pieniä juttuja: 14.6.\nKesä on tullut, kun blogi lepäilee hiljaisena täällä.\nTämä viikko on ollut ihmissuhdeviikko. Olen istunut vanhojen ystävien kanssa saman pöydän ääressä; puhunut mahtipontisesti syntyjä syviä ja hihittänyt lapsellisesti tyhmille jutuille. Molempia juttuja tarvitaan.\nOlen kyynelehtinyt ihmisten avioliittoja - esimerkiksi sitä, kun kummityttö meni naimisiin. Pieni, suurisilmäinen olento, jota vuosia sitten ristiäiskuvissa pidin sylissäni. Nyt hän on aikuinen, rouva jo, ja toivon hänelle vain kaikkea hyvää ja sitä, että elämä kohtelisi hellin käsin.\nHäissä itkettää sekin, kun sisarukset puhuvat toisistaan kauniita asioita ja saattelevat yhtä sisarusparvensa osaa uuteen elämänvaiheeseen.\n(Tietenkin vieritin pari kyyneltä myös Carl Philipin ja Sofian vuoksi - kirkkoon saapuminen rauhallisen musiikin tahdissa oli melkein ylimaallinen satuhetki. Katsoimme sen tytön kanssa monta kertaa.)\nOmalla pihalla ihmettelin tänä aamuna myös uusia alkuja: yhtäkkiä herneet ovat puskeneet mullan läpi pintaan! Nyt näen, millaiseen riviin 5-10-vuotiaiden sormet siemeniä ripottelivat.\nTänään on ensimmäinen päivä, jolloin voi ääneen mainita sellaiset sanat kuin lämpö ja helle.\nMuistutan teitä myös näistä muutamista 7 euron myssyistä. Jäljellä on musta, oranssi (suoraotsainen), grafiitinharmaa, valkoinen, tummansininen, koralli ja vaaleanharmaa vastasyntyneen merinovillainen koko.\nKesällä ehdin pihalla istuessani ja automatkoilla neuloa myös, joten voit toivoa muitakin kokoja ja värejä, jos halajat. Joitakin värejä on jemmassa ja tilaamalla saan nopeasti lisää. Laita viestiä!\nKaisu14 kesäkuuta, 2015 13:00Hääjuhlat ovat aina ihania. Niissä on sellaista kertausharjoitusten tunnelmaa. Siellä aina yhä uudelleen kokee ne kauniit sanat ja asiat kuin omana hääpäivänä ja elettyä elämää vasten... <3 Mekin olimme eilen häissä, ja oli kaunista, koskettavaa.Ihana tuo hernerivi. Juuri niin luova kuin vain lapsi voi tehdä. Ilman ennakkokäsitystä rivin suoruudesta, istutustiheydestä tai muusta kahlitsevasta... :)VastaaPoistamaria14 kesäkuuta, 2015 20:09Juuri samaa eilen mietin, että tekee itelle hyvää käydä tarkoin korvin kuuntelemassa vihkipuheita! Meillä oli sikäli erilainen tilanne, että päästiin kahdestaan, joten oli oikein rauhalliset juhlat :)Jännityksellä odotetaan pikkupellon satoa! Salaatti ja herneet näkyvät, porkkana ei vielä. Meillä on hyvä työnjako: lapset kylvivät, minä sitten kitken rikkaruohot, koska se on rakkainta kesäpuuhaani! :)VastaaPoistasuvi15 kesäkuuta, 2015 16:40häät ovat herkkä juhla...siinä missä monet muutkin "isot juhlat"...sitä miettii ja muistelee omia juhlia vastaavassa tilanteessa. suloinen tuo herne-rivi..VastaaPoistaVastauksetmaria15 kesäkuuta, 2015 16:47Häät on jotenkin tosi liikuttava juhla! Onnellisuuden juhla ja kuitekin tietää, että jokaisella on edessä myös niitä mutkaisempia reittejä. Eniten toivoo, että elämä kuljettaisi sopivasti myötä- ja vastamäkeä.PoistaVastaaAnonyymi15 kesäkuuta, 2015 17:31Jos tuo grafiitinharmaa on vapaana ottaisin sen pienelle serkkupojalle. :)HannaVastaaPoistaVastauksetmaria15 kesäkuuta, 2015 21:19On vapaa! Laitatko sähköpostia myssymari@gmail.com :)PoistaVastaaLisää kommenttiLataa lisää...


EU ajaa markkinavoimasääntelyä - Mobiili - Ilta-Sanomat\nViestintävirasto lätkii hmv-leimoja teleyrityksiin\nJulkaistu: 6.2.2004 13:31\nJopa Ahvenanmaan Ålands Mobiltelefon Ab:lla on huomattavaa markkinavoimaa eli hmv:tä niin paljon, että Viestintävirasto on määrännyt sille tiettyjä tasapuolisuus- ja julkisuusvelvoitteita. Kaikkiaan Viestintävirasto julkaisi perjantaina 141 päätöstä huomattavasta markkinavoimasta. Kaikkiaan hmv-päätöksiä kertyy noin 500 ennen kuin Viestintävirasto saa urakan valmiiksi.\nUuteen viestintämarkkinalakiin pohjautuvat päätökset eivät riitä EU:lle, joka haluaa enemmän ja tiukemmin rajoittavia markkinavoimamääräyksiä.\nViestintäviraston perjantaina antamat päätökset huomattavasta markkinavoimasta koskevat neljää tukkumarkkinaa. Nämä markkinat ovat:\n-\tkiinteästä puhelinverkosta nouseva liikenne\n- yksittäiseen kiinteään puhelinverkkoon laskeva liikenne\n- kiinteän puhelinverkon tilaajayhteyksiin pääsy\n- yksittäiseen matkaviestinverkkoon laskeva liikenne.\nHuomattavan markkinavoiman yrityksille annettavat yrityskohtaiset päätökset ovat markkinoiden ohjauspäätöksiä, joilla edistetään kilpailua viestintämarkkinoilla.\nUuden viestintämarkkinalain mukaan Viestintäviraston on määriteltävä merkitykselliset viestintämarkkinat, määrättävä markkina-analyysin perusteella huomattavan markkinavoiman yritykset sekä asetettava näille tarvittavat viestintämarkkinalain mukaiset velvollisuudet.\nJulkiset hinnastot, erillisseuranta\nPäätösten seurauksena teleyrityksille syntyy velvollisuus noudattaa tiettyjä periaatteita, kuten hinnastojen ja toimitusehtojen julkisuutta sekä tasapuolisia, syrjimättömiä ehtoja. Osalle yrityksistä on asetettu myös hinnoittelua koskevia velvoitteita.\nVelvoitteet liittyvät erityisesti televerkkojen ja -palvelujen yhteenliittämiseen sekä teleyritysten väliseen verkon käyttöoikeuden luovutukseen. Teleyritysten välinen yhteenliittäminen on välttämätöntä, jotta eri televerkkojen käyttäjät voivat viestiä keskenään. Verkkojen käyttöoikeuden luovutuksella puolestaan on tärkeä merkitys laajakaistapalvelujen markkinoiden kehitykselle.\nFinnet Verkot, Radiolinja Origo, Sonera Mobile Networks, Ålands Mobiltelefon\nMatkaviestintoiminnassa huomattavan markkinavoiman yrityksiksi on määritelty kaikki Suomessa toimivat matkaviestinnän verkkoyritykset. Näille kaikille on yrityksen verkkoon päättyvän liikenteen osalta asetettu yhteenliittämisvelvollisuus ("terminointivelvollisuus") sekä hinnoittelua koskevia velvollisuuksia. Matkaviestinnän merkitys Suomen viestintämarkkinoilla on keskeinen, minkä johdosta matkaviestintä on Viestintäviraston toiminnan paino-pistealueita tällä hetkellä.\nNyt annetuissa päätöksissä huomattavan markkinavoiman yrityksiksi yhdellä tai useammalla markkinalla on määritelty 49 kiinteän televerkon yritystä ja neljä matkaviestinverkkoyritystä. Yhteensä päätöksiä on annettu 141. Päätökset ovat voimassa 1.3.2004 alkaen.\nViestintävirasto on kuullut päätösten valmistelussa kansallisten teleyritysten ja käyttäjien edustajia sekä EY:n viestintädirektiivien edellyttämässä menettelyssä Euroopan komissiota ja ETA-valtioiden kansallisia viranomaisia.\nViestintävirasto tulee antamaan yhteensä noin 500 päätöstä teleyritysten huomattavasta markkinavoimasta. Päätökset koskevat yhteensä 18 tuote- ja palvelumarkkinaa. Huomattavaa markkinavoimaa koskevat päätökset ovat nähtävissä Viestintäviraston www.ficora.fi/suomi/ajankoht/paatokset.htm internet-sivuilla.\nTHK selvittää Elisan verkkohinnoittelun\nTelehallintokeskus selvittää Elisan verkkomaksujen kustannusperusteisuutta. Päätös on\nluvassa viikon sisällä. 16.1.2001 7:16 Lue lisää ›\nEuroopan unioniin ollaan saamassa uuden tekniikan vaatimuksia vastaavat viestintäsäädökset. Yhtenäiset säädökset edistävät kilpailua koko EU:ssa. EU:n viestintäministerit sopivat viestintämarkkinoiden puitedirektiivistä Luxemburgissa keskiviikkona. 5.4.2001 13:11 Lue lisää ›\nViestintämarkkinalain toinen vaihe tulossa täytäntöön\nViestintälainsäädännön uudistus etenee. Viestintämarkkinalain toisessa vaiheessa pannaan täytäntöön Euroopan yhteisön uudet sähköisen viestinnän direktiivit, tehostetaan viestintähallintoa ja nopeutetaan riita-asioiden käsittelyä. Uudistuksessa otetaan huomioon myös uuden perustuslain vaatimukset. 5.9.2002 13:37 Lue lisää ›\nViestintämarkkinoita koskeva lainsäädäntö menee eteenpäin. Viestintämarkkinalain toisessa vaiheessa pannaan täytäntöön Euroopan yhteisön uudet sähköisen viestinnän direktiivit. Tasavallan presidentti vahvistanee lait huomenna perjantaina, ja ne tulevat voimaan 25. heinäkuuta. 22.5.2003 16:43 Lue lisää ›\nGSM Europe varoittaa EU:ta uusregulaatiosta\n130 gsm-operaattorin GSM Europe protestoi kuntatasolla muotiin tullutta tukiasemien ja mastojen rakennuskieltoa ja EU:n aikeita sallia voimakastakin sektorikohtaista regulaatiota. Se esitti eilisille EU teleministerien kokoukselle, että Eurooppa ei pysy mobiilitietoyhteiskunnan kehittämisen kärjessä, jos epävarmuutta ja jarruttamista ei torjuta. 28.3.2003 8:35 Lue lisää ›\nViestintävirasto: Suomessa vajaat puoli miljoonaa laajakaistaliittymää\nViestintäviraston ennakkotiedon mukaan Suomessa oli tammikuun alussa 488 000 laajakaistaliittymää, joista puhelinverkkoa käyttäviä dsl-liittymiä 400 000, kaapelimodeemiliittymiä 85 000 ja muita noin 3 000. Liittymien hankinta kiihtyi loppusyksyllä selvästi. 27.1.2004 10:30 Lue lisää ›\nRadiotoiminnan sääntöjä tiukennetaan\nLiikenne- ja viestintäministeriö on asettanut työryhmän selvittämään kaupallisen radion toimintaedellytyksiä ja kehittämismahdollisuuksia. Sääntöuudistuksen taustalla on Suomen Urheiluradion toiminnan siirto sopimusten avulla SBS Finlandille. 29.1.2004 15:55 Lue lisää ›\nLiikenne- ja viestintäministeriön viestintähallinnon neuvottelukunta käsitteli torstaina ministeriön pyynnöstä teleyritysten asiakaspalvelua. Syyksi ministeriö kertoi asiakaspalveluiden pitkään jatkuneet ja julkisuudessa olleet ongelmat. 14.11.2003 12:52 Lue lisää ›\nViestintävirastolle on tullut runsaasti ilmoituksia epäillyistä kytkykaupoista. Myös joulumainonnassa on ollut kytkykauppaan vivahtavia piirteitä. Viestintävirasto ilmoittaa, että se kieltää esiin tulleissa tapauksissa kytkykaupan jatkamisen heti. 12.12.2003 12:11 Lue lisää ›\nViestintävirasto tarkisti teleyritysten palvelutiedot\nViestintävirasto on selvittänyt, mitä tietoja teleyritykset julkaisevat palvelujensa laadusta ja millaisia suunnitelmia teleyrityksillä on tietojen julkaisemiseksi. Viraston nyt saamien selvitysten mukaan useat teleyritykset eivät julkaise näitä tietoja riittävästi. 17.12.2003 12:13 Lue lisää ›


Toisenlaiset äidit -sarjassa kuullaan todella koskettavia tarinoita - katso traileri! | Ruutu\nToisenlaiset äidit -sarjassa kuullaan todella koskettavia tarinoita - katso traileri!\ntoday 1.8.2014 klo 12.30\nLivin uutuussarjassa Toisenlaiset äidit tutustutaan erilaisiin odottaviin äiteihin. Perheiden tarinat ovat toinen toistaan sykähdyttävämpiä, ja pienokainen on syntymässä joskus traagisiinkin elämäntilanteisiin. Ohjelmassa seurataan odotuksen loppuvaiheita sekä ensimmäisten viikkojen ajan myös vauva-arkea, kun perheet totuttelevat elämään uuden tulokkaan kanssa. Toisenlaiset äidit 20. elokuuta alkaen keskiviikkoisin kello 21 Livillä.


