Päällimmäiset asiat vuonna PDF\nDownload "Päällimmäiset asiat vuonna 2011"\n2 2 Ajo-ohjeet Lotjalle Oulu - Kuusamo -tieltä käännytään Iso-Syötteen kylttien mukaan vasemmalle, Rytinkisalmentie (858) 15.8 km. Käännytään oikealle, Syötekyläntie (862) ja ajetaan 1.4 km. Käännytään oikealle, Näköalatie ja ajetaan 5.0 km. Käännytään oikealle, Pirkkalantie ja ajetaan 1.0 km. Riekkokujan jälkeen on Kuukkelikuja, mikä merkitse perillä oloa. Päällimmäiset asiat vuonna 2011 Pikkubussin ajoluvat Kirkkoneuvoston päätöksen mukaan auton ajoluvan myöntää rippikouluissa leirin pappi. Tieto merkitään turvallisuusasiakirjaan. Nuorisotyön perinteiden mukaan ihmisten ollessa kyydissä ajokokemusta pitää olla vähintään kolme vuotta. Tyhjää autoa saa ajaa kahden vuoden kokemuksella. Leirilehdet Kevään aparipalaverissa oli puhetta siitä, että leirin aparit (ja samalla työntekijät) voisivat kirjoittaa lehteen jotain astetta vakavampaa juttua. Lehti luetaan tarkasti, ja siinä voi mukavasti mennä perille myös oikeaa asiaa ja sanomaa. Leirivideoihin parannusta Suurimmaksi osaksi leirivideot ovat olleet vähintäänkin riittävän hyviä. Joka vuosi mukaan on kuitenkin lipsahtanut pari floppia. Niillä on ollut kaksi syytä: Joko on hukattu leirillä kuvattu materiaali tai on keskitytty liikaa isosten touhuihin. Pikkuiselta leirivideokokemus on pilalla, jos hän huomaa itsensä vilahtavan vain jossain sääliroolissa. Leirivideon tekeminen pitää olla aparin vastuulla, koska heillä on kokonaisuus hallussa toisella tavoin kuin isosilla. - Erillinen juontaja parantaa huomattavasti videon rytmitystä. Kännykät ja vanhempiin vetoaminen Vanhempainillassa vetoaminen on osoittautunut tehokkaaksi keinoksi vähentää mukaan otettujen kännyköiden määrää. Useimmat vanhemmat näyttävät tuntevan myötätuntoa sellaista ajatusta kohtaan, että käytännöllämme tarjotaan mahdollisuus tutustua siihen elämään, jossa ihminen ei ollut verkkoelämänsä vanki; jonnekin 1990-luvulle saakka sanaa verkko käytettiin vankeuden eikä suinkaan rajattomien mahdollisuuksien vertauskuvana. Viimeisetkin vanhemmat kykenee vakuuttamaan sillä ajatuksella, että kännykkäkielto estää asiattomat statuspäivitykset. Isostyttöjen pukeutuminen Viime kesän polemiikin jälkeen ongelma on varmaan hyvin nuorten tiedossa, mutta nuoremmille on siitä huolimatta hyvä kertoa siitä, että ysien illan puvut eivät välttämättä sovi kirkkoon. Lehtikirjoittelu sopii myös jonkinlaiseksi uhkaksi: ethän vain halua joutua Aamulehden sivuille. Valokuvien toimittaminen Tämän vuoden rippikoulujen yksi pääteema on valokuvien toimittamisen parantaminen. Tilanne on ollut vähän kummallinen. Otetaan hyviä kuvia, mutta niitä ei saada julkaisuun joko siitä syystä, että ne viipyvät kohtuuttoman kauan tai siitä syystä, että Ate ei saa mitään tolkkua siitä, mitä kuvia miltäkin leiriltä halutaan julkaista. Siksi valokuvaajien on huolellisesti tutkittava ohjeet siitä, miten toimitaan. Kuvat pitää valita heti leirin jälkeen tai mahdollisesti jo leirillä. Ykkösleirin mukana leirille toimitetaan muistikortin lukija, jolla kuvat saa koneelle. Siellä niitä voi sitten ryhmitellä ja valikoida. Kuvat toimitetaan Atelle muistitikulla, jossa on neljä kansiota: Kansio 1: ryhmävalokuva ja kustakin JK-ryhmästä yksi valokuva Kansio 2: Jokaisesta leirillä olleesta on yksi yksityiskuva. Lisäksi on sekalaisia kuvia, joissa on useampia ihmisiä. Kansio 3: Jokaisesta leirillä olleesta toinen yksityiskuva ja jostakusta ehkä kolmaskin kuva. Lisäksi on sekalaisia kuvia, joissa on useampia ihmisiä. Kansio 4: Ylimääräiset kuvat, jotka eivät mahdu kolmeen edelliseen ryhmään. Jos kuvat ovat laadullisesti hyviä, niillekin voi olla myöhemmin käyttöä. Kansioissa 1-3 on kaikkiaan 144 valokuvaa (12x12). Näin kaikista leireistä saadaan tasamäärä kuvia. Kuvia ei tarvitse käsitellä millään tavoin. Rajaaminen on sallittua. Ate tekee tarvittavat kuvakokomuutokset suurelle määrälle kuvia automaattitoiminnolla ja kuvaajan omat räpellykset vain sekoittavat asiaa. Kun toimitaan edellä olevien sääntöjen mukaan, kuvien julkaiseminen toimii. Nettiin saadaan heti kansio 1:n kuvat, ja näin jokainen löytää heti ensimmäisessä julkaisussa itsensä kahdesta kuvasta, yhteisestä ryhmäkuvasta ja JKkuvasta. Seuraavaksi julkaistaan kansion 2 kuvia, ja kun ne on saatu nettiin, jokaisesta on esillä myös yksittäiskuva eikä niin että jostakusta on monta kuvaa ja jostakusta ei mitään. Seuraavaksi julkaistaan kansion 3 kuvat, ja niin jokaisesta on julkaistu ainakin kaksi yksittäiskuvaa. Kukaan ei joudu odottamaan omaa kuvaansa kohtuuttoman kauan. Sen tarkistamiseksi, että jokaisesta leiriläisestä on kuva, auttaa sellainen systeemi, että jo ennen kuvaamisen aloittamista tekee tietokoneelle jokaisen leirillä olevan mukaan nimettyjä kansioita, joihin aina sijoitetaan otetut valokuvat. Näin on helppo tarkistaa, onko kustakin riittävästi hyvätasoisia kuvia. Nettiin tarkoitettuja kuvia ei saa julkaista muualla. Mahdollisuuksien mukaan nettisivun kuviin merkitään, kenen ottamia ne ovat, mutta aina tätä ei voi taata. Erityisen vaikeaa se on silloin, kun kuvia on monelta ihmiseltä. Muutenkin on tärkeää, että valokuvausvastuu on vain yhdellä ihmisellä. Rippikouluromppu Romppu on asennettu kannettaviin koneisiin, Kirkkoveräjän toimiston koneille ja Lotjan koneelle (tai ykkönen tekee sen). Kullekin nuorisonohjaalle on annettu vastuulleen kolme romppua. Entisestä käytännöstä poiketen kaikki romput ovat privaattiversioita. Näin ei tarvita erillistä päivityssivujen käyttöä.\n3 Oleelliset monisteet ovat myös nettisivuilla Rippikoululaisten ja vanhempienkin nuorten tarvitsemat oleelliset paperit, kuten varusteluettelot, kirjeen kirjoitusohjeet, allergiamonisteet, aparipalkkiot, isospalkkiot ja kirkkoon liittymispaperit ovat tulostettavissa myös rippikoulujen etusivulta osoitteesta Monisteisiin pääsee aivan normaalisti -osoitteen kautta valitsemalla rippikoulut. Sähköpostiosoitteiden kerääminen Sähköpostiosoitteiden ja puhelinnumeroiden keräämistä on syytä edelleen tehostaa, koska niitä tarvitaan hyvin pian leirin jälkeen yhteydenpitoon. Ne on parasta lähettää heti osoitteeseen Kaikkein varminta on, että ne kirjoitetaan jonkinlaisella itsepalveluperiaatteella tietokoneelle, koska käsin kirjoitettuihin osoitteisiin tapaa tulla paljon virheitä. Jos tämä asia jää tekemättä, leirin rippikoululaiset jäävät paitsioon syksyllä, kun eri asioihin haetaan vastuunkantajia. Majoittuminen Sänkyjen määrä on hieman muuttunut edellisestä vuodesta. Yläparvelle mahtuu 14-15, majoitusrakennuksen tuvan puolelle 12, keittiön puolelle 10, liiterikämppään 4, vanhalle saunalle 4, sateentorjuntaan 4 ja toimistoon kaksi, ja tuvalla on seitsemälle sänky. Paluumatkan ruokailu Ruokailukäytäntö on keskusteluistamme huolimatta entisellään. Paluumatkan ruokailu on Tupoksen ABC:llä, jonka numero on Nuorilta kannattaa kysyä ennalta, haluaako joku syödä omakustanteisesti hampurilaisia. Näin heistä ei makseta turhaan. Jostain syystä ruokailun hinta on laskenut huomattavasti. Lokeroon on jaettu tuloste, jonko voi näyttää kassalla. Noutopöydän hinta on 6,95/hlö. Lisäksi kuljettaja ja 2 matkanjohtajaa ruokailevat veloituksetta. Ruokaan sisältyy noutopöytäruoan lisäksi salaatti, juoma noutopöydästä, leipä ja jälkiruoaksi kahvi, tee, kaakao tai jäätelö. Tarkemmat ohjeet ovat manuaalin myöhemmillä sivuilla. 3 Nuorisotyön ja vanhempainillan diasarjat Nuorisotyön esittely kuuluu jokaisen rippikoulun välttämättömään ainekseen. Se olisi nyt hyvä tehdä Seuriksen jälkipäivinä käyttäen hyväksi tietokoneelle tehtyä Power- Point-esitystä, joka on kannettavien koneiden osoitteessa c:\_diat. Kaiken varmistamiseksi jokaisessa rippikoulukaapissa on CD-levy, jossa on tämä ja vanhempainillan diasarja. Kumpaankin sarjaan voi tutustua kotona ennen niiden katsomista osoitteissa (vanhempainilta) ja (nuorisotyön diasarja). Katsomiseen voi käyttää rippikoululuokan kaapista löytyvää seurakunnan kannettavaa. Sen saa toimimaan, kun kytkee sen Seuriksen toimistossa verkkokaapeliin ja käynnistää sen verkossa omilla työntekijän tunnuksilla. Näin avatun koneen kanssa voi sitten mennä rippikoululuokkaan. Ruokailu Emännän yhteystiedot Pia-Maarit Valkama ja Apuemännät: Lotja 1 Senja Käkelä p Lotja 2 Senja Käkelä p Lotja 3 Senja Käkelä p Lotja 4 Roosa Mattsson Lotja 5 Roosa Mattsson Lotja 6 Roosa Mattsson Lotja 7 Roosa Mattsson Uudelle emännälle on syytä korostaa, että ruoka ei saa loppua kesken. Ruokalistasta on esimerkkiä myöhemmin tässä manuaalissa. Leirijohdon tarkistettavia asioita: Kirkon varaukset Autofirmaan varmistus (Valkeakosken liikenne ) Erikoisruokavaliot emännille Emännälle tiedot leirivahvuudesta. Leiriltä lähtemisen aamuna soitto ruokapaikkaan, jotta tietävät milloin tullaan. Kahta päivää aiemmin on kerrottava allergiat ja leirin osallistujien määrä. Konfirmaatiokuvat Valokuvaaja Kuisma tietää konfirmaatioharjoitusten ajat (konfirmaatiota edeltävä torstai) ja tulee paikalle noin klo 18, ellei toisin sovita. Lotjan tietokoneen sisältö Lotjan tietokoneella osoitteessa c:\_rktavara ainakin seuraavat asiat: jiikoo: JK-materiaali loppuk: koekysymyksiä edelleen muokattaviksi lopprapo: leirin loppuraportti manuaali: rippikoulumanuaali erilaisia siivoustiedostoja lähtöaamuun. Tupakkalaki muuttui Uuden tupakkalain mukaan leirialueella polttamista ei voi perustella millään tavoin. Leirin jälkeiset kokoontumiset Tuonnempana on vinkkejä siitä, miten leirin jälkeisiä kokoontumisia voisi hoitaa. Apareiden ansiosta lieveiömiöitä on voitu ratkaisevasti vähennettyä, kun nuorten kokoon-\n4 4 tumistarve on saatu purettua hyviin asioihin. Toimintaa järjestettäessä on vain huolehdittava siitä, ettei se syö Pappilailtoihin osallistumista. Mahdolliset leirien väliset jalkapallo-ottelut ja kaikki leirien yhteiset kokoontumiset on linkitettävä Pappila-iltoihin Epävirallisista kokoontumisista on kerrottava Atelle tai Teemulle, jotta seurisnettiin voidaan kirjata ja vanhemmat voivat erottaa eräänlaisella seurakunnan takuulla varustetut kokoontumiset nuorten aivan itse järjestämistä. Jos Atea tai Teemua ei saa kiinni, Seuriksen vieraskirjakin toimii tässä tarkoituksessa auttavasti. Isosille on annettu ohje, että mahdollisuuksien mukaan sitoutuisivat tulemaan Pappila-iltoihin kahtena leiriä seuravana nuorteniltana. - Pappilan pihallakin voi muuten pelasta pienpeliä. Vanhempainpaketit kotiin Vanhempainilloissa on todella tärkeää kerätä mukana olevien vanhempien nimet, jotta poissa olleille voidaan lähettää vanhempainpaketti. Siinä on oleellista tietoa esimerkiksi turvallisuudesta ja vaikkapa siitä, että seurakunta ei ole velvollinen korvaamaan leirillä rikkoontunutta isäukon järjestelmäkameraa. Postittamista varten jokainen työntekijä on saanut lokeroonsa ylimääräiset osoitetarrat. Niitä voi käyttää myös kesänaikaisiin ylimääräisiin postituksiin Konfirmaatiokaavat Konfirmaatiokaavat ovat nykyään kaikille yhteisiä, ja suntiot tietävät, missä ne ovat. Leirikohtaiset tavarat Jokaisella leirillä on rippikoululuokassa oma leirikaappi. Jokaiselle rippikoululle on monistettu seuraavat paperit ja tavarat: - leirijumalanpalvelukset - leirilehteen sivuja (takakansi, retkitietosivu, leirikielen sanasto, sivu Seuriksen toiminnasta, kirkkosivu ja Pihlisrock-mainos) - vuodetesti isosille konfirmaatiokäyntejä varten - konfirmaatiojumalanpalveluksen laulumoniste - JK-monisteet (erikseen pelialusta tutustumistunnille) - loppuraportti - konfirmaatiopäivälle Pirkkalan karttasivut, joista voi tehdä isosille ajo-ohjeita - apuemännän tuntilistat - rippikoulumanuaali leirin apareille - isojen ÅÄÖ - Allergiamoniste alkupäivien ruokailua varten - rippikoululaisten perustietopaperi - isojen ja apareiden perustietolomake - ATK-pohjainen matkasuunnitelma jonka voi jakaa bussiin kiivetessä - vanhempainpaketti jaettavaksi vanhempainillassa ja postitettavaksi poissa olijoille illan jälkeen. - videon muistikortit - DVD-levy leirivideon tekemistä varten - tuohukset, ristintekotarvikkeet, nauhat puumunat. - rippikoululaisten ABC, joka sisältää varusteluettelon, ulkoläksymonisteen ja kirjeen kirjoitusohjeet - Isännnän manuaali ja kuvaajan manuaali Yhdessä kaapissa on yhteiseen opetuskäyttöön tarvittavia