Ammattikorkeakoulu järjestää pysyvänä toimintana tutkintoon johtavaa koulutusta - PDF\nAmmattikorkeakoulu järjestää pysyvänä toimintana tutkintoon johtavaa koulutusta\nDownload "Ammattikorkeakoulu järjestää pysyvänä toimintana tutkintoon johtavaa koulutusta"\n1 HAKEMUS CENTRIA AMMATTIKORKEAKOULUN TOIMILUPAA VARTEN 1. Ylläpitäjän ja haetun ammattikorkeakoulun perustiedot 1.1. Ylläpitäjän nimi Centria ammattikorkeakoulu Oy Centria yrkeshögskola Ab 1.2. Ylläpitäjän kotipaikka Kokkola 1.3. Ylläpitäjän omistaja tai taustatahot 1 kokouksessa Ylläpitäjän toimintamuoto on osakeyhtiö. Yhtiöjärjestys on hyväksytty yhtiö Centria ammattikorkeakoulu Oy:n osakkeet jakautuvat A ja B osakkeisiin. Äänivalta määräytyy A osakkeiden perusteella. B osakkeet muodostavat etuosakepääoman. A sarjan osakkeet: kpl % Keski Pohjanmaan koulutusyhtymä Jokilaaksojen koulutuskuntayhtymä Pietarsaaren kaupunki Keski Pohjanmaan konservatorion kannatusyhdistys ry 3 1 Raudaskylän Kristillinen Opisto ry 3 1 Yhteensä B sarjan osakkeet: Keski Pohjanmaan koulutusyhtymä 300 Ammattikorkeakoulun perustamisvaiheessa osakkeenomistajien kanssa on tehty osakassopimuksia. Ammattikorkeakoulutoiminnan alkuvuosina kaikki koulutus järjestettiin yhteisissä tiloissa ja yhteisin henkilöstöresurssein toisen asteen oppilaitosten kanssa. Tämän toiminnan pohjalta on tehty osakassopimuksia resurssien yhteiskäytöstä sekä kustannusten jakautumisesta. Osakassopimukset ovat vanhentuneet niiltä osin, kun toimintaa on eriytetty. Kaupparekisteriote on liitteessä 3, yhtiöjärjestys liitteenä 4, perustamiskirja liitteenä 5 ja osakassopimukset liitteenä Ammattikorkeakoulun nimi Centria ammattikorkeakoulu Yrkeshögskolan Centria 1.5. Ammattikorkeakoulun opetus Suomi, englanti ja tutkintokielet 1.6. Päätoimipiste ja paikkakunnat, joilla ammattikorkeakoulutoimintaa on tarkoitus harjoittaa 2 Ammattikorkeakoulu järjestää pysyvänä toimintana tutkintoon johtavaa koulutusta Kokkolassa ja Ylivieskassa. Tarpeen mukaan toimintaa järjestetään aikuiskoulutuksena myös Pietarsaaressa. Ammattikorkeakoulun päätoimipaikka on osoitteessa Talonpojankatu 2, Kokkola. Muilla kuin em. paikkakunnilla ei ole tarkoitus järjestää vakiintunutta toimintaa. 2. Haetun ammattikorkeakoulun tarpeellisuus ammattikorkeakoululain 4 :n mukaisia tehtäviä varten 2.1. Ammattikorkeakoulun toimintaajatus ja visio Toiminta ajatus: Centria ammattikorkeakoulu edistää Botnia alueen hyvinvointia, kehittymistä ja kilpailukykyä. Aluevaikutuksesta ja kansainvälisyydestä tunnettu Centria ammattikorkeakoulu tukee yrittäjyyttä sekä elinkeino ja työelämän kansainvälistymistä. Visio 2020: Centria ammattikorkeakoulun visiona on olla Botnia alueen ihmisten ja organisaatioiden osaamisen halutuin ja aikaansaavin uudistaja.\n2 2.2. Ammattikorkeakoulun profiili ja painoalat 4 Centria ammattikorkeakoulu profiloituu työelämälähtöisyyteen ja turvallisuuteen. Centriassa kaiken tekemisen ytimessä on alueen elinkeino ja työelämän kehittymisen tukeminen sen omista tarpeista lähtien. Pyrkimyksenä on jatkuvasti tuoda ja luoda uutta tietoa, osaamista ja teknologioita yrityksille ja yhteisöille. Centrian profiloituminen turvallisuuteen tuo alueelle uutta osaamista, jolla vahvistetaan elinkeino ja työelämän laatua, tuottavuutta ja kilpailukykyä. Turvallisuus profiloi Centrian omaleimaisesti koko suomalaisessa korkeakoulukentässä. Centria ammattikorkeakoulun painoalat konkretisoivat profiilia ja määrittävät sen, mihin asioihin ammattikorkeakoulu keskittyy kaikessa tekemisessään. Painoalat vuoteen 2020 saakka ovat: teollisuusprosessien ja tuotantoteknologioiden kehittäminen tietoverkot ja niihin liittyvä sisällöntuotanto moniammatillinen palvelu ja liiketoimintaosaaminen Painoalavalinnat nousevat alueen elinkeino ja työelämän tarpeista ja niissä yhdistetään eri koulutusvastuualueiden paras osaaminen aluetta palvelevaksi kokonaisuudeksi. Painoalat kytkeytyvät keskeisiin alueellisiin strategisiin linjauksiin. Centria ammattikorkeakoulun Strategia 2020 on liitteenä Ammattikorkeakoulun strategiset kumppanuudet 5 Centria määrittelee strategisen kumppanuuden syväksi ja vuorovaikutukselliseksi molempia hyödyntäväksi sopimusperusteiseksi yhteistyöksi, jossa osapuolet merkittävästi edistävät toistensa strategisten tavoitteiden toteutumista. Centrian tärkeimpinä kansallisina ja alueellisina strategisina kumppaneina ovat Botnia strategiaan perustuvan yhteistyösopimuksen mukaisesti Kokkolan yliopistokeskus Chydenius (Jyväskylän, Oulun ja Vaasan yliopistot), Oulun Eteläisen instituutti (Oulun yliopisto), Keski Pohjanmaan koulutusyhtymä ja Jokilaaksojen koulutuskuntayhtymä. Botnia toimijoiden yhteisenä missiona on edistää alueen vetovoimaisuutta ja kilpailukykyä. Sitoutuminen Osaava Pohjois Suomi yhteistyösopimukseen määrittää strategiset yhteistyökumppanuudet koko Pohjois Suomen alueelle. Yhteistyö keskittyy kolmeen toimintalinjaan, joita ovat koulutus, TKItoiminta sekä kansainvälisyys ja lähialueyhteistyö. Merkittävä maakunnallinen strateginen kumppanuusyhteistyö toteutuu myös toiminta alueen kolmen maakuntaliiton kanssa. Maakuntaliitot suuntaavat maakuntaohjelmilla ja niihin liittyvillä rahoituspäätöksillä maakunnan kehittämistä, jonka toteuttamisessa Centrian rooli on keskeinen. Maakunnallinen yhteistyö on lisännyt organisaatioiden yhteistyötä ja esimerkiksi TKItoiminta alueella on vahvistunut. Centrialla on toimialakohtaisia ja osaamiseen perustuvia kansallisia strategisia kumppanuuksia. Näistä tärkeimpinä Seinäjoen, Vaasan ja Kajaanin ammattikorkeakoulut, joiden kanssa vastataan elinikäisen oppimisen tavoitteisiin toteuttamalla yhteistyössä ylempiin ammattikorkeakoulututkintoihin johtavia koulutuksia Teknologiaosaamisen johtaminen (Kajaanin AMK) sekä Yrittäjyys ja liiketoimintaosaaminen (Seinäjoen ja Vaasan AMK:t). Centrian mukanaolo Digile Oy:ssä, yhdessä Suomen innovaatiopolitiikkaa toteuttavan strategisessa huippuosaamisen keskittymässä (SHOK), vahvistaa ammattikorkeakoulun strategian tietoverkot ja niihin liittyvä sisällöntuotanto painoalaa.\n3 Centria ammattikorkeakoulu näkee tärkeimpinä kansainvälisinä strategisina yhteistyökumppaneina ne partnerikorkeakoulut, jotka edistävät ammattikorkeakoulun ja toiminta alueen elinkeino ja työelämän kansainvälistymisen tavoitteita. Näiden avulla edistetään opiskelijoiden ja henkilöstön liikkuvuutta, vieraskielisen koulutuksen kehittymistä, kansainvälistä TKI toimintaa, kotikansainvälistymistä sekä monikulttuurisuutta korkeakouluyhteisössä ja alueen elinkeino ja työelämässä. Tärkeimpänä strategisena kumppanina Centria pitää kahdenkeskisiin vaihtosopimuksiin (Shanghai University, Dong Hua University sekä Shanghai Institute of Health Sciences) perustuvaa Shanghai vaihto ohjelmaa, jonka kautta noin 1800 suomalaista korkeakouluopiskelijaa on suorittanut vaihtojakson Kiinassa. Lisäksi yhteisiä kansainvälistymisen tavoitteita edistämässä ovat strategisina kumppaneina Inholland University, Hochschule Niederrhein, Poznan University of Technology, ESCE International Business School sekä La Rochelle Business School Keskeiset muutokset Centrian toiminta keskitetään kahdelle kampukselle aikana. Pääkampus on Kokkolassa ja sivukampus Ylivieskassa. Pietarsaaressa nuorten koulutus päättyy. Ratkaisulla luodaan vahvoja monialaisia ja vetovoimaisia kampuksia päällekkäisistä koulutusvastuista luopumalla. Opetusta johdetaan Kokkolasta ja TKI toimintaa Ylivieskasta. Opetuksen keskeisinä muutoksina ovat entistä vahvempi työelämälähtöisyys ja turvallisuusosaamisen tuominen opetussisältöihin sekä opetushenkilöstön pedagogisen osaamisen kehittäminen (kts ). Ylivieskan kampuksella TKI toiminta on laajaa ja tämä toimintamalli juurrutetaan koko ammattikorkeakouluun uudelleen organisoinnilla. Organisaatiomuutoksella haetaan myös entistä syvempää yhteistyötä TKI:n ja opetuksen välille. Yrkeshögskolan Novia ja Centria ammattikorkeakoulu toimivat hyvässä yhteistyössä Campus Allegrolla Pietarsaaressa. Toimilupavalmistelun yhteydessä rehtorit ovat keskustelleet yhteistyön syventämisestä ja mahdollisesta resurssien siirrosta koulutusvastuun näkökulmasta Centrialta Novialle. Molempien ammattikorkeakoulujen hallitukset pitävät yhteistyön syventämistä hyvänä ratkaisuna ja velvoittivat johdon toteuttamaan selvityksen laajemman yhteistyön sisällöstä, muodoista ja resursoinnista mennessä. Oulun seudun ammattikorkeakoulu ja Centria ammattikorkeakoulu ovat käyneet toimilupavalmistelun yhteydessä keskustelua sosiaali ja terveysalan koulutuksen järjestämisestä Oulun eteläisellä alueella. Keskustelun perusteella on nähty tarkoituksenmukaiseksi selvittää mahdollisuutta siirtää Oulun seudun ammattikorkeakoulun Oulaisten toimipisteessä toteuttama sairaanhoitaja ja terveydenhoitajakoulutus Centria ammattikorkeakoulun vastuulle. Molemmat ammattikorkeakoulut näkevät, että mahdollisessa siirrossa on varmistettava riittävä terveydenhoitohenkilöstön koulutusvolyymi Oulun eteläisellä alueella. Selvitys toteutetaan ja siihen liittyvät päätökset valmistellaan mennessä Perustelut ammattikorkeakoulun toimintarakenteelle Toiminta keskitetään ammattikorkeakoulun toiminta alueen keskuksiin Kokkolaan ja Ylivieskaan. Kampusten määrä vähenee kahteen. Kokkolassa Vingenkadun tiloista luovutaan vuoden 2013 loppuun mennessä. Kiinteistössä on toiminut esittävän taiteen koulutus. Kokkolan Terveystien tiloista luovutaan vuoden 2014 loppuun mennessä, sosiaali ja terveysalan koulutus siirtyy Talonpojankadun pääkampukselle. Musiikin koulutus jatkuu osittain Keski Pohjanmaan konservatorion tiloissa Pitkänsillankadulla siirtyen kuitenkin pääosin pääkampukselle. Ylivieskassa yhteisöpedagogi\n4 koulutus siirtyy Raudaskylältä Vierimaantien kampukselle vuoden 2014 loppuun mennessä. Kampusten koulutusvastuut tukevat alueen elinkeino ja työelämän painotuksia ja tarpeita. Tällä turvataan osaavan työvoiman saanti alueelle. Monialainen kampusrakenne vahvistaa koulutusvastuurajat ylittävää osaamista ja innovaatiotoimintaa. Toimipisterakenne mahdollistaa opintojen järjestämisen työelämärajapinnassa, jolloin opiskelijat saavat projekteissa ja muissa työelämän tilanteissa suoritetuista opinnoista autenttisia työelämäkokemuksia. Hanketoiminnan kautta opetukseen saadaan tuotua uusinta tutkittua tietoa ja ajantasaista työelämätietoutta henkilöstön tehdessä osan työstä TKI toiminnassa ja osan opetuksessa. Toimipisterakenteella taataan toiminta alueen elinkeino ja työelämälle niiden tarpeita vastaavat palvelut. Toimijoiden sijainti lähellä asiakasta palvelee etenkin TKI toimintaa. TKI toiminnan asiakaslähtöinen toiminta vaatii läsnäoloa asiakkaan luona. Kahden ELY keskuksen ja kolmen maakuntaliiton alueella toimiminen mahdollistaa useiden rahoituskanavien hyödyntämisen.