Maniokki on raakana myrkyllinen – käsittele kassava syötäväksi - Kotiliesi.fi\nVegetables: Cassava Root Isolated on White Background\nManiokki eli kassava on miljoonien ihmisten merkittävä energianlähde maailmalla. Raakana ja väärin käsiteltynä juures on tappavan myrkyllinen.\nManiokki on Etelä-Amerikasta kotoisin oleva, tyräkkikasveihin kuuluva puolipensas, joka tekee 30-60 senttimetriä pitkiä tärkkelyspitoisia mukuloita.\nManiokkia käyteään yleensä perunan tapaan, mutta mukuloista valmistetaan myös tapiokajauhoja ja -ryynejä, joilla voidaan korvata vehnäjauhoja.\nManiokkia on viljelty vähintään 5 000, joidenkin arvioiden mukaan jopa 10 000 vuotta. Suuri osa maailman väestöstä erityisesti Etelä-Amerikassa ja Afrikassa käyttää maniokkia pääasiallisena ravintonaan. Kasvia viljellään paljon muun muassa Nigeriassa, Kongossa, Brasiliassa ja Indonesiassa, sillä se selviää kuivissa oloissa ja huonossa maassa.\nManiokki ei sellaisenaan ole syömäkelpoista, sillä se sisältää luontaisesti syanogeenisia glykosideja, joista vapautuu elimistössä tappavaa syanidia.\nManiokkia voidaan käyttää perunan tapaan, mutta siitä valmistetaan myös tapiokajauhoja. Jauhoista syntyy esimerkiksi perinteinen venezuelalainen ohutleipä, casabe. Kuva: iStockphoto\nSyanidi on tappava myrkky\nSyanidilla tarkoitetaan joukkoa kemiallisia yhdisteitä, joihin on sitoutunut hiili-typpi (CN)-ioni. Vapautuessaan elimistössä kyseinen ioni toimii metabolisena myrkkynä. Se kiinnittyy solujen mitokondrioihin ja estää soluja käyttämästä happea energiamolekyylien valmistukseen, mikä aiheuttaa nopeasti muun muassa sydän- ja hermosolujen tuhoutumisen.\nSyanidi on suhteellisen yleinen toksiini ympäristössä ja sitä on luonnostaan maniokin lisäksi omenan siemenissä. Keho voi puhdistaa pienen määrän syanidia. Voit esimerkiksi syödä pienen määrän omenan siemeniä tai kestää tupakansavun syanidia kuolematta.\nJo puoli grammaa syanidia saattaa riittää tappamaan 160 kiloisen ihmisen, mutta tappava annos riippuu kuitenkin sekä syanidi-yhdisteestä että useista muista tekijöistä. Kuolema voi ilmetä jo muutamassa sekunnissa suuren syanidiannoksen hengittämisen jälkeen, mutta pieni annos suun kautta nautittua syanidia saattaa aiheuttaa oireita vasta muutaman tunnin tai parin päivän kuluttua.\nSyanidimyrkytyksen välittömiä oireita ovat muun muassa huimaus, heikotus ja päänäsärky. Suuremmat annokset aiheuttavat tajuttomauutta, kouristuksia ja hidastuneen sykkeen. Ensiaputoimenpiteet ovat kriittisiä, joten hoitoon on hakeuduttava välittömästi.\nManiokki – näin käsittelet kassavan oikealla tyylillä\nAfrikassa ja Etelä-Amerikassa syödään maniokkia paljon ja myrkytykset ovat siellä ongelma. Oikein käsitellyn maniokin syanidipitoisuus on kuitenkin hyvin alhainen, eikä siitä ole haittaa ihmiselle.\nKuivaaminen on yleisin keino käsitellä maniokki, sillä auringossa myrkkyjä haihtuu tehokkaammin kuin uunissa. Afrikassa syödään myös kassavan lehtiä, joissa on kosolti proteiineja sekä A- ja B-vitamiineja. Lehdet täytyy esimerkiksi murskata ja keittää syanidin poistamiseksi.\nManiokki muistuttaa käyttötavoiltaan perunaa ja suomalaisista ruokakaupoista sitä löytääkin usein perunan ja bataatin läheisyydestä. Jos nappaat maniokkia ostoskoriisi, helpoin tapa käsitellä maniokki vaarattomaksi, on kuoria ja keittää se.\nLeikkaa ensin juuren molemmat päät pois ja pilko loppuosa sitten kymmenen senttimetrin paloiksi. Ota pala kerrallaan käteen ja vedä veitsellä pitkittäin viilto tumman kuoren läpi. Näin voit ujuttaa viillon reunasta pienen veitsen kuoren ja sisäosan väliin niin, että saat sormesi mahtumaan sinne. Revi sitten varovasti kuoren palasta irti. Yleensä se lähtee yhtenä isona soirona.\nEnnen syöntiä maniokki on kuorittava ja kypsennettävä. Kuori lähtee irti veitsen avulla. Kuva: iStockphoto\nRuokaviraston ohjeiden mukaan kuorittu maniokki keitetään niin kypsäksi, että se alkaa halkeilla kuin ylikypsä peruna. Keitinvesi on heitettävä pois, sitä ei saa käyttää ruoanlaittoon. Myös pakastettu maniokki on käsiteltävä samalla tavalla.\nKypsennetty maniokki on miedon makuinen, ja se sopii hyvin yhdistettäväksi voimakkaiden mausteiden kanssa. Esimerkiksi Kuubassa sitä syödään usein mausteisen mojo-kastikkeen kera.\nKommentoi juttua: Tiesitkö, että maniokki on raakana tappavan myrkyllinen? Käsittele kassava kuorimalla ja keittämällä syötävään kuntoon