asioita, esim. sakset, liimaa, tussit ja muut kynät, piirtoheitinkynät ja kalvot, kuvakorttikokoelma, käytettyjä tuohuksia, nopat JK:n tutustumisjuttuun yms. Leirin valokuvaajat ovat saaneet digitaalikameran muistikortin. Yhdessä kaapissa lukee ylimääräisiä. Sieltä voi ottaa lisämonisteita, jos ne loppuvat kesken. Turvallisuus Turvallisuusvastaava Turvallisuusasiakirja annetaan kirkkoherralle, joka toimittaa sen edelleen holviin ja antaa tarvittavat tiedot taloustoimistoon. Turvallisuusvastaavan ei tarvitse tehdä kaikkia alla olevia tehtäviä itse, mutta hänen tehtävänään on taata, että asiat on hoidettu. Niinpä hän huolehtii, että vanhemmat ovat saaneet ennen leiriä riittävän tiedon rippikoulusta. Vanhemmille lähetetään kotiin ns. vanhempainpaketti, jos kumpikaan vanhemmista ei ole ollut vanhempainillassa paikalla. Muutoin vihkonen jaetaan vanhempainillassa. Turvallisuusvastaavan tehtävät: - Huolehtii, että nuoret ovat palauttaneet vanhempien allekirjoittaman perustietolomakkeen, jossa on allergiatiedot, vanhempien leirin aikaiset yhteystiedot ja maininta siitä, että uimataidottomuudesta, lääkeiaineallergioista ja oleellisista terveystiedoista on syytä erikseen kertoa leirin vetäjille. - Huolehtii, että myös isoset ovat palauttaneet oman perustietolomakkeensa. Paperi on syytä jakaa jo kevään toiseksi viimeisessä tapaamisessa, jotta se voidaan tuoda kevään viimeiseen tapaamiseen allergioiden osalta edelleen emännälle toimitettavaksi. - Huolehtii, että nuoret ovat saaneet Rippikoululaisen ABC:n, jossa on perustiedot leirielämästä. - Huolehtii, että nuorille kerrotaan leirin alussa turvallisuutta koskevat perusasiat. - Huolehtii, että annettuja ohjeita noudatetaan. - Huolehtii siitä, että turvallisuusvälineet ovat kunnossa. Terveydenhoito Lääkkeitä on kahdessa paikassa, keittiön toimistolla ja jonkin verran myös tuvan lääkekaapissa. Tarvittaessa osallistujat kuljetetaan lääkäriin Taivalkosken tai Pudasjärven terveyskeskukseen. On hyvä muistaa myös se, että monissa asioissa on viisainta ottaa yhteys Pirkkalan terveyskeskukseen. Puhelinta käyttäen sinne on sama matka kuin Taivalkoskelle. Tärkeän puhelinnumerot Yleinen hätänumero 112\n5 Pudasjärven terveyskeskus Taivalkosken terveyskeskus Pirkkalan terveyskeskus Nämä numerot ovat myös manuaalin kannessa, jotta ne löytyvät aivan heti. Monissa konsultaatioasioissa on turha soittaa Pudasjärvelle. Puhelimitse Pirkkala on yhtä lähellä. Kuljetukset ja ruoka Kuljetuksista vastaa Valkeakosken liikenne. Pienryhmiä voidaan kuljettaa seurakunnan pikkubussilla. Pikkubussin käyttöluvan antaa leirin pappi. Isolla tiellä 100 km/h on todellakin kattonopeus, ja Lotjan mutkaisilla teillä ajetaan korostetun varovaisesti. Ennen ruokailua on pestävä kädet. Paloturvallisuus Jokaisessa huoneessa on palovaroitin. Tiloissa on myös sammuttimet ja palopeitteet. Turvallisuusvastaava hoitaa sen, että ne on esitelty leirin alussa ja että palohälyttimet tarkistetaan päivittäin. Palohälyttimien tarkistaminen kuuluu isännän päivittäisiin tehtäviin, Tulta saa tehdä vain sille erikseen varatuilla paikoilla. Kynttilöiden käyttö rajoittuu yhteisiin hartaushetkiin, eikä niitä saa missään tapauksessa viedä asuintiloihin. Tästä informoidaan leiriläisiä. Leirin alussa tutustutaan asuinhuoneiden turvallisuusvälineisiin. Vesiturvallisuus Vesillä on käytettävä aina pelastusliivejä, Ensimmäisen saunalla käynnin yhteydessä opetellaan patavesien käyttö: Kuumaa vettä ei kuljetella lattian poikki. Ämpäriin laitetaan ensin kylmä vesi ja vasta sitten kuuma. Yksin ei saa uida eikä ilman lupaa. Turvallisuusvastaava voi delegoida uimavalvonnan niille ihmisille, jotka käytännössä pystyvät sen parhaiten hoitamaan. Kirkkohallituksen mukaan työntekijät eivät kuitenkaan voi delegoida vastuuta. Leirialueella täytyy aina olla seurakunnan työntekijä. Vaellus Vaelluksen turvallisuudesta ja toteuttamisesta on erikseen tietoa tämän manuaalin myöhemmillä sivuilla. Mahdollisen onnettomuuden jälkeen Onnettomuuden tapahtuessa turvallisuusvastaavan johdolla tehdään työnjako tilanteen vaatimista toimista. Mahdollisen onnettomuuden jälkeen on tehtävä onnettomuusraportti. Tämä koskee myös ns. läheltä piti -tilanteita. Jos tiedotusvälineet kiinnostuvat leirin tapahtumisesta, tiedottamisesta vastaa ensisijaisesti kirkkoherra, jotta leirillä olevat voivat keskittyä varsinaisen leiritilanteen hoitamiseen. Onnettomuusraportti on liitteenä manuaalin lopussa. 5 Työntekijän sairastuessa Jos leiristä vastaava työntekijä sairastuu niin, että hän ei kykene jatkamaan leiriä, kirkkoherra huolehtii siitä, että leiri saa riittävän täydennyksen vetäjäjoukkoon. Hartaudet ja jumalanpalvelukset Nämä tilanteet ovat sitä rippikoulun yhteistä elämää, johon koko leiri osallistuu asemaan katsomatta, ellei ole aivan poikkeuksellisen hyvää syytä olla poissa. Lähtöhartaus kirkossa Ennen linja-automatkaa kokoonnutaan kirkkoon lähtöhartauteen. Isot luovuttavat nauhat kaulaan ja muistuttavat, että niitä ei oteta leirin aikana pois. Leirin lopulla niihin kiinnitetään askarreltu risti. Se luovutetaan kirkossa ennen konfirmaation alkua, niin että risti on alban alla. Aamujumalanpalvelukset Jumalanpalvelukset pidetään luokassa. Jumalanpalveluksia varten on moniste. Jumalanpalvelusryhmän pikkuinen toimii yleensä liturgina, muut ryhmästä lukevat tekstejä, järjestävät tilan ja keräävät kolehdin yhdessä sovittuun kohteeseen. Papin kanssa harjoitellaan edellisenä iltana. Luokan toimistossa on oikean väriset alttariliinat jokaista kirkkopyhää varten. Lotjalla on muotoon ommeltu valkoinen alttariliina, jonka päälle eriväriset kirkkopyhien liinat laitetaan. Tämä liina ei kuulu näytelmävaatevarastoon. Papille laitetaan alba ja seinälle kirjoitetaan jumalanpalveluskaava. Huolehditaan siitä, että kynttilät eivät sotke steariinilla alttariliinaa. Tuikkujen alle on hankittu lasiset alustat, jotka ovat luokan kaapissa. Jumalanpalvelus ei ole oikea paikka laulujen opettelemiseen, vaan ne on harjoiteltava jo edellisenä päivänä joko lauluhetkessä tai iltaohjelmassa. Punaisten laulujen lisäksi käytetään myös tuttuja virsiä. Saarnan ei tarvitse olla pitkä. Ensimmäisen jumalanpalveluksen pappi kannattaa valita huolellisesti, niin että jumalanpalveluselämä saa hyvän alun. Ensimmäiseksi papiksi kannattaa ottaa poika, mutta sen jälkeen tytöt ja pojat voivat hyvin vuorotella. Jumalanpalveluksen aluksi kannattaa kertoa, minkä päivän jumalanpalvelusta vietetään. Tekstit kirkkokäsikirjasta yleensä ensimmäisen vuosikerran mukaan: - adventti: valkoinen, Room. 13: ja Matt. 21: joulu: valkoinen, Jes. 9: 1-6, Luuk 2: laskiainen: violetti (pedagoginen valhe, oikeastaan väri on vihreä, mutta tässä kohdin on hyvä hetki selvittää paastonajan merkitystä), 1.Kor. 13: 1-13 ja Markus 10: pitkäperjantai: musta (ei kitarasäestystä), Jes. 53: 3-7 ja Luuk 23: pääsiäinen: valkoinen Apt. 10: ja Luuk 24: Helatorstai: valkoinen Apt. 1: - 11 ja Mark helluntai: punainen, Apt. 2: 1-11 ja Joh. 14: tuomiosunnuntai: vihreä 1.Kor. 15: ja Matt. 25: 31-46\n6 6 Pääsiäispäivänä voi kääntää ohjelmaa niin että ensimmäisenä on jumalanpalvelus heti herätyksen jälkeen. Kirkko on karun pitkäperjantain vastapainoksi koristeltu todella hienoksi. Jumalanpalveluksen jälkeen mennään syömään tavallista parempi aamupala. Jumalanpalveluksissa voidaan käyttää alla olevaa laulujen ja virsien listaa: Adventti virsi: Tiellä ken vaeltaa VK 15 virsi: Jumala loi VK 135 Lapsuuden usko 31 Kirkossa 30 Laula ihmisille 8 Enkelin siipien suojaan 127 Sanan anna koskettaa 92 Toisiamme siunaten 18 virsi Hoosianna VK 1 Joulu Tulkoon joulu 39 Jouluyön hymni 38 Ilouutinen 37 Sama taivas, sama maa 2 virsi: Maa on niin kaunis VK 30 Evankeliumi 107 virsi: Enkeli taivaan VK 21 virsi Ei valtaa... VK 31 Laskiainen Me saamme kasvaa 9 Katson sinun kättesi töitä 1 Martin Luther Kingin laulu 83 Maailman kaikissa kylissä 19 Tartu käteen Jumalan 28 Kuule Isä taivaan 96 virsi Ken tahtoo VK 61 virsi Kuulkaa, keitä Mestari VK 516 virsi Tie valmis on VK 511 Pitkäperjantai Toisen päivän iltana 52 Varjoista maan 124 virsi: Vieraalla maalla VK 78 virsi: Onneni on olla VK 517 Kuljeta ja johda 95 Kuule minun ääneni 50 virsi Herra, elämääni valvo VK 509 Pidä minusta kiinni 93 Pääsiäinen Taas on uusi päivä koittanut 121 Sinun vain on valtakunta 20 Taas yllemme aurinko saa 122 Olet valveilla 125 Pyhiinvaeltajan laulu 27 Voi hänen rakkauttaan 40 Sydämestäni 42 virsi Pilvimuurista VK 104 virsi Kristus nousi VK 90 Hän ei ole enää täällä 43 Helatorstai Älä pelkää 53 Tänään häneen uskon 62 Sanan anna koskettaa 92 Tilkkutäkki 66 Vaeltaja 82 Sateenkaariunet 86 Pidä minusta kiinni 93 virsi Valkeus kirkas päällä synkän maan VK 508 Helluntai Askeleissasi kulkea saan 25 virsi: Kosketa minua henki VK 125 Liekkejä on monta VK 454 Olet vapaa 35 Tuulien teitä 88 Kaikki saavat tulla 75 Edessäsi uudistun 49 virsi Jeesus sinä huomaat VK 513 virsi Totuuden henki VK 484 Tuomiosunnuntai Sydämestäni 42 Hän on meidät lähettänyt 132?? Jokapäiväinen leipä 17 Elämä on nyt 106 Isä, jää meitä rakastamaan 90 Käy, Herra, meitä siunaamaan 81 Mennään kotiin 84 virsi Nouskaa vuorelle korkeimmalle 515 virsi Hyvyyden voimaan VK 600 Kolehdin kohteet Pirkkalan seurakunnan rippikoulutyöllä on omat kummikohteet, joihin kerätään konfirmaatiojumalanpalvelusten ja leirijumalanpalvelusten leirikolehdit, sekä leirikioskin tuotto. Kolehtien kohteista olisi hyvä kertoa jo leirin alussa. Sirpa tarjonnee lisämateriaalia tarvittaessa. Kummilapsista voi sanoa, että heitä tuetaan vain sen ajan, kun he valmistuvat ammattiin. Sitten tilalle tulevat toiset. Tämän vuoksi kolehdin kohteet ovat eri ihmisiä kuin pari vuotta sitten. Nykyiset lapset ovat siis: Getachew Fentaw, 16v (ainoa poika). Seada Ahmed, 10 v. Betlehem Baheru Ahmed, 9 v. ja Roza Getaye 11 v. Rozan isä kuoli aidsiin jo ennen tytön syntymää ja äiti 6v. myöhemmin. Huoltaja on ilmeisesti 22v. täti. Perhe koostuu äidin sisaruksista, heitä on yhteensä 7 ja ikäjakauma 14-24v. Näiden nuorten ainoa tulonlähde on kummikannatus, jonka avulla maksetaan opiskelu ja eläminen. Aids orpojen tukiprojektin kautta he saavat lisäksi terveydenhoitopalveluja. Kummikannatus on yht e / vuosi. Lasten kuvat ovat leirikioskin hinnaston takana. Ote Betlehem Baherun kirjeestä (kirje on kirjoitettu englanniksi, joten joku aikuinen on auttanut kirjoittamisessa): Olen 8v. tokaluokkalainen. Tulevaisuudessa tavoitteeni on menestyä hyvin ja auttaa äitiäni ja kahta veljeäni. Haluan saavuttaa tavoitteeni, mutta joskus kun ajattelen itseäni en ole tyytyväinen ja onnellinen, koska minulla ei\n7 7 ole ketään, joka auttaisi ja tukisi minua. Äidilläni ei ole muita tuloja kuin se minkä lähetätte minulle kuukausittain ja hän on HIV-positiivinen. Äitini on nelihenkisen perheemme pää. Minulla ei ole riittävästi koulutarvikkeita ja vaatteita. Me asumme yhdessä pienessä huoneessa, koska isomman vuokraaminen olisi liian kallista. Olisin onnellinen, jos saisin koulurepun tai vaatteita tai jalkapallon ja pelivaatteet. Kiitos, että muistatte minua. Postia voi lähettää englanninkielisenä osoitteella: Silva Lahti P.O. Box 916 DESSIE ETHIOPIA Kirjeen päälle voi laittaa poikien nimet. Ei kuoreen. Hetkipalvelus Hetkipalvelus on luokassa pidettävä keskipäivän hartaushetki, jonka tarkoituksena on katkaista vapaa-ajan tunnelma ja helpottaa tunneille siirtymistä. Hetkipalvelus ei ole noudattanut virsikirjan kaavaa, vaan siihen on syntynyt oma perinteensä. Mitään puheita ei pidetä, ja tilanteen vetäjä ohjailee sitä vain nyökkäyksillä. Ovella jaetaan tuohukset, ryhmitytään ympyrään, tilanteen vetäjä ottaa keskellä olevasta kynttilästä tulen ja jakaa sen muille. Tuli kiertää tuohuksesta tuohukseen. Jumalanpalvelusryhmän isoset lukevat kaksi tekstiä, toinen VT:stä ja toinen UT:- sta, sitten isämeitä ja lopuksi lauletaan Riihikirkko-hymni, jonka sanat ovat seinällä, niin että ei tarvitse rapista kirjojen kanssa. Poistutaan hiljaisuudessa. Tekstit rytmitettyinä kirkkovuoden mukaan: - adventtina: Jes. 12: 1-6 ja Luuk. 4: jouluna Jes 11: 1-9 ja Joh. 1: laskiaisena Ps. 31: 1-10 ja Luuk. 18: pitkäperjantaina Ps. 22: 7-20 ja Joh. 19: pääsiäisenä Ps. 118: ja Luuk. 24: helatorstaina Ps. 47 ja Luuk. 24: helluntaina Ps. 68: 5-11 