\n5 3. Haetun ammattikorkeakoulun toiminnalliset edellytykset 3.1. Toimintaympäristöanalyysi 6 Ammattikorkeakoulun toiminta alueen muodostaa Botnia alue, jonka keskuksina ovat Kokkolan, Ylivieskan ja Pietarsaaren kaupungit. Alueen väestömäärä on Alue muodostaa koko Suomen bruttokansantuotteesta 3,1 %. Botnia alueen maakuntien osuus koko maan viennistä on merkittävä, 12 %. Alueella on paljon metalli ja konepaja, puutuote, rakennus, elintarvike ja veneteollisuutta. Alueella on Pohjoismaiden suurin epäorgaanisen kemianteollisuuden keskittymä, joka työllistää yli 2000 henkilöä. Alueen yrityksistä lähes joka viides on tukku ja vähittäiskaupassa. Alue on erittäin yrittäjäintensiivistä; yrittäjien osuus työllisistä on 18 % (koko maa 10 %). Työpaikat jakaantuvat tasaisesti eri toimialoille, suurimpina työllistäjinä ovat teollisuus, kauppa ja sosiaali ja terveyspalvelut. Alkutuotanto on myös suuri työllistäjä. Pohjois Suomen kaivokset ja alueen suurhankkeet, kuten Pyhäjoen ydinvoimala, tuovat toteutuessaan tulevaisuudessa työpaikkoja mukanaan. Työttömyys on Botnia alueella koko maata alhaisempaa. Työvoiman poistuma alueella on 2025 mennessä henkilöä, mikä on 21 % 15 vuotta täyttäneistä. Väestö on koko maata nuorempaa ja syntyvyys on maan kärkeä. Botniaalueella alle 14 vuotiaiden osuus on 20 %. Perhekoko on myös selvästi muuta maata suurempi. Alueen koulutustaso on koko maata alhaisempi ja koulutusasteen kasvu on selvästi hitaampaa muuhun maahan verrattuna. Alueen väestö kasvaa edelleen ja nuoret ikäluokat ovat maan keskiarvoja suuremmat myös tulevaisuudessa. Koulutettavaa väestöä riittää siten pitkälle tulevaisuuteen. Lisäksi alhainen koulutustaso tarjoaa erinomaisen potentiaalin aikuisväestön osaamisen kehittämiselle. Alueen kilpailukyvyn kannalta keskeisiä ovat hyvät liikenneyhteydet kansainvälisille markkinoille. Botnia alueen logistinen sijainti sekä meri että raideliikenteen osalta on erinomainen. Kokkolan satama on Suomen kolmanneksi suurin yleissatama ja alue on raideliikenteen kuljetusvirtojen solmukohta. Rautatiet ovat Suomen ulkomaankaupan keskeinen logistiikkaväylä ja transitoliikenne Venäjältä Ylivieskan kautta Kokkolan satamaan on toinen maan kahdesta tärkeimmästä reitistä. Botnia alueen logistinen sijainti paranee entisestään, kun vuoteen 2017 jatkuva Suomen historian suurin ratahanke valmistuu. Hankkeeseen sisältyy yhtenä osana Kokkola Ylivieska rataosan kaksoisraiteen rakentaminen. Lisäraide poistaa tavaraliikenteen kannalta merkittävän pullonkaulan, joka on esteenä tavaraliikenteen kasvulle. Liikennevirasto on ennustanut tavaraliikenteen kasvavan merkittävästi kyseisellä raideosuudella. Toinen alueen logistista sijaintia parantava hanke on Pietarsaaren sataman väylän syvennys, joka saadaan päätökseen vuoden 2013 lopussa. Botnia alueen merkittävillä toimialoilla, teollisuudessa, kaupassa sekä sosiaali ja terveyspalveluissa, turvallisuuteen liittyvät näkökulmat ovat keskeinen osa toimintaa. Myös tulevissa suurhankkeissa ne ovat kriittisiä. Alueen elinkeino ja työelämä on vientiorientoitunutta ja globaalissa taloudessa nämä asiat tulevat korostuneesti esille. Myös alati tiukkeneva lainsäädäntö ja lupakäytänteet tuovat haasteita etenkin mikro ja pkyrityksille, joita alueella on paljon. Centrian profiloituminen turvallisuuteen nousee alueen tarpeista. Alueen turvallisuuskulttuurin kehittämisellä parannetaan yritysten ja organisaatioiden toiminnan laatua ja vaikutetaan positiivisesti tuottavuuteen ja kilpailukykyyn. Botnia alueen runsas yrityskanta yhdessä ammattikorkeakoulun kansainvälisyysosaamisen kanssa antavat erinomaiset mahdollisuudet viennin\n6 lisäämiselle. Vientiin suuntautunut teollisuus on herkkä talouden globaaleille vaihteluille. Alueen elinkeinorakenne on kuitenkin monipuolinen eikä alueen menestys ole yhden toimialan varassa. Alue ei myöskään ole kohdannut suuria irtisanomisia tai toimintojen lakkautuspäätöksiä monien muiden alueiden tapaan. Päinvastoin alueen teollisuus ja kauppa ovat tehneet suuria investointeja, esimerkiksi Kokkolan suurteollisuusalueella on parhaillaan käynnissä 100 M :n suuruiset investoinnit. Elinkeino ja työelämä näkee alueella toimimisen siis jatkossakin kannattavana ja tarvitsee osaavaa työvoimaa. Yleinen talouden taantuma voi heikentää mikro ja pk yritysten mahdollisuuksia osallistua TKI toimintaan. Riskinä on lisäksi se, että alue ei pysty houkuttelemaan osaavaa työvoimaa kuten suuret kaupunkikeskukset. Tämä näkyy yritysten rekrytointivaikeuksina ja myös ammattikorkeakoulun vetovoimassa. Tarkempi kuvaus toimintaympäristöstä on liitteenä Keskeiset työelämäkumppanuudet Työelämäkumppanuudet ovat muodostuneet ammattikorkeakoulun keskeisten aluekehitystehtävien ympärille. Ammattikorkeakoulun aluekehitystyö on osaamisen siirtämistä opetuksen, toiminta alueelle sijoittuvien valmistuneiden opiskelijoiden sekä yritysten kilpailukykyä kehittävän TKItoimintojen keinoin. Opetussisällöt suunnitellaan ja toteutetaan vastaamaan alueen elinkeino ja työelämärakennetta ja osaamistarpeita. TKItoiminta kohdennetaan alueen elinkeino ja työelämän kilpailukyvyn kasvattamiseen sekä ammattikorkeakoulun uudistamiseen ja kehittämiseen. Ammattikorkeakoulun keskeisimmät työelämäkumppanit edustavat alueen suuryrityksiä, pk yrityksiä, sosiaali ja terveysalan organisaatiota, yhdistyksiä ja yhteisöjä sekä seurakuntia. Lähitulevaisuudessa kolmannen sektorin merkitys lisääntyy ja yhteistyötä toimijoiden kanssa lisätään. Yhteistyön yhtenä ydintavoitteena on suunnata koulutus palvelemaan entistä paremmin työelämän tarpeita ja turvata valmistuneen hyvä työllistyminen. Ammattikorkeakoululla on toimintaan ja talouteen merkittävästi vaikuttavia työelämäkumppaneita tällä hetkellä yli 200. Vuositasolla ammattikorkeakoulun TKI toimintaa rahoittaa noin 500 yritystä tai yhteisöä. Ammattikorkeakoulu valmistelee parhaillaan puitesopimuksia keskeisten työelämäorganisaatioiden kanssa. Näiden tavoitteena on pitkäjänteisesti ja monipuolisesti kehittää molempien osapuolten keskeisiä toimintoja, kuten tuotantoa, tuotekehitystä, palvelutuotantoa, myyntiä, opetusta, harjoittelua ja kansainvälistymistä. Tästä hyvänä esimerkkinä on nuorten opiskelua ja työllistymistä tukeva monivuotinen yhteistyömalli Elisa Oyj:n kanssa, jossa yhteistyö pitää sisällään valitut, yhdessä toteutetut opintokokonaisuudet, harjoitustyömahdollisuudet sekä harjoittelupaikat (http://web.centria.fi/item.aspx?news=1567) Henkilöstöresurssit ja henkilöstön kehittäminen Ammattikorkeakoulun palveluksessa oli vuoden 2012 lopussa 293 henkilöä, joista opetustehtävissä toimi 138. TKI toiminnassa oli 85 henkilöä ja tukipalvelutehtävissä 70 henkilöä. Yhteensä henkilötyövuosia tehtiin 288. Vuosina henkilöstörakenne muuttuu rakenteellisen kehittämisen toimenpiteiden vuoksi. Päällekkäisiä koulutuksia karsitaan sekä tekniikan, liiketalouden että sosiaalialan osalta. Henkilöstövähennykset kohdentuvat pääasiassa näille koulutusvastuille sekä jo lakkautettuihin koulutusvastuisiin (esittävä taide, matkailu, kone ja tuotantotekniikka sekä mediatekniikka). Opiskelija ja tukipalveluita on keskitetty jo vuosien\n7 aikana ja toimipisteverkon keskittäminen näkyy vielä jatkossakin henkilöstövähennyksinä sekä oman henkilöstön että ostopalveluiden osalta. Pietarsaaren kampuksen profiili muodostuu alueen tarpeisiin vastaavasta aikuiskoulutuksesta sekä TKI toiminnasta (päätoiminen henkilöstö Kokkolasta). Ammattikorkeakoulun menestyminen perustuu osaavaan, sitoutuneeseen ja motivoituneeseen henkilöstöön. Koko henkilöstöstä 57,7 %:lla on vähintään ylempi korkeakoulututkinto. Näistä yhdeksällä on ylempi AMKtutkinto, 112:lla ylempi korkeakoulututkinto, 19:llä lisensiaatin tutkinto ja 29:llä tohtorin tutkinto. Opetushenkilöstöstä 94,2 %:lla on vähintään ylempi korkeakoulututkinto. Opetushenkilöstöstä 17,4 %:lla on tohtorin tutkinto ja 12,3 %:lla lisensiaatin tutkinto. Ammattikorkeakoulu on pitkäjänteisesti kehittänyt henkilöstön osaamista ja kannustanut omaehtoiseen tutkintoon johtavaan koulutukseen. Myös monivuotinen yhteistyö Jyväskylän yliopiston kanssa henkilöstön jatkotutkintojen toteuttamisessa on tuottanut tulosta. Ammattikorkeakoulu suhtautuu myönteisesti henkilöstön omaan yritystoimintaan ja kannustaa henkilöstöä kehittämään omaa substanssiosaamistaan myös osallistumalla aktiivisesti TKItoimintaan. Ammattikorkeakoulu vahvistaa osaamisen johtamisen toimintamallia, jonka avulla saadaan parempia työkaluja osaamisen ennakointiin, arviointiin, kehittämiseen ja johtamiseen. Tähän liittyen ammattikorkeakoulu kehittää myös yhteistä alueellista osaamisen ennakointimallia yhdessä Botnia kumppaneiden kanssa. Myös ementorointi on tunnistettu yhtenä tärkeänä toimintamallina, jota tullaan tulevina vuosina hyödyntämään. Menestyäkseen ja pysyäkseen laadukkaana ja kilpailukykyisenä aluekehitystoimijana Centria panostaa aktiivisesti henkilöstön osaamiseen, työ ja opiskeluyhteisön hyvinvointiin sekä henkilöstötuottavuuden edistämiseen. Henkilöstön osaamisen kehittämisen painopisteet pohjautuvat ammattikorkeakoulun strategiaan Henkilöstön osaamisen kehittämisen painopisteet ammattiosaamisen kehittämisen lisäksi vuosina ovat: 1) Pedagogisen osaamisen kehittäminen 2) TKI osaamisen vahvistaminen 3) Turvallisuusosaamisen ja työhyvinvoinnin edistäminen Strategiassa 2020 ammattikorkeakoulun tavoitteena on nostaa turvallisuus kilpailutekijäksi. Se tarkoittaa määrätietoista uudenlaisen osaamisprofiilin kehittämistä, jossa turvallisuusosaaminen nivoo ammattikorkeakoulun monialaisuuden jatkossa yhtenäiseksi kokonaisuudeksi läpileikaten opetuksen, TKI toiminnan ja sisäiset prosessit. Vahvan turvallisuusosaamisen kautta varmistetaan myös henkilöstön ja opiskelijoiden tasa arvon ja hyvinvoinnin sekä turvallisen opiskelu ja työympäristön kehittyminen. Ammattikorkeakoulun palveluksessa olevan henkilöstön keski ikä on 44,4 vuotta. Vuosien aikana eläkeiän saavuttaa arviolta 47 henkilöä. Koulutuksen leikkaukset kohdentuvat myös aloille, joissa henkilöstövähennykset eivät toteudu eläköitymisien kautta. Haasteena lähivuosina onkin hoitaa toiminnan supistuminen ja säästötoimenpiteet mahdollisimman hallitusti niin, että pystytään myös jatkossa turvaamaan laadukas opetus, TKI toiminta sekä kattavat, laadukkaat ja tasapuoliset opiskelijapalvelut. Ammattikorkeakoulun tekemillä rakenteellisen kehittämisen toimilla sekä\n8 3.4. Koulutus liitteessä 1 esitetyllä henkilöstörakenteella haetaan suurempien osaamiskeskittymien muotoutumista kampuksille ja sitä kautta toiminnallisia synergiaetuja. Keskittämällä toimintoja Kokkolaan ja Ylivieskaan turvataan osaamisen säilyminen ja kehittyminen. TKI toiminnan ja opetuksen tiiviin yhteistoiminnan kautta vahvistetaan koulutusvastuualueiden osaamista ja työelämälähtöistä uudistumista. Vuoteen 2016 mennessä toiminnan supistumisen ja säästötoimenpiteiden henkilöstövaikutus on yhteensä htv:ta. Tähän päästään edellä mainittujen toimenpiteiden lisäksi uudistamalla organisaatiorakenteita sekä johtamisjärjestelmää, suuntaamalla työtehtäviä uudelleen opetus, TKI ja muun henkilöstön keskuudessa, palvelurakenteiden päällekkäisyyden karsimisella sekä resurssien yhteiskäytöllä ja oikealla kohdentamisella. Henkilöstöresurssien yhteiskäyttö muiden toimijoiden kanssa toteutuu YAMK tutkintoon johtavien koulutusten toteutuksissa (Kajaanin, Seinäjoen ja Vaasan AMK:t) ja osakassopimuksissa määriteltyjen henkilöstöresurssien ja palvelujen yhteiskäyttönä niiltä osin, kun toimintaa on vielä yhteisissä tiloissa. Lisäksi henkilöstöresurssien yhteiskäyttöä on kampuksilla sijaitsevien muiden korkeakoulujen kanssa tukipalveluissa sekä erilaisten yhteisten TKI hankkeiden ja maksullisen palvelutoiminnan toteutuksissa, jossa yhteiskäyttö on määritelty hanke tai toimintokohtaisesti. Ammattikorkeakoulu huomioi toiminnassaan työntekijöiden ja opiskelijoiden tasa arvoisen ja yhdenvertaisen kohtelun laaditun tasaarvosuunnitelman mukaisesti. Ammattikorkeakoulussa huolehditaan ennakoivasta työsuojelusta työsuojelun toimintaohjelman kehittämislinjausten mukaisesti sekä varhaisen puuttumisen toimintamalleja noudattaen. Toimiva lähijohtaminen, jatkuvan parantamisen käytänteet, vuosittain toteutettava henkilöstökysely, säännölliset kehityskeskustelut sekä systemaattinen sairauspoissaolojen seuranta ovat välineitä, joiden avulla arvioidaan henkilöstön työhyvinvoinnin tilaa sekä työyhteisön ja johtamisen toimivuutta. Yhteiset toimintaperiaatteet ja ohjelmat kuten sisäinen valvonta ja riskienhallinta, yhteistoiminta sekä työsuojelu ja turvallisuuskäytänteet ylläpitävät ja kehittävät kaikki omalta osaltaan henkilöstön työhyvinvointia ja työssä jaksamista. Ammattikorkeakoulu kannustaa henkilöstöä pitämään huolta terveydestään ja henkisestä hyvinvoinnistaan tarjoamalla henkilöstön käyttöön liikunta ja kulttuuriseteleitä sekä järjestämällä yhteisiä liikuntamahdollisuuksia Koulutustarve 7 Opetus ja kulttuuriministeriön (OKM) kanssa solmitussa sopimuksessa opiskelijamäärä on 2665 vuonna 2013 ja vuonna 2016 se on AMKtutkintoon johtavan koulutuksen aloittajamäärä on 605 vuonna 2014 ja YAMK tutkintoon johtavassa koulutuksessa on 40 aloittajaa. Ammattikorkeakoulu on tehnyt laajan ennakointiselvityksen alueen tulevaisuuden osaamistarpeista. Selvityksen pohjalta koulutusta suunnataan uudelleen. Tekniikan alalla keskitytään prosessiteollisuuteen, erityisesti kemiantekniikkaan, tietotekniikkaan, sähkötekniikkaan ja tuotantotalouteen. Liiketalouden alalla painopiste on yrittäjyydessä, taloushallinnossa ja kansainvälisessä liiketoiminnassa. Sosiaali ja terveysalalla opiskelijamäärää kasvatetaan vastaamaan alueen mittavaa työvoiman poistumaa. Nuorten koulutuksen päällekkäiset koulutusvastuut kampusten välillä poistetaan syksyllä Liiketalouden koulutus keskitetään Kokkolaan ja sosionomikoulutus Ylivieskaan. Tekniikan koulutusta tarjotaan Kokkolassa ja Ylivieskassa, mutta koulutusvastuualueita on vähennetty ja päällekkäi\n9 set koulutusvastuut on poistettu. Kokkolassa päättyvät kone ja tuotantotekniikan ja sosiaalialan koulutukset sekä englanninkielinen sairaanhoitajakoulutus. Ylivieskassa päättyvät mediatekniikan ja liiketalouden koulutukset. Pietarsaaressa päättyy liiketalouden koulutus. Vuonna 2013 ei ole OKM:n päätösten mukaisesti enää aloitettu esittävän taiteen ja matkailun koulutuksia. Kemiantekniikan ja yhteisöpedagogin koulutuksilla vastataan