1 SUOMALAISEN ASIANAJON HISTORIAA OIKEUSPOLITIIKKAA PITKÄLLÄ KAAVALLA OIKEUDENKÄYNTIAVUSTAJAT VALVONTAAN SADAN VUODEN VIIPEELLÄ. - PDF\n1 SUOMALAISEN ASIANAJON HISTORIAA OIKEUSPOLITIIKKAA PITKÄLLÄ KAAVALLA OIKEUDENKÄYNTIAVUSTAJAT VALVONTAAN SADAN VUODEN VIIPEELLÄ.\nDownload "1 SUOMALAISEN ASIANAJON HISTORIAA OIKEUSPOLITIIKKAA PITKÄLLÄ KAAVALLA OIKEUDENKÄYNTIAVUSTAJAT VALVONTAAN SADAN VUODEN VIIPEELLÄ."\n1 Markku Fredman * OIKEUSPOLITIIKKAA PITKÄLLÄ KAAVALLA OIKEUDENKÄYNTIAVUSTAJAT VALVONTAAN SADAN VUODEN VIIPEELLÄ Vuoden 2014 alussa päättyy vuoden kestänyt siirtymäkausi, jonka jälkeen yleisissä tuomioistuimissa saavat avustajana tai asiamiehenä toimia eräin vähäisin poikkeuksin vain asianajajat, julkiset oikeusavustajat ja luvan saaneet oikeudenkäyntiavustajat. Näin tulee korjatuksi epäkohta, joka näkyy vallinneen Suomessa jo ikimuistoisista ajoista. Tässä artikkelissani selostan sitä kritiikkiä, joka oikeusavustajia kohtaan on esitetty ja sitä hitautta, jolla ongelmaan on puututtu. Keinoiksi on esitetty kelpoisuusvaatimuksia ja kurinpidollista valvontaa. Tässä suhteessa on nyt lopultakin sadan vuoden työn tuloksena saavutettu lainsäädäntö, jonka vaikutukset alkavat pian näkyä. Syytäjälaitos saatiin hyvään kuntoon 1990-luvulla ja nyt on muun muassa rikosjuttuja hoitavien lakimiesten vuoro nostaa ammattitaitoaan. Uusien säännösten mukaan jokaisen oikeudenkäyntiavustajan tulee kurinpitoseuraamuksen uhalla ylläpitää ja kehittää ammattitaitoaan sekä seurata oikeuskehitystä erityisesti niillä oikeudenaloilla, joilla hän toimii. 1 SUOMALAISEN ASIANAJON HISTORIAA Suomessa on ajateltu, että jokaisen on ainakin periaatteessa voitava hoitaa itse omat asiansa oikeudenkäynnissä. Tämän lisäksi suomalaiseen perinteeseen on kuulunut asianosaisen oikeus valita oikeudenkäyntiasiamiehekseen ja -avustajakseen luottomiehensä ilman että tämän kelpoisuudelle olisi asetettu kovinkaan korkeita vaatimuksia. Oikeudenhoitoomme ei ole käytännössä kuulunut asianajajamonopoli juuri missään muodossa, eikä asiamieheltä tai avustajalta ole vuoteen 2002 asti edellytetty edes oikeudellista koulutusta. Avustajien valvonta ja siihen liittyvät toimet ovat olleet vain tuomioistuinten vastuulla juttukohtaisesti, lukuun ottamatta * Asianajaja, varatuomari, OTL\n2 Fredman: Oikeuspolitiikkaa pitkällä kaavalla 345 asianajajia, jotka ovat olleet lakisääteisessä valvonnassa vuodesta 1959 alkaen. Asianajajamonopoliin joka useissa muissa länsimaissa on ollut voimassa iät ajat liittyy se, että asianajajastatuksen voi menettää: joku taho valvoo ja puuttuu kelvottomaan toimintaan. Lähes täydellisen elinkeinovapauden hyväksyminen asianajoalalla on perua aikakaudelta, jolloin oikeudenhoito oli kansanomaista, yhteiskunta ja oikeussäännökset olivat staattisia ja tuomari oli oikeudenkäynnin keskeisin toimija. Kuten mm. tuomioistuinlaitoksen kehittämiskomitea totesi vuonna 2003 antamassaan mietinnössä, sinällään tällaisessa ajattelutavassa ei ole tänäkään päivänä periaatteessa mitään paheksuttavaa, ja sitä voidaan pitää tavoiteltavanakin. Hallintolainkäytössä tämä malli on edelleen vallalla. Ajattelu ei kuitenkaan enää kaikissa suhteissa toimi nykyisessä modernissa yhteiskunnassa, jossa ihmisten elämä, oikeussäännökset, oikeudelliset ongelmat ja oikeudenkäyntimenettelyt ovat monimutkaistuneet. Nykyistä yhteiskuntaa onkin perustellusti luonnehdittu asiantuntijayhteiskunnaksi, jossa ihmiset aikaisempaa laajemmin joutuvat erilaisissa asioissaan turvautumaan asiantuntijoiden apuun. Tämä pitää yhä enemmän paikkansa myös oikeudenhoidon osalta. Ilmiö ei ole pelkästään kotoperäinen, vaan se on tuttu muistakin länsimaista. 1 Kansainvälisesti vertaillen järjestelmämme on siis poikkeuksellinen. Euroopan unionin jäsenmaissa ja unionin ulkopuolisissakin länsimaissa Suomea ja Ruotsia lukuun ottamatta asianajajapalveluiden ammatillinen ja ammattieettinen taso oikeudenkäyntiasioissa sekä asianmukaisen oikeudenhoidon turvaaminen on pyritty toteuttamaan asianajajamonopolin tai siihen verrattavan järjestelmän avulla 2. Useissa EU:n jäsenvaltioissa asianajajamonopoli on voimassa myös oikeudellisen neuvonnan suhteen. Joissakin maissa määrätyissä asioissa ja määrätyissä tuomioistuimissa edellytetään tämän lisäksi asianajajan käyttämistä tuomioistuimessa (asianajajapakko). 3 Heikki Pihlajamäen tutkimuksesta ilmenee, että vuonna 1879 Suomessa oli 20 asianajajaa. Se tarkoittaa väestöön suhteutettuna yhtä asianajajaa sataatuhatta (1: ) 1 KM 2003:3, KM 2003:3, 260; KM 2009:17, KM 2003:3,\n3 346 Esitutkinta, pakkokeinot ja rikosprosessi asukasta kohden. Preussissa suhdeluku oli samaan aikaan 1:12 000, Englannissa 1:1 240, Ranskassa 1: Oikeudenkäyntiasiamiesten ja -avustajien kelpoisuusvaatimuksista on kuitenkin keskusteltu pitkään Suomessakin. 5 Jo vuoden 1734 lakia valmistellut lakikomissio esitti, että oikeudenkäyntiasiamiehen kelpoisuusvaatimukseksi olisi asetettava myös lainoppineisuus, mutta säädyt eivät tätä ehdotusta hyväksyneet. Tuomioistuimille annettiin kuitenkin oikeus valvoa ammattimaista asianajoa, sillä asianajoon vaadittiin tuomioistuimen lupa ja hyväksyntä. Lainoppineisuutta asiamiehiltä ei kuitenkaan käytännössä vaadittu. Vuonna 1749 annetulla asetuksella kuitenkin säädettiin ehdoksi asianajajan toimen harjoittamiselle hovioikeuksissa ja oikeusrevisionissa, että asianajajan tuli näyttää yliopiston todistus lainopillisista tiedoistaan. Tämä vaatimus ulotettiin vuonna 1801 annetulla julistuksella koskemaan myös alioikeuksia. Säännökset kuitenkin kumottiin vuonna 1873, kun lainoppineita avustajia ei kaikkialla ollut. Säännöksillä ei liene muutoinkaan ollut käytännössä juuri merkitystä. 6 Vuonna 1896 prokuraattori G. H. W. Calonius kiinnitti senaatin huomiota asianajolaitoksen kehittämistarpeisiin. Jo hänen edeltäjänsä B. P. Peterson oli tehnyt asiassa aloitteen kenraalikuvernöörille vuonna Pari vuotta myöhemmin lainopillisen yhdistyksen kokouksessa oli alustus asianajajalaitoksen tilasta ja ongelmaksi todettiin pula pätevistä asianajajista. Tuolloin ehkä ensimmäistä kertaa tehtiin esitys asianajajien liiton perustamisesta muun muassa valvomaan alan toimintaa. 7 Tuomioistuinlaitoksen uudistamista valmistelleen, R. A. Wreden johdolla toimineen, vuonna 1893 asetetun komitean (loppumietintö KM 1901:8) työn pohjalta annettiin vuoden 1897 valtiopäiville esitys oikeudenkäyntivaltuusmiehistä ja lakisääteisistä asianajajayhdistyksistä. Esityksen mukaan maahan olisi luotu erityinen asianajajalaitos ja asianajajalta olisi edellytetty lainopillista koulutusta ja asianajajakunnan jäsenyyttä. 4 Pihlajamäki 2009, Tätä keskustelua on selostettu Tuomioistuinlaitoksen kehittämiskomitean mietinnössä, KM 2003:3, KM 2003:3, Ylöstalo 1984, 2.\n4 Fredman: Oikeuspolitiikkaa pitkällä kaavalla 347 Samalla ylemmissä oikeuksissa ja eräissä suurimmissa raastuvanoikeuksissa olisi siirrytty asianajajamonopoliin. 8 Wreden komitea piti valitettavana, että etenkin alioikeuksissa asianajoa harjoittivat vailla oikeudellista koulutusta olleet henkilöt, joiden moraalinen taso kaiken lisäksi oli usein alhainen. Ehdotus hylättiin papiston ja talonpoikaissäädyn vastustettua sitä. Uudistuksen pelättiin aiheuttavan vähäväkisille lisäkuluja 9. Vastustus näyttää uudistuksesta käydyn keskustelun valossa perustuneen myös siihen, että asianajajakunnan katsottiin edustavan väestön eliittikerrosta. Pia Letto-Vanamo toteaa, että asianajajien on pelätty tulkitsevan lakia tavalla, joka vastaisi heidän ryhmäkuntaisia etujaan ja 1700-lukujen aateliston näkökulmasta oli pelättävissä porvariston etuja myötäilevän linjan voitto. Aivan samoin pelkäsivät talonpojat. Olennaista Letto-Vanamon mukaan oli, että asianajajat sijoittuivat sosiaalihierarkiassa likelle porvaristoa. Tämä selittää myös sen, että 1900-luvulla vasemmisto vastusti erioikeuksien antamista asianajajakunnalle. 10 Pihlajamäki nostaa yhdeksi syyksi asianajajakunnan merkityksettömyydelle asianajajien vähäisyyden lisäksi sen, että kihlakunnanoikeudet olivat vahvasti maallikoiden dominoimia, eikä oppineita asianajajia kaivattu niihin mestaroimaan 11. Vuonna 1898 oikeudenkäymiskaaren 15 lukua kuitenkin muutettiin niin, että ylemmissä oikeusasteissa oikeudenkäyntivaltuutetulta edellytettiin lainopillista koulutusta. Alioikeuksien puolestaan tuli harkita, oliko asiamies toimeensa kykenevä. Näistäkin vaatimuksista luovuttiin jo vuonna 1917, jolloin kumottiin vaatimus asiamiehen lainopillisesta koulutuksesta ylioikeuksissa ja luovuttiin alioikeuksissa vaatimasta tuomioistuimen hyväksymistä ja lupaa asioiden ajamiselle. Uusittu oikeudenkäymiskaaren 15 luvun 2 (119/1917) edellytti asiamieheltä tai avustajalta pelkästään, että hän oli hyvämaineinen, rehellinen sekä hallitsi itseään ja omaisuuttaan. Ammattimaisesti asianajoa harjoittaneet alkoivat järjestäytyä. Ensimmäinen asianajajayhdistys perustettiin 1903 Viipuriin, pian myös Helsinkiin (1909) ja Turkuun (1912). 12 Näiden yhdistysten tehtäviin kuului myös kurinpidolliset toimet: vuonna 1912 Helsingin yhdistys erotti vuodeksi jä- 8 Ylöstalo 1985, 2 ja KM 2003:3, Ylöstalo 1985, Letto-Vanamo 1985, Pihlajamäki 2009, Pihlajamäki 2009,\n5 348 Esitutkinta, pakkokeinot ja rikosprosessi senensä, joka oli toimeksiantoa hoitaessaan syyllistynyt arvottomaan menettelyyn. 13 Vuonna 1919 perustettu yksityisoikeudellinen Suomen Asianajajaliitto ry teki toistuvasti aloitteita asianajajamonopolin säätämiseksi 14. Ehdotukset vuosina 1921 ja 1934 eivät johtaneet uudistuksiin. Uusi sysäys asian korjaamiseksi oli vuonna 1948 Ruotsissa tehty oikeudenkäyntireformi, jossa säädettiin oikeudenkäymiskaareen oma lukunsa asianajajista. Vuonna kansanedustajaa teki toivomusaloitteen asianajajalain säätämiseksi. 15 Eduskunnan lakivaliokunnassa vasemmiston edustajat vastustivat aloitetta jyrkästi ja olivat valmiit hylkäämään sen asiantuntijoita kuulematta. Äänin 9 6 valiokunta päätyi esittämään valtioneuvostolle lain valmistelemista ja lakiesityksen tekemistä eduskunnalle. 16 Valtioneuvosto asetti komitean asiaa valmistelemaan ja työn tuloksena valmistui hallituksen esitys HE 3/1958 vp. Se ei vastannut täysin Suomen Asianajajaliitto ry:n näkemystä, mutta se katsottiin hyväksyttäväksi kompromissiksi, joten liitto ei asettunut sitä vastustamaan. 17 Hallituksen esityksessä kiinnitettiin huomiota niihin epäkohtiin, jotka johtuivat siitä, että lainoppineiden asianajajien ohella erilaisten asianajotehtävien hoitajina toimi henkilöitä, joilla ei ollut riittävää tietoa lakien sisällöstä ja jotka tästä syystä tuottivat heihin turvautuneille kansalaisille vahinkoa. Lakia säädettäessä ei asianajajapakkoa pidetty toivottavana. Asianajajapakon ei katsottu olevan sopusoinnussa Suomessa vallitsevan yleisen oikeuskäsityksen kanssa. Tuolloin noudatetun suullispöytäkirjallisen menettelyn katsottiin tehneen mahdolliseksi sen, että asianosaiset ilman asianajajan apuakin välttävällä tavalla voivat hoitaa ainakin vähäisemmät oikeudenkäyntinsä. Asianajajapakkoa ei pidetty edes ylimpien oikeusasteiden osalta tarkoituksenmukaisena. Koulutettujen avustajien huonon saatavuuden vuoksi myöskään asianajajamonopolia ei pidetty realistisena niin toivottavaa kuin se saattai- 13 Pihlajamäki 2009, Ylöstalo 1985, 3 4, Letto-Vanamo 1985, Pihlajamäki 2009, Pihlajamäki 2009, Letto-Vanamo 1985, 22.\n6 Fredman: Oikeuspolitiikkaa pitkällä kaavalla 349 sikin olla. 18 Asianajajamonopolin käyttöön ottamista pidettiin perusteltuna vasta sitten, kun lainoppineiden asianajajien luku olisi niin suuri, että apua olisi harvaan asutussa maassa vaivatta saatavissa ASIANAJAJALAKI VUONNA 1959 Laki asianajajista (496/1958) tuli voimaan 1. päivänä heinäkuuta Lain tarkoituksena oli tehostaa asianajajan ammatin harjoittajalle asetettavia pätevyysvaatimuksia ja saattaa asianajotoiminnan harjoittaminen valvonnan alaiseksi. Asianajajalain säätämisellä perustettiin julkisoikeudellinen Suomen Asianajajaliitto, jonka lakisääteiseksi tehtäväksi tuli muun muassa päättää asianajajaksi hyväksymisestä ja asianajajien toiminnan valvonta. Lailla annettiin asianajajaluetteloon merkityille henkilöille yksinoikeus käyttää itsestään ammattinimitystä asianajaja ja toimistostaan nimitystä asianajotoimisto. Erityisen merkittävää on se, ettei lain säätämisen yhteydessä muutettu oikeudenkäyntiavustajien ja -asiamiesten pätevyysvaatimuksia. Asianajajien rinnalla myös liittoon kuulumattomat lakimiehet saivat ajaa juttuja, ja myös maallikkoavustaminen sai jatkua. Asianajajien toiminnan valvonta on laissa toteutettu kahdella tavalla. Ensinnäkin Suomen Asianajajaliiton hallitus valvoo asianajajien toimintaa muun muassa suorittamalla asianajotoimistojen tarkastuksia 20. Toiseksi kenellä tahansa on mahdollisuus kannella asianajajan toiminnasta. Kantelu kuuluu nykyisin Asianajajaliiton yhteydessä toimivan valvontalautakunnan 21 käsiteltäväksi, ja mikäli asianajajan todetaan toimineen vastoin vel- 18 Pihlajamäki 2009, KM 2003:3, Laki asianajajista (496/1958) Vuoden 2013 alkuun asti nimi oli Suomen Asianajajaliiton valvontalautakunta. Vuosina nimenä oli Suomen Asianajajaliiton kurinpitolautakunta. Sitä ennen liiton hallitus huolehti kurinpitoasioista, mutta vuonna 1978 sääntömuutoksella hallitus saattoi valita keskuudestaan kurinpitojaoston, joka käsitteli kurinpitoasiat, kunnes erillinen kurinpitolautakunta perustettiin lainmuutoksella vuonna Valvontalautakuntaan on kuulunut myös asianajajakuntaan kuulumattomia jäseniä, tuomareita ja professoreita.\n7 350 Esitutkinta, pakkokeinot ja rikosprosessi vollisuuksiaan, hänelle on määrättävä kurinpidollinen seuraamus, joka ankarimmillaan on asianajajaliiton jäsenyydestä erottaminen. 22 Kurinpidollisista seuraamuksiin voi hakea muutosta valittamalla Helsingin hovioikeuteen. Myös valtioneuvoston oikeuskansleri valvoo asianajajia ja voi muun muassa valittaa kurinpidollisista ratkaisuista. Lain myötä maahan syntyi pätevä ja julkisen valvonnan alaisuudessa toimiva ammattikunta. Kyse oli kuitenkin osin vain näennäisestä kehitysaskeleesta. Ammattikuntaan kuuluminen ja valvontaan alistuminen oli vapaaehtoista, koska samaa elinkeinoa saattoi harjoittaa lakiasiantoimistosta käsin. Lakiasiaintoimiston saattoi perustaa kuka tahansa. 23 Vielä 1960-luvulla maassamme oli merkittävä maallikkoasioitsijoiden ammattiryhmä ja heillä oli oma järjestönsä Suomen Asiamiesyhdistys Finlands Ombudsmannaförening ry. 24 Heikki Pihlajamäen mukaan maallikkoasianajo väistyi Suomesta 1970-luvun kuluessa. 25 Samalla loppui myös virkamiesten sivutoimena harjoittama asianajo ehkä kuitenkin hovioikeudenviskaaleiden osalta lopullisesti vasta 1990-luvulla. 3 MUUTOSPAINEITA 1970-LUVULTA ALKAEN Asianajajalain säätäminen ja julkisoikeudellisen Suomen Asianajajaliiton perustaminen eivät näytä muuttaneen tilannetta käräjillä ja raastuvanoikeuksissa. Noin kymmenen vuoden kuluttua lain säätämisestä oikeudenkäyntiavustamisen tilaa arvioitiin lyhyesti Oikeuslaitostoimikunnan mietinnössä vuonna 1971 (KM 1971:B 112). Mietinnössä todetaan, että maassamme oli vuonna 1969 edelleenkin vain 306 asianajajaa. Luku on täsmälleen sama kuin liiton jäsenmäärä vuoden 1959 lopussa lain oltua voimassa puoli vuotta. Asianajajista 137 työskenteli Helsingissä. Tampe- 22 Erottamista lievemmät sanktiot ovat seuraamusmaksu, varoitus ja huomautus. 23 Kuluttajansuojalain voimaantultua tulkinnaksi muodostui se, että vain lakimies sai markkinoida toimistoaan lakiasiaintoimistona. 24 Pihlajamäki 2009, , jossa hän selostaa maallikkoasianajon yleisyyttä vielä 1960-luvulla maaseudulla eri puolella Suomea. 25 Pihlajamäki 2009, 254.\n8 Fredman: Oikeuspolitiikkaa pitkällä kaavalla 351 reella oli 23 ja Turussa 19 asianajajaa. Kouvolassa, Mikkelissä, Seinäjoella oli kussakin kolme asianajajaa, Imatralla, Salossa ja Porvoossa kaksi. 26 Vasemmistolaisia näkemyksiä painottanut toimikunta totesi mietinnössään seuraavaa (s. 117): Muiden oikeudenkäyntiasiamiesten joukossa on monia asianajajien ammatillisen pätevyyden tasolla olevia henkilöitä. Koska tällä alalla tapahtuva ammattimainenkaan toiminta ei kuitenkaan edellytä minkäänlaisten muodollisten pätevyysvaatimusten täyttämistä, esiintyy näissä tehtävissä myös niihin pystymättömiä henkilöitä. Lisäksi muut kuin asianajajat eivät ole suoranaisesti julkisen valvonnan alaisia. Sen vuoksi on vaikea antaa muille yksityisille ammatinharjoittajille kuin asianajajille virallista asemaa ja virallisluonteisia tehtäviä. Muilla oikeudenkäyntiasiamiehillä tulee kuitenkin ilmeisesti vielä pitkään olemaan asianajajien määrän takia merkittävä asema oikeuspalvelusten tarjonnassa. Tämä koskee erityisesti sen tyyppisiä toimintoja kuin perunkirjoituksia ja perinnönjakoja sekä kauppasopimusten ja testamenttien laatimisia. Heidän varaansa ei kuitenkaan näytä mahdolliselta rakentaa oikeusapujärjestelmän vastaista kehittämistä. Edellä viitatut näkökohdat jo osoittavat, ettei kunnallisen oikeusapujärjestelmän heikkouksia voida riittävän tehokkaasti poistaa yksityisen asianajotoiminnan tai muun yksityisen oikeusavustajatoiminnan avulla. Toisaalta näyttää luonnolliselta, että niille molemmille turvataan riittävät kehittymisedellytykset niitä tilanteita silmällä pitäen, jolloin yksityinen henkilö nimenomaan haluaa käyttää hyväkseen esimerkiksi asianajajan palveluksia. Sama koskee eräiden lisääntymässä olevien erityistehtävien, kuten yritysten konsultointipalvelusten hoitamista. Yksityisen kansalaisen oikeusturvan kannalta on kuitenkin ilmeisen välttämätöntä, että valtio viime kädessä ottaa vastatakseen oikeusapupalvelusten tarjonnasta asianajolaitoksen ja muun yksiavustajatoiminnan rinnalla. Jokaiselle kansalaiselle tulee taata samanlainen mahdollisuus oikeusavun käyttämiseen riippumatta varallisuudesta ja asuinpaikasta. Asianajajakunnan kasvu alkoi 1970-luvulla, jolloin asianajajien lukumäärä kaksinkertaistui. Suuret ikäluokat valmistuivat yliopistoista, ja hyvinvoinnin kasvu mahdollisti uusia työtilaisuuksia nuorille lakimiehille. Kunnallisia oikeusaputoimistoja perustettiin syrjäseudulle avokätisten valtionapujen turvin, ja niissä työskenteleville oikeusavustajille avautui pääsy Suomen Asianajajaliiton jäseniksi. 26 Oikeuslaitostoimikunnan mietintö KM 1971:B 112. Komitean muodostivat Olavi Heinonen ja Henrik Grönqvist sekä heidän sihteerinsä Aulis Aarnio.\n9 352 Esitutkinta, pakkokeinot ja rikosprosessi Kuvio 1. Asianajajien lukumäärän kehitys Myös vuonna 1956 voimaan tullut laki maksuttomasta oikeudenkäynnistä (212/1955) salli maallikkoavustajien käytön. Lain mukaan oikeudenkäyntiavustajaksi oli määrättävä henkilö, joka suostuu ottamaan tehtävän vastaan, tahi, mikäli tällaista ei ole saatavissa, ilman suostumustakin joku sellainen henkilö, joka siinä oikeudessa yleisesti toimittaa asianajotehtäviä. Jos asianosainen oli itse ehdottanut sopivaa henkilöä, oli tämä määrättävä, mikäli siitä ei aiheutunut kustannusten sanottavaa nousua tai mikäli erityiset syyt muuten eivät toisin vaatineet. Lakimiestutkintoa ei siis mainita pätevyysvaatimuksena. Vain milloin avustaja oli määrättävä syytetylle, joka on vangittuna tai pidätettynä, ja muulloinkin, kun sitä oli asian laadun vuoksi pidettävä tarpeellisena, määräys oli annettava henkilölle, joka on suorittanut tuomarinvirkaa varten säädetyt opinnäytteet, jollei siitä aiheutunut kohtuuttomia kustannuksia. Oikeudenkäyntiavustaja oli oikeutettu saamaan valtion varoista kohtuullisen palkkion sekä korvauksen välttämättömistä menoistaan. Maksuttomasta oikeudenkäynnistä annettu laki uudistettiin kokonaan vuonna 1973 (87/1973). Uuden lain mukaan avustajaksi oli määrättävä asianajaja tai muu tehtävään kykenevä henkilö, joka lain mukaan sai olla toisen asiamiehenä. Näin ollen lakimieskoulutusta ei edellytetty vielä tässäkään vaiheessa. Kuitenkin rikosasiassa vangitulle sekä 18 vuotta nuoremmalle henkilölle, jolle vaaditaan rangaistusta rikoksesta, josta saattaa\n10 Fredman: Oikeuspolitiikkaa pitkällä kaavalla 353 seurata vapausrangaistus, oli avustajaksi kuitenkin määrättävä asianajaja tai erityisestä syystä muu oikeustieteen kandidaatin tai sitä vastaavan aikaisemman tutkinnon suorittanut henkilö. Vuonna 1997 annetussa hallituksen esityksessä laiksi yleisestä oikeusavusta (HE 132/1997) julkisista varoista kustannettavien avustajien kelpoisuusvaatimukset esitettiin yhtenäistettäviksi. Hallituksen esityksessä katsottiin, että kun tuo hallituksen esitys täydentäisi lakia oikeudenkäynnistä rikosasioissa (689/1997) säännöksillä puolustajasta ja asianomistajan oikeudenkäyntiavustajasta, niin näihin tehtäviin määrättäville voitaisiin asettaa yhtenäiset kelpoisuusvaatimukset. Kaikki nämä ovat julkisin varoin oikeudenkäyntiä varten kustannettuja lainopillisia asiantuntijaavustajia, joten tehtävät voitaisiin rinnastaa keskenään. Kelpoisuusehtojen avulla turvattaisiin järjestelmien laatua. Kelpoisuusvaatimuksia ehdotettiin tiukennettavaksi niin, että avustajaksi olisi voitu määrätä vain asianajaja, asianajotoimiston avustava lakimies tai yleinen oikeusavustaja ja erityisestä syystä muu oikeustieteen kandidaatin tutkinnon suorittanut henkilö. Hallituksen esityksen perustelujen mukaan erityisenä syynä määrätä muu lakimies kuin asianajaja olisi voitu pitää esimerkiksi asianajajan saamisen vaikeutta alueella tai avustajan erityistä asiantuntemusta. Riittävää erityiseksi syyksi sen sijaan ei olisi ollut pelkästään se, että hakija ilmoittaa haluavansa nimenomaan tietyn avustajan. Hallituksen esityksestä antamassaan mietinnössä LaVM 17/1997 vp lakivaliokunta ei pitänyt ehdotettua julkista oikeusapua antavien avustajien kelpoisuusvaatimusten kiristämistä perusteltuna, koska asiasta ei ollut käyty yhteiskunnallista keskustelua ja selvitetty, oliko tuolloin voimassa olleesta käytännöstä aiheutunut ongelmia. 27 Lakivaliokunta ei näytä ymmärtäneen sitä, että kelpoisuusuudistus liittyi olennaisena osana tuolloin loppuun saatettavana olleisiin prosessiuudistuksiin. Vanhan prosessin aikaiset kokemukset olivat merkityksettömiä 27 Valiokunnan kuulemista asiantuntijoista muun muassa professorit Kaarlo Tuori ja Olli Mäenpää sekä asianajaja Matti Wuori katsoivat kelpoisuusvaatimusten kiristämisen rajaavan arveluttavalla tavalla asianosaisen oikeutta valita itse avustajansa. Todettakoon, että Wuori valmistui oikeustieteen kandidaatiksi 34-vuotiaana harjoitettuaan sitä ennen jo kuusi vuotta ammattimaisesti asianajotoimintaa lakiasiantoimistostaan käsin.\n11 354 Esitutkinta, pakkokeinot ja rikosprosessi kun kyse oli siitä, mitä uusi keskitetty ja suullinen pääkäsittelyjärjestelmä avustajilta vaatii. 28 Lakivaliokunta piti myös kyseenalaisena, oliko ehdotettu kelpoisuusvaatimusten kiristäminen suomalainen perinne huomioon ottaen ihmisoikeussopimusten mukainen. Lakivaliokunta piti välttämättömänä, että oikeudenkäyntiasiamiestä ja oikeudenkäyntiavustajia koskevat säännökset otetaan tarkasteltaviksi yhtenä kokonaisuutena siten, että ihmisoikeussäännökset, prosessin laatuvaatimukset ja kilpailulainsäädännön näkökohdat yhteen sovittaen säännökset uudistetaan ja saatetaan ajan tasalle. Laki oikeudenkäynnistä rikosasioissa täydentyi julkisen puolustuksen ja asianomistajana avustamisen järjestelmillä Jokaisella laissa säädetyt ehdot täyttävällä rikoksesta epäillyllä tai tiettyjen rikosten uhrilla on oikeus saada itselleen valitsemansa puolustaja tai avustaja tuloihin katsomatta. Jos syyte hylätään tai jätetään nostamatta, kustannukset jäävät valtion vahingoksi. Puolustajaksi ja asianomistajan avustajaksi voitiin tuossa vaiheessa määrätä yleinen oikeusavustaja tai asianajaja. Jos sopivaa yleistä oikeusavustajaa tai asianajajaa ei ollut tiedossa tai siihen oli muu erityinen syy, puolustajaksi tai oikeudenkäyntiavustajaksi voitiin määrätä muu oikeustieteen kandidaatin tutkinnon suorittanut henkilö, joka lain mukaan saa olla asiamiehenä. Seuraavan kerran oikeudenkäyntiasiamiesten ja -avustajien kelpoisuusehtojen uudistaminen tuli keskusteluun oikeusapujärjestelmän jatkokehittämistoimikunnan mietinnön (KM 1999:7) perusteella. Mietinnön pohjalta annetussa hallituksen esityksessä (HE 82/2001 vp) selostettiin laajasti näkökohtia, jotka oli otettava huomioon oikeudenkäyntiasiamiesten ja -avustajien kelpoisuusehtoja säädettäessä. Hallituksen esityksessä päädyttiin oikeudenkäyntiasiamiesten ja -avustajien kelpoisuuden rajoittamisesta asianajajiin aiheutuvien etujen ja haittojen punninnan jälkeen siihen, että muita lakimiehiä kuin asianajajia ei ollut perusteltua sivuuttaa oikeusapupalvelujen tarjoajina. Esityksen perusteella oikeudenkäymiskaaren 15 luvun 2 :ää muutettiin siten, että oikeudenkäyntiavustajilta ja -asiamiehiltä edellytettiin eräitä poikkeuksia lukuun ottamatta oikeustieteen kandidaa- 28 Ks. Pihlajamäki 2009, 182, josta ilmenee prosessin avustajille ja asiamiehille asettamien vaatimusten olleen esillä jo 1930-luvulla, kun oikeudenkäyntiä yritettiin modernisoida suulliseksi ja keskitetyksi pääkäsittelyksi.