ja Joh. 14: tuomiosunnuntaina (hetkipalvelus aivan kotiinlähdön kynnyksellä, kun kaikki on siivottu ja tavarat valmiina) vertaus tuhlaajapojasta Luuk. 15: Iltahartaudet Iltahartaus pidetään luokassa, ellei sitä toteuteta jotenkin poikkeuksellisella tavalla. On huolehdittava siitä, ettei vain puhuta niitä näitä esimerkiksi ystävyydestä ja sitten lueta päälle isämeitä niin kuin loitsu tai tyhjä hokema. Näillä keinoilla iltahartauksista puuttuu kokonaan hengellinen ulottuvuus eli kyseessä ei ole lainkaan iltahartaus, vaan jokin muu esitys. Ratkaiseva apu on jo siitä, että puheiden päälle luetaan huolellisesti rakennettu vapaa rukous. Isämeitääkin voi tietysti käyttää, jos iltahartaus on muuten oikea iltahartaus. Useimmiten iltahartauteen on tultu niin, että isot ovat valmiiksi hiljentäneet joukon tuvan ovella. Keskellä lattiaa on tavannut palaa kynttilä tai kynttilöitä. Laulukirjat usein häiritsevät keskittymistä, mutta monesti on kuunneltu rauhallista musiikkia. Musiikillisesti suositaan instrumentaalimusiikkia, klassista ja selkeästi kristillistä musiikkia. Myös isot ovat tavanneet pitää leirin aikana pari iltahartautta. Siinä leirin vetäjien on mahdollisesti oltava tukena. Iltahartaus on viimeinen rauhoittaja ennen nukkumista. Siihen mennessä pesut on jo hoidettu. Hartaus ei ole oikea paikka tiedotusten antamiseen. Päivän päätteeksi isot käyvät laulamassa iltalaulun kämpissä, ja sekin on rauhoittava tapahtuma. Leirin viimeinen iltahartaus ei yritä itkettää. Päinvastoin luodaan käsitystä, että rippikoulu on nuoren elämässä vain yksi vaihe, jonka jälkeen tulee monia seurakunnan retkiä, kokoontumisia ja leirejä. Iltahartauden musiikki Hartaudessa kannattaa suosia musiikkia, johon ei liity valmiita mielikuvia itse hartauteen kuulumattomista asioista. Pitää välttää esim. sellaista musiikkia, jota on käytetty jonkin mainoksen taustamusiikkina. Parasta hartausmusiikkia on jokin instrumentaalikappale tai suomenkielinen musiikki. Vieraskielisen musiikin valintaan pitäisi olla erittäin hyvä syy, joksi ei riitä se, että mitään muutakaan en keksinyt. Jos vieraskielistä musiikkia käytetään, sanat olisi selitettävä. Harvan kielitaito riittää niiden ymmärtämiseen. On hyvä muistaa, että selkeän hengellisessä musiikissa on paljon sellaista, mitä mielellään kuunneltaisiin. Kaikkiaan olisi musiikissa pyrittävä siihen, että myös se laajentaisi rippikoululaisten ymmärrystä uskosta ja elämästä. Iltahartauden raamatunteksti ja rukous Mikä tahansa hyvä puhe ei vielä ole hartaus. Hartaudessa on kyse jostain sellaisesta, mikä avaa läsnäolijoiden ajatukset Jumalan suuntaan. Niinpä hartauteen kuuluu aina joko raamatunteksti tai rukous. Iltahartauden puhe Mene suoraan asiaan. Älä jaarittele sanaakaan siitä, kuinka olet miettinyt hartauden aihetta. Ei ole juuri kehnompaa alkua kuin sanoa: Kun minua pyydettiin pitämään tätä hartautta, niin aloin miettiä aihetta ja tuli mieleen että... Älä kuvittele voivasi sanoa yhdessä puheessa kaikkia tärkeitä asioita. Yhteen puheeseen mahtuu oikeastaan vain yksi asia ja sen lisäksi enintään yksi sivuasia. Hyvä puhe jakaantuu tavallisimmin kolmeen osaan: Alkuun, jossa viritellään aiheeseen ja herätetään kiinnostusta. Keskikohtaan, jossa käsitellään varsinainen asia. Loppuun, jossa syvennetään aihetta tai avataan siitä uusi näkökulma tai kuulijoiden elämää koskeva sovellus. Älä yritä olla liian hieno. Kyseessä ei ole äidinkielen kirjoitelma eikä edes puhe. Käytä yksinkertaisia sanoja niin kuin puhuisit parhaalle kaverillesi. Kaikkein parasta on, jos kykenet keksimään oman elämäsi pohjalta tarinan, johon kuulijoiden on helppo samastua.\n8 8 Iltahartauspuheen aiheita Puhetta Jumalasta ja jumalasuhteesta Rippikoulussa on monta kertaa tullut huomatuksi, että juuri Jumalasta puhuminen antaa aihetta suurimpiin kuulijoiden kiitoksiin. Kaikki kuitenkin miettivät sisimmässään Jumalaa. Tähän pohdintaan jonkun aparin pohdinnat voivat tuoda ratkaisevaa apua. Voi lähteä liikkeelle vaikka lapsuuden jumalakuvasta ja siitä, miten se on muuttunut. Ehkä rippikoulun aikana tapahtui jotain, minkä ansiosta asiaan tuli uusia sävyjä. Millainen on sinun jumalakuvasi jonkun toisen jumalakuvaan verrattuna? Miten toivoisit jumalasuhteesi kehittyvän? Mikä sinulle on siinä tärkeintä juuri nyt? Puhetta köyhistä ja onnettomista Ehkäpä elämässä on tapahtunut jotain, mikä on saanut tuntemaan ihmisiä, joilla on ollut poikkeuksellisia vaikeuksia. Joku on vakavasti sairas ja kykenee silti täysipainoiseen elämään. Joku elää niukasti, mutta on siitä huolimatta tyytyväinen. Jokin köyhään maahan tehty matka on kenties avannut silmät siihen, että kaikilla ei ole yhtä hyvin. Vastaavasti on itse voinut jossain tilanteessa huomata, että yllättävän vähällä tulee toimeen. Omat onnettomuudet ovat ehkä saaneet miettimään elämää uudella tavoin. Tai onko jossain voinut huomata, kuinka luontoa raiskataan? Puhetta elämän murheista ja kärsimyksestä Todella monet nuorten hartaudet liittyvät onnettomuuksiin, kärsimyksiin ja kuolemaan. Usein niistä tuleekin koskettavia hartauksia, kunhan vain muistetaan, että elämässä on myös hartauselämään liittyviä ilon aiheita. Voi puhua lähipiirin kuolemantapauksista ja niistä selviämisestä, avioeroista, paikkakunnan muutoista, ystävien menettämisestä, kiusaamisesta ja kiusattuna olemisesta, yksinäisyydestä ja elämän pysyvistä ongelmista Puhetta elämäniloista ja onnellisuudesta On tärkeää, että hartauselämässä muistutetaan myös elämän iloista. Tärkeistä ihmisistä voi kertoa ja kodin hyvistä asioista. Voi puhua siitä, mikä elämässä tuo hyvän mielen. Esimerkiksi tietystä musiikista kertominen sopii tähän aiheeseen. Erityisen hienoa on, jos kykenee kertomaan, miten seurakunta on tuonut iloa elämään. Voi ottaa esille myös jonkin aivan yksinkertaisen ja pienen ilonaiheen, jonka arvoa ei helposti huomaakaan. Puhetta armosta ja anteeksiannosta Ihminen tarvitsee armoa ja anteeksiantoa. Kun elämäänsä miettii aivan lapsuudesta lähtien, löytyy varmasti kokemuksia siitä, kuinka joku on hyväksynyt ja antanut anteeksi, vaikka itse ei olisi sitä ansainnut. Lapsuuden kolttoset ja kommellukset ovat tässä kohdin hyvä aiheiden lähde, koska lähitapahtumista voi olla liian vaikea puhua. Kaverusten välisestä sovinnosta on hieno kuulla. Apari-ikäinen ehkä jo osaa kertoa oman itsensä hyväksymisestä sellaisena kuin on. Puhetta seurakunnasta Ehkä helppo aihe, mutta ainakin rippikouluissa aina yhtä tärkeä. Parasta olisi, jos tätäkin voisi jotenkin syventää ja onnistuisi kertomaan jotain, mitä kaikki eivät aina huomaa. Voisi miettiä vaikkapa sitä, millä tavoin seurakun-\n9 9 nan ilmapiiri ja toimintaperiaatteet eroavat joistakin muista yhteisöistä. Puhetta eri kirkoista ja kirkkorakennuksista Monille ihmisille kirkko on ollut elämän tärkeä paikka. Voisi kertoa jostain tällaisesta kirkosta ja siitä, mitä siellä on tapahtunut tai mikä siinä on erityisesti puhutellut. Kirkko voi olla oma tai jokin turistimatkalla bongattu. Puhetta hiljaisuudesta ja rukouksesta Rippikoulu avaa hiljaisuuden ja hiljentymisen maailmaa. Aluksi se on rippikoululaisille vierasta. Isoset ja aparit voivat ratkaisevasti auttaa heitä pääsemään siihen sisään. Lotjan hiljentymisistä ja hiljaisuuteen vetäytymisistä voisi hyvin puhua. Voisi kertoa, miksi voi olla hyvä, että on välillä ilman kännykkää ja korvalappuja. Myös omista rukouksistaan (vaikkapa iltarukouksesta) voisi puhua. Se on tavallisempaa kuin arvataankaan, ja siksi siitä olisi hyvä kuulla. Olisi kiinnostavaa jakaa myös ajatuksia siitä, miten lapsen rukous eroaa nuoren ja aikuisen ihmisen rukouksesta. Puhetta omasta Raamatusta Oma Raamattu on ehkä tullut rakkaaksi. Missä kaikkialla se on kulkenut ja miten se on auttanut elämää? Mikä siinä on rakasta ja tärkeää? Jokin siinä oleva kolhu tai läiskä voi niin ikään kertoa tarinan. Tai ehkä on jokin vanha perheraamattu, joka niin ikään sisältää elämäntarinan. Raamatun ohella voisi kertoa myös rippiristinsä tarinan. Tärkeä kirja ja rakas esine Aina voi puhua hyvästä kirjasta, jonka on lukenut, tai elokuvasta jonka on nähnyt. Myös jokin itselle tärkeä esine tai valokuva antaa hyvän pohjan iltahartaudelle. Puhetta rakastamisen ilosta ja vaikeudesta Omista rakkauksista puhumisessa on melkeinpä ohittamaton perusongelma: Kun on iällisesti riittävän lähellä rippikoululaisia, ei kannata kokemattomuutensa puolesta puhua juuri mitään. Kun kokemusta on kyllin paljon, rippikoululaisia jutut eivät enää kiinnosta. Samalla on ehkä huomannut, että taitaa olla parasta, kun on aivan hiljaa. Sopii tietysti yrittää. Edelleen pitää muistaa, että pitää varjella myös niiden ihmisten yksityisyyttä, jotka eivät ole paikalla ja joihin hartaus liittyy. Kaikkiaan olisi päästävä tasolle, jolla on syvempää merkitystä. Voisi miettiä, millaisia uusia puolia on löytänyt itsestään ja toisesta ihmisestä. Mikä on yllättänyt ja mikä on ollut vaikeata? Tai ehkä voisi kertoa, miten on oppinut vanhoista virheistään. Entä millaisia unelmia rakkauteen liittyy? Tämän aiheen suurimpia ongelmia on saada se pysymään hartautena eli puheena, jossa on myös Jumala-ulottuvuus. Siksi rukoukseen on kiinnitettävä erityistä huomiota. Puhetta muista läheisistä Omassa lähipiirissä on monesti kiinnostavia ihmisiä. Hartautta pitäville isosille voi kertoa, että omat vanhemmat tulevat kyseeseen, mutta joskus he voivat tuntua liian läheisiltä. Mummut, papat ja kummit voivat olla helpommin käsiteltäviä puheenaiheita. Joku voi kertoa myös sisaruksistaan tai hyvistä ystävistään. Kannattaa miettiä myös naapurit, opettajat, valmentajat ja omat kerhotädit. Näissäkin aiheissa isosia on muistutettava, että myös puheenaiheena olevalla ihmisellä on oikeus yksityisyyteensä. Vaellus Ajankohdallisesti vaellus sopii parhaiten laskiaispäivään. Varapäivänä on pääsiäinen. Pitkäperjantain ohjelmaan se ei mahdu. On tärkeää, että vaellus pätkitään useaan osaan. Jaksoteltuna se tuntuu lyhyemmältä, ja samalla siihen voi kytkeä uskonnollisesti merkittäviä asioita. Sen voi liittää Israelin erämaavaellukseen ja vaikkapa Amerikan mustien kansalaisoikeustaisteluun. Tärkeää on, että missään vaiheessa ei tule kiireen tuntua. Joukko kulkee kaikessa rauhassa, syventyy luontoon ja myös hengellisiin kokemuksiin. Syötteen reitti Tavallisen vaelluksen jaksottelu voi olla vaikka seuraava: 1) Tuvalla annetaan perustietoja Israelin erämaavaelluksen historiasta. Alkumatka kuljetaan vapaassa muodostelmassa. 2) Kellarilammella on ensimmäinen pysähdyspaikka. Joku apari on mennyt sinne jo edeltä ja on valmistanut nuotion. Leirin tullessa paikalle hän voi kertoilla vaikkapa niistä tunnelmista joita hänellä oli kun hän odotti leirin saapumista ja katseli nuotion palamista. Samalla voidaan laulaa vaikkapa Swing Low Sweet Chariot. Kun taas on lähdetty liikkeelle, jyrkässä rinteessä voi pyytää väkeä istumaan maahan. Joku lukee kukkulan laelta vuorisaarnan alkua siitä, kuinka Jeesus kiipesi vuorelle ja alkoi opettaa. 3) Toinen pysähdyspaikka on vaikkapa karttataulun luona ennen suon ylitystä. Tästä jatketaan matkaa ryhmittäin. Tähänkin voi keksiä ohjelmaa. 4) Suolla pysähdytään pitkospuille. Voi lukea vaikkapa Martin Luther Kingin puheen omasta kuolemastaan (liitteenä Coretta Scott Kingin kirjassa Elämäni Martin Luther Kingin takana, saatavana myös rippikoulukaapin monisteena). Matkaa jatketaan ryhmissä. 