valtakunnalliseen koulutustarpeeseen. Tuotantotalouden ja musiikin koulutukset vastaavat laajasti pohjoisen Suomen tarpeeseen. Alueelliseen koulutustarpeeseen vastaavat sairaanhoitaja ja terveydenhoitajakoulutus, sosionomikoulutus, tieto ja viestintätekniikan koulutus, sähkö ja automaatiotekniikan koulutus sekä liiketalouden koulutus. Alueen kansainvälistymistä tuetaan englanninkielisillä liiketalouden, tuotantotalouden ja keskenään vuorovuosin käynnistettävillä tietotekniikan ja kemiantekniikan koulutuksilla. Koulutuksen sisällöissä korostuu entistä vahvemmin työelämälähtöisyys. Näin saadaan ydintoiminnot vahvemmin osaamisperusteisiksi ja toisiaan tukeviksi. Opetussuunnitelmatyössä huolehditaan, että työelämävuoropuhelu on systemaattista. Ammattikorkeakoulun TKI toiminta on aktiivista, laajaa ja monialaista. Kampuksilla sijaitsevat laboratorio ja erilaiset tutkimus ja kehittämisympäristöt toimivat työelämälähtöisinä oppimisympäristöinä opiskelijoille. Oppimisympäristöjä on luotu myös yritysten tiloihin. Opetuksen ja tutkimuksen infrastruktuureja kehitetään ja uudistetaan jatkuvasti vastaamaan opiskelijoiden, oppimisen ja työelämän tarpeita. Ammattikorkeakoulu on viime vuosina investoinut merkittävästi tieto ja viestintätekniikan sekä kemiantekniikan infrastruktuuriin. Tällä on mahdollistettu muun muassa opetuksen käyttöön virtuaaliset oppimisalustat. Uusia, projektioppimista ja innovatiivisia opetuksen ja TKI toiminnan integraatiomalleja kehitetään edelleen vuosina Ammattikorkeakoulussa profiloitumisen uutena työelämäkompetenssina tuodaan kaikkiin koulutuksiin koulutusvastuualueen ydinosaamista täydentävänä osaamisalueena turvallisuusosaaminen. Eri koulutusvastuualueilla painottuvat alalle tyypilliset ja työelämässä tarvittavat kompetenssit. Näitä ovat esimerkiksi kemikaali, kone, tieto, potilas ja henkilöturvallisuus sekä tuotteiden ja palveluiden turvallisuus. Turvallisuusosaaminen antaa Centriasta valmistuneille kilpailuedun rekrytointitilanteessa. Ammattikorkeakoulu on toteuttanut jo useamman vuoden ajan toimintaalueen muiden koulutusorganisaatioiden kanssa pedagogista yhteistyötä verkko opetuksen, uusien oppimisympäristöjen sekä pedagogisten toimintamallien ja muotojen kehittämisessä. Ammattikorkeakoulu on tehnyt myös itse omaa soveltavaa TKI työtä autenttisten verkko oppimisratkaisujen osalta yhdessä kansallisten, erityisesti VirtuaaliAMK verkoston, ja kansainvälisten yhteistyökorkeakoulujen kanssa. Ammattikorkeakoulu on esimerkiksi mukana Tekesin Systeemiset oppimisratkaisut arvoverkkohankkeessa, jossa tavoitteena on kehittää teknologisia oppimisratkaisuja sekä edistää 2000 luvun osaamista ja taitoja. Yliopistokeskuksen kasvatustieteen professuurin myötä on pedagoginen yhteistyö syventynyt entisestään ja opetushenkilöstölle on järjestetty yhteistyössä jo useita pedagogista osaamista kehittäviä koulutuksia. Yhteistyöstä on saatu myös tutkimuksellista tukea alueellisten koulutusväylien kehittämiseen toisen asteen koulutuksesta ammattikorkeakouluun ja edelleen maisteriopintoihin. Ammattikorkeakoulussa on laadittu\n10 pedagogisen osaamisen kehittämisen toimintaohjelma vuoteen 2016, jossa keskeisimmiksi pedagogisiksi kehittämisalueiksi tulevina vuosina on nostettu sulautuva oppiminen, työelämäläheiset pedagogiset käytänteet sekä yhteisölliset oppimisratkaisut. Vuosien aikana ammattikorkeakoulu kehittää pedagogista osaamistaan ja varmistaa opetustoimintansa laatua myös henkilöstön yhteisöllisen vertaismentoroinnin avulla. Oppimisalustat ovat hyvällä tasolla ja uusi Optima oppimisympäristö vastaa sulautuvan oppimisen tarpeisiin. Verkko oppimisen avulla on kehitetty menetelmiä myös kotikansainvälistymisen edistämiseen. Ammattikorkeakoulun laajat ja monipuoliset kielten opiskelumahdollisuudet turvaavat hyvät lähtökohdat kansainvälistymiselle. Kielten ja viestinnän opetuksen taustalla on monivuotinen yhteistyö suomalaisessa korkeakoulukentässä. Ammattikorkeakoulusta vuosien aikana valmistuneista oli Tilastokeskuksen tietojen mukaan vuonna 2010 työllisiä 70,1 %. Näistä 75 % työllistyi toiminta alueen maakuntiin. Nyt haettavien koulutusvastuualueiden osalta tekniikan alalla työllisyys on vuosina ollut 66 %, liiketaloudessa 66 %, sosiaali ja terveysalalla 74 %, musiikissa 52 % ja humanistisella ja kasvatusalalla 79 %. Työllisyystilanne on jatkuvasti parantunut vuodesta 2009 ja hyvä kehitys jatkuu. Ammattikorkeakoulusta vuosien aikana valmistuneista ylempien ammattikorkeakoulututkinnon suorittaneista oli vuonna 2012 työllisiä 86 %. Insinööri (ylempi AMK) tutkinnon suorittaneiden työllisyys oli 98,4 %, tradenomi (ylempi AMK) tutkinnon suorittaneiden työllisyys oli 96,6 % ja sosiaali ja terveysalan ylempien ammattikorkeakoulututkintojen suorittaneiden työllisyys 88,9 %. Liiketalouden englanninkielisen ylemmän ammattikorkeakoulututkinnon suorittaneiden työllisyysaste oli 60 %. Centria ammattikorkeakoulun vetovoima on tunnistettu haaste. Toiminta alueen heikko vetovoima on tuttua myös muille toimijoille ja se näkyy elinkeino ja työelämässä vaikeutena saada osaavaa työvoimaa alueelle, mikäli sitä joudutaan rekrytoimaan muualta Suomesta. Kevään 2013 yhteishaussa Centria teki parhaan tuloksen kautta aikojen: vetovoima oli nuorten suomenkielisessä koulutuksessa 1,8, aikuisten koulutuksessa 3,6 ja ylempien AMK tutkintojen koulutuksessa 2,1. Nuorten vieraskielisessä koulutuksessa ammattikorkeakoulu oli Suomen vetovoimaisin tuloksella 14,28. Hakijamäärä kasvoi vuoden takaisesta koko maassa 0,3 %, mutta Centrian hakijamäärän kasvu oli 50 %. Vaikka Centria jää häntäpäähän valtakunnallisissa nuorten suomenkielisen yhteishaun vetovoimatilastoissa, niin kevään 2013 haussa ammattikorkeakoulu kasvatti vetovoimaansa 21 % edellisvuodesta. Tämä oli seitsemänneksi paras tulos koko maassa. Kevään 2013 nuorten suomenkielisen koulutuksen yhteishaussa hakijoista 85 % tuli ammattikorkeakoulun toiminta alueen kolmesta maakunnasta. Vieraskielisessä haussa hakijoista 11 % oli Suomesta ja 89 % ulkomailta. Suomalaisten hakijoiden määrä kasvoi edellisvuodesta 240 %. Suomalaisista hakijoista 69 %:n kotipaikka oli Centrian toimialueen maakunnissa Koulutusvastuu Ammattikorkeakoulu hakee viidellä koulutusalalla kahdeksaa koulutusvastuualuetta, joilla on yhteensä 10 suomenkielistä hakukohdetta ja neljä englanninkielistä hakukohdetta. TKI toiminta keskittyy koulutusvastuualueille ja opiskelijalla on hyvät mahdollisuudet osallistua TKI hankkeisiin ja muuhun TKI toimintaan. Aikuiskoulutusta toteutetaan koulutusvastuiden puitteissa ja aikuisten AMK tutkintoon johtavaa koulutusta tarjotaan\n11 alueen elinkeino ja työelämän tarpeista lähtien Kokkolassa, Ylivieskassa ja Pietarsaaressa. Ammattikorkeakoulun ehdotus ei perustu ammattikorkeakoulujen välisiin sopimuksiin. Koulutusvastuista ja hakukohteista on kuitenkin keskusteltu lähialueiden ammattikorkeakoulujen kanssa. Hakukohteet ovat: Humanistinen ja kasvatusala Humanistisen alan ammattikorkeakoulututkinto, yhteisöpedagogi (AMK) Hakukohde: kansalaistoiminnan ja nuorisotyön koulutus (yhteisöpedagogikoulutus 2015 alkaen) Muutos nykyisiin hakukohteisiin: ei muutoksia Perustelut: Yhteisöpedagogikoulutuksella on pitkät perinteet Ylivieskassa ja se on ainoa kirkon tehtäviin kouluttava taho Pohjois Suomessa. Lisäksi koulutus on valtakunnallisesti ainut kasvatusalalta kirkon nuorisotyönohjaajan virkaan kelpoistava ammattikorkeakoulututkinto, mikä tekee siitä vetovoimaisen. Hakukohteen vetovoima oli kevään 2013 yhteishaussa 1,95, mikä oli historian paras tulos. Hakijoista 64 % kotipaikka oli toiminta alueella. Koulutuksen valtakunnallinen erityisyys tuo hakijoita myös muualta maasta. Julkiselta sektorilta on lähivuosina siirtymässä entistä enemmän tehtäviä kolmannelle sektorille, mikä lisää jatkossa alan osaavan työvoiman tarvetta. Koulutuksen siirtyminen vuoden 2014 aikana Raudaskylältä Vierimaantien kampukselle tuo synergiaa ja luo osaamiskeskittymän kampuksella järjestettävän sosionomikoulutuksen kanssa. Tekniikan ja liikenteen ala Tekniikan ammattikorkeakoulututkinto, insinööri (AMK) Hakukohteet: kemiantekniikan koulutus, tieto ja viestintätekniikan koulutus, tuotantotalouden koulutus, sähkö ja automaatiotekniikan koulutus Muutos nykyisiin hakukohteisiin: kone ja tuotantotekniikan ja mediatekniikan koulutukset lakkautetaan Perustelut: Kemiantekniikan koulutus: Kemianteollisuus on Suomen suurin vientiteollisuuden ala ja kansantaloudellisesti kemianteollisuudella on suuri merkitys. Kokkolassa on Pohjoismaiden suurin epäorgaanisen kemian keskittymä tarjoten 2000 työpaikkaa. Alueen yritysten emoyhtiöiden yhteenlaskettu liikevaihto on 180 mrd. Alan tulevaisuus näyttää erittäin hyvältä ja pelkästään Kokkolan suurteollisuusalueen yritysten käynnissä olevat investoinnit ylittävät 100 M. Centriassa kemiallisten prosessien tutkiminen ja kehittäminen ovat keskeisiä sisältöjä niin opetuksessa kuin TKItyössä. Ainutlaatuinen kemian koetehdas laboratorioympäristöineen antaa opiskelijoille monipuolisen oppimisympäristön ja alueen yrityksille tutkimus ja kehittämisympäristön. Viime vuosina osaksi koulutusta on lisätty kaivosalan osaamista, sillä niin alueelle kuin laajemmin Pohjoiseen Suomeen avautuu lähitulevaisuudessa arvioiden mukaan tuhansia uusia työpaikkoja. Opetushenkilöstö jatko opiskelee aktiivisesti, ja kahden vuoden sisään kaksi opettajaa väittelee tohtoreiksi ja kaksi saa lisensiaatin tutkinnon. Lisäksi opetushenkilöstön kansainvälinen toiminta on aktiivista ja opetusta on totuttu antamaan englanniksi. Kemiantekniikan koulutus tekee laajasti yhteistyötä Kokkolan yliopistokeskuksen kanssa. Opetuksessa on koulutusväylä toiselta asteelta AMK opintoihin ja maisteriopintoihin. Kemiantekniikan vetovoima on noussut vuo\n12 desta 2011 saakka ja kevään 2013 yhteishaussa se oli 1,30. Hakijoiden kotipaikka oli 91 %:lla toiminta alueen maakunnissa. Tieto ja viestintätekniikan koulutus: ICT ala on keskeinen ala Suomen talouskasvussa ja suurin osa alan henkilöstöstä on keskittynyt Uudellemaalle. Jotta alan osaaminen ja kasvu turvataan koko maassa, koulutusta tulee järjestää alueellisesti. Botnia alueella on monipuolinen ohjelmistoalan PK yrityskanta, jolle ammattikorkeakoulu on keskeisin uuden henkilöstön rekrytointikanava. Koulutuksen sisällöissä on huomioitu alueen teollisuuden, myös suurteollisuuden, tarpeet ja merkittävä osa valmistuneista sijoittuu teollisuutta palveleviin automaatiosuunnittelutehtäviin. Koulutuksen vetovoima oli kevään 2013 yhteishaussa 1,20 ja se on kohonnut jatkuvasti vuodesta 2010 saakka. Koulutukseen hakeneiden kotipaikka oli 93 %:lla toiminta alueen maakunnissa. Tieto ja viestintätekniikan koulutus niveltyy ammattikorkeakoulun useisiin muihin koulutussisältöihin esimerkiksi sähköisen asioinnin, verkkokaupan ja hyvinvointiteknologian kautta. Opetuksessa on koulutusväylä toiselta asteelta AMK opintoihin ja Kokkolan yliopistokeskus Chydeniuksen maisteriohjelmaan. Tuotantotalouden koulutus: Toiminta alueella on runsaasti kasvuhakuisia metalli ja puutuoteteollisuuden pk yrityksiä. Koulutusta on kehitetty vastaamaan alueen yritysten tarpeita. Koulutuksessa painotetaan tuotanto ja toimitusprosessien kehittämistä sekä tuotteiden ja palveluiden tuotteistamista kilpailukyvyn parantamiseksi. Oppiminen tapahtuu käytännönläheisissä yhteisprojekteissa, joissa on mukana kansallisia ja kansainvälisiä kumppaneita. Näillä varmistetaan myös opetushenkilöstön jatkuva osaamisen kehittäminen. Tuotantotekniikan laboratorion robotiikan kehitysympäristö sekä 3D mittaus ja 3D tulostuslaitteistot ovat alan huippua. Koulutuksen vetovoima kehittyi myönteisesti ollen kevään 2013 yhteishaussa 1,24. Hakijoista lähes 90 % tuli toimintaalueen maakunnista. Tuotantotalouden koulutusvastuusta on sovittu Itä ja Pohjois Suomen ammattikorkeakoulujen rehtoreiden keskusteluissa. Sähkö ja automaatiotekniikan koulutus: Lähes kolmannes koko alan työvoimasta on toiminta alueella ja sen välittömässä läheisyydessä. Alueemme uudet tuulipuistot, suunnitteilla olava Fennovoiman ydinvoimala Pyhäjoella ja näihin liittyvät kantaverkkoinvestoinnit lisäävät sähköinsinöörien tarvetta tulevaisuudessakin, samoin energiateknisen teollisuuden kasvu alueella. Koulutuksen valtakunnallinen erikoisuus on painottuminen energiatekniikkaan, erityisesti energian tuotantoon uusiutuvilla kotimaisilla energialähteillä. Uusi painopiste tässä on energiatehokkuus, mikä on alueen prosessiteollisuuden kilpailukyvyn kannalta keskeinen asia. Vientiteollisuuden tuotantokustannuksista energiakustannusten osuus on merkittävä. Koulutuksen sisältöjä kehitetäänkin jatkuvasti vastaamaan alueen työelämän tarpeita. Nuorisokoulutuksen vetovoima kasvoi kevään 2013 yhteishaussa. Hakijoista 91 % tuli toiminta alueen maakunnista. Myös aikuisten koulutuksen suosio on säilynyt hyvällä tasolla. Koulutus tarjoaa alueemme vahvalle sähköalan ammatilliselle koulutukselle toimivan jatkokoulutusväylän.