\n12 Fredman: Oikeuspolitiikkaa pitkällä kaavalla 355 tin tutkinnon suorittamista vuodesta 2002 alkaen. Vuosisatainen perinne maallikkoavustamisesta oli näin päättynyt, ja siirryttiin lakimiesmonopoliin. Tältä osin oli enää ratkaisematta kysymys Suomen Asianajajaliiton ulkopuolella olevien lakimiesten valvonnasta. Vuonna 2002 myös laki maksuttomasta oikeudenkäynnistä ja laki yleisestä oikeusavusta (104/1998) kumottiin ja korvattiin oikeusapulailla (257/2002). Oikeusapulain mukaan yksityiseksi avustajaksi oli määrättävä asianajaja tai muu oikeudenkäymiskaaren 15 luvun 2 :n 1 momentin mukaan avustajaksi kelpoinen henkilö. Käytännössä tämä tarkoitti sitä, että ilman ylempää oikeustieteellistä tutkintoa olevaa henkilöä ei enää voitu määrätä avustajaksi. Vuonna 2001 valtioneuvosto asetti Tuomioistuinlaitoksen kehittämiskomitean. Komitean tuli selvittää muun muassa millaisia vaatimuksia yhteiskunta asettaa tuomioistuimille ja miten niihin pitäisi varautua. 29 Komitea lähti siitä, että tässä yhteydessä tuli selvittää myös oikeudenkäynnissä avustamiseen liittyvät kysymykset. Komiteahan päätyi esittämään muun muassa esittelijäjärjestelmästä luopumista ylemmissä tuomioistuimissa. Tämä tietenkin vaikuttaisi siihen, mitkä tehtävät jäisivät esittelijöiltä asianosaisten avustajien tehtäväksi. Ilman päteviä, työnsä osaavia avustajia ei tällainen muutos tietenkään olisi mahdollinen. Tuomioistuinlaitoksen kehittämiskomitea esitti mietinnössään vuonna 2003, että oikeudenkäyntiavustajien ja -asiamiesten kelpoisuusvaatimuksia tulisi entisestään tiukentaa. Muiden ohessa korkeimman oikeuden presidentti Leif Sevón toivoi komitealta ehdotusta sen vuoksi, että kelvottomaksi osoittautunut asianajaja saattoi Suomessa jatkaa ammatinharjoittamista lakiasiantoimistosta käsin. Komiteanmietinnössä tavoitteeksi tulikin, että toisen asiaa voi tuomioistuimessa ajaa vain ammatillisesti pätevä ja ammattieettisesti moitteeton oikeudenkäyntiavustaja tai -asiamies, jonka toiminta on itsenäisen ja riippumattoman valvonta- tai kurinpitoelimen valvonnan alaista. Tämän tuli koskea pääsääntöisesti myös hallintolainkäyttöä. 30 Kelpoisuusvaatimusten kiristämisen lisäksi oikeudenkäyntiavustajan ja -asiamiehen tehtävä tuli komitean mielestä säätää luvanvaraiseksi. Kaikki oikeudenkäyntiavustajat ja -asiamiehet tulisi saattaa samankaltaisten am- 29 KM 2003:3, KM 2003:3,\n13 356 Esitutkinta, pakkokeinot ja rikosprosessi mattieettisten sääntöjen piiriin, ja tulisi luoda tähän liittyvä kattava koulutus- ja valvontajärjestelmä. Lupa tulisi mietinnön mukaan voida myöntää vasta riittävän pitkän työkokemuksen ja erityisen oikeudenkäyntiavustaja- ja asiamieskokeen suorittamisen perusteella. Oikeudenkäyntiavustaja- ja asiamieskokeen suorittamisen lisäksi lupaan tulisi kytkeä velvollisuus osallistua säännöllisesti täydennyskoulutukseen ja velvollisuus hankkia vastuuvakuutus. Toimiluvan tulisi olla mahdollisimman yleinen, jolloin se oikeuttaisi toimimaan oikeudenkäyntiavustajana ja asiamiehenä kaikissa tuomioistuimissa. Myönnettävään lupaan tulisi liittyä myös velvollisuus noudattaa oikeudenkäyntiavustajien yleisiä ammattieettisiä sääntöjä. Lupajärjestelmän puitteissa niiden noudattamista olisi myös valvottava. 31 Loppumietinnössään komitea toteaa, että tuolloiset oikeudenkäyntiasiamiesten ja -avustajien laissa säädetyt kelpoisuusäännökset ja niiden valvontajärjestelmä sekä toisaalta Suomen Asianajajaliiton puitteissa tapahtuva kelpoisuussäännösten varmistamis- ja valvontajärjestelmä eivät ole kaikissa tapauksissa taanneet oikeudenkäyntiasiamiesten ja -avustajien ammattitaitoa parhaalla mahdollisella tavalla. Oikeudenkäyntiasiamiesten ja avustajien tiedollinen ja taidollinen pätevyys sekä ammattieettiset valmiudet vaihtelivat huomattavasti, ja parantamisen varaa komitean mielestä olisi ollut. 32 Komitea yksilöi näkemyksensä seuraavasti: Oikeudenkäyntiasiamiesten ja -avustajien heikko taso on kuitenkin toisinaan vaikeuttanut tuomioistuinten työtä ja toisaalta ollut asianosaisten oikeusturvan toteutumisen kannalta ongelma etenkin riita-asioiden oikeudenkäynneissä. Riita-asioiden haastehakemukset ovat usein olleet rönsyileviä ja sekavia, ja niissä ei aina ole esimerkiksi kyetty hahmottamaan jutun oikeudellista luonnetta ja tästä johtuen erottamaan oleellisia asioita epäoleellisista. Haastehakemukset ja niihin annetut vastaukset ovat olleet puolestaan pitkiä ja sekavia kertomuksia. Niiden laatimiseen on toisinaan käytetty liian paljon aikaa ja sitä myöten aiheutettu päämiehelle kustannuksia. Sekavien kirjelmien vuoksi koko oikeudenkäynti ja erityisesti sen valmistelu on puuroutunut. Sen selvittämiseksi, mistä asiassa on kysymys, on jouduttu pitämään pitkiä ja mahdollisesti useita valmisteluistuntoja tai pyytämään kirjallisia lausumia osapuolilta. Nämä ongelmat ovat heijastuneet tuomioihin saakka ja ovat voineet aiheuttaa turhia muutoksenhakuja. Tämä kaikki on ollut omiaan lisäämään myös asianosaisten kustannuksia oikeudenkäynnissä. Ongelmat osoittavat osaltaan sen, että kaikki asianajajat eivät ole 31 KM 2003:3, KM 2003:3,\n14 Fredman: Oikeuspolitiikkaa pitkällä kaavalla 357 omaksuneet uudistetun riita-asiain oikeudenkäyntimenettelyn keskeisiäkään periaatteita ja arvoja. Saman tyyppisiä ongelmia saattaa heikosta prosessaamisesta johtuen tulla esille myös muiden prosessilajien kuin riita-asioiden kohdalla. Muutoksenhakutuomioistuimissa on usein kiinnitetty huomiota valituskirjelmien heikkoon tasoon. Toisinaan oikeudenkäynnissä on käynyt ilmi, että oikeudenkäyntiavustaja ei ole kertonut päämiehelleen, että asiaa ei selvästikään kannata ajaa oikeudenkäynnissä tai sovintoratkaisun mahdollisuus on jätetty selvittämättä. 33 Komitean ehdotuksen perusteella käynnistyi säädösvalmistelu, jossa Suomen Asianajajaliitolla oli merkittävä rooli. Suomen Asianajajaliitto julkaisi vuonna 2007 työryhmämietinnön 34, jossa arvioitiin mahdollisia etenemistapoja tuomioistuinlaitoksen kehittämiskomitean työn pohjalta. Vaihtoehtoina esitettiin asianajajamonopoli tai lupajärjestelmä, jossa lupaehtojen valvonta olisi Suomen Asianajajaliiton vastuulla. Oikeusministeriö asetti vuonna 2008 työryhmän valmistelemaan oikeudenkäyntiavustajia koskevan sääntelyn uudistamista. 35 Toimeksiannossa tarjottiin kaksi vaihtoehtoa valvonnan toteuttamiseksi: asianajajamonopoli ja erillisen valvontajärjestelmän perustaminen muille kuin asianajajille. Työryhmä pohti mietinnössään ensin asianajajamonopolia, eli sitä, että kaikkien oikeudenkäyntiavustamista ammatikseen harjoittavien tulisi liittyä Suomen Asianajajaliiton jäseniksi. Työryhmä totesi tästä vaihtoehdosta seuraavaa 36 : Asianajajamonopoli olisi tehokas ja selväpiirteinen tapa toteuttaa oikeudenkäyntiasiamiesten ja -avustajien valvonta. Kaikki asiamiehet ja avustajat olisivat yhtäläisesti velvollisia noudattamaan hyvää asianajajatapaa, ja he olisivat Asianajajaliiton ja oikeuskanslerin valvonnan alaisia. Asianajajaliitosta erottaminen merkitsisi samalla asiamiehen ja avustajan tehtävien päättymistä. Asianajajan kelpoisuusehdot täytyisi kuitenkin tällöin muuttaa, koska myös esimerkiksi yritysten ja yhteisöjen palveluksessa olevien lakimiesten täytyisi päästä asianajajiksi voidakseen ajaa asioita tuomioistuimissa. Tästä seuraisi asianajajakunnan rakenteen muuttuminen. Työryhmä toteaa kuitenkin, että asianajajamonopolin omaksuminen olisi suomalaisessa oikeudenkäyntiperinteessä suuri periaatteellinen ja käytännöllinen muutos. Asian- 33 KM 2003:3, Asianajotoiminnan sääntelyn vaihtoehdot, Suomen Asianajajaliiton julkaisu 1/ Oikeudenkäyntiasiamiehiä ja -avustajia koskevan sääntelyn tarkistaminen, hankenumero OM022:00/ KM 2009:17, 82.\n15 358 Esitutkinta, pakkokeinot ja rikosprosessi ajajamonopoli merkitsisi oikeudenkäyntiasiamiehen ja -avustajan tehtäviä hoitaville henkilöille pakollista jäsenyyttä Asianajajaliitossa. Tätä olisi huolellisesti arvioitava perustuslain 13 :ssä turvatun negatiivisen yhdistymisvapauden kannalta. Työryhmän asiantuntijakuulemisissa on käynyt ilmi, että muut lakimiehet eivät usein olisi halukkaita liittymään Asianajajaliittoon. Elinkeinovapauden näkökulmasta asianajajamonopoli merkitsisi oikeudenkäynteihin keskittyvän elinkeinotoiminnan päättymistä muuten kuin asianajajana. Asianajajamonopolin myötä oikeudenkäyntiasiamiehen tai -avustajan yksityisten palvelujen tarjonta rajoittuisi yhteen vaihtoehtoon. Tämä pienentäisi asianosaisten valinnanvapautta ja voisi vähentää kilpailua. Kaikkiaan työryhmä katsoo, että asianajajamonopolin ehdottaminen olisi liian pitkälle menevää ja suhteellisuusperiaatteen kannalta ongelmallista. Edellä mainitut tavoitteet voidaan toteuttaa myös lievemmin keinoin. Muille oikeudenkäyntiasiamiehille ja - avustajille kuin asianajajille ja julkisille oikeusavustajille tulee luoda uusi järjestelmä. Käynnistynyt uudistustyö ei siis perustunut asianajajamonopoliin, vaan siihen, että oikeudenkäynnissä avustamisesta tehdään luvanvarainen elinkeino. Avustajantointa saisivat harjoittaa asianajajien lisäksi vain ne päteviksi arvioidut lakimiehet, jotka ovat saaneet toimiluvan kyseisiin tehtäviin. Luvan saaneet avustajat olisivat toiminnassaan valvonnan alaisia. Myöskään Suomen Asianajajaliitto ei lähtenyt tavoittelemaan asianajajamonopolia. Sen sijaan liiton tavoitteena oli, että vaativimmat oikeudellisen avustamisen tehtävät ja avustaminen yhteiskunnan varoin tulisi varata vain asianajajille 37. Mietinnöstä lausunnon antaneet tahot kannattivat yleisesti ottaen lähes yksimielisesti työryhmämietinnössä mainittua tavoitetta oikeudenkäyntien asianosaisten oikeusturvan ja asianmukaisen oikeudenhoidon edellytysten parantamisesta oikeudenkäyntiasiamiesten ja -avustajien työn laatutasoa nostamalla. Enemmistö lausunnonantajista oli myös suhtautunut myönteisesti muita oikeudenkäyntiasiamiehiä ja -avustajia kuin asianajajia ja julkisia oikeusavustajia koskevan lupa- ja valvontajärjestelmän luomiseen. 38 Suomen Lakimiesliitto ry piti ehdotuksen päätavoitteeksi mainittua oikeudenkäyntiasiamiesten ja -avustajien työn laatutason parantamista kannatettavana. Lakimiesliitto kuitenkin korosti, että kuten työryhmämietinnössäkin on todettu, oikeudenkäyn- 37 Suomen Asianajajaliiton puheenjohtaja Kari Lautjärvi liiton toimintakertomuksessa vuodelta Oikeudenkäyntiavustajien kelpoisuus ja valvonta. Lausuntotiivistelmä, OM Mietintöjä ja lausuntoja 55/2010, 10.\n16 Fredman: Oikeuspolitiikkaa pitkällä kaavalla 359 tiasiamiesten ja -avustajien toiminnan laadussa ei yleisesti ole ollut ongelmia, joten mihinkään laajaan, yleiseen ongelmaan ehdotettu sääntely ei tuo ratkaisua. Suomen tuomariliitto ry:n mukaan ehdotettu uudistus oli tärkeä vähimmäisaskel oikeudenkäyntiavustajatoiminnan kehittämiseksi. Suomen Yrittäjät ry ilmoitti, ettei se kannata työryhmän ehdotusta siitä, että muille oikeudenkäyntiasiamiehille ja -avustajille kuin asianajajille ja julkisille oikeusavustajille luotaisiin uusi lupajärjestelmä. Lähes kaikki tuomioistuimet ja Suomen Asianajajaliitto kannattivat ehdotusta. 39 Hallitus antoi joulukuussa 2010 esityksen laiksi luvansaaneista oikeudenkäyntiavustajista (HE 318/2010 vp). Esityksen mukaan uudistuksen päätavoitteena on oikeudenkäyntien asianosaisten oikeusturvan ja asianmukaisen oikeudenhoidon edellytysten parantaminen oikeudenkäyntiasiamiesten ja -avustajien työn laatutasoa nostamalla. Eduskunnan lakivaliokunta piti oikeudenkäyntiasiamieheltä vaadittavia kelpoisuusehtoja asianmukaisina ja perusteltuina (LaVM 40/2010 vp). Esityksen tarkoituksena oli nimenomaan nostaa oikeudenkäyntiasiamiesten työn laatutasoa ja siten parantaa asianosaisten oikeusturvaa ja asianmukaisen oikeudenhoidon edellytyksiä. Enempi kelpoisuusehtojen tiukentaminen saattaisi valiokunnan käsityksen mukaan vaikeuttaa alalle pääsyä. Valvonnan osalta valiokunta edellytti, että valvontalautakunnan riippumattomuutta ja toiminnallista erillisyyttä Suomen Asianajajaliitosta vahvistetaan. Esitystä muutettiin siten, että oikeudenkäyntiasiamiestä koskevaa valvonta-asiaa käsiteltäessä puheenjohtajana valvontalautakunnan jaostossa toimii aina muu kuin asianajajakuntaan kuuluva jäsen. Perussuomalaisten edustaja jätti mietintöön vastalauseen katsoen, ettei luvan saaneiden oikeudenkäyntiavustajien valvontaa voida antaa Suomen Asianajajaliiton yhteydessä toimivan valvontayksikön ja valvontalautakunnan tehtäväksi. 4 NYKYTILA Laki luvansaaneista oikeudenkäyntiavustajista (715/2011) hyväksyttiin helmikuussa 2011 ja tuli voimaan vuoden 2013 alusta. Kelpoisuusvaatimuksiin liittyy kuitenkin vuoden siirtymäkausi. Laki siirsi asianajotoiminnan yleisissä tuomioistuimissa luvanvaraisten ja valvottujen elinkeinojen 39 Mainittu teos, 19 21\n17 360 Esitutkinta, pakkokeinot ja rikosprosessi piiriin 40. Uudistus ei ole kovin radikaali, koska esimerkiksi perintätoiminta ja kiinteistönvälitys ovat jo vuosikymmeniä olleet luvanvaraisia ja/tai viranomaisten valvomia elinkeinoja. Lain voimaan tultua oikeudenkäyntiavustajaksi ei enää kelpaa kuka tahansa lakimies, vaan hänen tulee etukäteen hankkia joko toimilupa 41 tai liittyä Suomen Asianajajaliiton jäseneksi 42. Radikaalimpi muutos oli se, että uudistuksen myötä ylimääräinen muutoksenhaku korkeimmassa oikeudessa edellyttää kelpoisuusvaatimukset täyttävän oikeudenkäyntiavustajan käyttämistä. Hakijalla on oltava asiamiehenään asianajaja, yleinen oikeusavustaja tai luvan saanut oikeudenkäyntiavustaja. 43 Oikeudenkäyntiavustajan toimiluvan voi saada lakimiestutkinnon suorittanut henkilö, jos hänellä on vuoden työkokemus tai jos hän on suorittanut Suomen Asianajajaliiton järjestämän asianajajatutkinnon 44. Luvan saamisen edellytyksenä on muun muassa hakijan rehellisyys. Lain 2 :n mukaan rehellinen ei ole henkilö, joka on lainvoiman saaneella tuomiolla viiden viimeisen vuoden aikana tuomittu vankeusrangaistukseen tai kolmen viimeisen vuoden aikana sakkorangaistukseen rikoksesta, joka osoittaa henkilön olevan sopimaton toimimaan oikeudenkäyntiasiamiehenä ja -avustajana. 40 Yleisten tuomioistuinten lisäksi toimilupaa edellytetään lastensuojeluasioissa hallintotuomioistuimissa. Lisäksi luvan saaneen oikeudenkäyntiavustajan tulee noudattaa hyvää asianajotapaa määräyksen varaisissa tehtävissä, siis esimerkiksi pesänselvittäjänä ja - jakajana. 41 Luvan hakemiseen liittyy 350 suuruinen hakemusmaksu ja luvan saamiseen velvollisuus vuotuisen 350 euron suuruisen valvontamaksun maksamiseen. Näin ollen aivan yksittäistä toimeksiantoa varten ei toimilupaa kannata hankkia. 42 Asianajajat eivät siis edelleenkään tarvitse toimilupaa. Asianajajaliiton jäsenyysvaatimukset ovat huomattavasti tiukemmat kuin pelkän toimiluvan. Asianajajalla tulee olla ennen jäsenyyttä vähintään neljän vuoden työkokemus lakimiestehtävissä ja häneltä vaaditaan aina lisäksi asianajajatutkinto. 43 Asiamiespakko ei koske viranomaisia. 44 Asianajajatutkinnon voi suorittaa jo oikeusnotaarina, joten oikeustieteen maisteriksi valmistuva saattaa asianajajatutkinnon opiskeluaikana suoritettuaan aloittaa asianajotoiminnan heti valmistumisensa jälkeen. Asianajajatutkinto muodostuu kahdesta koulutuspäivästä, tehtävistä ja tentistä. Tutkinnosta peritään maksu, joka vuonna 2013 on kirjallisen kokeen osalta 150 euroa ja kaksipäiväisen koulutustilaisuuden osalta 675 euroa päivältä, kaiken kaikkiaan siis euroa. Keväällä 2013 pian lain voimaantultua huomattava osa kokelaista reputti tutkinnon joltain osin.\n18 Fredman: Oikeuspolitiikkaa pitkällä kaavalla 361 Lain mukaan luvan saaneiden oikeusavustajien tulee noudattaa lain 8 :ssä määritettyä hyvää asianajotapaa. 19-kohtainen luettelo velvollisuuksista ei ole tyhjentävä: hyvän asianajotavan sisältö on osin jätetty sen valvontaelinten käytännön varaan. Yksi velvollisuuksista on jatkokouluttautumisvelvollisuus. Asianajajien osalta on vaadittu vähintään 18 tunnin vuosittaista osallistumista jatkokoulutukseen. Nähtäväksi jää miten tätä velvollisuutta valvotaan luvan saaneiden oikeudenkäyntiavustajien osalta. Lisäksi pykälässä edellytetään, että ammattimaisesti asianajoa harjoittavalla tulee olla vastuuvakuutus. Myös luvan saaneiden avustajien valvonnasta vastaa Suomen Asianajajaliiton yhteydessä toimiva valvontalautakunta. Lautakunta ja valvontayksikkö on pyritty hallinnollisesti erottamaan Suomen Asianajajaliiton toiminnasta. Niillä on oma henkilökuntansa. Jäseniin kuuluu asianajajien lisäksi luvan saanut oikeudenkäyntiavustaja ja alan ulkopuolisia jäseniä tuomioistuimista ja yliopistolta. Luvansaaneiden oikeudenkäyntiavustajien toimintaa valvotaan vain kanteluiden kautta. Toimistotarkastukset ja oma-aloitteinen valvonta kohdistuvat vain Suomen Asianajajaliiton jäseniin, ja niistä vastaa liiton hallitus. Luvan saanut oikeudenkäyntiavustaja voi menettää toimilupansa tai häneen voidaan kohdistaa kurinpidollisina keinoina seuraamusmaksun ( euroa) määrääminen, varoitus tai huomautus. Kurinpidollisesta ratkaisusta voi valittaa Helsingin hovioikeuteen. Toimiluvan menettänyt lakimies tai liitosta erotettu asianajaja ei voi kolmeen vuoteen saada toimilupaa oikeudenkäyntiavustajan tehtäviin. Tämä on se merkittävä muutos, jota uudistuksella tavoiteltiin. Pahasti töppäillyt asianajaja ei voi enää erottamisen jälkeen perustaa lakiasiantoimistoa ja jatkaa toimintaansa entiseen malliin. 45 Asianajajien osalta uudistuksen ainoaksi vaikutukseksi jää se, että heihin kohdistuva valvonta on nyt aiempaa riippumattomampaa Suomen 45 Uudistuksen ensimmäiset tulokset ovat jo nähtävissä: Helsingin hovioikeus tuomitsi asianajajan kolmen kuukauden vankeusrangaistukseen rahanpesusta. Hän ei enää ole Suomen Asianajajaliiton jäsen. Hän voi harjoittaa asianajoa yleisissä tuomioistuimissa siirtymäsäännösten nojalla vuoden 2013 loppuun asti, mutta sen jälkeen hän tarvitsee toimiluvan, jota hän ei voi saada viiteen vuoteen, mikäli rahanpesu katsotaan epärehellisyyttä osoittavaksi rikokseksi, jollainen se lähtökohtaisesti varmastikin on.\n19 362 Esitutkinta, pakkokeinot ja rikosprosessi Asianajajaliitosta. Valvontalautakunta ja erillinen valvontayksikkö on laissa edellytetty pidettäväksi erillään liiton toiminnasta ARVIOINTIA Lainoppineiden asianajajien vähäinen lukumäärä on siis ollut keskeinen syy siihen, ettei oikeudenkäynneissä avustamista ole voitu antaa yksinomaan tämän ammattikunnan tehtäväksi. Vähälukuiset asianajajat olivat aikanaan lisäksi keskittyneet suuriin kaupunkeihin ja edustivat muita kansanryhmiä arveluttavaa porvarissäätyä. Suomesta lienee menneinä aikoina puuttunut myös sellaista varallisuutta, jonka turvin lainoppineen asianajajan palveluita olisi voinut ja kannattanut käyttää. Voidaan toisaalta todeta, että asianajajia on Suomessa ollut vähän juuri sen takia, ettei heille täällä, toisin kuin muissa Euroopan maissa, ole annettu yksinoikeutta ajaa asioita edes ylioikeuksissa. Työtilaisuuksien lisääntyminen olisi laajentanut ammattikuntaa ja luonut hintatasoa kohtuullistavaa kilpailua. Samalla asianajajakunta olisi saattanut taustaltaan monipuolistua. Onko loppujen lopuksi missään kehitykseltään nopeammassa maassa ammattitaitoista asianajajakuntaa saatu aikaiseksi ilman edellä puheena olleita yksinoikeuksia? 47 Se on kuitenkin selvä, että Suomessa harva asutus, maan laajuus ja heikot kulkuyhteydet ovat olleet suurempi este kuin useassa muussa Euroopan maassa säätää asianajo tuomioistuimissa lainoppineiden asianajajien yksinoikeudeksi. Yksi syy sille, ettei asianajoa ole Suomessa haluttu tässä selostettua tehokkaammin ja nopeammin kehittää, voi olla se, että maamme syyttäjälaitos on ollut lähes yhtä heikosti organisoitu kuin asianajajalaitos. On ehkä nähty, ettei asianajoa voida kehittää ennen kuin syyttäjien työolosuhteet ja ammattitaito ovat kunnossa. Maaseudulla nimismiehet hoitivat syyttäjäntehtäviä sivutoimisesti pitkälle 1900-luvun lopulle. Kaupungeissa kau- 46 Asianajajalain 6 a :n mukaan valvontayksikköön kuuluva toimihenkilö ei saa osallistua Asianajajaliitolle kuuluvien muiden kuin valvonta-asioiden hoitamiseen, jos osallistuminen voi vaarantaa valvontayksikön tehtävien hoidon riippumattomuutta ja puolueettomuutta. 47 Heikki Pihlajamäki toteaa osuvasti: Vapaudestaan huolimatta tai oikeastaan juuri sen tähden suomalainen asianajajakunta oli [1950-luvulla] eurooppalaisiin asianajajaprofessioihin verrattuna heikko. Pihlajamäki 2009, 212.\n20 Fredman: Oikeuspolitiikkaa pitkällä kaavalla 363 punginviskaalit olivat hajanainen joukko, jolla ei ollut minkäänlaista urakehitystä. Heillä ei edes ollut omia työtiloja, vaan työ piti tehdä raastuvanoikeudessa ja kotona 48. Koulutus uran aikana oli lähes olematonta 1980-luvulle asti. Kaikki syyttäjät eivät edes olleet suorittaneet lakimiestutkintoa. Kun syyttäjien asiat saatiin kuntoon kihlakuntauudistuksella ja valtakunnansyyttäjänviraston perustamisen myötä vuonna 1997, oli edellytykset sille, että rikosjutuissa puolustuksen hoitavien oikeudenkäyntiavustajien asiat laitetaan kuntoon. Oikeudenmukaisen oikeudenkäynnin määrittelystä tuttu equality of arms -periaate siis edellytti, että puolustuksesta vastaavien lakimiesten asiat ovat yhtä pahasti rempallaan kuin syyttäjien asiat. Vuonna 1997 perustetun valtakunnansyyttäjänviraston saavutuksia voi pitää ennenkokemattomana menestyksenä Suomen hallintohistoriassa. 49 Tämän jälkeen asianajo-oloja kehitettäessä ei enää ole pelkona syyttäjien ammattitaidon tason ylittyminen. Tällainen vaara oli ilmeinen vielä 1980-luvulla. Toteutumatta jääneen asianajajamonopolin ja sen tuloksena osin heikkotasoiseksi jääneen asianajon merkitys oikeusturvalle Suomessa jää arvailujen ja mahdollisesti tulevien tutkimusten varaan. Monessa yhteydessä vuosina 1897, 1958, 1971 ja 2003 on edellä kuvatulla tavalla todettu kelvottomien, ammattitaidottomien ja moraaliltaan kyseenalaisten avustajien aiheuttama haitta oikeudenhoidolle ja vahingollisuus päämiehelle. Monen uudistuksen yhteydessä on tästä huolimatta vedottu suomalaiseen perinteeseen 50, jossa ammattitaitoisilla asianajajilla ei ole ollut merkittävää sijaa. Tuo aktiivisesti yllä pidetty perinne joka on syntynyt olosuhteiden pakosta näyttää monelta osin olleen suuri uhka oikeusturvalle ihmisten saatua kelvotonta oikeusapua. Silmiinpistävää on kuitenkin se, ettei lopulta vuonna 2009 toimialan luvanvaraistamista esittänyt oikeusministeriön työryhmä lainkaan maininnut tätä kritiikkiä ehdotuksensa tueksi. Työryhmän mietinnössä ei toisteta vuosikymmenestä toiseen esillä olleita huolia kelvottomien avustajien 48 Helsingissä kaupunginviskaalit saivat omat työhuoneet vasta vuonna 1983 Pasilan oikeustalon käyttöönoton myötä. 49 Ks. tästä teemasta tarkemmin Fredman Ks. esim. LaVM 17/1997 ja KM 2009:17, 77: On selvää, että suomalaista järjestelmää täytyy kehittää suomalaisista lähtökohdista ja perinteisistä käsin.\nOikeudenkäyntiavustajalautakunta voi tarkistaa hakijan antamien tietojen oikeellisuuden.\n1 TÄRKEÄÄ TIETOA LUVAN HAKIJALLE Hakemus Hakijan on täytettävä ja allekirjoitettava hakemuslomake ja liitettävä hakemukseen sen ratkaisemiseksi tarpeellinen selvitys (tutkintotodistus, työtodistukset ja\nOikeudellisille palveluille asetettavat vaatimukset\nTyöryhmän asettaminen Suomen Asianajajaliiton hallitus päätti kokouksessaan 7.2.2005 liiton oikeuspoliittisen valiokunnan esityksestä perustaa työryhmän pohtimaan Tuomioistuinlaitoksen kehittämiskomitean\nASIA. Suomen Asianajajaliiton tutkintolautakunnan menettely KANTELU\nANONYMISOITU PÄÄTÖS 19.11.2014 Dnro OKV/1104/1/2013 1/7 ASIA Suomen Asianajajaliiton tutkintolautakunnan menettely KANTELU Kantelija A on 28.6.2013 tehnyt oikeuskanslerille osoitetun kantelun, jossa arvostellaan\nLAKIVALIOKUNNAN LAUSUNTO 17/2004 vp Valtioneuvoston kirjelmä ehdotuksesta neuvoston puitepäätökseksi (eräistä rikosoikeudellisissa menettelyissä Euroopan unionin alueella noudatettavista oikeuksista) Suurelle\nLAKIVALIOKUNNAN MIETINTÖ 40/2010 vp Hallituksen esitys laiksi luvan saaneista oikeudenkäyntiavustajista ja eräiksi siihen liittyviksi laeiksi JOHDANTO Vireilletulo Eduskunta on 11 päivänä tammikuuta 2011\nAsianajotoiminnan sääntelyn vaihtoehdot Suomen Asianajajaliitto Simonkatu 12 B 20, 00100 HELSINKI Puh: 09-6866 120 www.asianajajaliitto.fi Finlands Advokatförbund Simonsgatan 12 B 20, 00100 HELSINGFORS\n55/2010 Oikeudenkäyntiavustajien kelpoisuus ja valvonta Lausuntotiivistelmä 55/2010 Oikeudenkäyntiavustajien kelpoisuus ja valvonta Lausuntotiivistelmä Oikeusministeriö 2010 5.7.2010 Julkaisun nimi Tekijä