5) Pysähdytään vaikkapa purolle. Siellä voi laulaa Martin Luther Kingin laulun. Tämän jälkeen jatketaan matkaa\n10 10 vapaasti. Himourheilijat saavat paahtaa vapaasti kohti Syötettä. Paluumatkalla voidaan poiketa kaupassa, mutta sinne ei ehditä aivan viiteen mennessä. Rauhallisesti jaksotellen vaeltajat ovat perillä Syötteellä noin klo 16, jos päiväruokailua ei ole yhtään aikaistettu. Kaikki jaksotteleminen ryhmässä kulkemisineen saattaa tuntua jostakusta tyhmältä, mutta kokemuksen mukaan se tuo kuitenkin vaihtelua ja saa reitin tuntumaan lyhyemmältä. Edellä oleva jaksottelu perustuu vuosien takaiseen vaellusreittiin, jota sinänsä ei ole toteutettu pitkään aikaan juuri näin. Vaellusreittiä on pikemminkin kuljettu toiseen suuntaan, Syötteeltä alas Kellarilammelle. Tämä reitti sopii myös sellaisille, joiden kunto ei ole kovin hyvä. Venereitti Toimivaksi (ja melkeinpä parhaaksi) on havaittu myös sellainen vaellusreitti, joka lähtee Kellarilammelta ja päätyy Lotjan tuvalle. Matkan varrella on yksi kapea salmi, joka on ylitettävä veneellä. Maisemat ovat kauniit ja fyysisesti reitti on vähemmän vaativa kuin Syötteelle kiipeäminen. Matka tuvalta bussilla Kellarilammelle ja sieltä kävelleen salmipaikkaan kestää vähän yli kaksi tuntia. Soutajien on hyvä tietää, että Lotjalta venepaikalle kestää 1 h 15 vastatuuleen. Vesistön ylityksestä on Lotjalle noin puolentoista tunnin matka. Myös tämä reitti sopii sellaisille, joiden kunto ei ole kovin hyvä. Viime vuonna veneellä kulkeminen ei kuitenkaan onnistunut loppukesästä, koska Lotjan omalta järveltä ei päässyt kasvillisuuden takia pois. Asia kannattaa tarkistaa hyvissä ajoin. Kevennetty versio Joskus on vaellettu myös niin, että on kävelty vain Kellarilammelle, ja siellä on puuhailtu jotain yhdessä ja kävelty Kellarilampi kiertäen linja-autolle. Tällä reissulla ei rasitu, mutta siitä huolimatta syntyy tunne metsässä samoilemisesta. Mahdollisesti voisi kokeilla myös Syötteen huipulla vaeltelua. Sielläkin on minipituinen vaellusreitti. Vaellukselle on muistettava ottaa ensiapuvälineet, särkylääkket ja kännykkä mukaan. Kännykkä täytyy olla sekä peräpäässä että keulalla. Ristinäytelmä Ristituntia on harjoiteltu isoskoulutuksessa, joten sitä ei tarvitse vetää aivan kylmiltään. Aparit voivat toimia ohjaajina. Näytelmän harjoittelu vie isoilta lähes koko päivän, joten heidän varaansa ei voi pitkäperjantaina paljon laskea. Näytelmästä on erillinen moniste tämän manuaalin lopussa. Laulut on poltettu CD:lle, ja siitä on pidettävä hyvää huolta, ettei huku. Ristitunnin vihkomuistiinpanot Ristitunti voi jäädä ajatuksen tasolla käsittämättömäksi näytelmäksi, ellei siinä ole juontajaa, joka kertoo mistä siinä oikein on puhe. Alkuaanhan oli kyse siitä, että haluttiin välittää tuoreella tavalla oppitunnin Lunastus ja sovitus sisältö rippikoululaisille. Samalla on hyvä tehdä vihkomuistiinpanoja. Parhaiten se onnistuu sanelemalla ilman fläppitaulua tai piirtoheitintä. Ensimmäisen laulun edellä voi kertoa siitä, miten näytelmä on syntynyt ja ketkä sitä ovat katselleet ja näytelleet. Juontaja voi johdatella muutamilla sanoilla lauluun Parakissa ja kertoa, että siinä puhutaan ihmisen kotiikävästä ja kaipuusta. Vihkoon kirjoitetaan Ihminen ei voi omilla pyrkimyksillään päästä Jumalan luo. Toisena lauluna on Enkeli. Sen edellä juontaja voi sanoa, että laulu kertoo Pekka Ruuskan erään (klinikka)oppilaan surullisen elämäntarinan. Laulun jälkeen kirjoitetaan vihkoon Kaikki ihmiset ovat tehneet syntiä, jota ei mitenkään saa tekemättömäksi. Kolmannen laulun Katso kansasi puoleen edellä juontaja voi sanoa, että ympärillämme elää koko ajan lukuisia ihmisiä, jotka etsivät apua juuri Jumalalta. Laulu kertoo näistä etsijöistä ja rukoilijoista. Laulun jälkeen juontaja kirjoituttaa vihkoon Jumala pelastaa meidät tulemalla Jeesuksessa ihmiseksi ja meidän luoksemme. Neljännen laulun Pitkä matka edellä voi puhua siitä, että se kertoo paremman elämän löytymisestä. Ristin sanoma vapauttaa ihmisen rakastamaan lähimmäisiään. Laulun jälkeen kirjoitutetaan vihkoon Kristuksen ristinkuoleman ansiosta olemme vapaita elämään tätä elämää lähimmäisiämme rakastaen. Viidennen laulun edellä voi korostaa laulun sanoja Hiljaisuutta ja puhdasta voimaa sykkii Jumalan salaisuus ja Minä pieneksi kasvan. Muistiinpanoja ei enää tarvitse tehdä. Laulun päätteeksi vain sytytetään kaikkien, myös pikkuisten, tuohukset. Yksinäisyyteen vetäytyminen Tarkoituksena on hyödyntää jokaisessa ihmisessä olevaa tarvetta olla joskus yksin. Kokeillaan miltä tuntuu vetäytyä yksinäisyyteen ja olla omissa oloissaan puoli tuntia. Tilanne alkaa hetkipalveluksesta tuvan lattialta. Tilanteessa selvitetään rauhallisesti ja hartausmaisesti mitä tehdään ja miksi. Luetaan Mark. 6: Kohta on niin lyhyt, että sen voi lukea kahteen kertaan. Hetkipalveluksen jälkeen lähdetään ryhmittäin maastoon, jotkut veneellä vastarannalle, jotkut vain kävelevät tuvalta eri suuntiin ja jotkut menevät linja-autolla tai pikkubussilla niin että ryhmä jätetään tienvarteen sopivaan kohtaan ja poimitaan takaisin tullessa. Isonen jakaa joukkonsa niin, että ryhmä hajoaa eikä kukaan näe toista ihmistä. Puolen tunnin kuluttua kokoonnutaan yhteen. Tuvalla tunnelmat mahdollisesti kootaan. Vetäytymisen onnistumiseksi on tärkeää valita paikka, jossa ei ole hyttysiä. Siinä mielessä hyviä paikkoja on ainakin kaupalle johtavan tien varrella. Kalanpaisto Kalanpaistotapahtuma on välillä irronnut alkuperäisistä lähtökohdistaan. Alkuaan tarkoituksena oli havainnollistaa Jeesuksen ja hänen oppilaidensa elämäntapaa. Niinpä kalanpaisto ei saa olla liian tekniseltä eikä nykyaikaiselta tuntuva tapahtuma, koska sen alkuperäinen ajatus on jäljitellä Jeesuksen aikaista elämää, kun kalaa ja leipää paisteltiin nuotiolla.\n11 11 Kalanpaisto sopii parhaiten sen päivän ohjelmaan, jolloin on eräänlainen lepo- ja taukopäivä ja rauhallisempi ohjelma. Kalat kannattaa hankkia hyvissä ajoin. Niitä voi tilata kaupalta, vaikka hienointa on, jos voidaan paistaa itse pyydystettyä saalista. Kalan lisäksi hiilloksella voidaan paistaa leipää, joka voin kanssa maistuu melko hyvältä. Kalat voidaan valmistaa esimerkiksi seuraavan reseptin mukaan: Kalaa ei tarvitse välttämättä suomustaa, mutta se perataan. Sen sisälle ripotellaan suolaa ja laitetaan tuoreita katajanoksia. Kala kääritään tiiviisti folioon. Otetaan 2-3 sanomalehden sivua (tai oikeastaan kokonaista lehden aukeamaa), jotka kastellaan vedessä. Foliossa oleva kala kääritään tiukasti niihin, minkä jälkeen kala haudataan hyvän hiilloksen sisään. Vähän keotaan hiillosta kalan päälle ja päällimmäiseksi laitetaan palavia puita. Kala on valmis silloin, kun sanomalehdet ovat palaneet pois. Siihen kuluu minuuttia. Hyvä hiilloskaan ei synny hetkessä, joten aikaa saa varata. Tekstin pohjaksi voi hieman selittää Jeesuksen ja hänen oppilaidensa elämäntyyliä. Sopiva teksti on Johanneksen evankeliumin lopusta Joh. 21: Sopiva aika tapahtuman toteuttamiseksi on heti aamulla tai hetkipalveluksen aikoihin. Perinteistä kalanpaistopaikkaa on remontoitu, mm.istumapaikkoja. Noin puolen kilometrin päässä olevaa laavupaikkaa voi käyttää kalanpaistoon. Tosin siinä on se ongelma, jonka joku määritteli sanomalla: Kun se vain ei ole kahden metrin päässä rannasta. Tapahtumaa voi hyvin syventää sillä tavoin, että siihen liitetään opetuslasten veneellä saapuminen ja rantautuminen. Järjestys ja organisaatio Alkukokoontumiset On paljon tärkeämpi luoda kevään aikana myönteinen suhtautuminen rippikouluun kuin pitää kiinni tarkasta tuntisuunnitelmasta. Ilmapiirin hoitamiseen käytetty aika ei ole koskaan poissa opetuksen sisällöstä. Hartauselämän perustaidot pitäisi oppia jo kevään aikana. Jumalanpalveluskäynnit Koko kevään ajan nuoria pitäisi patistaa hoitamaan kirkkokäyntinsä loppuun. Jos ne kuitenkin ovat hoitamatta, pitää miettiä sopivaa korvausta. Poissaolot On korvattava tavalla tai toisella, ettei tapa leviä. Ensimmäiseksi pitää harkita sitä mahdollisuutta, että käydään jonkin toisen rippikouluryhmän vastaavissa kokoontumisissa. Kirjeenvaihto Rippikoululaisille lähetetään seuraavat kirjeet: 1) talvella tiedote rippikoulun alkamisesta 2) vanhemmille kutsu vanhempainiltaan, samalla muistutetaan nuoria siitä, että rippikoulupäivät ovat alkamassa. 3) vanhempainpaketti niille vanhemmille, jotka eivät olleet mukana vanhempainillassa 4) vanhemmille kutsu konfirmaatioon 5) kutsu jatkorippikouluun ja tiedote syksyn toiminnasta Jokaiselle leirille on postitustarroja. Kannattaa huomata, että osassa tarroista on merkintä kotiväki (eli kirjeisiin 2, 3 ja 4). Kesätyöntekijät huolehtivat postituksista. He panevat lähetetyt kirjeet leirityöntekijöiden lokeroihin, jotta he tietävät, mitkä kirjeet ovat lähteneet. Seuriksen ruokailut Alkupäivien ruokailut hoitaa Tiina Kurjanen ( tai ). Firmaan on ilmoitettu rippikoulun päivät ja vanhempainillat. Ruokailuista tehdään lasku käytettyjen lautasten perusteella. Tiina Kurjanen tarvitsee tiedot allergioista ja kasvisruokailuista hyvissä ajoin (viikkoa aiemmin), samoin Lotjan emäntä. Allergiat voi ilmoittaa myös sähköpostilla Kesäkokoontumisten ja vanhempainiltojen päivämäärät on annettu. Paluumatkan ruokailu Paluumatkan ruokailu on Tupoksen ABC:llä, jonka numero on Nuorilta kannattaa kysyä ennalta, haluaako joku syödä omakustanteisesti hampurilaisia. Näin heistä ei makseta turhaan. Leirin toiseksi viimeisenä päivänä ilmoitetaan leirikohtaiset erityisruokavaliot, allergiat ja leirivahvuus. Samalla varmistetaan, että ABC:llä on kaksi linjastoa, jotka jouduttavat ruokailua vilkkaimpina aikoina.toukokuun puhelinneuvottelussa on sovittu, että kuljettaja kaksi matkanjohtajaa saavat ilmaisen aterian. Näitä kolmea ei myöskään ilmoiteta ruokailijoiden määrässä. Ruoat otetaan seisovasta pöydästä. Erityisruokaa tarvitsevat saavat kassalta numeron, jonka perusteella he saavat oman annoksensa, mikäli seisovan pöydän tarjonta ei sovellu. Leirin vastuuihminen ilmoittaa ensitöikseen kassalle ryhmän saapuneen sekä ottaa mukaansa erityistä ruokaa tarvitsevat. Lasku allekirjoitetaan samassa yhteydessä. Jokaisen kuun lopussa ABC:ltä lähetetään lasku taloustoimistoon. Nuoret voivat aloittaa ruokailun heti. Ei tarvitse odotella, kunnes matkanjohtaja on asioinut kassalla. Lähtöä edeltävänä päivänä nuorilta kysytään, haluavatko he ottaa seurakunnan tarjoaman aterian vai ostavatko he omillaan hampurilaisia. Seisovan pöydän syömättä jäävästä ruoasta ei kannata maksaa. Bussifirma Bussiajot hoitaa Valkeakosken liikenne ( ). Rippikoulujen päivämäärät ja lähtöajat on ilmoitettu, mutta ne on syytä varmistaa.\n12 12 Majoittuminen Yläparvelle mahtuu 14-15, majoitusrakennuksen tuvan puolelle 12 keittiön puolelle 10, liiterikämppään 4, vanhalle saunalle 4, sateentorjuntaan 4 ja toimistoon kaksi, ja tuvalla on nykyään seitsemälle sänky. Keittiöllä on kaksi huonetta, joista toinen on varattu kuljettajalle. Toiseen majoittuu apuemäntä. Pääemäntä voi huilailla hänen seurassaan. Kanttoreiden osuus Kanttorit ovat tehneet listan konfirmaatiojumalanpalvelusten musiikista, niin että niitä voidaan harjoitella Kirkkoveräjän alkupäivien aikana. Jos kanttoreita tarvitaan konfirmaatioharjoituksessa, siitä on kerrottava heille erikseen. Kanttoreiden työnjako vuonna 2011: Lotja 1: Liisa Lotja 2: Pirkko Lotja 3: Pirkko Lotja 4: Pirkko Lotja 5: Liisa (leirillä mukana) Lotja 6 Liisa Lotja 7 Liisa Soittajan virsikirja Soittajan virsikirja ja Kitaravirsiä-kirja otetaan mukaan. Liisa on tehnyt ison työn kootessaan yhteen tiedot siitä, mistä voisi saada virsiin sointumerkkejä. Tämä luettelo on mukana niissä Manuaaleissa, joiden kannessa lukee kitaristin versio (jos näiden monisteiden tekijä nyt vain saa toukokuussa aikaiseksi). Aparien leirirooli Aparit jakavat kaikkia niitä tehtäviä, joita seurakunnan työntekijätkin ottavat tehdäkseen. Kyseeseen tulevat iltaohjelmavastuu (erikseen isosten osuus, pikkuisten osuus ja toimintaosuus), oppitunnit, hartaudet, jumalanpalveluksen saarnat, hetkipalvelusvastuu, monet käytännön tehtävät, iltavalvonta, monien tapahtumien ohjaaminen. Tehokasta on, jos joku apareista ottaa hoitaakseen sen, että työryhmät pyörivät. Aparit luetaan leirin johtoporukkaan, ei isosiin. Tärkeää on, että tehtävät jaetaan jo hyvissä ajoin ennen leiriä, niin että aparit voivat valmistua niihin kunnolla. Oppitunnit eivät synny heiltä yhtä nopeasti kuin ammattilaisilta. Tärkeää on myös se, että heitä ei jätetä tehtävissään yksin vaan että heitä opastetaan koko ajan, autetaan löytämään persoonallinen tyyli ja annetaan toteutusideoita. Kaikki aparit eivät välttämättä halua pitää kovin paljon oppitunteja vaan keskittyvät mieluummin käytännön tehtäviin. Siihenkin on annettava mahdollisuus, mutta monet ovat tunneilla mielellään. Näille apareille on järjestettävä tavalla tai toisella yksi tunti päivää kohden. Tämä pätee työntekijöihinkin: jokaisella on oltava päivittäin jokin selvä tehtävä tai vastuualue, muuten tuntee itsensä turhaksi ja kyllästyy koko touhuun. Tärkeää on myös se, että apareita ei käytetä liikaa valvontatehtäviin. Yleensäkään kukaan leirillä oleva ei saa joutua poliisin rooliin. Aparit ovat saaneet tehtäviinsä koulutusta, mutta tämä ei tarkoita sitä, että heidät jätetään leirillä oman onnensa nojaan. Isojen osuus Isoja voi käyttää paljon laajemmin kuin yleensä oivalletaan. Tunneilla heidän mukanaolonsa on hyvin hyödyllistä. He voivat olla ryydittämässä keskustelua, kertomassa kokemuksiaan, esittämässä pienoisnäytelmiä, aiheeseen sopivia sketsejä, johtamassa ryhmätöitä. Monesti isot suorastaan kilpailevat siitä, kuka on ollut mukana tunneilla. Korostetaan, että isot eivät ole liikaa keskenään vaan sirottautuvat sekaan. Apareiden erityistehtävänä on huolehtia siitä, että iltaohjelmien roolijaot toteutuvat tasapuolisesti ja kaikilla isosilla on tekemistä. Oppituntien koordinaatio Pirkkalassa on poikkeuksellisen paljon oppitunnin pitäjiä. Tämän vuoksi tunteja on koordinoitava, on neuvoteltava tunninpitäjien kesken ja tarkistettava ettei puhuta eikä tehdä päällekkäisiä ja että kaikki asiat tulevat käsitellyksi. Myös menetelmät eivät saa liikaa toistua. Vaarana on se, että kaksi opettaja käyttää tunneillaan samoja virikkeitä. Hyvä aika säännöllisen, keskinäisen palaverin pitämiseksi on se aika, jolloin isoset pitävät JK-tunteja. Tuntien valmisteleminen Apareiden kanssa tunnit valmistetaan esimerkiksi seuraavan kaavan mukaan: 1) Jaetaan oppitunnit hyvissä ajoin ja varsinkin aloittelijoille annetaan pedagogista pohjatietoa opettamisen taidosta. 