\n13 Kulttuuriala Kulttuurialan ammattikorkeakoulututkinto, musiikkipedagogi (AMK) Hakukohde: musiikin koulutus Muutos nykyisiin hakukohteisiin: ei muutoksia Perustelut: Alueella on perinteikäs, vahva ja monipuolinen kulttuuriosaaminen ja laaja harrastuspohja. Koulutuksessa korostuu alueen kansanmusiikin vaaliminen ja sen erityispiirteenä ainoana Suomessa on musiikin eri genrelajien yhdistäminen. On tärkeää, että koulutusta on mahdollista järjestää eri puolilla maata alueellisten musiikkiperinteiden erityispiirteet huomioiden. Kevään 2013 yhteishaussa koulutuksen vetovoima oli 1,1. Koulutukseen hakeudutaan koko maan alueelta, mutta erityisesti Etelä Pohjanmaalta. 63 % hakijoista tulee toiminta alueen maakunnista. Pienestä opiskelijavolyymistä huolimatta musiikkipedagogien koulutus ja Keski Pohjanmaan konservatorio muodostavat merkittävän musiikin koulutuskokonaisuuden ja jatkumon perusopetuksesta ammatillisen peruskoulutuksen kautta korkeakoulutason pedagogikoulutukseen. Kulttuurin alalla on Yrkeshögskolan Novian kanssa käynnissä keskustelu yhteistyöstä musiikin koulutuksessa. Toteutuessaan koulutuskokonaisuus täydentyy ja tämä tuo myös kansainväliset mittasuhteet täyttävän konserttisalin musiikin koulutuksen käyttöön. Alueella on runsaasti kulttuuritapahtumia, joissa opiskelijat saavat laadukasta työelämäkokemusta (esim. Kaustinen Folk Music Festival, Kokkolan Talviharmonikka, Kaustisen kamarimusiikkiviikko, Lohtajan kirkkomusiikkijuhlat, Nordic Kokkola Lied, Kokkola West Coast Opera). Lisäksi alueella on paljon alan toimijoita, joiden kanssa musiikin opiskelijat tekevät merkittäviä projekteja esim. Kokkolan Orkesteri, Keski Pohjanmaan kamariorkesteri, Kansanmusiikkiyhtye Tallari, Mauno Järvelän Näppäripelimannit, Guardia Nueva tango ja viihdeorkesteri, Ostrobothnian Jazz, Kokkolan kaupunginteatteri, Scandinavian Blues Party ja Ostrobothnia Folk Orchestra). Koulutus tukee erityisesti alueen kolmannen sektorin kulttuuritoimijoita ja kehittää uusia luovan alan työpaikkoja, joita tarvitaan yhä enenevässä määrin lisää, koska kulttuurin ja taiteen kulutus kasvaa merkittävästi väestön ikääntyessä. Yhteiskuntatieteiden, liiketalouden ja hallinnon ala Liiketalouden ammattikorkeakoulututkinto, tradenomi Hakukohde: liiketalouden koulutus Muutos nykyisiin hakukohteisiin: kaksi liiketalouden koulutusta lakkautetaan ja koulutus keskitetään Kokkolaan, kansainvälisen kaupan koulutus lakkautettiin jo edellisenä vuonna. Perustelut: Kokkolassa toteutettava liiketalouden koulutus vastaa laaja alaisesti alueen elinkeino ja työelämän sekä palvelusektorin tarpeeseen. Koulutus on vahvasti työelämälähtöistä ja siinä hyödynnetään ja kehitetään jatkuvasti uudenlaisia innovatiivisia yritysyhteistyön ja yrityksissä tapahtuvan oppimisen malleja koulutuksen vaikuttavuuden lisäämiseksi sekä työelämään siirtymisen tukemiseksi ja nopeuttamiseksi. Opetushenkilöstön koulutustaso on korkea, opettajilla on vahva kokemus ja tiiviit työelämäyhteydet. Henkilöstö kehittää itseään elinkeino ja työelämän muuttuvien tarpeiden mukaisesti. Koulutuksen vetovoima oli kevään 2013 yhteishaussa 1,57, mikä oli paras tulos vuoden 2006 jälkeen. Hakijoista 86 % tuli toiminta alueen maakunnista.\n14 Kaupan alan myyntivolyymit ja työllistävyys ovat koko alueella edelleen kasvussa ja etenkin kauppa investoi voimakkaasti. Esimerkiksi alueella toimivan Osuuskauppa KPO:n vuosittaiset investoinnit alueelle ovat 30 M. Alueen teollisuuden vientipainotteisuus asettaa vaatimukset tuottaa kielitaitoisia, kansainvälisesti suuntautuneita liiketoimintaosaajia. Liiketalouden koulutuksessa painotetaan yrittäjyyteen suuntautuvaa pedagogiikkaa, kuten tiimioppimismahdollisuuksia ja verkkopedagogiikkaa, sillä alueen yritysrakenne on mikro ja pk yritysvaltaista. Koulutuksessa on myös kehitetty systemaattisesti kieliopintojen tarjontaa. Koko maassa on pulaa taloushallinnon osaajista ja alan henkilöstö ikääntyy lähivuosina avaten uusia työpaikkoja. Taloushallinnon palvelut hankitaan useimmiten paikallisilta yrityksiltä, tästä syystä alan osaajia on koulutettava alueella. Sähköinen asiointi kasvaa edelleen nopeasti ja sen myötä sähköisen liiketoiminnan osaajille on kysyntää. Lisäksi luovilla aloilla tarvitaan uutta yrittäjyyttä sekä innovatiivista liiketoimintaa. Tulevaisuudessa tarvetta on kehittää hyvinvointiteknologian yrittäjyysmahdollisuuksiin painottuvaa tradenomikoulutusta, joka rikkoo perinteisiä koulutusrajoja monialaisen ammattikorkeakoulun osaamista hyödyntäen. Sosiaali ja terveysala Sosiaali ja terveysalan ammattikorkeakoulututkinto: sairaanhoitaja (AMK), terveydenhoitaja (AMK), sosionomi (AMK) Hakukohteet: sairaanhoitajakoulutus, terveydenhoitajakoulutus, sosionomikoulutus Muutos nykyisiin hakukohteisiin: sosionomikoulutus lakkautetaan Kokkolasta ja koulutus keskitetään Ylivieskaan Perustelut: Sosiaali ja terveysalalla on kansallinen työvoimapula. Vuoteen 2025 mennessä alalle avautuu ennusteiden mukaan työpaikkaa. Ala tarvitsee jatkossa entistä enemmän uusia tuottavuutta parantavia uudistuksia. Ne liittyvät niin rakenteisiin, toimintatapoihin, teknologioihin kuin palveluiden saavutettavuuteen. Julkinen sektori ei kykene jatkossa huolehtimaan alan kaikista palvelutarpeista, joten uusia yrittäjiä tarvitaan huomattava määrä. Tarve tälle ja uusille hyvinvointiteknologisille ratkaisuille nivoo alan koulutuksen liiketalouden sekä tieto ja viestintätekniikan koulutuksen rajapinnalle. Sairaanhoitaja ja terveydenhoitajakoulutus: Alueen terveydenhuollon palveluiden takaaminen edellyttää sairaanhoitaja ja terveydenhoitajakoulutusta. Keski Pohjanmaan keskussairaala on myös tulevaisuudessa yksi Suomen päivystävistä sairaaloista. Erikoissairaanhoidon tehostamisen, hoitoketjujen kehittämisen ja väestön ikärakenteen kehityksen seurauksena hoidetaan alueen terveyskeskuksissa, kotihoidossa ja palvelutaloissa aiempaa vaativampia potilaita. Keski Pohjanmaan sosiaali ja terveysalan osaamistarveselvitys arvioi sairaanhoitajatarpeen pelkästään Kokkolan alueella julkisessa terveydenhuollossa vuoteen 2017 mennessä olevan 170 sairaanhoitajaa. Sairaanhoitajatarve lisääntyy myös lähialueilla. Laajeneva yksityinen ja kolmas sektori tarvitsevat myös koulutettua henkilöstöä. Koulutuksen uusina alueellisina erityistarpeina on työelämästä nostettu simulaatio opetuksen kehittäminen, sähköisten tietojärjestelmien osaaminen, sosiaalinen media hoitoprosessissa sekä omahoidon kehittäminen. Sairaanhoitaja ja terveydenhoitajakoulutusten vetovoimat kietoutuvat toisiinsa siten, että kun samanaikaisesti on ollut haussa molemmat, ve\n15 tovoima on jäänyt hieman alhaisemmaksi kuin jos haussa on vain toinen koulutuksista. Kevään 2013 yhteishaussa tarjolla oli molemmat koulutukset ja sairaanhoitajakoulutuksen vetovoima oli 2,38 ja terveydenhoitajakoulutuksen 2,85. Sairaanhoitajiksi hakeneiden kotipaikka oli 85 %:lla toiminta alueen maakunnissa ja terveydenhoitajiksi hakeneilla 87 %:lla. Sosionomikoulutus: Toiminta alueella on poikkeuksellisen paljon yli 4 lapsisia perheitä ja sen vuoksi varhaiskasvatuspalveluiden ja perhepalveluiden kysyntä lisääntyy koko ajan. Viime aikoina perhe ja lastensuojelupalveluiden tarve on ollut rajussa nousussa. Palvelutarve alueella kasvaa väestön ikääntymisestä johtuvan palvelukysynnän kasvun myötä. Sosiaalialan koulutus vastaa myös alueen työvoimatarpeeseen tuottamalla osaamista sosiaaliohjauksen ja varhaiskasvatuksen eri tehtäviin. Sosiaalialan koulutuksesta valmistuneista yhä useampi toimii alueella hyvinvointialan yrittäjänä. Yksityisten yritysten määrä lisääntyy etenkin lastensuojelu, vammais ja mielenterveyspalveluiden tuottamisessa. Uutena palvelumuotona perhehoito on tulossa myös toimintakentälle. Sosiaalialan koulutus tuottaa ja kehittää tiiviissä yhteistyössä alueen sosiaalialan toimijoiden kanssa uusia palvelu ja toimintamalleja vastaamaan palvelutarpeen muutoksiin eri asiakasryhmille. Sosiaalialalla keskeistä on myös vanhusten itsenäinen selviytyminen ja uudenlaiset asumispalvelut. Opetuksessa on koulutusväylä toiselta asteelta AMK opintoihin ja Kokkolan yliopistokeskuksen maisteriohjelmaan. Yhteisöpedagogikoulutuksen siirtyminen vuoden 2014 aikana Raudaskylältä Vierimaantien kampukselle tuo synergiaa ja luo osaamiskeskittymän. Koulutuksen vetovoima oli kevään 2013 yhteishaussa 4,04. Luku oli erittäin korkea huomioiden, että samaan aikaan koulutukseen oli myös aikuisten haku. Koulutus on kautta historian ollut erittäin hyvä vetovoimaltaan. Hakijoista 90 % tuli toiminta alueen kolmen maakunnan alueelta. Vieraskielinen koulutus Muutos nykyisiin hakukohteisiin: Degree Programme in Nursing koulutukseen ei toistaiseksi ole sisäänottoa. Yhteiskuntatieteiden, liiketalouden ja hallinnon ala Liiketalouden ammattikorkeakoulututkinto, Bachelor of Business Administration Hakukohde: Business Management Perustelut: Samoja kuin tradenomikoulutuksessa. Kevään 2013 yhteishaussa koulutus oli koko maan toiseksi vetovoimaisin. Ensisijaisia hakijoita aloituspaikkaa kohti oli Koulutuksessa on myös paljon (18 %) suomalaisia opiskelijoita. Tekniikan ja liikenteen ala Tekniikan ammattikorkeakoulututkinto, Bachelor of Engineering Hakukohteet: Kokkola: Information Technology ja Chemistry and Technology. Opetus käynnistetään vuorovuosin seuraten työelämän tarpeita. Ylivieska: Industrial Management Perustelut: Samoja kuin kemiantekniikan, tieto ja viestintätekniikan sekä tuotantotalouden koulutuksessa. Kevään 2013 yhteishaussa Industrial Management koulutuksen vetovoima oli 7,5. Kevään 2012 yhteishaussa Information Technology koulutuksen vetovoima oli 8,70. Chemistry and Technology oli hakukohteena\n16 viimeksi vuonna 2011, jolloin vetovoima oli 8,9. Perusteluina kaikille haetuille vieraskielisille koulutusvastuille: Vieraskielisten koulutusten tavoitteena on elinkeino ja työelämän osaamistarpeisiin vastaaminen, alueen yritysten ja yhteisöjen kansainvälistäminen sekä kansainvälisten yhteyksien edistäminen, korkeakouluyhteisön ja alueen väestön monikulttuurisuuden ja kansainvälistämisen edistäminen sekä maassa jo asuvien ulkomaalaisten kouluttaminen. Kaikilla Centrian vieraskielisillä koulutuksilla on olemassa olevat vahvat kansainväliset yhteydet, kansainväliset opettajat ja vaihtokohteet. Kaikilla haettavilla vieraskielisillä koulutuksilla on myös synergiahyödyt suomenkielisten koulutusten kanssa niin opetustarjonnan, henkilöstön osaamisen kuin tilojen ja laitteiden hyödyntämisessä. Nämä yhdessä antavat hyvät edellytykset vetovoimaisen koulutuksen laadukkaalle toteutukselle. Vieraskielisissä koulutuksissa opiskelevat ulkomaalaiset opiskelijat ovat keskeisiä henkilöitä yrityksille, jotka ovat etabloitumassa opiskelijoiden kotimaihin rekrytoinnin, konsultoinnin, kielen, business kulttuurin ja muun osaamisen näkökulmasta. Tästä on jo kokemuksia useiden yritysten kanssa. Centria onkin pyrkinyt edistämään monin tavoin ulkomaalaisten opiskelijoiden integroitumista alueen elinkeino ja työelämään sekä suomalaiseen yhteiskuntaan. Ammattikorkeakoulu on jo nyt saavuttanut OKM:n tavoitteen ulkomaalaisten opiskelijoiden määrästä ja Centria on valtakunnallisten tilastojen perusteella Suomen kansainvälisin ammattikorkeakoulu. Ammattikorkeakoulun laaja kansainvälinen verkosto luo erinomaisen perustan myös englanninkielisten koulutusten toteuttamiselle. Kansainvälistä yhteistyötä on tehty pitkään ja säännöllisesti useiden ulkomaalaisten yliopistojen ja korkeakoulujen kanssa. Lisäksi ammattikorkeakoulu on mukana useissa kansainvälisissä verkostoissa ja ohjelmissa sekä EU:n rahoittamissa kehittämisohjelmissa. Kansainvälinen toiminta näkyy aktiivisena opiskelija ja opettajavaihtona sekä intensiivikursseina sekä erilaisina kansainvälisinä projekteina. Centria ammattikorkeakoulu tarjoaa erittäin laajat ja monipuoliset valinnaisten kielten opiskelumahdollisuudet, mikä luonnollisesti on myös antanut hyvät lähtökohdat kansainvälistymiseen. Vetovoima ja hakijoiden kotipaikkatilastot on kuvattu liitteessä Muu koulutustehtävä Ammattikorkeakoulu vahvistaa vuosina aikuiskoulutustarjontaa sekä kehittää aikuispedagogiikkaa sekä asiantuntijuuden kehittymistä tukevia pedagogisia toimintamalleja ja muotoja. Erityisesti