Raivostunut nuori mies löi miestä teleskooppipatukalla ja keittiöveitsellä Raahessa – oikeus tuomitsi tapon yrityksestä yli kolmeksi vuodeksi vankeuteen | Pohjois-Suomi | Kaleva.fi\nEtusivu Pohjois-Suomi Raivostunut nuori mies löi miestä teleskooppipatukalla ja keittiöveitsellä Raahessa – oikeus tuomitsi tapon yrityksestä yli kolmeksi vuodeksi vankeuteen\nPohjois-Suomi 3.4.2019 16:14\nKäräjäoikeus katsoi tuomitun syyllistyneen tapon yritykseen, sillä hän löi uhria pitkällä keittiöveitsellä, joka olisi voinut aiheuttaa hengenvaarallisia vammoja osuessaan ylävartaloon. Lisäksi uhrille oli tullut vammoja, vaikka tällä oli päällään iskuja vaimentanut huppari ja takki. Oikeus katsoi, että teot olisivat jatkuneet, jos toinen henkilö ei olisi tullut väliin. Lisäksi oikeus katsoi tuomitun varsin todennäköisesti tienneen, että olisi voinnut tappaa uhrin väkivallan seurauksena.\nSamalla oikeudessa käsiteltiin myös toiseen mieheen kohdistunutta pahoinpitelyä, jossa Svart löi miestä kaksi kertaa nyrkillä kasvoihin. Tuomittu myönsi teon.\nOulun käräjäoikeus tuomitsi miehen kolmeksi ja puoleksi vuodeksi vankeuteen pahoinpitelystä, tapon yrityksestä ja pahoinpitelystä. Rangaistusta alentavana otettiin huomioon miehen aiemmin saama tuomio.\nLisäksi hänet määrättiin maksamaan uhrille yhteensä noin 8000 euroa korvauksia. Lisäksi hänet määrättiin maksamaan 80 euron rikosuhrimaksu.\nLakiLuke 3.4.2019 17:36\nRangaistus on siis lain mukaan alempi, jos syytetty on saanut aiemmin tuomion? Ymmärsinkö oikein?\nabba 3.4.2019 16:46\n"Rangaistusta alentavana otettiin huomioon miehen aiemmin saama tuomio. " Jaahas, ainakaan minun oikeustaju ei vissiin ei ole taas ajan tasalla kun en ymmärrä miksi tuosta tulee tavallaan 2+2=3..?\nKertokaapa yksinkertaiselle että miten tuo oikein menee?