2) Aparit päästetään tietokoneelle. Voi käyttää nuorisotoimiston konetta, elleivät he käytä omaa konettaan. Aparit voivat asentaa rompun myös omalle kotikoneelleen, mutta romppu on muistettava palauttaa, koska sitä tarvitsevat muutkin rippikoulun opettajat. Nuorisotoimiston koneella romppuun pääsee käsiksi avaamalla Internet ja sitä myötä Explorer-selainohjelma ja menemällä suosikkeihin. Tarvittaessa aparit voivat saada käyttöönsä nuorisotyön kannettavan koneen. 3) Aparit valmistelevat itsenäisesti tunnit. 4) Vastaavat opettajat käyvät apareiden suunnitelmat läpi niistä keskustellen. 5) Leirillä kaiken aikaa neuvotellaan tunneista, jottei käytetä samoja virikkeitä eri tunneilla. Sivujen sisällön voi kopioida leikepöydän kautta tekstinkäsittelyyn ja tehdä siellä omat sovellukset ja parannukset. Kaikki mahdolliset kommentit, korjaukset isoista ongelmista kirjoitusvirheisiin ovat suotavia. Tunneista päiväkirja Tietokoneen oppimateriaalissa on runsaasti virikkeitä, joita voi käyttää talvella esimerkiksi isoskoulutuksessa, kunhan vain tietää, että niitä ei ole hyödynnetty oppitunneilla. Sen vuoksi olisi hyvä, että leireistä pidettäisiin päiväkirjaa kuin ennen ja että opetusteemoihin merkittäisiin käytetyt virikkeet. Päiväkirja on erillisenä liitteenä tämän manuaalin lopussa.\n13 13 Kuvakorttikokoelma Seuriksen oppituntimateriaalikaapissa on kuvakorttikokoelma, jota voi käyttää vaikkapa tutustumisen yhteydessä tai tunnelmien kuvaamisessa. Toinen kokoelma on Lotjalla. Sitä säilytetään monistushuoneessa. Aparit ovat saaneet koulutusta korttien käyttöön. Muutamien päivien erityisongelmia Tuntuu että tiettyihin päiviin liittyy aina samoja perusongelmia, joista voisi päästä paremmalla suunnittelulla: Adventti Lotjalla kaikki tulee jotenkin liian nopeasti. Jumalanpalveluksen papin voisi valmistella jo Pirkkalassakin. Kukaan ei ole muistanut treenauttaa lauluja etukäteen. Ilta tuppaa venymään, mutta toisaalta kukaan ei vielä ole oikein väsynytkään. Joulu Yleistä sähläystä ja leirielämän opettelua. Onko jumalanpalveluksen laulut muistettu opetella ennalta? Lauluhetkessä pitäisi perehtyä laskiaisen lisäksi myös pitkäperjantain lauluihin, koska seuraavana päivänä on laskiainen ja vaelluksen takia normaali lauluhetki tapaa jäädä pois. Laskiainen Pitäisi tarkistaa, että pitkäperjantain jumalanpalveluksen laulut opiskellaan taas jossain. Vaellus sotkee aikataulun, ja usein siihen sisältyy myös kauppamatka. Päivä venyy ja venyy, kun illalla on vielä sauna. Usein jiikooryhmien taso on tavallista heikompi väsymyksen takia. Seurustelupäivän iltaohjelmassa on melko irvokasta opetella pitkäperjantain lauluja. Pitkäperjantai Väsymys alkaa painaa. Joskus on mietittävä sitäkin, että nukutaan tavallista pitempään. Isot ovat harjoituksissaan koko päivän. Kuka vetää sporttihetken ja lauluhetket, jossa pitäisi taas opetella pääsiäisen laulut, jotta olisi jotain ylösnousemuksen tunnelmaa? Vai opetellaanko lauluja illalla? Mitä tehdään päivän lopuksi kun normaalia iltaohjelmaa ei ole. Pääsiäinen Kirkkovuoden suurimpaan juhlaan tapaa yhdistyä kaikkein väsynein leiri, joka ei osaa lauluja kun niitä ei ole harjoiteltu. Pitäisikö nukkua tavallista pitempään? Vai pidetäänkö ylösnousemustunti jo edellisenä iltana? Hyvä idea on kääntää ensimmäisen oppitunnin (Kristuksen ylösnousemus) ja jumalanpalveluksen järjestystä. Sauna sotkee elämää. Helatorstai Usein huojennuksen päivä, joka on toisaalta isosille vaikea, kun ei tahdo löytyä sopivia palaveriaikoja. Tilannetta helpottaa, jos iltaohjelmassa keskitytään leikkeihin ja kilpailuihin. Illan sauna vapauttaa saunomasta seuraavana iltana. Helluntai Intensiteetti alkaa loppua, kun kotiinlähtö lähenee. Pakko painaa tämän vuoksi täysillä, ettei leiri ole nupipäinen sammakko: vahva alku ja löysä lopetus. On parasta, että saunat on saunottu jo edellisenä iltana. Makkarat ovat kätevämpiä kuin räiskäleet viimeisenä iltana. Tuomiosunnuntai Pelkkää ankeutta. Vaikea päivä. Ei jaksa. Jos kenellekään ei ole rähisty koko leirin aikana, tunnelmaa ei kannata pilta lähtöaamuna. Ja yleensä Väsynyt ihminen ei jaksa eikä osaa. Joskus on viisainta, kun koko leiri komennetaan lyhyille (siis lyhyille) päivätirsoille. Nimenomaan loppuleiristä on ollut tässä suhteessa hyviä kokemuksia. Toisinaan voi olla viisasta antaa aamulla enemmän unta ja tiivistää vastaavasti päivää. Ryhmäjako Tavallisimmin ryhmässä on kaksi isoa ja kolme tai neljä pikkuista. Ryhmäjaossa otetaan huomioon seuraavia seikkoja: 1) seurustelevat parit erotetaan, myös isoissa 2) kaverukset eri ryhmiin 3) tasaisesti tyttöjä ja poikia, hiljaisia ja vilkkaita 4) erityisesti katsotaan, että ensikertalaiset isot saavat toimivan ryhmän. Ruokailuissa istutaan ryhmittäin. Näin syntyy pakostakin kontaktia, ja toisaalta joukko on nopeasti koottavissa työtehtäviin. Jos isot vetävät ryhmäänsä pareittain, on viisasta, että parit ovat tasavahvoja, nuoremmat isot nuorempien kanssa ja vanhemmat vanhempien kanssa. Muuten nuorempi voi joutua jonkinlaisen apuisosen asemaan. Eri tilojen nimitykset ja käyttö Tupa Sanalla tarkoitetaan vanhaa keittiörakennusta. Tuvalla pidetään iltapalaverit ja muut isosten palaverit. Siellä on myös omatoimisesti hoidettava kahvipiste kaikille halukkaille, myös pikkuisille. Kuistilla on yleensä päiväjuoma ja iltapala. Keittiö Sanalla tarkoitetaan uutta keittiötä. Käytetään aamupalaan ja isoihin ruokailuihin. Tila pidetään hiljaisena tilana, johon ei tuoda musiikkia. Keittiökoneiden ääni on syytä ottaa huomioon, kun tilassa päätetään tehdä jotain rippikouluohjelmaan liittyvää. Suihkut on tarkoitettu ainoastaan kesäemäntien ja\n14 14 bussinkuljettajan käyttöön. Tiukan harkinnan jälkeen poikkeus voidaan tehdä terveydellisistä syistä, mutta ei esimerkiksi korkeamman aseman takia. Pikkuisten lisäksi myös isosia on syytä muistuttaa siitä, että kaikki peseytymiset toimitetaan edelleenkin saunalla. Keittiössä ei pidä oleskella tarpeettomasti. Luokka Käytetään oppitunteihin, jumalanpalveluksiin, hetkipalveluksiin, iltaohjelmiin ja iltahartauksiin. Johtoportaan majoittuminen Kuljettajalle on varattu keittiöltä huone, mutta joku kuljettaja voi nukkua mieluummin Sateentorjunnassa. On kiinnitettävä erityistä huomiota siihen, että hän saa nukkua viimeisen yön kunnolla. Tämä tarkoittaa, että hänen lähialueensa on rauhoitettava. Jos kuljettaja nukkuu Sateentorjunnassa, kumpikin emäntä saa oman huoneen. Emännille on varattu huone keittiöltä. On huolehdittava myös siitä, että pääemäntä saa jostain tilapäisen lepuutustilan. Naispomot tapaavat nukkua tuvalla ns. NaiST:ssä ja miespomot ST:n perinteisessä huoneessa. Tavallinen päiväohjelma Pian ruokailun jälkeen on lauluhetki. Sen jälkeen avataan kanttiini tuvalla, jonne ohjataan vapaa-ajanviettoa. Myös päiväjuoma on tuvalla. On mietittävä, miten ryhmät saavat olla muutenkin yhdessä kuin jiikooryhmissä. Ryhmien väliset kilpasarjat ovat suotavia. Työryhmien tehtävät Päivystysryhmä Yleensä leireillä ei käytetä päivystäjän pilliä, mutta joskus se on kokemattomalle isoselle hyvä apu. Päivystäjä ilmoittaa tapahtumat alkaviksi. Isosparista vain toinen on aikatauluvastuussa. Muuten ei tiedetä, kenen puoleen kääntyä. Päivystäjä herättää leirin ja katsoo että se myös herää. Herätystyö on päättynyt vasta sitten, kun kaikki ovat aamupalalla. Päivystäjä kirjoittaa päiväohjelman, ja pillistä luopuessaan päivystäjä desinfioi pillin kuumassa vedessä. Kiertävä pilli on tautipesäke. Ryhmä järjestää luokan kuntoon tarpeen mukaan ja huolehtii luokan ja sen toimiston siivouksesta (mukaan lukien luokkarakennuksen eteisen ja ulkoraput). Jumalanpalvelusryhmä Tästä valitaan ryhmästä liturgi, lukijat ja kolehdinkerääjä. Ryhmä hoitaa jumalanpalvelustilan kuntoon (alttarilla kynttilät, oikeat liinat, Raamattu, seinällä on oikeat virrennumerot). Liturgin tehtäviin opastaa joku pomoista. Isoset lukevat hetkipalvelusten tekstit. Tekstit löytyvät ÅÄÖ:stä. Keittiöryhmä Isoset ilmaantuvat keittiölle 10 min. ennen jokaista ateriaa. Ryhmä kattaa tarjoilupöydän, korjaa ruoat pois ja siivoaa ruokailutilan. Jokaisen aterian jälkeen pyyhitään pöydät, tarjoilupöytä ja salaattiallas. Lounaan jälkeen lattiat lakaistaan tai imuroidaan. Päivällisen jälkeen imuroidaan lattia ja pyyhitään kostealla muttei märällä mopilla (moppi, sininen kulmikas ämpäri, lämmin vesi ja 1 korkillinen parketinpesuainetta; löytyvät siivouskomerosta). Keittiön läpi kulkemista pitää välttää. Mehuryhmä Ryhmä kuljettaa päiväjuoman tarvikkeet tuvan kuistille ja takaisin keittiölle. Ryhmä huolehtii myös siitä, että astiat tulevat kuppikorissa keittiölle tiskattaviksi seuraavan päivän aamutiskiin ja taas takaisin tuvalle. Samoin vastuulla on se, että tuvalla on koko päivän mehua, korppuja ja kahvimaitoa riittävästi. Ryhmä huolehtii tuvan ja sen keittiön siivouksesta. Nykyään apuemäntä vastaa iltapalan laittamisesta. Siivousryhmä Ryhmä siivoaa keittiörakennuksen terassit, wc:t ja kaikki keittiörakennuksen käytävät, lakaisee ulko-oven raput ja pudistelee matot. (wc:n ja wc-käytävän pesuun sinipiika, lämmintä vettä ja 1/2 dl tolua per ämpäri. Eteispuolen puulattia taas pestään muilla peleillä, kts. keittiöryhmä.) Myös käsi- ja wc-papereiden riittävyys sekä wc-roskisten tyhjennys ulkoroskikseen kuuluvat tehtäviin. Keittiön läpi kulkemista pitää välttää. Lattiaryhmä Nimitys niitä tilanteita varten, kun siivousryhmä jaetaan kahtia. Ryhmä siivoaa keittiörakennuksen terassit, wc:t ja kaikki keittiörakennuksen käytävät, lakaisee ulko-oven raput ja pudistelee matot. Eteispuolen puulattia taas pestään muilla peleillä, kts. keittiöryhmä.) Saniteettiryhmä Nimitys niitä tilanteita varten, kun siivousryhmä jaetaan kahtia. Ryhmä siivoaa wc:n ja wc-käytävän, pesuun sinipiika, lämmintä vettä ja 1/2 dl tolua per ämpäri. Myös käsi- ja wc-papereiden riittävyys sekä wc-roskisten tyhjennys ulkoroskikseen kuuluvat tehtäviin. Keittiön läpi kulkemista pitää välttää. Ekoryhmä Huolehtii keittiön jätteiden kuljetuksesta, lajittelusta ja polttamisesta. Ekoryhmä vie talousjätteet varastorakennuksen nurkalla oleviin bioastioihin: - kaikki talousjätteet, kuten hedelmien ja vihannesten kuoret, liha- ja kalajätteet ym. ruuanjätteet, kahvin ja teen porot suodatinpusseineen, keitin- ja huuhteluvedet, pehmeät ja kosteat paperit, kananmunankuoret, luonnonkuidut pieninä paloina. Jätepussi suljetaan ennen bioastiaan viemistä, jotta vältytään kärpäsentoukilta yms. Jäteastiat pestään ja laitetaan uudet pussit (bioastiaan omansa ja poltettaviin omansa). Palavat roskat poltetaan pelikentän laidalla olevassa renkaassa (myös keittiön roskat).