Pietarsaaren toimipisteessä painottuu aikuiskoulutus profiloituneena monikieliseen ja kulttuuriseen toteutukseen alueen tarpeista lähtien. Ylempiä ammattikorkeakoulututkintoja järjestetään kuten aiemmin, koska tarve koulutukselle on alueella vakiintunut. Kaikki ylemmät ammattikorkeakoulututkinnot ovat työelämälähtöisiä ja tutkinnot suoritetaan opiskelijan työtehtävään perustuen. Suomen ja englanninkielisinä toteutettavat ylemmät ammattikorkeakoulututkinnot tarjoavat koulutettaville kehittyvän syvällisen asiantuntemuksen kautta kehitys ja uudistumisimpulsseja alueen yrityksiin ja työympäristöihin. Tutkinnot vahvistavat uuden liiketoimintaosaamisen hyödyntämistä, soveltamista ja levittämistä uusien yritysten synnyn, yritysten kasvun ja kansainvälistymisen sekä elinkeinoelämän yleisen kilpailukyvyn turvaamiseksi. Tutkinnoilla on huomattava merkitys sille, että alueelle saadaan uusia ja sitoutuneita henkilöitä vaativiin asiantuntija, päällikkö ja johtotehtäviin. Erityisesti englannin\n17 kielisessä koulutuksessa korostuva kansainvälisyys luo osaltaan myös uusia vienti ja muita kansainvälisen liiketoiminnan mahdollisuuksia. Ammattikorkeakoulu toteuttaa yhdessä Kajaanin ammattikorkeakoulun kanssa insinööri (ylempi AMK) tutkintoon johtavaa Teknologiaosaamisen johtamisen koulutusta. Yhdessä Seinäjoen ja Vaasan ammattikorkeakoulujen kanssa toteutetaan tradenomi (ylempi AMK) tutkintoon johtavaa Liiketoimintaosaamisen koulutusta. Vastaava koulutus (MBA) toteutetaan englanninkielisenä Seinäjoen ammattikorkeakoulun kanssa. Englanninkielinen MBA koulutus mahdollistaa kansainvälisen korkeakouluyhteistyön, liikkuvuuden sekä koulutusviennin. MBA koulutuksen tavoitteena on myös osaamisen tarjoaminen kansainvälisille opiskelijoille sekä alueen kansainvälisten yhteyksien edistäminen ulkomaalaisten opiskelijoiden avulla. Lisäksi ammattikorkeakoulu toteuttaa sairaanhoitaja (ylempi AMK), terveydenhoitaja (ylempi AMK) ja sosionomi (ylempi AMK) tutkintoihin johtavaa Sosiaali ja terveysalan johtamisen ja kehittämisen koulutusta Muu koulutus Centria edistää elinikäistä oppimista myös muun kuin tutkintoon johtavan koulutuksen avulla. Ammattikorkeakoulu järjestää aikuiskoulutuksena tutkintoon johtavan koulutuksen lisäksi avointa, tutkinnon osista koostuvaa koulutusta (avoin ammattikorkeakoulu), ammattitaitoa uudistavaa tai syventävää lisä ja täydennyskoulutusta, työvoimakoulutuksia sekä korkeakoulutetuille suunnattuja oppisopimustyyppisiä koulutuksia. Ammattikorkeakoulu tukee myös yritysten ja yhteisöjen omaa henkilöstökoulutusta räätälöimällä asiakaskohtaisia koulutuskokonaisuuksia tai tarjoamalla konsultointipalveluja. Myös alueen väestölle avoimia ajankohtaisia seminaareja järjestetään aktiivisesti muun muassa erilaisten TKI hankkeiden kautta. Ammattikorkeakoulussa tämä muu koulutustarjonta koordinoidaan keskitetysti koulutuspalveluiden kautta. Muun koulutustarjonnan tavoitteena on tukea toiminta alueen elinkeinoja työelämän monipuolista kehittymistä ja vahvistaa eri alojen ammattilaisten ja asiantuntijoiden tai alan vaihtoa harkitsevien mahdollisuuksia kehittää ja uudistaa osaamistaan. Ammatillista täydentävää koulutusta tarjotaan eri alojen ammattilaisille, yrityksille, yhteisöille ja kaikille itsensä kehittämisestä ja oman osaamisensa täydentämisestä ja syventämisestä kiinnostuneille. Koulutustarjonta perustuu ammattikorkeakoulun koulutusten sekä tutkimushankkeiden osaamisalueisiin. Koulutusten suunnittelussa ja tarjonnassa hyödynnetään ammattikorkeakoulun laajaa asiantuntijaverkostoa. Ammatillisia täydennyskoulutuksia on toteutettu yhteistyössä esimerkiksi Rovaniemen ammattikorkeakoulun, Oulun seudun ammattikorkeakoulun, Jyväskylän yliopiston, POHTOn, Oulun yliopiston, alueen seutukuntien, Pohjanmaan ELY:n ja Pohjois Pohjanmaan ELY:n sekä kansainvälisten yhteistyökumppaneiden kanssa esim. Bell Language School, Cambridge. Täydennyskoulutus on ammattikorkeakoulun maksullista palvelutoimintaa, jonka kokonaisvolyymi on noin /vuosi. Avoimen ammattikorkeakoulun opinnot ovat tutkinnon osista muodostettuja ja niitä voi suorittaa joko aikuisten tai nuorten tutkintoon johtavan koulutuksen ryhmien mukana tai eoppimiskeskus Averkon järjestäminä verkko opintoina. Ammattikorkeakoulu tekee yhteistyötä Keski Pohjanmaan kesäyliopiston kanssa ja avoin ammattikorkeakoulutarjonta on mukana myös kesäyliopiston opintotarjonnassa. Avoimen ammattikorkeakoulun opintoja suorittaa vuositasolla noin 1500 opiskelijaa. Avoimen ammattikorkeakoulun ja erillisten opintojen opintopisteitä suoritetaan vuositasolla noin\n18 3.5. Tutkimus ja kehitystyö sekä muu toiminta Centria ammattikorkeakoulu ja sen eoppimiskeskus Averko toimii aktiivisesti VirtuaaliAMK verkostossa. Averkon opintojaksotarjonta on muihin ammattikorkeakouluihin verrattuna kaikista laajin Tilastoista näkyy, että muiden ammattikorkeakoulujen opiskelijat suorittavat paljon Averkon opintojaksoja. Centrian opiskelijoiden muissa ammattikorkeakouluissa suorittamat verkko opinnot ovat määrältään vähäisempiä, koska oma verkko opetustarjonta on hyvällä tasolla. Centria ammattikorkeakoulu vahvistaa aikuiskoulutustarjontaa monipuolistamalla elinkeino ja työelämän tarpeisiin vastaavia avoimia täydennyskoulutuksia sekä työelämän kanssa yhteistyössä suunniteltuja erikoistumiskoulutuksia ja oppisopimustyyppisiä täydennyskoulutuksia vuosina Avoimen ammattikorkeakoulun kehittämiseen panostetaan edelleenkin tarjoamalla yhä enemmän laajempia opintokokonaisuuksia ja opintopolkuja. Lisäksi kehittämisen keskiössä ovat myös aikuispedagogiikka, joustavat monimuoto opetusmentelmät sekä aikuisten opintojen ohjaus ja tukipalvelut. Alueen koulutusorganisaatiot ovat jo parantaneet yhdessä aikuiskoulutuskentän kokonaiskuvan näkyvyyttä ja tarjolla olevien koulutusten saatavuutta yhteistyössä toteuttamissa Opastin (www.opastin.fi) ja OpinTori palveluiden (www.opintori.info) avulla. Palvelut tarjoavat alueen aikuisille ja yrityksille kaikkien koulutuksen järjestäjien palvelut sekä koulutustarjonnan yhdestä paikasta. Centrialla on erittäin laaja kansainvälinen verkosto ja kokemusta esimerkiksi Kiina yhteistyöstä 20 vuoden ajalta. Tänä aikana on kiinalaisten yhteistyöyliopistojen kanssa tehty useita eri projekteja, kuten täydennyskoulutettu kiinalaisia sairaanhoitajia saamaan eurooppalaisen sairaanhoitajakoulutuksen. Centria näkee erinomaiset mahdollisuudet käynnistää tilauskoulutuksen Kiinassa. Alustavia neuvotteluita on myös käyty kamerunilaisen yhteistyöyliopiston kanssa MBA koulutuksen aloittamisesta Kamerunissa. Centria ammattikorkeakoulu on keväällä 2013 käynnistänyt neuvottelut Educational Testing Service (ETS) organisaation kanssa Certified Test Administration Site (CTAS) kielikeskuksen perustamisesta. Tämän toteutuessa Centria on ensimmäinen korkeakoulu Suomessa, jolla on CTASkielikeskus. Opiskelijat voivat suorittaa kielikeskuksessa TOEFL testin. Arvio toiminnan aloittamisesta on lukuvuoden aikana. Toiminnan käynnistyttyä siihen liitetään mukaan Summer School, jossa Centria antaa TOEFL testin läpäisemiseksi valmentavia kursseja TK toiminnan laajuus Centria ammattikorkeakoulun TKI toiminnan tarkoituksena on kehittää alueen yritysten ja organisaatioiden osaamista niiden toiminnan ja kilpailukyvyn vahvistamiseksi. Tavoitteena on tuoda ja luoda uutta tietoa, osaamista ja teknologioita alueen elinkeino ja työelämän käyttöön sekä tarjota työelämäläheinen oppimisympäristö opiskelijoille TKI toiminnan ja opetuksen yhteistoiminnan kautta. Vuonna 2012 Centrian TKI työn laajuus oli 4,9 M, josta ulkopuolisen rahoituksen osuus oli 4,4 M. Suurimmat tutkimus ja kehityshankkeiden julkiset rahoittajat olivat Tekes, EU (EAKR, ESR, Interreg ja komissio), maakuntien liitot ja ELY keskukset. Ammattikorkeakoulu oli mukana kymmenessä Tekes hankkeessa, joiden hankeaikainen laajuus oli yhteensä 2,9 M. Kansainvälisiä hankkeita oli vuonna 2012 käynnissä 14 kpl, ko\n19 konaislaajuudeltaan noin 3,3 M. OKM:n koulutuksen leikkauspäätöksistä huolimatta tavoitteena on pitää TKI toiminnan kokonaislaajuus nykytasolla eli sen suhteellinen osuus ammattikorkeakoulun toiminnasta tulee kasvamaan. Ulkopuolisen TKI rahoituksen arvioidaan olevan vuosina noin 4 M /vuosi. Ammattikorkeakoulun TKI toiminnassa keskeisimpänä kehittämiskohteena vuosina on TKI toiminnan organisoinnin ja toimintamuotojen sekä menetelmien kehittäminen siten, että ne palvelevat entistä paremmin koulutusvastuualueiden opetuksen sisältöjen uudistumista sekä alueen pk yritysten ja organisaatioiden osaamista ja teknologioita. Alueen yritysten kehittyminen ja osaavan työvoiman saatavuus varmistetaan investoimalla ajantasaisiin kehittämisympäristöihin ja niiden ympärille rakentuviin tutkimushankkeisiin sekä integroimalla opiskelijat aktiivisesti mukaan TKI työhön. Lisäksi ulkopuolisen rahoituksen hankintaa tehostetaan myyntiorganisaation rakentamisella. TKI toiminta on avainasemassa ammattikorkeakoulun työelämälähtöisyyteen ja turvallisuuteen painottuvan profiilin vahvistamisessa TK toiminnan suhde koulutustoimintaan ja alueeseen Ammattikorkeakoulun Strategiassa 2020 määritellyt painoalat vastaavat toiminta alueen painopistevalintoja ja alueen elinkeino ja työelämärakennetta ja osaamistarpeita. Ammattikorkeakoulu osallistuu aktiivisesti maakunnallisten ja alueellisten strategioiden ja ohjelmien valmisteluun. Valtakunnallisestikin tunnustusta saanut vahva TKI toiminta (KKA:n nimitys Aluekehitysvaikutuksen huippuyksiköksi vuosina 2001 ja 2006, OKM:n myöntämä tuloksellisuusrahoitus vuonna 2009) mahdollistaa korkeatasoisen osaamisen kehittymisen valituilla painoaloilla ja osaamisen siirtämisen alueen elinkeino ja työelämän kilpailukyvyn ylläpitoon ja kehittämiseen. Tuorein tunnustus Centrialle myönnettiin keväällä 2013 ammattikorkeakoulujen TKI päivillä Centria mallin johdosta. Centria mallissa ammattikorkeakoulu toimii teknologiakehityksen seuraajana, uuden teknologian käyttöönottajana ja edelleen uuden osaamisen ja teknologian siirtäjänä yrityksiin. Ammattikorkeakoulu on investoinut ajantasaisiin TKI ympäristöihin ja osaamisinfraan, jotka mahdollistavat alueellisen ja kansainvälisen TKIyhteistyön. Muun muassa kemian osaamiskeskittymän tueksi on Kokkolaan syntynyt Kokkolan yliopistokeskus Chydeniuksen ja Centria ammattikorkeakoulun yhteinen kemian ja kemiantekniikan innovaatioympäristö. Korkeakouluilla on yhteiskäytössään ajanmukaiset laboratorio ja testaustilat mm. pilot mittakaavan kemian koetehdas Chemplant ja ainutlaatuinen akkumateriaalien tutkimuslaboratorio. Ylivieskassa sijaitsee Centrian ja Oulun Eteläisen instituutin yhteinen RFMedia laboratorio. Laboratoriossa tehdään yhteistyötä langattomaan tiedonsiirtoon, sulautettuihin tietojärjestelmiin ja mobiiliteknologioihin liittyen. Lisäksi Centria tekee tutkimus ja kehitysyhteistyötä useiden eurooppalaisten yliopistojen ja tutkimuslaitosten kanssa. TKI toiminnan ja opetuksen yhteistoiminta näkyy opiskelijoiden suorittamina TKI opintopisteinä, TKI hankkeissa suoritettuna harjoitteluna, opinnäytetyönä tai projektityöskentelynä. Työskentely TKI hankkeissa tukee opiskelijan ammatillista kasvua, opintojen aikaista työelämäverkostoitumista ja opintojen sujuvuutta. TKI toiminnan yhtenä kehittämiskohteena on luoda uusia toimintamuotoja ja menetelmiä, joilla vahvistetaan valmistuvien opiskelijoiden sijoittumista työelämään.