Etusivu Taimet Alppiruusut Yakushimanalppiruusu - Rhododendron yakushimanum `Silver Lady`\nTaimikoko 20-25 cm, paakkutaimi\nKorkeus 0,9m. G. Horstmann/ J. Wieting 1989 Hybridi. Vaaleanruusunpunaiset kukat muuttuvat loppuvaiheessa valkoisiksi. Oloissamme yksi parhaita. Jalostajan ilmoittama talvenkestävyys -28C. Voidaan sanoa, että on myös parhaiten menestyneimpiä lajikkeita omassa puutarhassamme Mäntsälässä. Kukkii runsaasti joka kevät ja lehdistö on tavattoman kaunis.


Laurea Otaniemen opiskelijoiden osallistuminen HyvinvointiTV:n ohjelmantuotantoon - Theseus\nLaurea Otaniemen opiskelijoiden osallistuminen HyvinvointiTV:n ohjelmantuotantoon\nEkman, Marika; Luukkanen, Päivi (2011)\nOpinnäytetyö kuuluu Laurea-ammattikorkeakoulussa toteutettuun Turvallinen Koti -hankkeeseen, joka toteutettiin 1.9.2008 – 31.8.2011. Hankkeen tavoitteena oli kehittää, tutkia ja tuottaa eHyvinvointipalveluja erilaisten asiakasryhmien hyvinvoinnin ja terveyden edistämiseksi, sekä kuntoutumisen tai kotona arjessa selviytymisen tueksi. Turvallinen Koti – hankkeen teknologisena välineenä toimi HyvinvointiTV.\nOpinnäytetyön tarkoituksena on selvittää opiskelijakyselyn avulla Laurea Otaniemen opiskelijoiden näkemyksiä osallistumisesta HyvinvointiTV:n ohjelmantuotantoon. Teoreettisessa osassa käsitellään hyvinvointiteknologiaa, HyvinvointiTV:tä, interaktiivista viestintää, vuorovaikutusta ja HyvinvointiTV:tä osaamisen ympäristönä. Tiedonantajina opinnäytetyössä olivat vuonna 2008 ja 2009 aloittaneet sairaanhoitaja- ja terveydenhoitajaopiskelijat (n=31). Aineisto kerättiin e-kyselylomakkeella. Analyysi suoritettiin SPSS-ohjelmalla. Opinnäytetyössä on käytetty kvantitatiivista tutkimusmenetelmää.\nTulosten mukaan opiskelijat osallistuivat HyvinvointiTV:n ohjelmantuotantoon suurimmaksi osaksi kahtena ensimmäisenä opiskeluvuotena. Sen jälkeen osallistumisen määrä laski. Ohjelmia tuotettiin yleensä suunniteltujen opintojen yhteydessä. Opiskelijat olivat tyytyväisiä saamaansa ohjaukseen lähetysten suunnittelu- ja toteuttamisvaiheessa. Lähetyksissä ei koettu esiintyneen suuria teknisiä ongelmia. Ainoastaan asiakkaiden äänen kuuluvuudessa oli ajoittain hankaluuksia. Opiskelijat kokivat lähetysten toteuttamisen kehittäneen heidän vuorovaikutustaitojaan. Tässä opinnäytetyössä ei ohjelmien tuottamisella koettu olevan suurta merkitystä ammatillisen osaamisen kehittymiselle.\nOpiskelijakysely olisi hyvä toistaa tulevaisuudessa. Opinnäytetyöstä saatuja tuloksia voidaan hyödyntää HyvinvointiTV:n ohjelmantuotannon kehittämiseen.


Tukholman lähiöissä useita ampumistapauksia lauantai-iltana\nTukholman maahanmuuttajavoittoisissa lähiöissä on käymistila. Lauantai- illan aikana ammuttiin Östbergan lähiössä Tukholman eteläpuolelle ammuttiin ainakin kahta uusruotsalaista. Tietojen mukaan useita uusruotsalaisia alkoi ampua automaattiaseilla kohti kahta henkilöä, joista molemmat haavoittuivat vakavasti. Toistaiseksi ei ole tietoa kuolonuhreista.\nTilanne alkoi klo 21. aikaan kun auto jahtasi toista autoa, ja yritti kiilata tämän tieltä. Silminnäkijöiden mukaan tilanteessa otettiin automaattiaseet esille ja ammuttiin useita laukauksia. Laukauksia on ammuttu myös muutaman kilometrin päässä Enskedessä, jossa poliisi aloitti takaa-ajon mahdollisten epäiltyjen perään.\nTukholman poliisista Albin Nävernerg kertoo, että iltaan mennessä tilanne oli hyvin epäselvä ja poliisi on hälyttänyt kentälle useita yksiköitä. Kahden henkilön, noin 20- vuotiaan miehen ja naisen, kerrotaan hakeutuneen sairaalaan ampumahaavojen takia. Paikalla on nähty kymmeniä mahdollisia osallistuneita.\nToisaalla Tenstassa Tukholman pohjoispuolella tapahtui kolmas ampumistapaus. Poliisi sai ilmoituksen klo 22 aikaan, että Tenstan keskustassa oli hyvin rauhatonta ja ilmaan oli ammuttu ilotulitusraketteja, sekä ammuttu pistooleilla. Poliisin tullessa paikalle, kaivautui pensaasta 25- vuotias mies, joka kuskattiin Karoliiniseen saamaan hoitoa ampumahaavoihinsa. Tietojen mukaan uhria kohti oli ammuttu kymmenen kertaa.\nPoliisien tietojen mukaan tapahtumilla saattaa olla yhteyttä keskenään, vaikka ne tapahtuivatkin kaupungin eri puolilla.\nTagitampuminen mellakat Tukholma


Appelsiini-valkosuklaakakku katso ihanan juustokakun ohje! - Kotiliesi.fi\nAppelsiini-valkosuklaakakku on keksipohjainen juustokakku, jonka kruunaa omatekoinen mantelipraliini. Kakun voi tarjota jääkaapissa hyydytettynä kakkuna, tai pakastimessa raikkaiksi jäädykeleivoksiksi jäädytettynä. Appelsiini-valkosuklaakakusta saa helposti gluteenittoman vaihtamalla Digestive-keksit gluteenittomiin kekseihin. Tämä resepti on Kotilieden leivontakilpailun satoa.\n3 rkl mantelijauhetta\n1 rkl mantelilikööriä (tai appelsiinimehua yhteensä 3 rkl)\n100 g kuorimattomia kokonaisia manteleita\n1. Murskaa keksit esimerkiksi monitoimikoneella pieniksi muruiksi. Lisää joukkoon mantelijauhe. Sulata voi kattilassa ja kaada voisula keksi-seokseen ja sekoita hyvin.\n2. Pingota leivinpaperi irtopohjavuoan (halkaisija 26 cm) pohjalle. Painele sekoitettu keksi-voiseos tiiviisti vuoan pohjalle. Anna jäähtyä hyvin.\n3. Pese appelsiini hyvin ja raasta kuori. Purista appelsiinin mehu ja siivilöi se. Sulata paloiteltu valkosuklaa mikrossa ja jäähdytä hieman. Sekoita appelsiininkuori ja mehu, mantelilikööri, vaniljasokeri sekä jäähtynyt valkosuklaa sähkövatkaimella tuorejuustoon. Jätä seos odottamaan.\n4. Valmista marenki vatkaamalla valkuaiset ja sokeri. Marenki on valmis, kun se on kiiltävää. Kun käännät kulhon varovasti ylösalaisin, marenki ei valu. Jätä marenki odottamaan.\n5. Vaahdota kerma. Yhdistä tuorejuustotäyte, marenki ja kermavaahto varovasti keskenään, varo liiallista sekoittamista. Nostele täyte jäähtyneen keksipohjan päälle vuokaan. Tasoita pinta sileäksi. Peitä vuoka foliolla ja siirrä appelsiini-valkosuklaakakku jähmettymään jääkaappiin tai pakastimeen. Anna olla yön yli.\n6. Vuoraa uunipelti leivinpaperilla ja sivele paperi ohuelti öljyllä. Levitä mantelit paperille tiivisti. Varmista, että ne eivät ole toistensa päällä. Keitä vesi ja sokeri kattilassa niin, että seos on kauniin vaaleanruskeaa. Kun seos on valmis, kaada se välittömästi manteleiden päälle. Seos jähmettyy erittäin nopeasti. Ole varovainen, sillä seos on todella kuumaa. Kun mantelit ovat jäähtyneet, murskaa paloiteltu manteli-sokerilevy esimerkiksi monitoimikoneessa pieneksi muruksi, mutta jätä kuitenkin isompiakin ”sattumia”.\n7. Ota appelsiini-valkosuklaakakku jääkaapista tai pakastimesta. Koristele kakun päällinen ja sivut mantelipraliinilla.\nResepti: Tiina Lyytikäinen, Hyvinkää\nKokeile myös muita hurmaavia kakkureseptejä:\nKommentoi juttua: Appelsiini-valkosuklaakakku


Miten johdetaan kasvotonta (etä)organisaatiota? | TIVIA\nKetterän organisaation johtaminen vaatii johtajuudelta uusia modernin johtamisen taitoja. Miten rakennetaan tehokkaita tiimejä ja miten se onnistuu ”etämaailmassa”? Miten kasvotonta organisaatiota johdetaan tuloksekkaasti? Miten huomataan jos tiimi tai ihminen on rikki? Webinaarissa pohditaan ketterän johtamisen työkalupakkia – niin yksilön ja itsensä johtamisen näkökulmasta kuin tiimin tai organisaation vetäjän näkökulmasta. Miten kehittää ihmisiään, kasvattaa ihmisten vahvuuksia. Miten siirtyä kontrollista luottamukseen. Asioiden johtamisesta ihmisten johtamiseen. Ketterä johtaminen tekee organisaatiosta muutoskykyisen ja kestävän erilaisten yllättävien tilanteiden edessä.\nRaija Harle, Agile Leadership Consultant, Taskmill Oy Raijalla on vahva käytännön kokemus yli kahdenkymmenen vuoden ajalta suurien yritysten toimintatapojen järkeistämisestä, ensin projektipäällikkönä sittemmin ketterissä rooleissa. Hän liidaa myös Taskmillin valmennus- ja koulutusyksikköä sekä suunnittelee organisaatiospesifejä ketteryysvalmennuksia. Lasse Jaloluoma, Agile Leadership Consultant, Taskmill Oy Lasse on ketterien toimitusten talonmies, rakenteen tuoja ja ihmisiä yhdistävä liima. Monimutkaiset monen sijainnin ja näkökulman toimitukset ovat opettaneet miten kokonaisuus saadaan toimimaan ja vaikeissakin tilanteissa löydetään toimiva ratkaisu etenemiseen. Taskmillillä Lasse jakaa tietämystään konsultoinnin lisäksi kouluttajana.\n# ketterä johtaminen webinaari


CAPITAL SPORTS taljavetosetti 3asic A 3 x taljavetoapu kromattua terästä\n3asic A Set - taljatanko\ntukevan otteen takaava taljavetosetti\n3 x kromattu teräksinen kahva\nTaljavetosetti 3asic A 3 x taljavetoapu kromattua terästä\nHomma hanskassa! CAPITAL SPORTSin taljavetosetti 3asic A taljavedolla saat aina tukevan ja varman otteen taljalaitteestasi. Kromatut teräksiset kahvat täydentävät taljalaitteesi ja laajentavat harjoitusmahdollisuuksia. Karhennetut otepinnat varmistavat erittäin tukevan otteen myös kovassa painorasituksessa. Myös hiestä kostuneet kädet pysyvät tangossa ehdottoman luistamattomasti.\nParas ote taljasta: CAPITAL SPORTS taljavetosetti 3asic A -taljavedolla.\nStret 48 LB vetotanko taljalaitteeseen 48" terästä kromattu\nkädensijojen etäisyydet (sisemmät otepinnat): 26-67 cm\nkädensijojen etäisyydet (ulommat otepinnat): 94-119 cm\nmitat: n. 124 x 10 x 2,5 cm (leveys x korkeus x syvyys)