\n15 15 Ekoryhmä vastaa myös tuparakennuksen terassin lakaisusta ja huolehtii tuvan roskien lajittelusta ja viemisestä yllämainittuihin paikkoihin. Keittiön läpi kulkemista pitää välttää. Saunaryhmä Ryhmä vastaa saunan siivoamisesta ja mahdollisesti puihin liittyvistä asioista. Jos leirillä ei ole isäntää, ryhmä huolehtii hänen tehtävistään. Lauteet pestään saunomisen jälkeen, pesuhuoneen ja pukuhuoneen lattia pestään, samoin pesuvadit. Heittoryhmä Ryhmä tekee ylimääräiset tehtävät. * Vetää Jiikoo-palavereja (vain vanhimmat isännät) * Vastata autokuljetuksista (jos on kolmen vuoden ajokokemus) * Pitää joitakin oppitunteja tai olla niillä muuten mukana (vanhimmat isännät) * Pitää iltahartauksia * Vastata hetkipalveluksista (vanhimmat isännät) * Toimia leirin kitaristina * Sporttihetkistä vastaaminen (vain vanhimmat isännät) Isännän palkkio on isospalkkion suuruinen. Aparipalkkio on ennen muuta tuntien suunnittelusta tuleva korvaus. Lotjan liiterissä on työkaluja, mutta muutamien omien työkalujen mukaan ottaminen voi olla hyvä idea. Isäntä Isännälle on tehty oma manuaali, josta selviävät hänen tarvitsemansa asiat. Isännän rooli ja tehtävät vaihtelevat leirillä hieman sen mukaan, minkä ikäinen hän on. Jos hän on isosten ikäinen, hän asettuu isosten joukkoon, ja jos hän on aparien ikäinen, hän on vastaavasti aparien joukossa. Vuonna 1991 ja myöhemmin syntyneet ovat isosten ryhmää ja vuonna 1989 ja aiemmin syntyneet aparijoukkoa. Vuonna 1990 syntyneet ovat liukuma-aluetta niin, että heidän asemansa mietitään tapauskohtaisesti. Riippumatta isännän iästä, hänen ei kuulu delegoida omia, varsinaisia tehtäviään muille, vaan päinvastoin omalla esimerkillään luoda yleistä toimeliaisuutta. Eri asia on se, jos hän oikeasti tarvitsee apua tehtävien hoitoon. Isännän varsinaiset tehtävät * Saunan lämmitys * Veden lämmitys * Nuotiosta vastaaminen * Saunapuista huolehtiminen * Pienet korjaustyöt * Palohälyttimien päivittäinen tarkistaminen * Leirin turvallisuudesta vastaaminen yhdessä muun leirijohdon kanssa * ST:n jalkapallojoukkueen vahvistaminen * Leirin tarkemmin määrittelemättömät yleistyöt Isäntä on mukana leirin yhteisissä tapahtumissa * Hartauselämässä * Iltaohjelmatyöskentelyssä * Tarpeellisissa palavereissa * Lauluhetkissä Jiikoo-palaverit eivät yleensä kuulu isännän velvollisuuksiin. Sen sijaan kalanpaistossa ja vaelluksessa isännän osuus on tavannut olla suuri. Lisäksi isäntä voi taipumustensa mukaan * Kuvata ja tehdä videota * Ottaa valokuvia * Johtaa joitakin isosten työskentelyjä (vain vanhimmat isännät) * Vastata pikkuisten nukkumaan menemisestä (vain vanhimmat isännät) JK-ryhmät Itse monistenipussa on tarkat ohjeet ryhmien vetämisestä, mutta muuten on syytä huomata, että materiaali vaatii paljon aikaa sekä valmisteluun että itse ryhmätunteihin. Kaikkien tunninpitäjien on syytä tutustua monistepinoon, jotta vältytään päällekkäisyyksiltä tuntien kanssa. Ryhmätunnit vaativat aikaa n. 45 minuuttia, eikä siihen aikaan mahdu ulkoläksyjen suorittelua. Materiaali tulee käydyksi läpi, jos se aloitetaan jo ensimmäisenä Kirkkoveräjän rippikoulupäivänä ja ryhmätunti pidetään myös Lotjalle tulon iltana. Välillä on unohtunut, että 1) Ei käy päinsä, että koko ryhmän päätöksellä valitaan tietty teksti ja käsittelytapa ja että tämän päätöksen pohjalta vaihtoehdot sivuutetaan. Kaikki käsittelyvaihtoehdot ja -tekstit täytyy käydä läpi, jotta isosille syntyy tunne siitä, että he oikeasti valitsevat omalle ryhmälleen sopivan käsittelytavan ja -tekstin. 2) Jokainen palaveri on päätettävä siihen, että isospari tekee kahdestaan henkilökohtaisen suunnitelman siitä, miten ryhmä vedetään. Rippikoulun tavat Selvitetään heti leirin alussa. Käytäntö on osoittanut, että yksityiskohtaiset ohjeet enemmän sekoittavat ja luovat vastahankaa kuin auttavat leirin pitämisessä. Riittää, että muistutetaan seuraavista asioista: 1) Kaikki huolehtivat itsensä ja toisten turvallisuudesta ja terveydestä. Tässä yhteydessä mainitaan käytännön esimerkkinä, että pelastusliivit ovat vesillä ehdottomasti päällä. Toinen tärkeä asia on paloturvallisuus ja se, että kämpissä ei saa polttaa kynttilää eikä pitää muutakaan tulta. Isäntä tai erikseen sovittava isonen huolehtii kamiinan lämmityksestä. Palovakuutus edellyttää myös, että leiriläisille selvitetään poistumistiet tulipalon sattuessa ja annetaan siitä omat ohjeensa. 2) Yhteinen omaisuus pidetään ehjänä. 3) Noudatetaan päiväohjelmaa tarkasti, niin että aika ei mene jonkun poissaolijan odottelemiseen. 4) Ollaan kohteliaita eikä loukata ketään. Sääntöjen omaksumista auttaa se, että sanoo niiden koskevan myös leirin johtoa. Rangaistuksia emme ole käyttäneet emmekä ole niillä uhkailleet, koska ne luovat vain tarpeettoman vastakohtaisasetelman ja tekevät suurimmista rikkureista sankareita.\n16 Tupakka Uuden tupakkalain mukaan leirikeskuksen alueella ei saa polttaa. Aparit ovat sitoutuneet näihin ajatuksiin. Juuri apareista riippuu ratkaisevalla tavalla se, kuinka isosten kanssa onnistutaan. Hieman ratkaisematta on se, mitä tehdään niiden rippikoululaisten kanssa, jotka eivät sopeudu periaatteisiin. Ainakin on huolehdittava siitä, että ei tule tulipaloa. Kaiken tämän ohella on muistettava, ettei rippikoulu saa sairastua kyttäämisen ilmapiiriin ja että tupakasta ei saa tulla elämää suurempaa asiaa. Alkoholi Viime aikoina ajatus rippikoulujen alkoholiongelmasta on tuntunut niin vieraalta, että rippikoululaisten kanssa sitä ei ole edes otettu erikseen esiin. Asia on siitä huolimatta syytä pitää aina mielessä. Apareiden on syytä muistuttaa isosia siitä, että periaate koskee kaikkia rippikoulun yhteisiä kokoontumisia myös Pirkkalassa leirin jälkeen, vaikka kyseessä olisi niin sanottu vapaa-aika. Päiväohjelma Viime vuosina nukkumaanmeno on venynyt usein virallisen ohjelman ajankohdasta eteenpäin. Tästä ei kuitenkaan ole välttämättä ollut haittaa, vaan se on saattanut merkitä vain tehokkaampaa nukahtamista. Rippikoululuokan kaapissa on moniste, jossa kerrotaan työryhmien tehtävät ja työskentelyn aikataulu. Saman monisteen pohjalle voi tehdä leirikohtaisen listan työvuoroista. Iltahiljaisuuden valvonta Iltahiljaisuuden valvonta ei kuulu isosille, vaan apareille, vanhemmille isännille ja työntekijöille. Tässäkin asiassa myönteisyys vaikuttaa tehokkaimmin. Jos valvoja jää joksikin aikaa juttelemaan rippikoululaisten kanssa, heidät saa myös helposti nukkumaan. Oleellista on toisaalta sen valvominen, että ennen nukkumaanmenoa oleelliset iltatoimet on hoidettu. Isosten iltalaulu on hoidettava niin, että se aidosti rauhoittaa. Apua on myös siitä, että leiripäivä on riittävän pitkä ja että nuoret ovat nukkuma-aikaan oikeasti väsyneitä. Hyvin nukutut yöt parantavat oppimista, lisäävät yhteistä sopua ja vähentävät flunssaan sairastumisen uhkaa. Iltapalaverit Iltalaulun jälkeen pidetään päivän päätteeksi iltapalaveri. Siellä jokainen saa puheenvuoron. Katsotaan miten päivä on mennyt ja selvitetään seuraavan päivän ohjelma. Isojen käytöstä ohjataan pikemminkin palaverissa kuin pikkusten kuullen. Pomot voivat pitää oman palaverinsa esimerkiksi JKryhmien aikaan. Siinä on tärkeää keskustella opetuksen sujumisesta, niin että päällekkäisyyksiä ei synny ja kaikki oleelliset asiat tulevat käsitellyiksi. 16 Leirin jälkeiset viralliset kokoontumiset On syytä ajatella, miksi leirin jälkeen oikein kokoonnutaan yhteen. Nämä päivät eivät ole kokoontumista muodon vuoksi, vaan niiden tarkoituksena on auttaa nuoria kasvamaan seurakunnan elämään. Ne opettavat myös Seuriksen ja Pappilan tavoille. Kokoontumiset on syytä aloittaa jonkinlaisella hartaudella (hetkipalvelus käy), jotta elämän tällainen puoli eläisi myös leirin jälkeen. Hartausvuorot voi sopia ennen leiriä, kun muitakin vuoroja jaetaan. Kokoontumisten päättäminen hartauteen on sen sijaan vaikeaa, koska leirilehden tekeminen vie eri ihmisten aikaa eri tavoin. Hartauksien lisäksi kokoontumisten muuta ohjelmaa: 1) Tehdään leirilehteä. Ensin kirjoitellaan vapaasti ja sitten kirjoitetaan puhtaaksi. Toiminnan organisointi on syytä miettiä tarkkaan. Tekstien kirjoittaminen kotona puhtaaksi toimii itse leirilehden kannalta, mutta ei palvele kokoontumisten varsinaista asiaa eli sitä, että Seuriksella opitaan käyttämään aikaa, lojumaan, lorvimaan ja myös toimimaan ja elämään edelleen leirikavereiden kanssa. 2) Järjestetään tarjoilua, keitellään kahvia ja juodaan mehua. 3) Pidetään pelit esillä. Aina on niitä, joista ei ole lehden tekijöiksi. Heidänkin viihtymistään on ajateltava. 4) Kanttori kokoaa leiriväen laulamaan konfirmaation lauluja. 5) Pidetään loppukoe. 6) Palautetaan loppukoe mieluiten Pappilassa, jotta jokaisella on hyvä syy tulla sinne. 7) Mietitään muuta yhteistä hyvää tekemistä, joka voi syntyä aivan jokaisen leirin erityispiirteistä. 8) Esitellään nuorisotyötä PowerPoint-esityksen avulla Leirin jälkeiset epäviralliset kokoontumiset Rippikoululaisen tärkein kohtaaminen on leirin jälkeen. Silloin katsotaan, kuka välittää oikeasti pikkuisistaan eikä vain virkavelvollisuutena. Siksi isosia on kannustettava kutsumaan kutsua ryhmäläisiä mukaan Pappilaan ja muualle.samalla on muistettava, että aivan kaikki tulevat kutsutuiksi. Leirin jälkeen on hyvä miettiä positiivista yhdessäoloa pikkuisten kanssa. Elokuvailtoihin saa Seurista lainaan. Pappilassa voi kokoontua muulloinkin kuin virallisina nuorteniltoina, mutta kaikkein tärkeintä on saada pikkuisia tulemaan juuri oikeisiin nuorteniltoihin. Leirin omat kokoontumiset vain täydentävät ohjelmaa. Voidaan myös mennä kaupunkiin elokuviin, uimaan, pelaamaan jalkapalloa tai pesistä. Eräät rippikoulut ovat käyneet piknikillä tai pitsalla. Pelkkä yhteinen polkupyörämatka yhdistää. Leirien väliset jalkapallo-ottelut ovat toimineet hyvin. Epävirallisista kokoontumisista on kerrottava Atelle tai Teemulle, jotta seurisnettiin voidaan kirjata ja vanhemmat voivat erottaa eräänlaisella seurakunnan takuulla varustetut kokoontumiset nuorten aivan itse järjestämistä. Jos Atea tai Teemua ei saa kiinni, Seuriksen vieraskirjakin toimii tässä tarkoituksessa auttavasti.\n17 17 Apareiden on muistutettava isosia siitä, että alkoholinkäyttöä sisältävät bileet eivät millään tavoin kuulu rippikouluun. Apareiden vaikutusvalta on tässä paljon suurempi kuin isosten Kirkkoon kuulumiset Kirkkoon kuulumiset ja liittymiset ovat papin vastuulla. Kummintodistuksina ja kastetodistuksina käytetään ns. yleisiä todistuksia, jotka käyvät myös aikuisille. Tarvittavat paperit voi tulostaa myös nettisivujemme kohdasta rippikoulut (alkusivu). Konfirmaatiovierailut Vanhempainillassa on tavattu kertoa, että kodeissa käydään mielellään sikäli kuin vain kutsutaan. Johtajien on kaiketi koetettava käydä kaikissa paikoissa, mutta isot on ehdottomasti jaettava ryhmiin, niin että heitä on yhdessä ryhmässä enintään viisi. Muuten talon emäntä voi joutua kohtuuttomiin vaikeuksiin, koska huonetilakin on usein vähissä. Isot jaetaan niin, että jokainen voi käydä ainakin omalla pikkuisellaan. Reitti kannattaa katsoa etukäteen. On huolehdittava siihen, etteivät isosetkaan tuppaudu vierailulle paikkoihin, joihin ei ketään ole kutsuttu. Muutenkin on huolehdittava siitä, että mennään ennalta suunnitellun listan mukaan, koska vain näin voidaan taata rippikoululaisten tasapuolinen kohtelu. Kannattaa muistuttaa isosia siitä, miten konfirmaatiopäivään kuuluu pukeutua. Samalla voi mainita siitä, että kodeissa on syytä tervehtiä kädestä ainakin rippikoululaisen vanhemmat. Leirikaapissa on kaksi Pirkkalan karttasivua, joihin listan tekijä voi merkitä ainakin hankalimmat osoitteet. Kartat jaetaan konfirmaatiopäivän autonkuljettajille. Konfirmaatiokodeissa on välttämättä käytävä jos on kutsuttu. On outoa, jos seurakunnasta antaa tällaisena päivänä huonon kuvan. Muuta huomattavaa Kanttiinilaatikko Sirpa on järjestää jokaista leiriä varten oman kanttiinilaatikon ja huolehtia myös sen täydentämisestä. Sirpa jättää kanttiinilaatikon kirkolle sieltä mukaan otettavaksi. Sirpan loma-aikana kesätyöntekijät huolehtivat laatikon täydentämisestä. Joku apareista voi olla kioskivastaava. Leirikioski otetaan mukaan kirkolta ja palautetaan seurikselle sakastiin. Seurikselle jäävään laatikkoon jätetään myös pohjakassa 20 kolikoina. Viimeisenä leiripäivänä työntekijät pussittavat rahat, kuten kolehdin ja sujauttavat mukaan Sirpan valmiiksi laatiman kuitin. Myynnistä saadut rahat