\n20 Opetushenkilöstöstä kaksi kolmasosaa (noin 100) osallistuu vuosittain TKI hankkeiden toteutukseen ja vastaavasti TKI henkilöstöstä opetustehtäviin osallistuu noin 30. TKI toimintaa kohdentuu koko ammattikorkeakoulun toiminta alueelle huomioiden kaikki koulutusvastuualueet. Vuosina ammattikorkeakoulu yhtenäistää TKI toiminnan organisoitumista. Centria ammattikorkeakoulu osallistuu aktiivisesti ammattikorkeakoulujen yhteisen TKI osaajavalmennuksen suunnitteluun ja myöhemmin käynnistyvään toteutukseen Muu työelämäyhteistyö ja alueellinen toiminta 8 Ammattikorkeakoulun tavoitteena on synnyttää tutkimus ja kehityshankkeista osaamista, joka johtaa pysyvään alueen yrityksiä palvelevaan toimintaan. Asiakasrahoituksen (rahoitus hankkeisiin ja palveluiden myynti) määrä vuonna 2012 oli 1,7 M. Tavoitteena on kasvattaa vuosittaisen asiakasrahoituksen määrää 2,5 miljoonaan euroon. Palveluista merkittävimmät ovat erilaiset testaukset ja mittaukset laboratorioissa sekä täydennyskoulutuspalvelut. Lisäksi ammattikorkeakoulu tuottaa alueen potilas ja sosiaaliasiamiespalvelut sekä hoitaa alueella palvelusetelin hallinnointia. Harjoittelun tarkoituksena on syventää opiskelijan ammattitaitoa, jolloin harjoittelussa tehdään sellaisia työtehtäviä, jotka ovat vastuullisia ja vastaavat opintojen mukaista ammatillista profiilia. Opiskelija hankkii pääsääntöisesti harjoittelupaikat itse. Ammattikorkeakoulu auttaa tarvittaessa sopivien paikkojen hahmottamisessa. Myös työpaikat ottavat suoraan yhteyttä ja tarjoavat harjoittelupaikkoja (pääasiassa Jobstep.netin kautta). Ammattikorkeakoulussa ei ole paikkakuntakohtaisia eroja harjoittelun järjestämisessä, eroja on alakohtaisissa harjoitteluvaatimuksissa ja harjoittelun ohjauksen organisoinnissa. Ammattikorkeakoulussa on luotu yhtenäiset käytänteet harjoittelusopimuksen, suunnitelman, ja raportin laadinnan sekä harjoittelun arvioinnin osalta. Ulkomaisten tutkintoopiskelijoiden osalta harjoittelupaikkojen hankkiminen on joillakin aloilla ollut haastavaa. Ammattikorkeakoulu onkin pyrkinyt vahvistamaan erilaisilla tukitoiminnoilla opiskelijoiden integroitumista työelämään, kuten esimerkiksi tuomalla yrityksiä korkeakouluyhteisöön kertomaan erilaisista työpaikka ja harjoittelumahdollisuuksista. Ammattikorkeakoulussa on otettu käyttöön vastikään myös eportfolio työkalu (Kyvyt.fi), joka omalta osaltaan tukee opiskelijan työllistymistä sekä opiskelun aikaista työelämäverkostoitumista sekä auttaa opettajaa harjoittelun ohjauksessa. Harjoittelun e ohjauksen toimintamallia pilotoidaan parhaillaan sosionomikoulutuksessa. Ammattikorkeakoulu lisää alueelle henkistä pääomaa ja hyvinvointia muun muassa täydentämällä alueen omaa rikasta kulttuuritarjontaa monipuolisella konsertti ja teatteritarjonnalla, moniammatillisilla hyvinvointipalveluilla ja monitieteisillä kirjastopalveluilla. Vuosittain valmistuu useita kymmeniä teatteriesityksiä. Musiikin opiskelijoita on mukana vuosittain jopa sadassa erilaisessa konsertissa ja tapahtumassa. Ammattikorkeakoulu edistää alueen kilpailukykyä ja vetovoimaa vahvistamalla alueen kulttuurillista identiteettiä ja pääomaa yhdessä alueen muiden kulttuuritoimijoiden ja koulutus ja kehittämisorganisaatioiden kanssa. Sosiaali ja terveyspalveluiden osalta kunnissa on käynnissä rakenteellinen muutostyö. Alueellisen hyvinvoinnin ja peruspalvelujen saatavuuden turvaamisen osalta ammattikorkeakoulun rooli on tärkeä, ei vain työvoimavajeeseen vastaamisen osalta, vaan myös työelämän murrosprosessien tukijana, tuottamalla uutta tietoa sekä toimintamalleja opinnäytetöiden, erilaisten kehittämistehtävien ja TKI toiminnan avulla. Centria tekee tiivistä yhteistyötä alueen seutukuntaorganisaatioiden kanssa mm. osallistumalla hei


Kylmää, kosteaa, sateista… | Malmin Polgara\nKategoria(t): atk:n ihmeet, blögitys, joku roti sentäs, kaffet, kirjasto, kirjat, minä-minä-minä, Mömmöt ja muut huimeet, netin ihmemaassa, sattuu & koskee, taikajuomat, väsytys, vegetys, vilu. Avainsanat(t): atk:n ihmeet, doping, heekut, kaffet, kasaantumisilmiö, keli-ihmeet, kipu, kirjasto, kirjat, kivut, kotihommia, lääkitys, lukeminen, mömelöt, muona, särky, taikajuomat, troppaus, unettomuus, väninä, väsymys, vegetys. Kirjoittaja: welhotar. Lisää kestolinkki kirjanmerkkeihisi.\n4 vastausta artikkeliin ”Kylmää, kosteaa, sateista…”\n11.2.2016 klo 12:01 SusuPetal sanoi:\nKun tulen käymään, kerro tarkemmin, minkälaisesta avusta olisi tarve. Kovin kätevä en ole käsistäni, mutta onneksi on sellaisia ystäviä.\nSilmät on nyt tuplatsekattu, kyllä näkö on todellakin heittelehtinyt hurjasti vuoden aikana. Uudet lasit siis tilauksessa, tarjous kaksi linssiä yhden hinnalla ja koska yhden linssin hinta on 600 euroa, säästin paljon…eh…miksi minulla ei voi olla normaaleja silmiä, jotka toimisivat normaaleilla laseilla!! Turha haaveilla tilaavansa ulkomailta halvemmalla, linsseissä on niin paljon räätälöityä juttua, pah.\nJa juu, silmälääkäri maksoi 100 euroa kela-korvauksen kanssa.\nMitäköhän tänään söisi…puuroa….\n11.2.2016 klo 15:21 Polgara sanoi:\nOK, katsotaan josko tutuista löytyisi. Ei, en ikinä väheksy sun taitoja, mutt noi on ikkuna-lasitus-seinä-plaattia -hommaa tjsp eli rujompaa DIYtä…\nAust, onpas arvokkaat klasit kaikkinensa, phuh. Mä kuvittelen selviäväni alle 20 juurolla, mutt pitää ekaks sinne optikolle. Vielä viikko tai jotain, sitten sais jos istua melkein normaalisti, jei!\nJos poikkeat torpassa, saat vaikka pizzan ja omppukrumpelia matkaasi?!\n11.2.2016 klo 20:45 Outo Paimen sanoi:\nVaan katsotaan asiaa keväällä koska mä olen tehnyt tiettyjä päätöksiä töitteni suhteen eli en aio uhrata enää elämääni siihen että painan yötä päivää ihmisten projekteissa koska niistä saatu hyöty on mitätön verrattuna siihen kaikkeen mitä pitkien päivien aikana menettää.\nTahtoo sanoa sitä että voin hyvinkin piipahtaa etelässä ja tehdä mitä kykenen koska päivän/kahden aikana saa tehtyä suht paljon.\nMites koleus, taitaa vaikuttaa arpeen ja olotilaan veemäisesti?\nIte olen ainakin huomannut että nämä nollan kanttiin olevat vesi/räntäsateet med helvetillinen tuuli ovat niitä pahimpia kelejä just vedon ja kosteuden takia. Pihalla ei tarvitse kuin käväistä niin sielu hytisee monta tuntia ja selkä kettuilee heti tavallista enemmän.\nJaksamista toivottelen ja Mindielle rapsutukset <3\n12.2.2016 klo 06:15 Polgara sanoi:\nKatsotaan – voisi siinä järjestää jotain hupiva kylkeen ,9\nJep, ei ne muut vaivat ja kivut ole mihkään kädonneet eli olo on sen mukainen, nytkin särkee niin prleesti


Valta pohjoismaisessa sosiaalityön kontekstissa - Sosiaalityön tutkimuksen seura\nValta pohjoismaisessa sosiaalityön kontekstissa\nKolumni 7/2018 | 8.10.2018\nPohjoismaisten sosiaalityön tutkimuksen seurojen (Forsa Nordic) ja sosiaalityön koulujen (NOUSA) järjestämä Nordic Social Work Conference pidetään tänä syksynä Helsingin yliopiston Svenska social- och kommunalhögskolanissa 21.-23.. marraskuuta. Konferenssin teemana on valta ja sosiaalityö: Mitkä ovat vallan ilmentymät sosiaalityössä? Kuka valtaa käyttää? Mihin valtaa käyttämällä pyritään vaikuttamaan? Miten valtaa käytetään?\nVallan eri ilmentymien kriittinen pohdinta on ehkä ajankohtaisempaa kuin moneen vuosikymmeneen, koska yhteiskunnallinen konteksti on muuttumassa radikaalisti ja vallan ilmentymät ovat osittain muuttamassa muotoaan. Konferenssin pääpuheenvuoroissa valtaa ja valtasuhteita käsitelläänkin eri näkökulmista. Apulaisprofessori Virginia Eubanks (Albanyn osavaltion yliopisto, Yhdysvallat) esitelmöi köyhyydestä ja tekoäly-vallasta, käyttäen esimerkkinä joissakin USA:n osavaltioissa käyttöön otettuja algoritmeja, jotka pisteyttävät asiakkaita riskitekijöiden mukaan. Tällaisiksi riskitekijöiksi on näissä pisteytyksissä luokiteltu toimeentuloetuuksien käyttö, sairaudet ja niin edelleen. Tavoitteena on löytää ne ryhmät, jotka ovat niin sanotusti oikeutettuja apuun, ne jotka muodostavat ”riskiryhmiä” ja ne jotka ovat (potentiaalisia) tukien väärinkäyttäjiä.\nApulaisprofessori Dorte Caswell Aalborgin yliopistosta esitelmöi puolestaan työttömien aktivoinnista, jossa juuri kysymykset valtasuhteista ja vastavallasta ovat keskiössä. Kysymykset työttömien oikeuksista ja velvollisuuksista sekä sosiaalityön rooli näissä kysymyksissä ovatkin tällä hetkellä vilkkaan keskustelun kohteena kaikissa Pohjoismaissa ja laajemminkin Euroopassa. Professori Walter Lorenz Kaarlen yliopistosta Prahasta taas käsittelee esityksessään sosiaalityöntekijöiden professionaalista valtaa sekä sosiaalityöntekijöiden perinteistä vastahakoisuutta käyttää heille annettua valtaa. Lorenz kysyykin, pitäisikö sosiaalityöntekijöiden professionaalista valtaa vahvistaa nykyisessä yhteiskuntailmapiirissä, jota leimaa uusliberalismi, managerialismi sekä asiakkaiden muuttuminen kuluttajiksi.\nKaikissa kansainvälisissä konferensseissa juuri vertaileva näkökulma eri ilmiöihin on keskiössä. Tämä on luontevaa varsinkin pohjoismaisissa konferensseissa, koska rakenteelliset ja institutionaaliset yhtäläisyydet Pohjoismaiden väillä ovat suuret. Pohjoismaiden välillä löytyy kuitenkin myös eroavuuksia. Yhtenä tuoreena esimerkkinä voidaan mainita Suomessa omaksutun hallituksen poliittisen kokeilukulttuurin sekä siihen liittyvät suunnitellut tai toteutetut reformit ja kokeilut, jotka ovat pohjoismaalaisittain – ja yleisemminkin – harvinainen politiikan tekemisen lähestymistapa. Myös muissa Pohjoismaissa kokeillaan uudentyppistä hyvinvointipolitiikkaa, jolla voi olla kauaskantoisia seurauksia sosiaalityölle.\nKonferenssiin ilmoittautuneita on jo tällä hetkellä runsaasti. Ilmoittautumisia on tullut pääosin Pohjoismaista, mutta osoituksena konferenssin kansainvälisesti herättämästä kiinnostuksesta on se, että osallistujia on tänä vuonna yhteensä 18 maasta – vaikka tapahtumaa ei ole aktiivisesti markkinoitu Pohjoismaiden ulkopuolella. Nordic Social Work 2018 -konferenssissa on kuusitoista eri aiheisiin paneutuvaa työryhmää sekä kaksi tohtorikoulutettaville suunnattua työryhmää. Työryhmissä esitellään muun muassa erinäkökulmia eriarvoistavasta vallankäytöstä, mutta myös eri mahdollisuuksia käyttää valtaa sosiaalisen tasa-arvon ja hyvinvoinnin edistämiseksi. Työryhmissä puidaan myös muita sosiaalityön ajankohtaisia kysymyksiä.\nToivotamme kaikki sosiaalityön tutkimuksesta, opetuksesta ja käytännöistä meillä ja muualla kiinnostuneet tervetulleiksi Nordic Social Work 2018 -konferenssiin!\nIlmoittautuminen päättyy 12.10.2018.\nForsa/Nousa 2018 järjestelytoimikunnan puheenjohtaja


Nyt on puhelimella hintaa! 2499 euron Sony Xperia Pro saapuu myyntiin Suomessa - SuomiMobiili\n6.5.2021 936 lukukertaa0\nSony esitteli vuoden 2020 alkupuolella ammattikäyttöön suunnatun Xperia Pro -älypuhelimen, joka perustuu Xperia 1 II -puhelimen tekniikkaan. Sony toi puhelimen myyntiin lähes vuosi myöhemmin tammikuussa 2021 Pohjois-Amerikassa. Nyt Xperia Pron myynti on laajentumassa Eurooppaan ja myös Suomessa se on tulossa myyntiin.\nHintaa Sony Xperia Pro -puhelimella on Suomessa Sonyn omien sivujen mukaan 2499 euroa, joten kyseessä on todella kallis laite. Sony on listannut puhelimen jälleenmyyjiksi Gigantin ja Fotonordicin, mutta toistaiseksi kumpikaan jälleenmyyjä ei listaa tuotettaan sivuillaan. Xperia Pro löytyy kuitenkin Verkkokauppa.comin valikoimasta jo nyt ja tuotetta pitäisi olla lähetettävissä 7-13 päivän sisällä.\nXperia Pro on erittäin mielenkiintoinen ammattikäyttöön tarkoitettu puhelin, joka tarjoaa viime vuoden huippupuhelimien tekniset ominaisuudet sekä erityisesti kuvaajille suunnattuja muita ominaisuuksia. Xperia Pro tarjoaa esimeriksi HDMI-liitännän, tehokkaat 5G-yhteydet, 4K HDR OLED -näytön sekä neloiskameran ZEISS-linsseillä. Pohjois-Amerikassa Xperia Pro tuotiin tarjolle mmWave-5G-tuella, mutta Suomessa joudutaan tyytymään vain sub-6-Ghz-tukeen. HDMI-liitännän ansiosta puhelinta voidaan käyttää kameran monitorina ja samalla 5G-yhteyden ansiosta pystytään lähettämään suorana nettiin tarkkaa videota. Puhelin toimii yhdessä Sonyn järjestelmäkameroiden kanssa saumattomasti.\nRakenteellisesti Xperia Pro jäljittelee Sonyn kameroita, sillä laitteessa on kestävä rakenne, joka tarjoaa mukavasti pitoa. Puhelimen mitat ovat 171 x 75 x 10,4 millimetriä ja painoa löytyy 225 grammaa. Xperia Pro on myös IP68-sertifioitu, joten se kestää vettä. Xperia Pron näyttö on kooltaan 6,5 tuumaa ja siinä on 4K-tarkkuus sekä 21:9-kuvasuhde. Takaosan kolmoiskamera koostuu 12 megapikselin pääkamerasta, 12 megapikselin ultralaajakulmakamerasta sekä 12 megapikselin telekamerasta. Lisäksi mukana ToF-sensori. Suorituskyky on Snapdragon 865 -järjestelmäpiirin varassa ja sen kaverina on 12 gigatavua RAM-muistia sekä 512 gigatavua sisäistä tallennustilaa.\nLähde: Sony Xperia Pro -tuotesivu


Alima Pure Refill Pressed Foundation -Täyttöpakkaus Mineraalimeikkipuuteriin Pecan | Jolie\nEtusivu > Tuotteet > Meikit > Meikkivoiteet > Alima Pure Refill Pressed Foundation -Täyttöpakkaus Mineraalimeikkipuuteriin Pecan\nHoitava ja suojaava mineraalimeikkipuuteri on pakattu kätevään, uudelleen täytettävään peilirasiaan. Tämä samettinen puuteri tarjoaa helposti kerrostettavan peittokyvyn aina kevyestä puolipeittävään. Tasoittaa ihon sävyä ja tekee ihosta mattaisen. Käytä meikin korjailuun päivän mittaan tai sellaisenaan kevyen ja nopean meikkipohjan tekoon. Sisältää ravitsevia ruusunmarja-, argan- ja iltahelokkiöljyjä sekä rauhoittavaa aloe veraa ja kehäkukkaa. Sävy Pecan sopii keskitummalle, neutraalin/beigen sävyiselle iholle. Vastaa Alima Puren mineraalimeikkipohjan sävyjä Neutral 5, Neutral 6, Beige 5 ja Beige 6. Sopii kaikille ihotyypeille. Huomaathan, että tämä on täyttöpakkaus jo aiemmin ostamaasi Alima Pure Mineraalimeikkipuuterirasiaan. Täyttöpakkaus sisältää myös uuden vipan.