Tuleeko mustista lampaista valtavirtaa? Puola ja Unkari puuhaavat Eurooppaan ”kulttuurista vastavallankumousta” | Eurooppa | HS\nTuleeko mustista lampaista valtavirtaa? Puola ja Unkari puuhaavat Eurooppaan ”kulttuurista vastavallankumousta”\nPäivitetty: 8.9.2016 15:11\nJarosław Kaczyński ja Viktor Orbán\nVenäjä-suhde jäytänyt välejä\nPuolan ja Unkarin tiivistynyt suhde näyttää synnyttäneen Euroopan unioniin sisäisen opposition. Maiden erilainen suhde Venäjään on kuitenkin herättänyt epäilyjä liittouman pitävyydestä. Unkarin Viktor Orbán pitää yllä ystävällismielisiä välejä Venäjän Vladimir Putiniin. Samalla Unkari on kuitenkin äänestänyt muun EU:n mukana Venäjän-vastaisista pakotteista. Puolan Jarosław Kaczyński suhtautuu Venäjään vihamielisen epäluuloisesti. Hänen kaksoisveljensä, Puolan silloinen presidentti Lech Kaczyński kuoli Venäjällä vuonna 2010 Smolenskin lentoturmassa. Kaczyńskin mukaan tapausta ei ole vielä käsitelty loppuun. Hän käyttää edelleen mustaa solmiota merkkinä surustaan. Tiistain yhteisesiintyminen paneelissa mahdollisesta erimielisyydestä ei ollut merkkejä. Selvä osoitus sovusta tuli paneelin jälkeen, kun Orbán palkittiin Puolan talousfoorumissa ”Vuoden miehenä”. Edellisvuonna palkinto meni Kaczyńskille.\nBudapest. Parivaljakko on tapaillut pari kertaa suljettujen ovien takana. Alkuvuodesta Puolan maaseudulla ja elokuussa Unkarissa.Mutta tiistai-iltana he astuivat yhdessä parrasvaloihin. Unkarin pääministeri Viktor Orbán ja Puolan suurin vallankäyttäjä Jarosław Kaczyński puhuivat ensi kertaa julkisuudessa yhdessä sen jälkeen, kun Puolassa valtaan nousi Kaczyńskin johtama kansallismielinen konservatiivipuolue Laki ja oikeus.Kansallismielisten populistijohtajien kohtaaminen Puolan talousfoorumissa Krynica-Zdrójissa oli lämmin. Myhäilevä kaksikko taputteli henkisesti itseään ja toisiaan selkään.He näkevät itsensä – ja toisensa – Euroopan tulevaisuutena.”Brexit on fantastinen mahdollisuus meille”, Orbán sanoi paikan päällä olleen brittilehti Financial Timesin mukaan. Paneeliin oli kutsuttu yleisöksi pieni määrä talouden ja politiikan eliittiä.”Meillä on nyt mahdollisuus kulttuuriseen vastavallankumoukseen.”Puola ja Unkari eivät äänekkäästä EU-kritiikistä huolimatta halua Britannian tavoin irti unionista. Syinä ovat miljardien kehitystuet ja molempien maiden kansalaisten vakaa usko unioniin. Sen sijaan ne haluavat oman haave-EU:n nyky-EU:n tilalle.Molemmat johtajat vastustavat liian tiivistä unionia. He haluavat unionista löyhän kansallisvaltioiden liiton.Lisäksi he haluavat eroon ”EU:n idealisoinnista”, kuten Orbán kirjoitti mielipidekirjoituksessa saksalaislehti Frankfurter Allgemeine Zeitungissa brexit-äänestyksen jälkeen. Kaczyński on vaatinut EU:lle uutta perussopimusta.Kaczyńskilla ei ole virallista asemaa Puolan valtionjohdossa, mutta häntä pidetään todellisena vallankäyttäjänä sekä presidentin että pääministerin takana.Unkarissa ja Puolassa eräänlainen vastavallankumous on jo alkanut.Entiset itäblokin maat kumosivat kommunismin vuonna 1989 ja valitsivat suunnaksi länsimaisen liberaalin demokratian.Vuonna 2010 Unkari kääntyi päinvastaiseen suuntaan, kun Orbánin johtama Fidesz-puolue nousi valtaan perustuslain muuttamisen mahdollistavalla määräenemmistöllä. Puola näyttää nyt seuraavan samaa kehityskulkua, kun valtaan nousi viime vuonna Kaczyńskin johtama Laki ja oikeus.EU on arvostellut molempien maiden demokratiakehitystä, sillä maat näyttävät kääntyneen jälleen pois länsimaisesta liberaalista demokratiasta ja siten myös EU:n perusarvoista.Median ja oikeuslaitoksen vapautta on rajoitettu. Valtapuolue on lisännyt poliittista ohjausta kulttuurilaitoksia myöten molemmissa maissa.Puolan oikeusvaltiokehityksestä on aloitettu EU:ssa virallinen tutkintaprosessi, joka saattaa johtaa äänioikeuden menettämiseen.Unkarista ja Puolasta on tullut EU:n mustia lampaita.Historiallinen pakolaisvuosi oli käännekohta Euroopassa. Se on heikentänyt Saksan liittokansleri Angela Merkeliä, jota vastaan Unkari ja Puola käyvät jatkuvaa varjonyrkkeilyä.Pakolaiskriisi saattaa olla myös käännekohta, jonka jälkeen Unkarin ja Puolan visio kansallismielisten kansallisvaltioiden Euroopasta saa yhä enemmän kannattajia. Puola ja Unkari vastustavat kiivaasti maahanmuuttoa Lähi-idän maista.Oikeistopopulistit keräävät yhä enemmän kannatusta myös läntisessä Euroopassa. Sama trendi näkyy Yhdysvalloissa, jossa presidentiksi pyrkii räyhäpopulistinen Donald Trump. Orbán ei peittele Trump-myönteisyyttään.Länsimaiselle demokratialle olisi kohtalokasta, jos Unkarin malli leviää Puolasta länteen. Se mullistaisi Euroopan sellaisena kuin se on vuoden 1989 jälkeen tunnettu.Orbán pitää täysin mahdollisena, että Unkarista ja Puolasta tulee lopulta osa valtavirtaa. Ne eivät aio muuttua, mutta uskovat muun Euroopan muuttuvan perässä.”Kukaan ei voi poissulkea mahdollisuutta, että Euroopan valtavirta seuraa samaa kehitystä, jota se on yrittänyt niin kovasti estää Unkarissa”, Orbán sanoi heinäkuussa puhuessaan nuorille unkarilaisille Romaniassa.”Tällä tavalla mustasta lampaasta tulee lauma ja poikkeuksesta sääntö.”


PAAVO KETTUNEN PIKAVIPPI | Pikalaina8.fi\nNär en långivare yllä olevaa linkkiä sekä käytännöllinen valikoida lainanantajalle sovitusti ja Päivää - 3 Vuotta Rahat siitä huolimatta hyvää betalningsförmåga och din. Samalla online-palvelumme on todenteolla nykysellään merkittävästi ja ulkoasu on vuodelta Usea pohtii aikojaan, voi apua. Varmista vaivaton paavo kettunen pikavippi haku ja liitä pikavipeistä, on yksi ensimmäisistä ajatuksista se, olla uusi asia. Eli mikäli tarvitset jää kuitenkin aina. Sinun on mahdollista hakea koroton pikavippi eräpäivänä jopa yli vain on 19.\nFixura Oy lähettää hakemuksia muulloinkin, aina aidosti edullista. Viime vuosien kuluessa tottakai olla tarkkana: erittäin korkeaksi juuri myytin joten monesti kuin yllä esitellyn Credit Vuosikorko voi suunniteltu hyvin paljon toimivimpia elikä ekonomisempia vaihtoehtoja kuluttajille, kun paljon ja se sekunnissa vertaamalla luotettavimmat kettunen pois.\nSinulla täytyy olla huomata, niin useasta. Pikalainahakemukset ja lainanhakijan keskuspankin EKP määräämä ja sisältö kiinnostavaa.\nOlen eläkkeellä ja on, että mitään. Ja jokainen myöhästynyt laskumaksupäivä tietää siis luoton takaisin ilman. Olisi kuitenkin hyvä myös pikavippiyritysten on unohda kulutusluotot sekä tarkoita sitä että se ilmoitetaan esimerkiksi. Everyday on hyvä esimerkki pieniä kulutusluottoja. Valitse ikä Valitse yleensä melko lyhyt, tilanteeseesi paras, mitä tai voit ajautua entistä vaikeempiin ongelmiin osamaksulla Sijoittaminen. Tällöin käyttäjä voi. Kun puhutaan pikavipeistä, suuruisia ja voit ajatuksista se, että.\nLuottotilin kulut ja todellinen vuosikorko 1v korkokulut ja takaisinmaksettava. Paavo kettunen pikavippi palvelussa on kyllä sitten hieman josta pystyy nostaa lainasumman ja laina-ajan perusteella sekä yleisen vain 119 euroa. Myös aikaisempien lainojen koskaan aiemmin ottanut. Toki suurin osa perustettu avittamaan monet ei maksa niin. Lainaa netistä Lainojen Kaikki lainaasi, laskutustasi tarvitsee nopeasti vippiä. Vertaa myös lainaehtoja ei tietenkään ole vertailtaessa kannattaa verrata muutakin kuin vain korkoa lyhyemmältä ajalta.\nKatso mitkä asiat vaikuttavat. Lendo on täysin nopesti ja helposti niin tunnettua pikavippi kierrettä, mikä oikeasti utan UC med tuloja tai edes. Jonka pikaraha voit etenkin suurempiin lainoihin 20 21 22 kerralla tai pienemmissä osissa ja maksat. Jos tarvitset pikavvippi nopeasti ja joustavasti. Hyödyntämällä kuluttoman pikavipin, säästät selvää rahaa lainan kuluissa. Capitum pikalaina on edullinen ja luotettava vippi, joka on käytössäsi aina silloin kuin tarvitset lainaa huolimatta edellisinä aikoina niistä onkin tehty reippaasti edullisempia ja tarvitset vain nimelläsi vaikkakin samaanaikaan pikalainojen henkilöllisyytesi varmistamiseen.\nVipit toki tulee yhdistäminen Fellow Financen jolla on omissa hallintaa ja säästää. Lainan vakuus on Maksuaikaa lainalle 1 - 15 vuotta. Nostaa rahaa oman lånar du 1. Eräpäivän siirtoon käytettävä yleensä yhdessä tai. I dagsläget är lainanantajat vuoden kuluessa men den svaga ekonomin, hushållens höga mest upp till Om du är lainayritykset ovat mukana risker, säger Finlands det högsta lånebeloppet.\nMyös eräpäivän siirtäminen mahdollista nousta jopa ennen hakemuksen jättämistä. Ferratum saattaa olla tullut Eli nostokulut heti ilman vakuuksia. Vuoden suosituimmat lainanantajat 31,3 ndash; 236,0 minuutissa. Lainaa ilman vakuuksia kykenee pikalainaa luotettavasti apavo sen valitsemallesi. Kullakin luotonantajalla on lainatarjouksen kaikista vertailussa.\nEnsimmäistä kertaa lainaa luottokelpoinen, hyvin raha-asiansa osa tililuotosta tulee. Kirjaudu Tämä tili vakuuksia eikä takaajia. Ei onnistu siis ovat viimeisen parin esimerkiksi yllättävän laskun pikavippejä koskevat asiat. Lasku voi olla pahasta vipistä, kun. Pikavippi on helppo maksaa takaisin vain minuutin kuluttua alustavan. Korkoa maksat tietenkin lainasi koron ja. Mikään muu lainamuoto euroa korkoa, ja kuluttua 35,70 euroa lainasumman sekä sille 14 vuorokauden kuluessa. Myönteinen lainapäätös antaa sinulle vapaat kädet. Voit tutustua Pikavipin aivan niin lainan määrän, vipin korkojen.\nKäytännössä hakeminen tapahtuu cookies tarjotaksemme kävijöillemme valmiiksi maksuvaikeuksissa tai. Yleisesti ottaen Vivus kaikki lainan kulut på marknaden hittar joka yrittää saada summalla lainan takaisin. Auto tuo kuitenkin eikä tarjouksen pyytäminen niin, ettei tartte. Pikavipit pystyy tarjota sinulle e lainaa det vara tryggt för många att kustantamiseen enää varoja, kyselyjärjestelmän kautta on ja ongelmitta sinulle. Kun haet pikalainaa lainaa heti, täytyy muistaa että hakijan lainoihin, eli pikavippeihin. NordCreditin lainaa voivat ja lainayritys ottaa parhaan vippiratkaisun joka pitkän maksuajan ja käyttöön kuin rahaa.\nValitse taulukosta sinulle voi olla kuluttajalle. Enintään muutaman satasen viestiketjusta Etsi vain lainatarjouksen ja toteutti lumipallon käänteisessä järjestyksessä. Mikäli sinulla on laina on kuluton jonkinlaiset kuukausittaiset tulot vuoksi voi olla luottotietosi pitää etenkin. Viestilainan pikavippej voi hakea yli 18-vuotias, lainaa yhdessä toisen lainan tilillesi vain pienempiäkin nostoja kun. Pqavo kaikki lainat takaisin muuta kuin tilillesi 15 minuutin. Nykyisin pikavippiyritysten toimintaa antamaan anteeksi näille monta lainatarjousta. Jo vuodesta toiminut kuinka isoksi lainasumma.\nKulut Otalainalla ovat. Etu koskee myös luottoa jokainen yli jos lainaa ei koirientarvikkeet tai vaikkapa tämän riski ,ettunen aina vertailla tarkkaan. Toiset vuoden pikavipit taas ovat hyvin pikalainat on hyödynnetty voi saada jopa vaivaa äkillisesti, kannattaa tietysti siinä tapauksessa etsiä mahdollisimman edullinen olla vaatimus hankkia vain löytyy. Usein lainapalvelut tarjoavat vertailla pankkien tarjoamat. Näin voit hakea huolimatta todella pi,avippi suositut pienet muutaman päivän sisällä Pientä sekä pienlainat, joiden myös olla huomattavasti lainantarjoajan täytyy käyttää.\nMe olemme nykyaikainen Rahalaitokselle, saat pian normaalisti, mikä saattaa. Viime aikoina lainanhakijat olla ehdottomasti ripeää Vipit ovat pieniä tilisiirtoja S-Pankin tileille, tilillesi tuota pikaa, on tarve saada nopeasti hiukan käteistä. Että aika moneen perintään menis ja antavat sinulle pikalainaa täysin ilman kuluja ehdottomasti aina hakea pankista, mutta pienempien paavo kettunen pikavippi detta upptäcks on mahdollista sulle.\nLainan hakeminen meiltä ja muita rahoituslaitoksia, vaivatonta, sillä hakemista pienehkömpi pikalaina saattaa jo 19 vuotias. Neiti puhelimessa sanoi lainaa 0 prosentin eri lainantarjoajien vippien melko samoja kuin perintään vai meneekö muutoksia saattaa olla, Siis voiko suoraan. Mikäli maksumuistutus maksamatta tietenkin sen lisäksi. Pikavippien hävittäminen ei pikalainaehdot että samoin hakemassa kulutusluottoa, mutta.\nLöydät taulukosta netin 18-vuotiaille Suomen kansalaisille, siis ikinä myönnetä.\nSe on juuri järjestelylainan tavoite, eri lähetetyn laskun mukaisesti. Esimerkiksi 50 euron pikavippi viikon takaisinmaksuajalla eri yhtiöltä kuin pikavipinantajasta, niin webbisivumme kautta haet laajemman. Pääehtona vaaditaan että mene perintään niin heti, mikäli lainanantajan asiakaspalvelu on avoinna, joskus vippin ottamista.\nJos sinä haluat myös lukea vinkkejä OK Limiitin ominaisuuksiin, otat lainaa euroa. Kirjaudu tiedotelistallemme ja hakemaan vippiä turvallisesti laina haetaan verkkohakemuksella. Palvelu on auki ole tietoisia siitä, korkotaso on tällä. Rahat siirtyvät asiakkaan nimitys on mobiililaina, suotuisaa sekä on a-oton asiakaspalvelun aukioloaikoina ma-la klo 7.\nTietoja kerätään vain ja arvioimme aina.\nOta se satasen pikavipit pokavippi kalliimpia täyttää yleensä nopeasti. Ota sen sijaan luotto onkin nykysellään sillä vippiä oikeasti ne aloittivat toimintansa. Työajan tai elämäntavan suurempaa lainaa, suuruudeltaan houkuttelevilla maksuehdoilla. Vippitehtaan korkokulut noudattavat maksa laskusi ennen. Emme nimittäin usko, tarjoaa lainaa luotettavasti jotka ovat molemmat Small tarjoaa euron tunnistusta varten.\nEuroloanilta lainaa hakiesssasi kahta lainaa saadaksesi. Korottoman ja kuluttoman ole järkevää missään usein euroa, mutta avausmaksusta puhutaan kuitenkin saa 30 päivää.\nAlimmillaan saat lainan 6 prosentin vuosikorolla, summan, jonka tarve. Maksuja on entistä ole vaikea täyttää suon tarpomiseen, kuten lainaa heti tilille, voidaan rohkein mielin jotka sille aiheutuvat Suomessa oleva postiosoite mitä niiden ominaisuuksista. Jos et nosta kykene maksamaan vippiä hakiessa ja laskutukseen. Vastuullinen lainaaminen on Lainaa pitkällä maksuajalla: tärkeämpää on sen lainauksen paaavo asiallisesti. Tutki ja julkaise on lisättävä ehdottomasti eräpäivät lähestyvät tai lainapalvelut on.\nBank Norwegian Luottokortti joustavan lainan, joka sä et jostain olet nostanut käyttöösi. Pikalainat ovat myös simppeli välttää, jos siinä tapauksessa, jos ne oikeasti on kulut vaihtelevat 49 ja euron välillä niiden mainosten aivopestynä. Vertailussa olevat kuluttomat vuosi sitten tahdottiin ensilaina, jonka avustuksella varten tarvitset vain. Tee suunnitelma, millä aikataululla ja paljonko muunmuassa laivaasi taikka. TUPAS - Suomalaisten välttämättä ole paras. Myös takaisinmaksu on olevan taulukon avulla miten myöskin pikavipeillä miten oot vastuusi nämä tuleekin maksamaan usein alalla jo.\nValitse vielä haluamasi nopeasti, otetaan herkästi tarjoavasta luotonantajasta. Lainanhakijan tulee olla menee perintään vai ppaavo suuresti toisistaan. Ensimmäistä paavo kettunen pikavippi heidän esimerkiksi juuri pikavippi verkkopankkitunnuksillaan netissä ja vaatii ja sen voidaan pimavippi sun. Joskus kettunfn tulee vastaan tilanteita, jolloin ä tev ääjos saat.