toimitetaan taloustoimistoon, jossa pussi voidaan tarvittaessa vielä yhdessä avata ja tarkistaa Vanhempainilta Vanhempainillassa on tavattu aloitella kahvien juomisella. Sitten on esitelty isot ja kerrottu keitä on heidän ryhmissään ja seuraavaksi on esitelty muut leirille tulijat. Rippikoululuokan puolella on selvitelty varusteluetteloa. Sitä ei kannata käydä yksityiskohtaisesti läpi, vaan viisainta on keskittyä muutamaan avainkysymykseen, kuten siihen että leirille täytyy välttämättä ottaa lämpimiä vaatteita, onpa Pirkkalassa lähtöpäivänä millainen helle hyvänsä. Sama pätee sadevaatteisiin. Myös rippikoulun periaatteet ja kristillinen sisältö ansaitsee reilun osuuden. Tiinan Kotiruoka on toivonut, että kahvitilan osuus olisi mahdollisimman lyhyt, jotta työntekijältä ei menisi siinä vaiheessa iltaa suotta aikaa. Kuvien katseluun käytetään tietokonetta, dataprojektoria ja PowerPoint-esitystä, jossa on asianmukaiset kuvat. Laitteiden toimivuus kannattaa testata hyvissä ajoin etukäteen. Niistä on ohjeita tässä hieman alempana. Lyhyesti on kerrottu myös rippikoulun sisällöllisistä tavoitteista. Vanhempia on kutsuttu konfirmaatiopalveluksen ehtoollisenviettoon ja muutenkin on kerrottu konfirmaatiosta. On myös puhuttu tavasta vierailla rippikahveilla sikäli kun kutsutaan ja samalla mainittu siitä, että vierailut toteutetaan pienissä ryhmissä. Illan päätteeksi vanhemmat saavat Vanhempainpaketin (joka ei ole oikea paketti, lehdykkä vain). Poissa olleille vanhemmille vihkonen postitetaan kotiin. Tämä merkitsee sitä, että vanhempainillassa on pantava nimilista kiertämään. Postittaminen on tärkeää uusien turvallisuussääntöjen takia. Hyvän iltahartauden saa vaikkapa siitä, että lukee otteita rippikoululaisten kirjoittamista jumalakirjoituksista. Tiinan Kotiruoka-firmassa on vanhempainiltojen päivämäärät selvillä, mutta aika, paikka ja summittainen lukumäärä on syytä varmistaa hyvissä ajoin. Vanhempainillan kuvat Vanhempainillan kuvat katsotaan kannettavalta tietokoneelta, jolla on kaksi PowerPoint. Esitykset ovat kannnettavalla koneella osoitteessa c:\_ diat. Ne ovat myös työpöydällä. Kaiken varmuudeksi leirikaapissa on romppu. Koska tekniikka on edelleen uutta ja osaaminen vähän heikkoa, kuvien näyttämiseen kannattaa valmistautua huolellisesti. Sen ei kuitenkaan pitäisi olla ylivoimaista. Asiassa auttaa, että jo kotona tutustuu diasarjoihin netistä. Kumpaankin sarjaan voi tutustua kotona ennen niiden katsomista osoitteissa (vanhempainilta) ja (nuorisotyön diasarja). Laitteiden käyttö yleensä 1. Kytke virta laitteisiin kaapissa. (nämä saa päälle kaapin päällä olevasta isosta kaukosäätimestä, mutta kannattaa tarkistaa, että virta varmasti tulee). 2. Kytke virta projektoriin (katossa olevaan projektoriin saa virran punaisesta napista laitteen alla) 3. Kytke tietokone johtoon, joka on kerällä varaston oven vieressä pöydän alla. 4. Käynnistä tietokone Kolmenkymmenen sekunnin kuluessa pitäisi kuvan vii-\n18 18 meistään näkyä. 5. Kirjaudu tunnuksillasi sisään ja paina Fn+F4, jos kuva ei vielä näy 6. Jos kuva ei vieläkään näy, niin mene projektorin alle ja paina sieltä löytyvää menu näppäintä. Tarkista nuolinäppäimillä selaamalla, että kuvaksi on valittu computer 2. Selaa siis näyttövalikosta kunnes näet, että teksti computer 2 lukee taululla. Tämän jälkeen pitäisi tietokoneen kuvan näkyä. Jos kuvaa ei vieläkään saa näkyviin hae varastosta kannettava heitin. 7. Sammuta virta kaikista laitteista vanhempainillan päätteeksi. Projektori sammuu punaista nappia kahdesti painamalla. Kannettavan tietokoneen avaaminen Katsomiseen voi käyttää rippikoululuokan kaapista löytyvää seurakunnan kannettavaa. Sen saa toimimaan, kun kytkee sen Seuriksen toimistossa verkkokaapeliin ja käynnistää sen verkossa omilla työntekijän tunnuksilla. Näin avatun koneen kanssa voi sitten mennä rippikoululuokkaan. Ulkoläksyt Suoritetaan leirin aikana omalle isolle, mutta jo ennen leiriä rippikoululaisia voi muistuttaa siitä, että ulkoläksyt voisi opetella valmiiksi ulkoa. Uskontunnustus on osattava pilkulleen, jotta se osataan myös konfirmaatiossa. Käskyjen tarkalla sanamuodolla ei ole niin isoa väliä. Käskyt opetellaan uuden raamatunkäännöksen mukaisessa muodossa. Lisäksi opetellaan isämeitä ja herransiunaus. Loppukokeessa ulkoläksyjä ei enää kuulustella. Rippikoululaisille voi vihjaista, että läksyjä voisi opetella jo ennen leiriä, ettei sitten tarvitse leirillä tankata. Ulkoläksyt ovat rippikoululaisen ABC:ssä. Bussimatkat Bussissa on nykyään käytettävä turvavöitä, jos vyöt vain on asennettu autoon. Tämän vuoksi bussimatkaa on nyt mietittävä vähän uudestaan. Olisi pohdittava, auttaisivatko matkaviihtyisyyttä ja tutustumista esimerkiksi jonkinlaiset paikanvaihtoleikit. Esittäytymisen voisi kenties hoitaa Seuriksella tehdyllä lyhyellä videolla, johon jokainen JK-ryhmä valmistelee oman osuutensa. Tämä voisi tuoda mukavaa ennakkotoimintaa jo ennen leiriä. Näissä suunnitelmissa on otettava huomioon myös se, että seurakunnan videokamera on ensisijaisesti leirillä. Bussimatkan musiikin on syytä olla monipuolista yleismusiikkia, jota kaikki vähintään sietävät. Bussimatkat voivat olla hyvä tilaisuus myös suomenkielisen musiikin edistämiseen. Autossa ei pidä suosia videoita, koska ne vievät pohjaa yhteiseltä elämältä muuttaen sen yksinään nököttämiseksi. Musiikin valintaa on syytä miettiä. Bussimatka on hyvä tilaisuus ohjata kuuntelemaan suomenkielistä musiikkia ja myös gospelia. Ehkäpä jokin gospelmusiikin levyraati voisi toimia. Kaikessa bussimatkan toiminnassa on muistettava, että rippikoululaiset ovat vielä arkoja. On katsottava, että missään tapauksessa heitä ei nolata. Ohjattu vapaa-aika Useimpina päivinä on syytä järjestää keskipäivän vapaalle yhteistä, jotain pelejä tms. Isot ja aparit järjestävät. Sopivia sarjoja ovat sulkkis, shakki, salkopallo, pingis, petanque, tikka, ryhmien väliset jalkapalloilut ja omasta päästä keksityt lajit. Jonkin loppuottelun voi säästää vaikkapa viimeisen illan iltaohjelmaan. Hyvä idea on järjestää sekalaisista lajeista koostuva ryhmien välinen kilpasarja, jossa taidon lisäksi vaikuttaa puhdas sattuma. Leirijalkapallon säännöt Pelataan pienellä pallolla eli tekniikkapallolla. Maalivahti saa olla, mutta hän ei saa ottaa käsiin vaan hän joutuu tukkimaan maalinsuun muilla keinoin. Polvillaan tai muuten epäasiallisesti hän ei saa olla. Maalivahdin lisäksi kentällä on kolme pelaajaa. Vaihdot ovat vapaita. Joukkue saa valita vapaasti, ketä pelaajia se käyttää. Peliaika on 5+5 minuuttia, minkä jälkeen seuraa kahden minuutin jatkoaika. Jos sen aikana ei päästä lopputuloksen, potkitaan rankkarikisa, jossa ammutaan ensin kolme laukausta ja sitten laukaus kerrallaan, kunnes ratkaisu syntyy. Kukaan pelaaja ei saa laukaista kahta kertaa, elleivät kaikki pelaajat ole ampuneet. Rankkari ammutaan etäisyydeltä, joka on puolitoista kertaa maalin leveys. Aivan normaaliin tapaan rankkareissa saa ottaa vauhdin. Maalivahti seisoo maaliviivalla, eikä hän saa mennä polvilleen eikä röhjöttämällä tukkia maalinsuuta. Jalkapallo on luonnollisesti täysin leikkimielistä toimintaa, eikä sitä pidä ottaa liian vakavasti. Iltaohjelmat Tavoitteena viihteellinen yhdessäolo, joka ei ole ristiriidassa rippikoulun periaatteiden kanssa. Käytännössä tämä tarkoittaa, että 1) pyhistä asioista ei lasketa leikkiä 2) pikkuisia ei mokata, ei häpäisyleikkejä, nolaamista (kaikin puolin turvallinen ilmapiiri) 3) viinalle ei naureta 4) ruoalla ei leikitä 5) ei mennä pornografian puolelle. On huolehdittava myös siitä, että seksuaalisuuteen liittyvissä asioissa toimitaan sellaisen maun mukaan, että aivan kaikki leirillä mukana olevat voivat olla mukana hyvillä mielin tuntematta oloaan vaivaantuneiksi. Viihdeteollisuus on muuttunut yliseksuaaliseksi, mutta tämä ei ole oikea rippikoulun linja. Pornografiset elementit eivät kuulu rippikouluun, eivät sittenkään vaikka ne olisivat ironisia. Pedofilia ei ole sopiva huumorin aihe. Iltaohjelma ei saisi vahvistaa homoseksuaaleja kohtaan tunnettuja ennakkoluuloja. Pikemminkin se voisi murtaa niitä ja auttaa näkemään, että homoseksuaalit ovat normaaleja ihmisiä, jotka todellisuudessa ovat muuta kuin heistä vitseissä luotu irvikuva. Kokeneetkin isoset tarvitsevat aparia työskentelyn johtamiseen. Aparit tapaavat olla myös parhaita iltaohjel-\n19 19 man juontajia, koska heillä on kokonaisuus hallussaan. Tällöin isoset saavat keskittyä ohjelman tekemiseen eikä sen organisoimiseen. Kuluneimmista iltaohjelmista on syytä päästä eroon. Jokaisessa iltaohjelmassa on huolehdittava siitä, että mukana on myös pikkuisten ohjelmaa. Tästä vastuu kuuluu jollekulle aparille. Samalla tavoin kuin isot kokoontuvat suunnittelemaan iltaohjelmaa, samalla tavoin iltaohjelmasta vastuussa olevat apari kokoaa joukon pieniä miettimään, mitä voitaisiin tehdä. Voi tietysti kuulostella, olisiko rippikoululaisilla itsellään ideoita, tai sitten apari vetää omasta varastostaan jonkin idean, joka yhdessä toteutetaan. Pikkuisten ohjelma on tarkistettava etukäteen, jottei jouduta ristiriitaan iltaohjelmaperiaatteiden kanssa. Pitkäperjantaina ei ole tavallista viihteellistä iltaohjelmaa, vaan jotain korvaavaa toimintaa. Samaa pätee ensimmäiseen iltaan. Lisäksi on tavattu pitää yksi sketseistä tyhjä ilta. Apari on sillä lailla vastuussa iltaohjelmista, että hän tarkistaa niiden sisällön. Iltaohjelma ei ole vain sketsejä, vaan mukana on myös yhteisiä leikkejä. Isosten nukkuminen Nyrkkisääntönä voi pitää, että isojen on nukuttava yössä vähintään kuusi ja puoli tuntia. Nuori rakkaus Rippileiri ei ole isosille sopiva paikka ruveta seurustelemaan pikkuisten kanssa. Moneen vuoteen tässä ei ole ollut ongelmia, mutta sen sijaan on aina mustettava kertoa jo mahdollisesti seuristeleville pareille, että leiriä ei saa käyttää nyhjäämiseen. Sauna Lotjalla on saunassa laulumonisteet, joissa on kaikkien tuntemia lauluja. Saunakulttuuria kannattaa pitää yllä. Se on mainio tapa luoda yhteyttä varsinkin poikaporukan kesken. Isossa rippikoulussa kannattaa pitää tyttöjen ja poikien välillä reilu tauko, jotta vesi ehtii lämmitä. Sopiva saunatahti on joka toinen päivä. Puiden pilkkomisesta on huolehdittava, samoin siitä että puita on myös seuraavalle leirille. Isojen yösaunat eivät ole suositeltavia ja niitä järjestetään vain erityisen perustelluin syin. Kännykät Facebook ja sen tilapäivitykset ovat tehneet entistä tärkeämmiksi kännykkärajoitukset. On vaarana, että kesken leiriä lähetetään Facebook-viestejä, jotka pilaavat leirin ilmapiiriä. Vanhempainillassa voi muutenkin vedota vanhempiin, jotta he olisivat antamassa lapsilleen yhden viikon ilman verkkoelämää historiaan jääneen 1900-luvun tyyliin. Myöskään isoset eivät ota puhelimia mukaan. Poikkeuksena ovat sellaiset isoset, jotka ovat muuttaneet kotoa pois ja joiden kotona kukaan ei ole hoitelemassa asioita, vaikkapa sitä kuinka huoneistossa on sattunut vesivahinko. Näidenkin ihmisten on syytä käyttää puhelinta muuten kuin julkisesti, koska puhelimen esillä pitäminen voi ärsyttää muita. Lotjalta saa ottaa ilmaiseksi puhelun, jossa ilmoitetaan Lotjan puhelinnumero ja pyydetään ottamaan vastapuhelu. Tämän pitempään ei ole syytä puhua seurakunnan laskuun. Lotjan puhelinnumero on Samanlaisen, keittiöllä olevan puhelimen numero Puhelimella voi lähettää tekstiviestejä qwerty-näppäimistöltä. Tekstareita voi myös ottaa vastaan. Normaalisti puhelin on verkossa kiinni, mutta sen voi tilapäisesti irrottaa ja käyttää jossain muualla kuin sen normaalissa sijoituspaikassa. Musiikkielämä Päivittäisessä lauluhetkessä opetellaan uusia lauluja. Rippikoulun tavoitteena on totuttaa nuoret hengelliseen musiikkiin. Klassisen musiikin tavoitteena voisi olla vaikkapa sen käsityksen selkeneminen, että on paljon klassista musiikkia, joka sopii nuoreenkin makuun ja että se on oikealla kohdallaan esimerkiksi hartaustilanteissa. Oppitunteja voi elävöittää suomenkielisellä rokilla, mutta hartausten maailmaan se ei yleensä sovi. Gospelissa uusia tähtiä on opittu tuntemaan huonosti. Ruuska ja Löytty kyllä tunnetaan. Uutta virsikirjaa opetetaan parhaiten käyttämään niin, että sieltä lauletaan virsiä, joista nuoret pitävät, ja niitä siellä on. Varsinkin pitkäperjantaina on syytä huomata, että päivän kiireellisyydestä huolimatta tulisi jossain välissä opetella pääsiäisaamun laulut. Kerran leirissä omistetaan lauluhetki konfirmaation virsille ja lauluille. Leirillä harjoitetun musiikin pitäisi tukea talvista Seuriselämää. Aamujumalanpalvelusten lauluvalinnoista katso kohtaa Aamujumalanpalvelukset. Toiset laulut -vihkoa käytetään vain tilapäisesti, ehkä yhden kerran leirin aikana, koska rippikoulun tarkoituksena on opettaa hengellisen musiikin tärkeimmät laulut. Isosia voi hyvin muistuttaa siitä, iltaohjelmiin ei kannata tuoda niinkään omia suosikkikappaleitaan, vaan elokuvamusiikkia, heviä, tyhmiä iskelmiä, TV-ohjelmien tunnareita, äänitehosteita ja lastenmusiikkia. Rippikoulun hiljaisuutta korostava ilmapiiri tuhoutuu, jos luokassa soitetaan koko ajan listamusiikkia. Jos jostain erityisestä syystä musiikkia on kuunneltava, mahdollista poikkeuslupaa on kysyttäväleirin johdolta. Myös Tuvalla soitettava musiikki vaikuttaa ilmapiiriin. Sen kuuntelemisesta on aina neuvoteltava pomojen kanssa. Rippikoulun virret Rippikoulun jälkeen olisi tunnettava ainakin suurin osa seuraavista virsistä. Tätä listaa voi hyödyntää valittaessa konfirmaatiojumalanpalveluksen musiikkia. 1 Hoosianna 15 Tiellä ken vaeltaa 21 Enkeli taivaan 30 Maa on niin kaunis 59 Leipää pelloilta maan 61 Ken tahtoo käydä VK Vieraalla maalla kaukana 90 Kristus nousi 104 Pilvimuurista valo välähtää\n20 Kosketa minua henki 135 Jumala loi 171 Minä uskon 228 Vaiti kaikki palvokaamme 241a avioliittovirsi (sama sävel kuin tuttu 509) 332 Herraa hyvää kiittäkää 338 Päivä vain ja hetki kerrallansa 377 Sun haltuus 454 Liekkejä on monta 462 Soi kunniaksi Luojan 472 Nyt silmäin alla 484 Totuuden henki 490 Mä silmät luon 492 Ystävä sä lapsien 498 Nyt kulkee 501 Kuule Isä taivaan 508 Valkeus kirkas päällä synkän maan 509 Herra, elämääni valvo 511 Tie valmis on 513 Jeesus sinä huomaat 515 Nouskaa vuorelle korkeimmalle 516 Kuulkaa, keitä Mestari 517 Herra kädelläsi 548 Tule kanssani 555 Oi Herra 600 Hyvyyden voimaan Kitaristin erikoismanuaalissa on Liisan tekemä lista siitä, mistä löytää virsien sointumerkkejä. Seurispäivien musiikki Seurispäivien musiikkiopetuksen tehostamiseksi on paikallaan, että kanttorit tapaavat isosia ja tunnillaan mukana olevia apareita ennen oppitunnin pitämistä. Näin taataan, että kaikki tietävät mitä tehdään ja mitä isosilta oikein odotetaan. Leirin jälkeisiin kokoontumispäiviin sijoitetaan tuokio, jonka aikana käydään kanttorin kanssa läpi jumalanpalveluksen virret ja muu musiikki. Ehtoollisen musiikki Toisinaan isoset ovat laulaneet paikoiltaan rippikoululaisten kanssa ehtoolllisen aikana. Näitä ehtoollisen aikana laulettavia lauluja on syytä miettiä entistä paremmin, niin että ne sopivat tilanteeseen. Ehtoollismusiikkia varten on olemassa myös erillinen moniste, jonka voi jakaa rippikoululaisille. Musiikki on periaatteessa konfirmoijan ja kanttorin vastuulla, mutta jumalanpalveluksessa tehtävä voidaan siirtää jollekulle muulle. Lauluja voi säestää myös flyygelillä. Vastuutehtävien jaossa on otettava huomioon, että laulutaitoisimpia isosia ei työllistetä ehtoollisen jakoon liittyvillä tehtävillä. Etukäteen on sovittava, mitä lauluja ehtoollisen aikana lauletaan ja niistä on selvästi tiedotettava rippikoululaisille, jotta hekin voivat osallistua isosten lauluun. Koko leiriväkeä on kannustettava laulamaan. Konfirmoitaville laulun sanat voidaan jakaa kahdella tavalla: 1) Jaetaan mieluiten erillinen valmis moniste, joka on rippikoululuokan kaapissa. 2) Konfirmaatiolaulun lunttilappuihin merkitään yhteisten laulujen numerot, ja jumalanpalveluksen aikana lauletaan punaisista lauluista, jotka muistetaan jakaa myös pikkuisille. Tämän käytännön ongelmana on se, että kirjat jäävät helposti sille tielleen konfirmaatiopäivän kiireissä. Kanttori on mukana konfirmaatioharjoituksessa. Emännät Emännistä pelkkää hyvää kelpaa tunnuslauseeksi. Emännät ovat leirin tärkeimmät ihmiset. Myös apuemännän hyvinvoinnista on huolehdittava. On tärkeää huomata, ettei hän sekoa isosen tehtäviin, vaan keskittyy ennen kaikkea varsinaiseen työhönsä. Tmi Piian Särvin järjestää Lotjan eräleirikeskukseen pääemännän, joka vastaa Pirkkalan seurakunnan leirien ruokahuollosta. Pääemännän apuna on Pirkkalan seurakunnan palkkaama apuemäntä. Leiritoiminnan pääpaino on kesäkaudessa, mutta myös syksyllä ja talvikautena on muutamia isoja leirejä, joissa tarvitaan pääemännän palveluja. pääemäntä laatii leirin mittaisen ruokalistan, joka pääsääntöisesti voi toistua kaikilla rippikoululeireillä. Pääemäntä hankkii Pirkkalan seurakunnan laskuun ruoan valmistamiseen tarvittavat raaka-aineet ja siivouksessa tarvittavat siivousaineet sekä wc- ja talouspaperit. Tarjottava ruoka on kotiruoan tyyppistä perusruokaa, Pääemäntä huolehtii keittiön siisteydestä ja opastaa leiriläisiä muiden tilojen siistimisessä. Leireillä on leiriläisistä muodostettuja siivousryhmiä. Tmi Piian Särvin järjestää kesän alussa ennen leirien alkamista ja leirikauden päätyttyä erikseen sovittavalla tavalla leirikeskuksen perussiivouksen. Pääemännän työaika on keskimäärin kandeksan tuntia päivässä. Emännän työaika pyritään rajoittamaan kahdeksaan tuntiin, mutta emäntä ja apuemäntä järjestävät itse keittiön toiminnan, eikä leirivastaavien tarvitse puuttua siihen. Myös apuemännän osalta budjettiin on laskettu vain kahdeksan tunnin työaika. Ylimeneviltä osilta isoset auttavat. Emäntä nukkuu yöt kotonaan, mutta päivisin hänelle olisi hyvä järjestää lepotilaa keittiön majoituksesta. Tarkat leirivahvuudet on ilmoitettava leirikohtaisesti ennen leiriä, samoin ruokavalion erityisongelmat. Terveys ja allergiat Sekä isoset että pikkuiset ja ehkä johtajatkin täyttävät perustietopaperin, johon merkitään allergiat ja erityisdieetit. Lista toimitetaan sekä Kirkkoveräjän että Lotjan keittiölle. Emännän suunnittelema ruokalista (ykkösleiri) Aamupala (sama joka aamulle, vain puuro vaihtelee.) Leipä, juusto, leikkele, tomaatti, kurkku, maito, mehu, puuro, kahvi, tee. Lounaat Lihakeitto, pannukakku Kanakastike, riisi, kasvis,piirakka Nakkikastike, peruna Pasta, Bolognese-kastike, kiisseli Kalakeitto, pulla Jauhelihakeitto, rahka Makkarakeitto, omenapiirakka Lounailla tarjotaan myös salaatit, ruokajuomat, leivät, juusto.


Juoksukoulusta vauhtia harrastukseen - Kestävyysurheilu.fi\nJuoksukoulusta vauhtia harrastukseen\nJulkaistu: 19.03.2012 17:46\nAki Nummelan alustus kevään juoksukoulu-artikkelisarjalle.\nYksi varmimmista kevään merkeistä lumen sulamisen ja takatalven ohella on se kun juoksuväestö alkaa jälleen heräillä kuluttamaan ulkoilureittejä ja talven roudan raastamaa asfaltin pintaa. Vaikka tämä ilmiö on vanha, niin juokseminen ei ole enää samaa juoksemista kuin kymmenen vuotta sitten. Jalkaa tosin nostetaan samaan malliin kuin ennenkin, mutta lajista on tullut trendikäs ja mediaseksikäs laji. Enää ei juoksuun yhdistetä räkäposkella tajuttomuuden rajamailla etenemistä, vanhan kellastuneen hien uuvauttamia juoksupaitoja tai SYP-pankin sponsoroimia mustikkakeitolla höystettyjä hiihtonumeroita. Myöskään juoksua julkisesti harrastuksekseen nimeävää henkilöä ei, automaattisesti, enää pidetä latvasta täysin lahona.\nOlen seurannut juoksuilmiön kehittymistä parinkymmenen vuoden ajan. Aluksi olin lapsena maratoonari-äitini mukana pyörimässä turistina kaikki mahdolliset hölkät ja maratonit. Sain tuona aikana käsityksen siitä mitä juoksu-urheilu aikanaan oli, joten minun on helppo peilata sitä nykypäivään. Alkuaikojen muistojen syövereistä palautuvat mieleen hölkät, kun en uskaltautunut miesten pukuhuoneen vessaan siellä leijuvan pippurisumutemaisen linimentin ja hien cocktailin vuoksi. Viime viikonloppuna käydyssä Hakunilan Aktia Cupin kilpailussa en tiikeribalsamin käryä enää huomannut, vaan viimeistelylämpö oli hoidettu hajuaistieni mukaan Calvin Kleinin aftershaveillä.\nVarmasti monet paatuneet juoksijat kaipaavat ammoisten aikojen linimentin kultaamille vuosikymmenille, mutta tähän ei enää ole paluuta. Massatapahtumat, juoksukoulut, blogit, nettivalmentajat, gps-laitteet, polvisukat, hikoilunkestävät ripsivärit ja vaaleanpunaiset juoksukengät ovat tätä päivää. Itse olen ehdottomasti tyytyväinen tästä kehityksestä ja vielä tyytyväisempi siitä, että jos nämä välineet tarvitaan siihen että kansalaiset löytävät juoksun hienoudet niin ei muuta kuin baanalle vaan!\nMihin tämä kaikki kirjoiteltu teksti sitten liittyy?\nOlen vajaan vuoden ajan toiminut osakkaana uudenkarheassa Runner's High:n juoksuyrityksessä. Keskitymme juoksukoulujen järjestämiseen pääkaupunkiseudulla, etävalmennukseen sekä juoksutapahtumiin. Vuosi on ollut erittäin opettavaista aikaa myös itselle ja voin väittää tietäväni tällä hetkellä erittäin hyvin nykypäivän kuntojuoksijan vaatimukset ja toiveet matkalla tavoitettaan kohti. Vuoden verran juoksukouluissamme tai -valmennuksessamme on ollut toinen toistaan erilaista kuntojuoksijaa, aloittelijaa ja kilpajuoksijaa. Mielenkiintoisinta on ollut kuitenkin huomata, että tasosta riippumatta juoksun maailmaan heittäytyvän henkilön ajatusmaailma on pitkälti sama huippu-urheilijasta aloittelevaan kuntoilijaan. Kun minulta kyseltiin mahdollisuutta kirjoitella muutaman osan mittainen juoksukoulu-artikkelisarja Hevoskuurille, kiinnostuin välittömästi. Seuraavissa osissa tulen paneutumaan joihinkin yleisiin juoksevia kuntoilijoita askarruttaviin kysymyksiin sekä pohtimaan olennaisia asioita juoksu-urheilun loistokkaaseen maailmaan mukaan hamuaville.\nYksi kriittinen pieni vinkki tähän alkuun, jos tällä hetkellä mietit lähteväsi juoksukouluihin jossain päin Suomea. Älä tee heräteostoksia, ole kriittinen ja ota selvää juoksukoulujen vetäjistä! On paljon hyviä valmentajia, mutta vielä enemmän liikenteessä on juoksukouluvalmentajia, joiden oma kestojuoksukokemus on käytännössä nollassa. Juoksemisen opettamisessa on valmentajalla iso vastuu, ja monissa valtakunnan isoissakaan yleisurheiluseuroissa tätä ei ymmärretä, vaan oman seuran rahankeruu asetetaan laadun ja asiakkaille tarjottavan palvelun edelle. Juoksukouluun mukaan tulevat ymmärrettävästi odottavat vetäjän olevan ammattilainen, mutta rajusti kuuluu kentältä esimerkkejä missä Varamies on vetänyt koulun ja vastauksena osanottajien kysymyksiin on kuulunut vain "töttöröö, siitähän mulle maksetaan!"\nJuokseva valmentaja Aki Nummela on voittanut 58 nuorten ja aikuisten SM-mitalia ja hänen ennätysten lista on varsin komea: 800m 1.51,37, 1500m 3.46,49, 3000m 8.18,23, 5000m 14.38,30, 3000m estejuoksu 9.04,93 ja puolimaraton 1.07.46.


Yhdysvallat pyytää Venäjää palauttamaan virolaisen turvallisuuspoliisin - Keskisuomalainen\nUlkomaat 10.09.2014 13:46\nYhdysvallat pyytää Venäjää palauttamaan virolaisen turvallisuuspoliisin\nVirossa on pohdittu, liittyykö perjantainen turvallisuuspoliisin kiinniotto Yhdysvaltain presidentin Barack Obaman vierailuun Tallinnassa viime keskiviikkona. Kuva: Saul Loeb / AFP\nYhdysvallat pyytää Venäjää palauttamaan viipymättä ja turvallisesti viime perjantaina siepatun ja myöhemmin vangitun virolaisen turvallisuuspoliisin, kertoo Viron yleisradioyhtiö ERR. Venäjän turvallisuuspalvelu FSB otti Viron suojelupoliisin työntekijän Eston Kohverin voimakeinoin kiinni Viron ja Venäjän välisellä raja-alueella viime perjantaiaamuna.\nERR:n kirjeenvaihtaja kysyi Yhdysvaltain ulkoministeriöltä, pitääkjö Yhdysvallat Kohverin kiinniottoa Venäjän länttä vastaan suunnattuna provokaationa vai erillistapauksena. Ulkoministeriön tiedottaja vastasi, ettei heillä ole vielä tietoa kiinnioton motiiveista, mutta Venäjän olisi viipymättä palautettava Kohver Viroon.\nYhdysvaltain tietojen mukaan Kohver kaapattiin Viron puolelta rajaa tämän suorittaessa työtehtävää. Venäjän mukaan Kohver oli Venäjän puolella värväämässä vakoilijoita Venäjältä.


Vaihdatko sinä vaatteet päivittäin? - Kotimaa - Helsingin Sanomat\nVaihdatko sinä vaatteet päivittäin?\nNimimerkki Jatta kirjoitti ihmisten pinnallisuudesta ja minun täytyy sanoa, että sama asia ärsyttää itseänikin. Jatta kirjoitti, ettei kuule koulun pihalla puhuttavan muusta kuin mitä laitetaan päälle ensi viikonlopun bileisiin.\nPoliisi on karkottamassa krp:n tietolähdettä 3.1.2014