Posti-kohu ei hevillä unohdu – Mitä valtion omistuksille pitäisi tehdä? | Talouselämä\nMarkkinaraati ruoti tällä kertaa sitä, millainen rooli valtiolla on omistajana.\nTaalerin Varainhoidon johtaja Antti Törmäsellä oli selkeä linja siitä, millainen valtion pitäisi omistajana olla. Keskeistä Törmäsen mukaan valtion omistajaroolissa on pitkäjänteisyys ja ennustettavuus.\nMarkkinaraatilaiset olivat yksimielisiä siitä, ettei lypsävää lehmää kannata tappaa.\nValtio saa omistuksistaan vuosittain reippaasti osinkotuottoja. Esimerkiksi vuonna 2018 summa oli 1,4 miljardia euroa. Tänä vuonna yksin pörssiyhtiöiden osingoista valiolle on tulossa 1,15 miljardin euron potti.\nTaalerin Törmänen muotoili asian niin, ettei varainhoitajakaan sano asiakkaalleen, että myy osakeomistukset ja kuluta rahat.\nValtion omistusten markkina-arvo Helsingin pörssiin listatuissa yhtiöissä on 31,7 miljardia euroa. Kaikkiaan valtiolla on omistuksia 68:ssa yhtiössä.\nKauppalehden toimittajan Kaija Ahtelan mukaan valtion tehtävä ei ole olla mikään salkunpyörittäjä. Tällä Ahtela viittasi sijoitusyhtiö Solidiumin tehtävään kotimaisen omistuksen turvaamisesta.\nSolidiumin tehtävä on varmistaa, että Suomelle tärkeiden yhtiöiden omistus on riittävässä määrin kotimaisissa käsissä.\nPörssilistattuja yhtiöitä valtio omistaa kolmea kautta. Osa on sijoitusyhtiö Solidiumin salkussa, suoraan valtio omistaa Finnairin, Nesteen ja Fortumin osakkeita, Valtion kehitysyhtiö Vakessa puolestaan on listatuista yhtiöistä Nesteen ja Altian osakkeita.\nValtio jakaa omistuksensa kolmeen sen mukaan, mikä on omistuksen tavoite. Esimerkiksi Finnairin ja Fortumin omistuksen taustalla on strateginen intressi. Markkinaraati pohti sitä, onko esimerkiksi järkevää, että valtio omistaa energiayhtiö Fortumista 50,76 prosenttia.\nTaalerin Törmänen ei nähnyt mitään syytä, miksi valtion pitäisi myydä pörssiomistuksiaan. Hän oli niin ikään sitä mieltä, että valtio on ollut pääsääntöisesti yhtiöissä hyvä omistaja, vaikkakin viime vuoden kohu Postin ympärillä on edelleen tuoreessa muistissa.\nKohun taustalla oli se, että Posti oli aikeissa siirtää 700 pakettilajittelutyöntekijää halvemman työsopimuksen piiriin. Valtion täysin omistaman Postin silloisen toimitusjohtaja Heikki Malisen 987 000 euron vuosiansiot nousivat otsikoihin.\nKauppalehden toimittaja Kaija Ahtela näki ongelmana sen, jos valtiolla on kaksoisrooli suhteessa yhtiöön, jonka se omistaa. Esimerkkinä Ahtela käytti Alkoa ja Veikkausta, joissa valtio on sekä saaja että sääntelijä.\nMyös Valtion kehitysyhtiö Vaken rooli herätti raatilaisissa kysymyksiä.\n”En ymmärrä, mikä sen funktio on”, Ahtela sanoi suoraan.\nSAK:n puheenjohtaja Jarkko Eloranta muistutti, ettei Vake ole tähän mennessä tuottanut valtiolle muuta kuin kuluja.\nHallitus kaavailee, että Vaken varoilla rakennetaan ilmastorahasto. Rahasto on jo nyt saanut kritiikkiä osakseen.


Villavaatteiden pesu ja hoito - Varusteleka.fi\nArtikkelit › Ohjeet Julkaistu 2019-10-29\nHuolellinenkin käyttäjä saattaa jossain vaiheessa miettiä, pitäiskö villaa joskus pestä. Ja joo, kyllä se hyvästä on. Käsisaippuaa ja nyrkkipyykkiä vaan, eikö se ole varovaisin tapa? Väärin. Meillä ei ole esittää mitään "viisi virhettä, jotka sinäkin villavaatteiden kanssa teet"-spektaakkelia, mutta lue tästä kuitenkin vähän sivistävää tietoutta.\nVillavaatteet ovat yleensä sellaisia päällivaatteina, etteivät ne tarvitse pesua. Merinovillavaatteita on alusvaatteinakin, eikä niitäkään tarvitse pestä, elleivät ne haise. Yleensä paidat alkavat haista noin viikon jokapäiväisessä käytössä, kalsareita ja sukkia taas on haastava saada haisemaan ollenkaan niin, etteikö haju yön yli tuulettamalla poistuisi.\nVillaa ei siis kannata pestä turhaan. Usein pelkkä tuuletus riittää ja mittarina pesuntarpeelle kannattaa käyttää nenäänsä. Rohkeissa kokeiluissa jopa sukkia ja alusvaatteita ollaan saatu käytettyä pesemättä pitkiä aikoja ilman hajuhaittoja - toki hyvästä jalkahygieniasta huolehtien.\nVähän työläämpi, mutta vaatteelle sitäkin parempi niksi on pitää esim. kahta paitaa käytössä vuoropäivinä niin, että yhden käyttöpäivän jälkeen paita saa pitkän tuuletuksen. Jos siis ennen tuuletit vaatetta vain yöllä nukkuessasi, nyt tuuletus jatkuukin koko päivän ja seuraavankin yön yli.\nOikeaoppinen villan pesu tapahtuu pesukoneessa\nVillan pesussa suurin ongelma on vanuttuminen, kun pesu- ja huuhteluvesien lämpötila poikkeaa toisistaan. Tämä tapahtuu yleensä pesualtaassa nyrkkipyykätessä, kun huuhteluvesi on pesuvettä kylmempää.\nJos villaa on välttämättä pestävä käsin, kannattaa laskea valmiiksi paljon (30-40 litraa) huuhteluvettä ja antaa sen huoneenlämpöistyä samalla kun pesuveden lämpö tasaantuu. Villalle suositellaan lämmittämätöntä tai 30-asteista vettä. Sitä voi pestä kuumemmassakin, mutta kuumempi vesi yhdistettynä materiaalin härkkimiseen edistää kutistumista.\nKäytännössä kaikissa pesukoneissa on villanpesuohjelma, joka on hellävaraisempi ja vähemmän vanuttava käsinpesuun verrattuna. Villavaatteita harvemmin tulee täyttä koneellista, mutta pesukoneella voi ihan hyvin pestä vajaitakin koneellisia. Energiankulutuksessa jää kuitenkin säästön puolelle, koska villaa pestään niin harvoin.\nMerinovilla ei ole niin herkkää just oikeanlaiselle käsittelylle kuin tavallinen villa. Kokemusperäisesti puuvillapyykin mukaan 60 asteeseen vahingossa joutuneet merinosukat tai -bokserit eivät ole olleet virheestä moksiskaan. Vaatteen käyttöikää kuitenkin pidentää, jos maltat valita oikean pesuohjelman.\nVillalle sopiva pesuaine ja villanhoitoaineet\nPesuaineena ei kannata käyttää tavallisia aineita tai käsisaippuaa, koska ne poistavat rasvatahrojen lisäksi villasta sen kuituihin kuuluvia rasvoja. Näitä on hyvä joka tapauksessa palautella pesun jälkeen villanhoitoainetta käyttäen, mutta on parempi jos rasvoja ei alun alkaenkaan poista liian tehokkailla tököteillä.\nVillapesuaineissa on mukana öljyä, joka jää villakuitujen pintaan. Tämä pehmentää vaatetta, vähentää kuitujen välisen hankauksen aiheuttamaa kulumista ja hylkii kosteutta, likaa ja hajuja.\nJos merinovillavaatteita pesee villanpesuaineella ja käyttää runsaasti villanhoitoainetta, pesun tarve vähenee joka pesun jälkeen. Villanhoitoainetta voi huoletta käyttää paljon enemmänkin kuin ohjeistettu määrä. Jos tuntuu menevän yli, vaatteen voi pestä ilman hoitoainetta, jolloin ylimääräinen öljy poistuu.\nVillanhoitoaineita myydään yleensä vauvanvaatteisiin, mutta niitä kannattaa käyttää ihan kaikkeen villaan. Villanhoitoaine pelkästään parantaa villan ominaisuuksia, ja koska villaa pestään harvoin, sen käyttö ei tule kalliiksi.\nVillavaatteet nukkaantuu, mikä neuvoksi?\nVilla nukkaantuu käytössä. Se on kaikille villasta valmistetuille neulevaatteille ominaista, mutta myös esim. akryyli ja puuvilla nukkaantuvat. Yleensä nukkaa ilmaantuu ensin kainaloiden, hihan tai kylkien kohdalle, tai laukun/repun olkahihnan paikkeille.\nIlmiö johtuu siitä, että kuitujen päät nousevat hankauksen myötä langasta ja neuloksesta pystyyn ja joko irtoavat tai alkavat kerätä ympärilleen lisää kuituja ja pölyä.\nToiset materiaalit nyppyntyvät herkemmin: niissä on yleensä lyhyttä kuitua ja sekoitteita. Myös langan kierre ja kankaan/neuloksen sidos vaikuttavat siihen, kuinka herästi materiaali lähtee nyppyyntymään. Laadukas merinovillatuote ei nyppyynny yhtä herkästi kuin tavallinen villa, koska merinovillan kuitu on pidempää. Sama koskee myös alpakkakuituja.\nHyvä huolto pidentää nyppyyntyvänkin tuotteen ikää. Noudata pesuohjeita äläkä pese villaisia vaatteita liian kuumassa, älä linkoa villatuotteita ja käytä villalle tarkoitettua pesu- ja hoitoainetta, jotka auttavat villakuituja pysymään notkeina pidempään.\nEnnaltaehkäisyllä saa ostettua aikaa, mutta lopulta niitä nyppylöitä vaan löytyy ja vaatteista tulee homssuisen näköisiä. Tässä kohtaa kuvaan astuu nukkakampa: pallerot takertuvat verkkomaiseen "terään" sen kulkiessa kankaan yli neuloksen suuntaisesti.\nKampaa voi käyttää vaatteen ollessa yllä tai vaikkapa reiden päällä. Pingota kangas kevyesti ja kuljeta kampaa nyppyjen yli. Tämä on aavistuksen kuluttavaa, joten vältä painamista ja käytä kampaa vain tarvittaessa.\nVaatteen voi laittaa myös pöydälle ja pitää kampaa sopivaksi katsomassaan kulmassa niin, että verkko ei osu itse neulokseen; vain nypyt takertuvat ja lähtevät irti.


Self-service BI – mitä tarkoittaa toimiva itsepalvelu tiedolla johtamisessa? | Attido\nOlet täällä: Etusivu / Blogi / Tiedolla johtaminen / Self-service BI – mitä tarkoittaa toimiva itsepalvelu tiedolla johtamisessa?\nTiedolla johtaminen, business intelligence, eli BI on tätä nykyä tiivis osa lähes jokaisen organisaation toiminnan suunnittelua ja ohjausta. Tiedolla johtamiseen pätee sama viisaus kuin kaikkeen muuhunkin tekemiseen, joka vaatii lukuisten vaatimusten, intressien ja kustannusten koordinointia ja hallintaa: hyvin suunniteltu on puoliksi tehty. Mitä paremmin hyvä suunnitelma on jalkautettu käytäntöön, sitä omatoimisemmin ja kustannustehokkaammin organisaation eri loppukäyttäjät voivat myös hyödyntää heille olennaista tietoa päivittäisessä työssään. Liian monessa yrityksessä käytäntö on kuitenkin edelleen kaukana hyvin suunnitellusta ja organisaation olemassa oleva BI-alusta ja -arkkitehtuuri muistuttavat pikemminkin sotkuista kirpputoripöytää kuin hyvin varusteltua ja pitkälle automatisoitua itsepalvelukioskia.\nItsepalvelu tiedolla johtamisessa on teoriassa selkeä toteuttaa. Ensin on hyvä kuitenkin tehdä selväksi,mitä ”itsepalvelu-BI” EI tarkoita:\nout-of-the-box BI -ratkaisua, joka hankitaan yritykseen ajatuksella, että kun työkalu on hankittu ja pääsy siihen kaikille varmistettu, homma on hoidossa\nTällä lähestymistavalla ollaan äkkiä villissä lännessä, jossa kaikki saavat tehdä oman halunsa mukaan analyyseja eri lähteistä (usein vajavaisin tiedoin) kyhättyjen datasettien pohjalta. Tyypillisesti isoissa ongelmissa ollaan viimeistään muutaman vuoden päästä käyttöönotosta, jolloin vastuu epäluotettavista luvuista ja BI-työkalujen ongelmista kaatuvat IT-organisaation niskaan.\njokaisen käyttäjän omalla koneelle tekemää raportointia\nTämä on edelleen valitettavan yleinen ilmiö monessa yrityksessä, jota vaivaa siiloutunut organisaatiorakenne. Tällöin ollaan helposti tilanteessa, jossa organisaation kallisarvoisen datapääoman hyödyntäminen on jokaisen käyttäjän oman osaamisen varassa.\nkaikille avoin työkalu, josta mikään taho ei kuitenkaan ota vahvaa omistajuutta\nJos ympäristön kehityksen ja ylläpidon kokonaiskuvan koordinointia ei ole keskitetty taholle joka tarkastelee tilannetta yli organisaatiorajojen, on äkkiä edessä nopeasti kasvava kasa edelleen monimutkaistuvia ongelmia. Pahimmassa tapauksessa BI-alustan ja tiedolla johtamisen kehitys tyssää organisaatiossa kokonaan.\nMaria Helander (Maternity leave)Director, BI & Analytics Services


Myydään uudiskohde Asunto Oy Turun Fabriikin Festivo - Turku, Pohjola, Vaunukatu 5 - Etuovi.com 907923\nEtusivu > Taloyhtiöt > Taloyhtiö k22624\nTurku, Pohjola, Vaunukatu 5\nHei! Haluaisin lisätietoja kohteesta: Turku, Pohjola, Vaunukatu 5 (https://old.etuovi.com/talo/k22624).\nVaraa yksityisesittely osoitteessa http://www.yit.fi/esittely-fabriikinfestivo\nTurun Fabriikin neljännessä asunto-osakeyhtiössä Festivossa nautitaan urbaaneista kaupunkinäkymistä, kulttuurikeskus Logomon läheisyydestä ja oman alueen rauhasta. Toisella puolella on aluetta halkova Tenderipuisto ja toisella puolella keskusta.\nLähes kaikissa modernisti varustelluissa asunnoissa on lasitettu parveke, lasitettu terassi tai ranskalainen parveke. Lasitetut parvekkeet tuovat lisäneliöitä keväästä pitkälle syksyyn ja parvekkeiden kohdalta lattiaan saakka ulottuvat ikkunat maksimoivat maiseman ja luonnonvalon määrän.\nFestivossa on asuntoja erilaisiin tarpeisiin ja elämäntilanteisiin kompakteista yksiöistä saunallisiin kolmioihin. Kahden ylimmän kerroksen asunnot sijaitsevat talon päälle tulevassa noppa-elementissä. Autopaikat ja jätepiste on sijoitettu turvallisesti ja katseilta suojaan pihakannen alle.\nFestivon asukkaana saat vuorokauteesi enemmän aikaa, kun hankit elämääsi helpottavat palvelut kätevästi YIT Plussan palvelutorilta. Apua arjen rutiineihin siivouksesta ruoanlaittoon ja vaatehuollosta kaupassa käyntiin tarjoavat huolella valitut ja luotettavat palveluntarjoajat. YIT Plus on helppokäyttöinen digitaalinen palvelu, jonka avulla pysyt ajan tasalla kotisi ja taloyhtiösi asioista. Saat tunnukset YIT Plussaan kaupanteon yhteydessä. Lue lisää: https://www.yit.fi/palvelutori\nHei! Haluaisin lisätietoja kohteesta: Vaunukatu 5, Pohjola, Turku (https://old.etuovi.com/talo/k22624).\nFI:k22624, AI:1024852, CT:2018-11-07T13:55:08.024+02:00, MT:2020-08-28T12:55:21.169+03:00, PT:2018-11-07T13:55:08.020+02:00, OI:877, DISI:653, CIC:1-HU2DI5, DPMT:2019-12-19T02:55:07.270+02:00


FMP-AC-1 aktiivihiilisuodatinmatto 1m2 | IV-Maailman verkkokauppa\nHinta 90,00 € 109,00 €\nFMP-AC-1 leikattava aktiivihiilisuodatinmatto\n-Koko 1mx1m (1m2)\n-Maton paksuus 10 mm\nAktiivihiilimatto suodattaa hajuja ja käryjä.\nVoidaan käyttää ilmanvaihtokoneessa esim. tuloilma/raitisilmasuodattimen lisäksi, jos ulkoilmasta tulee hajuja tai käryjä.\nTässä aktiivihiilimatossa on hiilen määrä erittäin korkea, joka takaa pitkän toimivuuden ja käyttöiän.\n1m2 matto, josta voi leikata tarvittavan kokoisia paloja.


Luomalla: Yhteishaku - minne hain?\nYhteishaku - minne hain?\nJos seuraat blogin instaa ja sieltä tarinoita, niin oletkin tätä postausta jo osannut odottaa. Ja jos olet seurannut blogia jo pidempään tiedät, että olen kieriskellyt opintohaaveissani jo kauan mutta pelännyt kauheasti, että en enää osaa enkä pysty näin monen kotona vietetyn vuoden jälkeen. Helmikuussa käymäni uravalmennus antoi minulle sen potkun persuuksille minkä tarvitsinkin.\nMinne hain kevään yhteishaussa?\nHaku korkeakouluihin päättyy huomenna. Semivakavan kalkkiviivapaniikin jälkeen laitoin tänään aamupäivällä loton vetämään eli hakupaperit sisään. Hakukohteita minulla oli alunperin kaksi: Oulun yliopisto ja kasvatustiede sekä Lapin yliopisto ja hallintotiede. Mainitsemieni viime hetken epäilyjen jälkeen kuitenkin lisäsin kolmanneksi kohteeksi vielä Vaasan yliopiston ja kauppatieteen opinnot.\nHakukohteet listasin tuossa samassa järjestyksessä hakulomakkeelle kuin ne äsken luettelinkin, eli jos käy niin peikkomainen flaksi, että Ouluun pääsen niin kaksi muuta tipahtavat listalta automaattisesti pois, olipa niiden valintakoe mennyt miten tahansa. Hännänhuipuksi lisäämäni kauppatieteet ovat siellä oikeastaan vaan kaiken varalta. Koska haku sulkeutuu aivan pian halusin jatkaa omaa harkinta-aikaani vielä kauppatieteiden osalta, vaikka uravalmennuksessa päätinkin etten sinne hae. En oikein tiedä itsekään miksi kuitenkin tuntui tarpeelliselta sekin mahdollisuus vielä pitää.\nVaikka sanotaan, että täytyy hakea sinne mikä kiinnostaa eikä valintatilastoja juuri kannata katsella niin olenpa katsellut silti. Pääseminen mihin tahansa näihin valitsemiini koulutusohjelmiin on hyvinkin epätodennäköistä, mutta kyllähän sinne aina joku pääsee! Yliopistojen välillä, samoissakin koulutusohjelmissa, oli melko suuria eroja sisäänpääsyprosenteissa, mutta hakukohdevalinnat tein pääainevaihtoehtoihin perustuen ja myöskin sijaintiin - mielummin lähellä kuin kaukana.\nPääaineeksi voi Oulun yliopistossa valita joko kasvatustieteen tai kasvatuspsykologian. Itseäni tällä hetkellä kiinnostaa tuo jälkimmäinen. Aloituspaikkoja on tulevalle syksylle vaivaiset 20 ja niistäkin vain puolet ensikertalaisille. Viime vuoden tilaston mukaan aloituspaikkoja on ollut saman verran ja sisäänpääsyprosentti on ollut hieman reilut 6%. Kasvatustieteen maisteri voi työskennellä vaikkapa koulutussuunnittelijana tai tutkijana. Opettajia tältä linjalta ei valmistu.\nValintakoe on kokeessa jaettavaan aineistoon pohjautuva, mutta lainasin silti kirjastosta muutamia yleisluontoisia opuksia kasvatustiedettä koskien, muun muassa viime vuoden koemateriaalina käytetyn Systeemaattinen johdatus kasvatustieteeseen- opuksen (Siljander).\nMinua kiinnostaa kasvatustieteet nimenomaan tieteenä ja ilmiönä, ei niinkään se opettaminen. Tykkään neuvoa, ohjata ja opastaa mutta en halua opettaa. Ensisijaiseksi hakutoiveekseni pistin tämän siksi, että koen tämän alan olevan eniten sellainen, jonka ymmärtämiseen on jonkinlaista taipumusta sen lisäksi että se kiinnostaa. Myöskin siksi, että Oulu olisi mukavan lähellä.\nOpintosuunnat hallintotieteissä Lapin yliopistossa ovat hallintotieteet, johtamisen psykologia ja johtaminen. Omat intressit ohjautuisivat keskimmäiseen vaihtoehtoon eli johtamisen psykologiaan. Aloituspaikkoja syksylle 2018 on 45 ja niistä 31 ensikertalaisille. Vuoden 2015 tilaston perusteella sisäänpääsyprosentti on ollut 8% luokkaa. Aloituspaikkoja on ollut silloin vähemmän mutta hakijoiden määrä on tietysti yhtä ratkaiseva. Hallintotieteiden maistereita työskentelee esimerkiksi johto- ja asiantuntijatehtävissä julkisissa organisaatioissa tai yksityisellä sektorilla.\nHallintotieteiden valintakoe on sekin aineistokoe mutta ajattelin valmistautua kokeeseen etsimällä tästäkin jotain yleisluontoista lueskeltavaa, lähinnä sen vuoksi että "kieli" ja käsitteet tulisivat tutuiksi.\nHallintotieteet valitsin siksi, että ajattelen sen tarjoavan aika laaja-alaisesti työllistymismahdollisuuksia. Lapin yliopiston pääainetarjonta on itselleni mieluisinta vaikka hallintotieteitä voisi lukea myös esimerkiksi Vaasassa.\nBonushakukohteena siis Vaasan yliopisto ja kauppatieteellinen. Pääainevaihtoehtoja Vaasassa on lukuisia. Muun muassa johtaminen, kansainvälinen liiketoiminta, taloustiede ja markkinointi. En oikein tiedä mikä tarjolla olevista pääaineista kiinnostaisi eniten. Aloituspaikkoja on 270, joista 189 on varattu ensikertalaisille. Sisäänpääsyprosentti viime vuoden tilastosta laskien on vajaan 7% tietämillä. Silloin aloituspaikkojakin on ollut vähemmän kuin nyt.\nValintakoe perustuu lukion oppimääriin ja luettavaksi täytyisi etsiä yhteiskuntaopista taloustietoa, historiasta kurssi 'ihminen ympäristön ja yhteiskunnan muutoksessa' sekä matematiikasta tilastotieto ja todennäköisyydet. Omalla kohdallani tässä on kompastuskivenä tuo matematiikka.\nKauppatieteiden kiinnostavuus perustuu hyviin työllistymismahdollisuuksiin ja laajaan työkenttään. Aihe sinänsä on mielenkiintoinen myöskin. Tykkään numeroista ja tilastoista ja minusta kaupan ala yhdistää kivasti luovan työskentelyn järjestelmällisyyteen ja tuloshakuisuuteen.\nHakukohteita yhdistävä tekijä\nKaikilla kolmella hakukohteella on yksi yhteinen nimittäjä - mahdollisuus työhön henkilöstöpuolella. Sain idean tähän pari vuotta sitten ammatinvalintapsykologin kanssa juteltuani ja mitä enemmän aikaa kuluu, sen enemmän uskon että tuollainen työ olisi juuri minua varten. Vielä spesifimmin määriteltynä nimenomaan työhyvinvointi olisi minua kiinnostava aihealue.\nKahta hakukohdetta, kasvatustiedettä ja hallintotieteitä, yhdistää myöskin psykologia. En halunnut lähteä psykologian opintoja tavoittelemaan, mutta se kuitenkin kiinnostaa. Näin pystyin yhdistämään useampia mielenkiinnon kohteitani. Uskon myös, että psykologia jonkin muun osaamisalan lisämausteena tarjoaa paremmat työllistymisnäkymät kuin pelkkä psykologia, niin kiinnostavaa kuin se onkin.\nMinä myöskin ehdottomasti halusin yliopistoon. Harkitsin ammattikorkeakouluopintojakin tosi pitkään, ja sieltä erityisesti tradenomin tutkinto kiinnosti, mutta fakta on kuitenkin se, että yliopistotutkintoa arvostetaan Suomessa enemmän - näin myös minä itse. Enkä halunnut, että omien ennakkoajatusteni ("en minä ole tarpeeksi fiksu yliopistoon") perusteella kiellän itseltäni mahdollisuuksia. Kokeilemallahan se selviää!\nJos ovet johonkin aukeavat, on ajankohtaista alkaa miettimään melkoisen nopealla tahdilla miten elämä järjestetään. Muutetaanko kaikki vai pelkästään minä vai ensin minä ja muut perässä? Näiden mietintöjen aika on kuitenkin vasta myöhemmin, nyt keskityn pääsykokeisiin!\nOn valitettavasti olemassa hyvä mahdollisuus, että en pääse ensiyrittämällä mihinkään. Sitä varten olen laatinut varasuunnitelman. Sikäli tulevaisuus näyttää etteivät ovet yliopistoon vielä tänä syksynä aukene, niin alan suorittamaan perus- ja aineopintoja avoimessa yliopistossa. Sen verran olen selvittänyt jo, että Jyväskylän yliopistossa voi avoimen kautta lukea täysin verkko- opintoina kasvatustiedettä 65 op verran, joka on riittävästi avoimen väylän hakua varten.\nAvoimen yliopiston opinnot ovat toki maksullisia mutta verkko-opintoina toteutettavat edullisimmasta päästä. Lyhentäväthän ne sitten sitä varsinaista tutkinto-opiskeluaikaa ja tätä kautta myös syövät vähemmän opintotukikuukausia.\nSillä onhan se varmaa, että vaikka ensimmäisellä yrityksellä en sisään pääsisikään niin toisella yrittämällä pääsen aivan taatusti! Tapahtuupa haku sitten avoimen väylää pitkin tai valintakokeiden kautta.\nUskon, että sinua voisi kiinnostaa lukea miten tähän päädyttiin:\nSyksyllä opiskelemaan mutta mitä? (Postaus on vuoden 2016 keväältä)\nPääsykoekirja avattu (jatkoa edelliselle)\nRealiteetista ohtaan, kops! (lisää jatkoa surkuhupaisaan 'ei mennyt niinkuin Strömsössä'-kategoriaan)\nLähettänyt Sonja || Luomalla- blogi klo 19.01\nTunnisteet: minä, opiskelu, tulevaisuus\nAikku 28. maaliskuuta 2018 klo 0.11\nOnnea hakuprosessiin!Ja aina ln tuo väylä avoimen kautta,jos ei heti pääse kouluun.\nSonja || Luomalla- blogi 28. maaliskuuta 2018 klo 9.20\nMinnea 29. maaliskuuta 2018 klo 8.25\nMielenkiintoisia hakukohteita! Onnea hakuun, toivottavasti tärppää!\nSonja || Luomalla- blogi 29. maaliskuuta 2018 klo 21.16\nKiitos paljon! Nyt täytyisi alkaa ahkeroimaan noita opuksia läpi :)\nAskeleita isyyteen 29. maaliskuuta 2018 klo 8.31\nOnnea hakuihin. Liputan tietenkin Lapin yliopiston kasvattina oman opinahjoni puolesta. Ja Rovaniemeä kaupunkina! Avoin väylä kannattaa pitää mielessä, olen itsekin opiskellut kasvatustieteen perusopinnot avoimen väylän kautta verkko-opintoina. Auttoivat eteenpäin. Pääsykokeisiin kannattaa panostaa tosissaan.\nSonja || Luomalla- blogi 29. maaliskuuta 2018 klo 21.19\nKiitos! Kiinnostaisi tietää mitä opiskelit Rovaniemellä? Haitko siis avoimen opintojen perusteella sisään? Valintakokeet tosiaan muuttuivat aineistopohjaisiksi eli varsinaista lukemista ei ole mutta ei siitä kyllä taatusti haittaa ole vaikka lueskelee ja hioo omaa tekniikkaa jäsentää tekstiä.\nAskeleita isyyteen 1. huhtikuuta 2018 klo 10.59\nLapin yliopistossa opiskelin yhteiskuntatieteitä, pääaine sosiologia, sivuaine hallintotieteet. Avoimen opinnoilla edistin opettajan pedagogisia opintoja eli suoritin avoimen kautta kasvatustieteen perusopinnot etukäteen.\nSonja || Luomalla- blogi 6. huhtikuuta 2018 klo 23.02\nUtelen vieläkin, pakko ei ole vastata: mitä sitten nyt työksesi teet?\nAnonyymi 29. maaliskuuta 2018 klo 19.19\nMahtavaa että olet hakenut!\nItse olen kans opiskellut avoimen kautta kasvatustieteitä jonkin verran, kun haussa ei ole onnistanut. Muistan selvästi kun eräs varhaiskasvatuksen lehtori sanoi kerran meille opiskelijoille, että nytkin te opiskelette yliopistossa. Hieman eri tyylillä ja iltapainoitteisesti, mutta silti. Vaikka välillä oli työlästä lähteä työpäivän jälkeen Pyhikseltä Rauduskylälle iltaopintoihin, niin joskus uurastus palkitaan :)\nT. Viittä vaille valmistunut, mutta puoli vuotta täyttä työtä tehnyt lto /ypperby\nSonja || Luomalla- blogi 29. maaliskuuta 2018 klo 21.23\nLuulenpa ettei mulle nyt ovet vielä aukene mutta ens vuonna sitten viisastuneena uudelleen. Täytyy vaan jotakin mukavaa työtä löytää, jota voisi sitten opintojen ohella (nimenomaan näinpäin :D) tehdä. Iltaopiskelu työn lisäksi ei sinänsä ole uutta, kävin iltalukion 10-13 mutta toki, on mulla nyt kaksi lastakin enemmän. Menitkö sinäkin sitten avoimen väylää sisään vai tärppäsikö uusintakierroksella pääsäreissä?\nAnonyymi 2. huhtikuuta 2018 klo 23.09\nKuulin muuta kautta Rovaniemen lto lisäkoulutuksesta ja hain koulutuksen omiin pääsykokeisiin. Eli kyllä avoimen luvut oli tosi hyödyllisiä, kun tuonne piti olla jo pohjalla opintoja. Käytiin siis opinnot parissa vuodessa plus aiemmat. Kaikki opiskelu vie elämää eteen päin ja joskus sitä sitte tarttuu oikean oven kahvaan😀\nSonja || Luomalla- blogi 6. huhtikuuta 2018 klo 23.03\nOon samaa mieltä, ikinä en ole opiskellut turhaan! Ne keskenjääneetkin opinnot ovat olleet suureksi hyödyksi ja 6kk talouskoulu, jonka äiti vaati käymään ajokorttia vastaan, on ollut yks yleishyödyllisimmistä asioista ever :D\nRistikkopaita Paratiisin puutarhasta ja Ropinat\n3- vuotiaan Hevisaurus- syntymäpäivät