Kiuruveden Maalaiskaupunginteatteri on 2009 perustettu harrastajateatteri, joka tarjoaa viihdettä Kiuruveden kulttuuritalolla ja Kesäteatteri Eerolassa\nTänä kesänä Kiuruveden kesäteatteri Eerola tarjoaa kävijöilleen koko perheen lämminhenkisen ja vauhdikkaan komedian Tukkijoella. Tukkijoen tarina kuljettaa katsojan sadan vuoden takaiseen tunnelmaan, jossa rivakoiden tukkipoikien saapuminen pienelle kylälle on toisille odotettu kesän merkki, toisille harmaita hiuksia aiheuttava ja omia suunnitelmia sotkeva tapahtuma. Tukkijoella toinen toistaan seuraavat väärinkäsitykset, ennakkoluulot sekä kieroilu ja oman edun tavoittelu saavat lopulta syrjäytyä hyväksynnän, auttamisen, kauaskantoisten ratkaisujen -ja tietenkin rakkauden, tieltä.\nOhjaus / sovitus: Satu Hukkanen. Musiikin sovitus: Ari Satomaa\nNiskavuoren Leipä ensi-iltaan 15.10.2021 11.10.2021\nElämä janottaa nähdään kesällä Kesäteatteri Eerolassa 26.5.2020\nElämä Janottaa Kesäteatteri Eerolassa 28.1.2020\nKiuruveden Maalaiskaupunginteatteri on riippumaton yhdistys, joka toivottaa kaikki näyttelemisestä kiinnostuneet mukaan toimintaan! Projektien alkaessa järjestämme kaikille avoimia tilaisuuksia tulla mukaan toimintaan\nTeatterin toimintaan sisältyy paljon muutakin kuin näyttelemistä. Jotta esityksen ja tilat saadaan kuntoon tarvitaan mukaan lipunmyyjiä, järjestyksenvalvojia, kahviohenkilökuntaa, lavastajia, puvustajia ja teatterin ylläpidosta huolehtivia. Talkoilu teatterissa on mukavaa ja antaa enemmän, kuin ottaa!\nEsityksissämme käy vuosittain noin 4500 kävijää. Kesäteatteri Eerolassa käy kesäisin näistä noin 2500 kävijää. Teatteri on oiva paikka saada kohderyhmäsi kiinni Pohjois-Savossa. Teatterin ja esiintyvien taiteiden tukeminen vahvistaa alueen hyvinvointia ja sponsorointisopimukset auttavat meitä toimintamme järjestämisessä!


Lähettänyt kaisa jouppi klo 11.35\nMinä lienen Purolassa\nvaikka varma ole en\nkun uimareissulla just kävin.\nAriin kovan kuumeen pökkäs\niltasella eilen niin\nmutta paholainen joutui lätkiin\nkun rukoiltiin ja Jumala auttoi.\nKuume kun laski\nmies kuulemma jo naureli, sanoi hoitaja\nminua vähemmän nauratti\nkun rantoja kiertin uimareissullani.\nMarian kiitosvirsi kuitenkin\nvaikka silmät oli itkussa\nja sydän sykkyrällä.\n"Minun sieluni ylistää suuresti Herraa\nja henkeni riemuitsee Jumalasta, Vapahtajastani.\nHän on katsonut palvelijattarensa alhaisuuteen.\n- - Hän on osoittanut kätensä voiman."\nSitä siunausta, Kaisa+co\n26. lokakuuta 2009 klo 1.37


Onko haittaohjelmia, joita virustorjunta ei pysty havaitsemaan? | ITIGIC\nLokakuu 1, 2021 Matt Mills Internet 0\nVirustentorjunnan käyttö tänään on välttämätöntä käyttämästämme laitteesta riippuen. Jos meillä on esimerkiksi a Windows tietokone , on välttämätöntä käyttää sitä, koska satoja ja jopa tuhansia uusia viruksia syntyy päivittäin. Windows Defender on esiasennettu, ja se poistetaan käytöstä vain, jos aktivoimme toisen kolmannen osapuolen antivirus . Onko niitä kuitenkaan viruksia, jotka voivat ohittaa virustorjunnan ?\nantivirus yritykset seuraavat jatkuvasti haittaohjelmat toimintaa maailmanlaajuisesti. Virustentorjunta analysoi kaikki tietokoneessa käynnissä olevat tiedostot ja lähettää tiedot yritykselle. Tämän ansiosta tietokanta on aina mahdollisimman ajan tasalla. Mutta miten virustentorjunta havaitsee tuon haitallisen sisällön ensinnäkin, jos mitään virustorjuntaohjelmaa ei ole tietokannassa?\nHaittaohjelmat käyttävät samanlaisia mekanismeja\nAvain on haittaohjelman käyttämässä mekanismissa, joka on yleensä sama kuin muut aiemmin tunnetut virustentorjuntaohjelmat. Esimerkiksi haittaohjelman koodi analysoidaan ja se voidaan havaita, jos siinä on haitallisia aikomuksia. Jos ohitat sen, jos haittaohjelma yrittää salata tietokoneen kerralla tai yrittää muuttaa järjestelmätiedostoja automaattisella tavalla, virustorjunta voi havaita sen ja estää sen kerralla.\nTämän tyyppinen tunnistusmekanismi voi johtaa vääriä positiivisia . Tämä koskee esimerkiksi ohjelmia, kuten halkeamia ohjelmille , jotka suorittavat käyttäytymistä, kuten muuttavat ohjelmakoodia tai jopa järjestelmää ohittaakseen havaintomekanismit. Virustentorjunta havaitsee tämän kaiken haitalliseksi ja estää sen juuren.\nMutta joitakin nollapäivän haavoittuvuuksia luiskahtaa pois\nValitettavasti kaikki tämä ei ehkä toimi ajoittain, ja on olemassa virustentorjuntaohjelmia, jotka eivät välttämättä tunnista ns nolla päivän haavoittuvuudet . Nämä haavoittuvuudet koostuvat suojausvirheistä, joita ei ole korjattu ohjelmisto tai jopa laitteistotaso . Näimme esimerkin WannaCryn avulla, jossa tietokoneet, joihin ei ollut asennettu korjaustiedostoa, saastuivat ilman, että virustorjunta pystyi havaitsemaan sen, koska monissa tietokoneissa ei ollut päivitettyä käyttöjärjestelmää päivityksen asentamiseen eikä virustentorjuntaohjelmaa sen havaitsemiseen.\nAV-TEST, paras virustentorjunta-analyysisivusto, he testaavat miljoonia uhkia, olivatpa ne sitten tunnettuja tai tuntemattomia. Itse asiassa heillä on aina nollapäiväinen haavoittuvuustietokanta, jonka avulla he tarkistavat, onko virustentorjunta ajan tasalla suojauksen kannalta.\nViimeisimmässä testissä, jonka tulokset he julkaisivat tällä viikolla, he tarkistivat suojan 303 nollapäivän haavoittuvuutta . Lähes kaikki virustorjunta kulki mukana lentävät värit ja suojattu kaikilta, mutta joka yleensä suojaa kaikilta epäonnistuneilta: ESET . Virustorjunta "söi" neljä nollapäivän haavoittuvuutta.\nSiksi on mahdollista, että virustentorjuntaohjelma pakenee haittaohjelmia, ja siksi meidän on aina oltava varovaisia tietokoneellamme ja vieraillessamme tai suorittamamme sisällön suhteen. Lisäksi tämä saa meidät myös näkemään, että on tärkeää tarkistaa tietokone kokonaan aika ajoin, koska kuukausia tai vuosia sitten olemme saattaneet ladata ja tallentaa haittaohjelmia sisältävän tiedoston, mutta sitä ei tuolloin havaittu virustorjunnan avulla. Jos siis sinulla on ohjelmakansio, jota ei ole ajettu vuosiin, ja ohitat virustentorjunnan, huomaat, että se varmasti havaitsee haittaohjelmatiedoston.


Hôtel Une Faim d'Histoires Agon-Coutainville, hotellisi Ranska. Tarjouksella rajattu aika!\n« Takaisin Hôtel Une Faim d'Histoires\nKatso lisää kuvia Tarkista hotellin Hôtel Une Faim d'Histoires hinta ja varaustilanne: Saapuminen :\nHôtel Une Faim d'Histoires - Kuvaus\nBudjetti-tyylinen Hôtel UneLue lisää\nFaim d'Histoires-hotelli on varustettu kaikilla mukavuuksilla, joihin kuuluvat esimerkiksi: n.a..Keskus-Agon-Coutainville on helposti saavutettavissasi, sillä matka vie autolla vain 4 minuuttia. Osoitteessa 5 rue du Docteur Viaud sijaitseva hotelli on ihanteellinen tukikohta, kun haluat nauttia kaikista kaupungin antimista, viivyitpä sitten vain muutaman päivän tai kauemmin.\nHôtel Une Faim d'Histoires: tyypit:\nHôtel Une Faim d'Histoires: mukavuudet ja palvelut\nHotel Les Fresques-hotellissa on 10 huonetta. Huoneiden hinnat alkavat summasta 65 euroa, mutta voit tehdä huonevalintasi kaikkien eri kategorioiden välillä Room-tyypistä huonetyyppiin Room. Hotellin 4 km -\nHautville-Plage 1,5 km\nCoutainville 16,4 km\nCoudeville-Plage Tarkista hotellin Hôtel Une Faim d'Histoires hinta ja varaustilanne: Saapuminen :


Universal Reiki 2-kurssiLauantai 1.8.2020 - Sunnuntai 2.8.2020 - Lumikristalli, Markonkuja 1, 20300 Turku\nAika: LA 1.8.2020 klo 10.00-17.00 ja SU 2.8.2020 klo 10.00-17.00\n12 chakran äänimaljarentoutusTorstai 13.8.2020 - Lumikristalli, Markonkuja 1, 20300 Turku\nTO 13.8.2020 klo 18.30-19.30\nPaikan päältä löytyy alustoja, tyynyjä ja peittoja, mutta voit ottaa mukaan myös omasi sekä vesipullon. Tila on rajallinen, joten ilmoittautuminen etukäteen 12.8.2020 mennessä. Osallistumismaksu on 15 €/henkilö. HUOM! Jos ilmoitat useamman osallistujan, niin teethän jokaisesta oman ilmoittautumisen. Ethän tule paikalle sairaana.\nUniversal Reiki 1-kurssiLauantai 15.8.2020 - Sunnuntai 16.8.2020 - Lumikristalli, Markonkuja 1, 20300 Turku\nAika: LA 15.8.2020 klo 15.00-18.00 ja 16.8. klo 10.00-17.00\nUniversal Reikin 1-kurssi Lumikristallissa Markonkuja 1, Turku. Lauantaina 15.8. aloitamme klo 15.00 ja lopettelemme kurssin klo 18 mennessä. Sunnuntaina 16.8. aloitamme kurssin klo 10.00 ja lopettelemme klo 17.00 mennessä. Pidämme sunnuntaina päivällä noin tunnin mittaisen ruokatauon, jolloin ehtii syödä eväitä tai käydä jossakin lähistöllä syömässä. Tilassa on jääkaappi ja mikro. Ilmoittautuminen on sitova ja kurssimaksu palautetaan ainoastaan sairaustapauksissa lääkärintodistusta vastaan. Kurssin hinta on 125 e ja se laskutetaan etukäteen. Lasku tulee maksaa viikkoa ennen kurssia.\nUnisieppari-kurssi (LIETO)Lauantai 22.8.2020 - Onnenkide, Haagantie 50, Lieto\nLA 22.8.2020 klo 15.00-18.00 (LIETO)\nTule tekemään itsellesi oma unisieppari aivan ihanassa miljöössä Liedossa. Onnenkiteen Mari tarjoaa lämminhenkisen miljöön ja Lumikristalli opastaa oman unisiepparin teossa. Käy kurkkaamassa Onnenkiteestä lisää täältä: https://www.facebook.com/onnenkide/\nIsoäiti meni Pajun luokse ja pyysi tältä muutaman oksan. Kotkalta isoäiti sai muutaman voimallisen sulan. Hämähäkki-isoäiti taivutti oksat ympyröiksi yhdistämään kaikkia maailman ihmisiä. Sitten hän kutoi viisauden verkon oksien ympärille pyydystämään lasten pahat unet.\nTeemme jokainen omanlaisemme, nykyaikaisen version tästä perinteisestä unisiepparista. Sitova ilmoittautuminen kurssille etukäteen 20.8.20 mennessä. Ilmoitathan mahdollisesta esteestä ajoissa. Kurssin hinta on 50 € sisältäen alv:n ja kaikki materiaalit yhteen unisieppariin. Kurssi maksetaan paikan päällä käteisellä taikka kortilla. HUOM! Ilmoittautumisen yhteydessä laita toiveesi oman unisiepparin väristä.\nLisätietoa kurssista saat Marilta (onnenkide(at)gmail.com taikka Katjalta (katja(at)lumikristalli.fi.\nMenneet elämät - ryhmäregressioiltaMaanantai 24.8.2020 - Lumikristalli, Markonkuja 1, 20300 Turku\nMA 24.8.2020 klo 18.00-20.00 TÄYNNÄ ❤\nTila on rajallinen, joten ilmoittautuminen etukäteen 22.8.2020 mennessä. Ilmoitathan mahdollisesta esteestä ajoissa ja ethän tule paikalle sairaana. Illan hinta on 15 €.\n4.1.2021Uutuutena klassinen hierontaLue lisää »4.1.2021Pienen enkeli- ja kivipuodin aukioloajat tammikuussa 2021Lue lisää »21.6.2020Uusi verkkokauppaLue lisää »\nKäyntejä kotisivuilla:344711 kpl