme mukaan vain rajoitetun määrän, siispä kehoitan kaikkia tulemaan mukaan seuraaviin tilaisuuksiin, jotka noudattavat tällaista järjestystä:\nMaanantaina 18.1. klo 13.00-14.30\nPaavo Arhinmäki, Pekka Saarnio ja Silvia Modig (Vas)\nVasemmistoliiton puheenjohtaja, kansanedustaja ja kaupunginvaltuutettu Paavo Arhinmäen, valtuustoryhmän puheenjohtaja Pekka Saarnion ja valtuutettu Silvia Modigin tapaamisessa esillä ajankohtaisia asioita.\nMaanantaina 18.1. klo 19.00\nOuti Alanko-Kahiluoto ja Mari Puoskari (Vihreät)\nVihreiden kansanedustaja ja kaupunginvaltuutettu Outi Alanko-Kahiluoto ja Vihreän valtuustoryhmän puheenjohtaja Mari Puoskari vierailevat Kontulassa.\nKeskiviikkona 20.1. klo 15.30-17.00\nRisto Rautava ja Hannele Luukkainen (Kokoomus)\nMellunkylässä asuvat Helsingin kaupunginhallituksen puheenjohtaja ja valtuutettu Risto Rautava sekä valtuutettu Hannele Luukkainen keskustelevat mm. aatteista ja arvoista.\nTorstaina 21.1. klo 18.00\nJacob Söderman ja Erkki Tuomioja (SDP)\nKansanedustajat Jacob Söderman ja Erkki Tuomioja käsittelevät Kontulan demareiden järjestämässä tilaisuudessa mm. työttömyyttä, köyhyyttä ja syrjäytymistä. Onko ratkaisu uudessa tulonjakomallissa?\nPerjantaina 22.1. klo 14.00\nPerussuomalaisten puheenjohtaja ja europarlamentaarikko Timo Soini tulee tapaamaan Mellunkylän asukkaita ajankohtaisten asioiden tiimoilta.\nJa maanantai-illan tallenne Vihreiden keskustelutilaisuudesta on sekin tulossa pian.\nLähettänyt tekijätiimi klo 09:35 Ei kommentteja: