Koulu osallistumiseen kasvattajana - Kansalaisyhteiskunta.fi\nKoulun merkitys nuorten kansalaisaktiivisuuteen on suuri.\nSuomalainen koulu ei ole tunnettu toiminnallisuudestaan ja osallisuuteen kasvattamisesta. Meillä korostetaan tiedollisia saavutuksia, joilla loistamme kansainvälisissä koulu- ja oppimistutkimuksissa. Ei ihme, että suomalaisten nuorten kiinnostus yhteiskunnallisiin asioihin on laimeaa, asenne ja motivaatio yhteiskunnalliseen osallistumiseen välinpitämätön ja äänestysprosentit läntisen maailman alhaisimpia. Olisiko aika tehdä pieni korjausliike ja korostaa myös kansalaisaktiivisuuden ja demokratian merkitystä hyvin toimivassa yhteiskunnassa?\nKodilla ja koululla on suuri merkitys sille, kasvaako nuorista aktiivisia ja osallistuvia kansalaisia vai ei. Kansainväliset tutkimukset osoittavat, että koulujen ja luokkahuoneiden ilmapiirillä ja keskusteluilla yhteiskunnallisista asioista on vaikutusta nuorten kansalais- ja yhteiskunnalliseen osallistumiseen. Kun opiskelijat saivat harjoitella koulussa keskustelun ja dialogin taitoja ja kun he saavat tietoa osallistumisesta ja vaikuttamisesta, he osallistuivat kansalaisaktiivisuuteen myös koulun ulkopuolella useammin kuin ne nuoret, joilta tällainen opetus ja harjoittelu puuttuivat. Tutkijat havaitsivat myös, että opiskelijat, jotka osallistuivat luokkahuonekeskusteluihin vapaaehtoisuudesta, tekivät muita todennäköisemmin säännöllistä vapaaehtoistyötä. Tutkimustulokset kertovat edelleen, että jos nuoret kokevat, että koulu ja muut nuorelle merkittävät yhteisöt ovat tärkeitä heidän ystäviensä elämässä, he todennäköisemmin osallistuvat kansalaistoimintaan myöhemmällä iällä. Samaan vaikutti nuorten mahdollisuus keskustella asioistaan ja ongelmistaan ystävien kanssa.\nJos ja kun kansalaisaktiivisuutta ja yhteiskunnallista kiinnostusta halutaan lisätä, edellä mainitut tutkijat suosittelevat toimenpiteiden suuntaamista räätälöidysti niihin kohderyhmiin, joilla sisäinen motivaatio on kaikkein alhaisin. Suomessa tämä tarkoittaa mm. nuoria. Tutkijat kehottavat ryhtymään toimenpiteisiin, joilla rohkaistaan nuoria kiinnostumaan yhteiskunnallisista asioista, lisätään heidän tietämystään yhteiskunnasta, parannetaan heidän osallistumis- ja vaikuttamistaitojaan ja luodaan harjoittelun ja toimimisen paikkoja.\nOsallistumista ja vaikuttamista voi oppia koulussa. Niitä voi harjoitella luokkahuoneissa ja päätettäessä koulun yhteisistä asioista. Kysymys on siitä, pitävätkö rehtori ja opettajat tätä tärkeänä vai eivät. Suomalaisissa kouluissa on liian vähän tämän tapaista kansalaisuuteen kasvamista, mikä näkyy siinä, että meillä puuttuu kansainvälisten nuorisotutkimusten mukaan nuorilta halua ja motivaatiota osallistua ja vaikuttaa yhteiskunnallisesti. Tietotaso on riittävä, mutta motivaatio puuttuu. Myös taidoissa on puutteita, vaikka kansainväliset nuorisotutkimukset väittävätkin toista. Taitoja voi oppia vain, jos harjoittelee ja toimii. Tätä puuttuu suomalaisista kouluista.\nKuulen jo korvissani, että mistä otetaan tunnit, kun matematiikkaa, kieliä, kotitaloutta ym. tulee myös opettaa. Kansalaisaktiivisuuteen kasvamisessa on enemmän kyse koulun hengestä ja toimintakulttuurista kuin opetustunneista. Kun nuorilla kasvaa oikea asenne ja kehittyy motivaatio osallistua ja toimia, tarvittavat perustiedot ja -taidot ehditään kyllä käytettävissä olevilla yhteiskuntaopin tunneilla opettaa. Mutta jos motivaatio puuttuu, oppi ei mene tunneilla perille. Tämän kertovat nykyiset oppimistulokset.


Eduskunta saa Nato-päätöstä varten salaista tietoa, jota ei voi tuoda julkisuuteen – Ainoa oikea tapa ratkaista liittymisasia on sen päättäminen eduskunnassa - Tekstarit - Satakunnan Kansa\n"Eduskunta saa Nato-päätöstä varten salaista tietoa, jota ei voi tuoda julkisuuteen – Ainoa oikea tapa ratkaista liittymisasia on sen päättäminen eduskunnassa”\nNato-jäsenyysasiassa kansalaisilla ei kaikkea sitä tietoa, mitä kansanedustajilla on, kirjoittaja muistuttaa. Kuva: Dado Ruvic/Reuters\nRadio Pori tiedottaa, että Kaanaasta lähdetään keräämään roskia viipalekoululta. Eli mistä? Ei ole koulua. Kirjastolta? Ei kirjastoa. Laittakaa terveys-asemalta. Nämä kaikki palvelut Vallun porukka lopettanut.\nSaunan taakse köyhät ja sairaat, se on Pekolan malli (SK-tekstarit 9.5.).\nMaanpuolustus pitää yksityistää. Näin veronmaksajat voittavat.\nSairaanhoitajana en ole "avustaja", vaan teen vaativaa ja itsenäistä asiantuntijatyötä erikoissairaanhoidon poliklinikalla. Alalle hakeutuessa nuorena ja lapsettomana palkka riitti hyvin ylitöitä paiskiessa. Nykyään perheellisenä ja päivätyössä palkka ei vaan riitä.\nVartaassa kypsynyt kebab itse veistettynä, nam! Sellaista keittiömies kaipaa, mutta liian usein se lämmitetään grillillä ja ravintoloissa tehtaan pakastepaketista. Keittiömies lupaa ostaa siltä yrittäjältä herkuttelukebabinsa aina silloin, kun on elokuvailta. Ja vapaavuoro keittiöstä.\nOpettajat valittavat pienestä palkasta, mutta eivät puhu, kuinka paljon heillä on lomaa tehtyihin työtunteihin nähden. On talviloma, kesäloma, syysloma, joululoma ja kuuden tunnin työpäiviä. Olkaa tyytyväisiä.\nEläke on tosiaankin Suomessa noin 52 prosenttia palkasta. Eläkemaksu on kaikilla saman suuruinen, paitsi 53–62-vuotiailla hieman suurempi. Eli 4 000 euron palkalla eläkkeesi olisi hiuksen hienosti yli 2 000 euroa. Nämä kyllä löytyy varmasti googlettamallakin, jos ei tiedä asiaa.\nOli esine tai asia miten vitivalkoinen vain, niin varjo pakkaa olemaan aina tummanpuhuva.\nHaluan kiittää sinua, joka hautausmaalla tulit auttamaan minua, kun sain tasapainohäiriön. Ilman sinua olisin kaatunut. Veit minun penkille istumaan. Kiitos!\nEduskunta saa Nato-päätöstä varten salaista tietoa, jota ei voi tuoda julkisuuteen. Näin ollen ainoa oikea tapa ratkaista liittymisasia on sen päättäminen eduskunnassa.\nNaton vastustajat ja rauhanliikkeen kannattajat ovat sinänsä oikeassa, mutta pitää olla realisti, kun rauhansopimukset eivät päde – Venäjän kanssa ei voi sopimuksia tehdä, koska niihin ei voi luottaa ja kaikki on mahdollista, eikä kauniit ideat silloin auta. Maailmassa toimii evoluutio ja voimakkain voittaa, niin se vaan on. Luonnon järjestelmän pitää hyväksyä. Luonto on kaukaa viisas ja takaa tulevaisuuden, että ihmiskuntakin pysyy elinvoimaisena. Siihen kaikki vitsaukset tähtäävät.\nNiistä nuorten myssyistä ja lippiksistä sisätiloissa ja ruokapöydissä (tekstarit 8.5.): trendi tullut USA:n mustien katu-, jengi- ja räppiporukoilta, kuten myös väljät vaatteet. Sikäläisistä vankiloista kerrotaan lähteneen taannoin muoti alhaalla roikkuvista housuista, usein persvako tarkoituksella lähes näkyvillä.\nEi patsaiden poistaminen muuta historiaa, se vain korjaa arvostuksessa tapahtuneen virheen.\nViitaten tekstariin 10.5.: Moititaanko Sannaa asiasta vasta sitten, kun siellä Natossa olemme. Hyvin on mielestäni vaikeana aikana työnsä hoitanut.\nJoku nenäkkäästi jälkiviisasteli (SK 10.5.) ja kertoi, ettei Sanna Marin ollut Natoon liittymisen kannalla tammikuussa. Noin 40 prosenttia kansalaisista on sittemmin muuttanut kantaansa. Vielä tammikuussa ei Putin ollut aloittanut raivokasta kansanmurhaansa. Ihmisillä on oikeus arvioida kannanottojaan tilanteiden mukaan. Myös pääministerin – ja etenkin pääministerin.\nVeteraanilenkki on nyt upea, kun se kiemurtelee puiden lomassa. Ei kastu jalat ja voi kulkea kaverin kanssa rinnakkain, ihastella oravien hyörinää ja arvuutella, mikä lintu nyt laulaa ja mikä lintu tuo ja tuo on. Kyllä siellä mieli lepää ja kunto kasvaa. Kiitos tien tekijät.


Kurion kasvu alan nopeinta ja kannattavinta – myös johtohenkilöstö vahvistuu - Kurio\nKurion kasvu alan nopeinta ja kannattavinta – myös johtohenkilöstö vahvistuu\nREKRY: PROJEKTIKOORDINAATTORI (HARJOITTELU)\nRAPORTTI: Yhdeksän kymmenestä Cannes Lions -voittajasta luottaa someen\nTuoreen Kauppalehden listauksen mukaan Kurio pärjäsi koronavuonna huomattavasti alan keskiarvoa paremmin.\nToimisto kasvoi alalla nopeimmin ja lisäksi kasvu tapahtui alan kannattavimmilla lukemilla. ”Kasvun takana ovat vahvat pitkäaikaiset asiakkuutemme ja monet uudet, merkittävät kumppanuudet”, kertoo Kurion toimitusjohtaja Tommi Opas. ”Olemme aloittaneet työt esimerkiksi Kotipizzan, Nokian Renkaiden ja Paroc/Owens Corningin kanssa, vain muutamia mainitakseni. Iloksemme myös nykyiset asiakkuutemme kuten Fazer ja Kesko ovat laajentuneet merkittävästi”, Opas summaa.\nSosiaalinen media on merkittävimpiä kanavia monelle eturivin brändille. Panostukset someen ovat edelleen kasvussa, samoin kuin sosiaalisen median käyttöä kuvaavat luvut. ”Somea markkinointikanavana priorisoidaan, moni asiakkaistamme on siirtänyt koko markkinointibudjettinsa somevetoiseksi. Olemme strategisesta lähestymisestä tuttu ja luovuudesta eniten palkittu sometoimisto Suomessa – ja haluamme olla sitä myös kansainvälisesti”, toteaa Opas.\nMyös Kurion henkilöstö on vahvistunut usealla kokeneella osaajalla tämän vuoden aikana. ”Riveissämme on aloittanut asiakkuusjohtaja Jenni Forsblom, pitkällä ja rautaisella digitaalisen markkinoinnin toimistokokemuksella. Projektipäällikkövahvuuteemme ovat tänä vuonna liittyneet myös Henrika Laiho, Noora Qvick ja Eveliina Karioja brändi- ja mainostoimistotaustoilla”, Opas summaa.


Kilpailulakiin ehdotetaan viranomaisten toimivaltaa lisääviä uudistuksia | HPP Asianajotoimisto\nMaarika Joutsimo on erikoistunut avustamaan asiakkaita kilpailu- ja EU-oikeuteen liittyvissä kysymyksissä. Hänellä on laaja kokemus erilaisista kilpailuoikeudellisista sekä viestintä- ja finanssimarkkina-alan toimeksiannoista. Ennen HPP:n palvelukseen siirtymistään Maarika työskenteli tutkijana, erikoistutkijana ja tutkimuspäällikkönä Kilpailuvirastossa, EU-harjoittelijana sosiaali- ja terveysministeriössä sekä EU-ETA-asiantuntijana Keskinäinen Eläkevakuutusyhtiö Ilmarisessa.\nLiisa Tarkkila on erikoistunut avustamaan asiakkaita kilpailu- ja EU-oikeuteen liittyvissä asioissa. Hänellä on erityisesti osaamista kilpailuoikeuden rikkomiseen liittyvistä vahingonkorvauskysymyksistä.


UusiDemi • katso viestiketjua - Oon aseksuaali ja näin seksiunta mun tyttöystävästä\nEtusivu ‹ Aiheet ‹ Keho\nOon aseksuaali ja näin seksiunta mun tyttöystävästä\nKirjoittaja Iguessimhuman » 30.12.2020 03:12\n...ja kaiken muun hyvän lisäksi sen verran uskis, etten aio harrastaa esiaviollista seksiä. Siis niinkun legit.\n(Onneks miun tyttöystävälläkään ei liiemmälti ole haluja)\nMutta siis näin hemmetin yksityiskohtaisen unen meidän välisestämme seksiaktista, ei ollut märkä uni tms eli ei siis sillein oo kai ristiriidassa aseksuaalisuuden kanssa, nään muutenkin yksityiskohtaisia unia vähän joka aiheesta, mut olihan tää... jännää.\nMainitsin tästä tyttöystävälle ja hän halusi kuulla yksityiskohdat. Kuulemma olisi voinut loukkaantua, että harrastin seksiä hänen kanssaan ilman häntä. xD\nRe: Oon aseksuaali ja näin seksiunta mun tyttöystävästä\nKirjoittaja Tulisydän » 30.12.2020 20:56


Tervetuloa Rukan hiihtokoulun opettajasivuille! - Rukan hiihtokoulun kannatusyhdistys ry\nTervetuloa Rukan hiihtokoulun opettajasivuille!\nJos etsit hiihdonopetuspalveluita Rukalla, Rukan hiihtokoulun internet-sivut ovat siihen oikea paikka.\nJos etsit hiihdonohjaajakurssia Rukalla, Pohjois-Pohjanmaan kesäyliopisto tarjoaa kursseja Rukalla! Etsi haulla "ohjaajakursseja Rukalla".\nJos sinulla on jo todistus takataskussa ja haluat keikkalaiseksi Rukalle, olet oikealla sivulla! Rukan hiihtokoulun kannatusyhdistys ry (RHK) vastaa Rukalla freelancer-opettajien rekrytoinnista ja palkkauksesta. Freelance-opettajat hoitavat kausittain noin puolet opetustunneista. Otamme jatkuvasti uusia opettajia freelance-opetustyöhön hakemusten perusteella. Pääsyvaatimuksena on SHKY:n tai SHOryn ohjaajakurssin (1-kurssi) arvioinnin/taitotestien arvosana 3 tai opettajakurssin (2-kurssi) taitotestien arvosana 3. Voit hakea oheisella lomakkeella.\nLisätietoja saat osoitteesta rhk(a)hiihtokouluruka.fi tai puheenjohtajaltamme (Erja Huovinen, 0403010221).\nHUOM! Lähetä hakemus hyvissä ajoin - mieluiten vähintään viikkoa ennen toivomaasi perehdytysajankohtaa.\nOsoite, postinumero, postitoimipaikka *\nKurssi 1 (laji, taso, paikka, aika) *\nKurssi 2 (laji, taso, paikka, aika)\nMuut kurssit (laji, taso, paikka, aika)\n(esim. freestyle/parkki/hypyt, kumpareet, ratalasku, soveltava)\nKerro, millä kielillä haluat tehdä opetustyötä. Kerro myös jokaisen kielen kohdalla kielitaitosi (auttava, tyydyttävä, kohtalainen, hyvä, erinomainen, äidinkieli)\nOpetuskielet (suomen lisäksi)\nSyötä kurssitodistus ja opintokirjan kurssiaukeama sähköisessä muodossa (pdf, jpg) jokaisen opetuslajisi osalta. Voit myös halutessasi syöttää CV:si.\nKuka olen, mistä tulen, mitä osaan ja miksi olisin hyvä kandidaatti Rukan hiihtokouluun: *\nEnsimmäisenä opetuspäivänäsi järjestämme sinulle perehdytyksen, ja saat "varjostaa" kokenutta rukalaista opettajaa työssään, jotta toimintatapamme ja opetuspaikat tulevat sinulle tutuksi. Tästä syystä meidän on tiedettävä, milloin haluaisit saapua opetuskeikallesi ensimmäistä kertaa. Mikäli et tiedä vielä tarkkaa päivää, anna arvio. Vahvistamme sinulle, milloin perehdytys saadaan järjestymään. Mikäli et saa vahvistusta asiasta mailiisi, otathan yhteyttä Erjaan 0403010221 hyvissä ajoin ennen aiottua saapumistasi!\nPäivämäärä, jolloin haluaisin aloittaa perehdytyksen ja työt:\nLähettäessäni tämän lomakkeen annan samalla luvan luovuttaa yllämainitut tietoni Rukakeskus Oy:n käytöön lumilajien opetustehtäviin liittyen. Rukakeskus Oy:llä ei ole oikeutta käyttää tietojani muuhun tarkoitukseen. Löydät rekisteriselosteemme Yhtyestiedot-sivultamme.\nOletko jo opettajakaartissamme? Klikkaa sivun ylälaidan Opettajat-linkkiä, niin pääset intraan sisään! Jos et pääse, rhk@hiihtokouluruka.fi auttaa!\n© 2022 Rukan hiihtokoulun kannatusyhdistys ry


Data Group - IBAS ONTRACK - ONTRACK DIGITAL CARE PLAN 2 YEARS 1 UNIT (PC) - TAKUU- JA TUKILAAJENNUKSET\nHinta: 31,00 �\nTuotteen saatavuus: 500 kpl\nTilaa tuote tietokoneen mukana.\nOntrack Digital Care Plan (ODCP) on edullinen palvelusopimus tietojen pelastamiseen. Se kattaa ammattimaiset tiedonpalautuspalvelut ennalta rekister�idyille laitteille tiedostojen menetyksen syyst� riippumatta � ilman lis�veloitusta.\nPalvelusopimus on laitekohtainen ja se voidaan ostaa uuden kannettavan tietokoneen, p�yt�tietokoneen, �lypuhelimen tai tabletin kanssa laitemerkist� ja k�ytt�j�rjestelm�st� riippumatta. Palvelusopimus on m��r�aikainen ja se tarjoaa helpon ja edullisen palvelumallin tietovahinkojen varalle.\nPalvelusopimus on tarkoitettu yrityksille ja kuluttajille, jotka haluavat huolehtia tiedostoistaan ja jotka eiv�t halua maksaa tiedonpalautuksesta satoja tai tuhansia euroja vahingon jo tapahduttua.\nM��r�aikainen 1, 2 tai 3 vuoden kestoinen palvelusopimus yrityksille ja kuluttajille\nTietojen palautus Ibas Ontrack �laboratoriossa\nSaatavissa tietokoneiden sis�isiin kovalevyihin ja SSD-levyihin, �lypuhelimiin ja tabletteihin\nLaitemerkki- ja k�ytt�j�rjestelm�riippumaton\nVarustaudu pahan p�iv�n varalle\nYrityksille t�rkeiden tietojen, yhdenkin tiedoston, menetys on liiketoimintariski, joka aiheuttaa v�litt�mi� ja v�lillisi� kustannuksia � toiminnan keskeytyminen, tilausten menett�minen, tuottavuuden lasku sek� omistajien, ty�ntekij�iden ja asiakkaiden turhautuminen. Henkil�tietoja k�sitteleviss� yrityksiss� sovelletaan tietosuojaan liittyvi� lakeja ja asetuksia. Niiden osalta EU:n tietosuoja-asetus (GDPR) edellytt�� mm. kyky� palauttaa nopeasti tietojen saatavuus ja p��sy tietoihin fyysisen tai teknisen vian sattuessa.\nKuluttajille tietojen menetys on monesti syd�nt� s�rkev� onnettomuus, joka tarkoittaa korvaamattomien valokuvien, rakkaiden muistojen, ja mahdollisesti my�s opintoihin tai harrastuksiin liittyvien materiaalien menett�mist�.\nKun tiedonpalautuspalvelun tarve on ajankohtainen, palvelun tilaaminen on helppoa, eik� maksa lis��, jos laitteella on etuk�teen ostettu, voimassa oleva Ontrack Digital Care Plan-palvelusopimus.\nAsiakas t�ytt�� s�hk�isen palveluntilauslomakkeen ja pakkaa laitteen kuljetusta varten\nHarhaanjohtavasti usein kuvitellaan, ett� ammattimainen tietojen palautus on sama asia kuin tietokoneen korjaaminen ja palvelun hinta suurin piirtein sama. N�in ei ole. Mainitut palvelut ovat yht� l�hell� toisiaan kuin aivokirurgia ja arkisen flunssan hoitaminen terveydenhoitoalalla.\nKiintolevy, jossa on sis�isi�, mekaanisia vaurioita, pit�� l�hes poikkeuksetta avata, analysoida ja korjata siihen tarkoitetuissa ISO-5/Class 100 -puhdaslaboratoriotiloissa. Kiintolevy on hienomekaaninen laite, jonka toleransseja mitataan nanometreiss� (0,000,001 mm). T�llaisia laitteita pystyv�t k�sittelem��n ainoastaan siihen erikoistuneet asiantuntijat sit� varten kehitetyill� erikoisty�kaluilla siihen tarkoitetuissa tiloissa. SSD/Flash-teknologioihin perustuvat laitteet ovat viel�kin haasteellisempia ja monimutkaisempia.\nOntrack Data Protection -palvelusopimuksella saat maailman johtavan tiedonpalautusasiantuntijan palvelut k�ytt��si edullisemmin kuin koskaan aiemmin.\nTUOTENIMIKE ONTRACK DIGITAL CARE PLAN 2 YEARS 1 UNIT (PC)\nHINTA (KPL) 31,00 �\nTUOTERYHM� TAKUU- JA TUKILAAJENNUKSET\nVALMISTAJA IBAS ONTRACK\nVALMISTAJAN KOODI DRDPSA2Y1U\nLinkit: Ontrack Digital Care Plan-toimitusehdot\nToimeksianto (Laitteille, joilla voimassa oleva ODCP-sopimus)\nFUJITSU ESP D738 E94+ I5-9400/8GB/256SSD/W10P/1OS


Myyjiä Kesäksi, Nordic Sales Crew\nIlmoituksen osoite: https://tyopaikat.oikotie.fi/tyopaikka/1227210\nPalkkaamme kesäksi motivoituneita ja innostuneita myyjiä huipputiimeihimme pääkaupunkiseudulle, Turkuun, Porvooseen, Tampereelle ja Ouluun. Työskentele osana hauskaa työyhteisöä, opi uutta ja haasta itseäsi. Tuotteitamme ovat mm. Nordic Green Energy, Freska ja Kala-Auto.\n€€€: Provisiopohjainen (n. 40-50 €/kauppa), mutta tarjoamme myös takuupalkan (8 €/h).\nToimi ripeästi ja hae tehtävää 31.5.2019 mennessä. Teemme valintoja jo hakuaikana.


/ / v a N a S o f t\n"Pelaajat valitsevat suunnan vuorotellen.\nYrittävät osua toiseen.\nSeinään ei saa osua."\nNäin pelin unessa. Olin luonnostellut sen rengaskeinun renkaan sisälle. (Niin voi tehdä unessa.) Heräsin aamuyöllä ja kirjoitin idean varmuuden vuoksi heti ylös. Peli oli arcade-tyyppinen 80-luvun takaa-ajopeli. Se muistutti ehkä jonkin verran Tronia – paitsi että tosiaan – aluksia ohjattaisiin samoilla nuolinäppäimillä vuorotellen. Tällaisia ideoita voi keksiä vain unessa.\nSeuraavana päivänä kaivoin esiin 90-luvun basic-ohjelmointitaitoni sekä tuoreemman 64-bittisen qbasic-kääntäjän ja ryhdyin luonnostelemaan peliä. Oli helppoa olla uskollinen uneni valitsemalle tyylilajille, koska juuri siihen taitoni riittäisivät. Kiitos tiedostamattomalle mielelleni tasoituksesta! Valveen maailmassa minulle yritettiin ehdottaa alusten samanaikaista ohjaamista, mutta se olisi ollut liian ilmeistä. Halusin sitä paitsi tehdä nimenomaan uneni pelin.\nSitä pelataan näin: Kahden pelaajan pelissä alukset yrittävät törmätä toisiinsa omalla vuorollaan, ennen kuin toinen ehtii ohjata omaa alustaan. Osumasta saa pisteen ja uusi kierros alkaa. Kun kierrokset on pelattu, eniten pisteitä kerännyt voittaa.\nKolmen ja neljän pelaajan pelissä jokaisen kierroksen aluksi valitaan hippa, joka yrittää ottaa muita kiinni. Alukset, jotka eivät ole hippoja, voivat ohittaa toisensa törmäämättä. Alukset, jotka hippa saa kiinni, liittyvät takaa-ajajiin. Peli päättyy, kun jokainen pelaaja on hippa. Jokaisesta osumasta saa pisteen. Viimeisenä kiinni jäänyt saa palkinnoksi pisteitä pelaajien määrän verran – ja voittaa kierroksen.\nYhden asian muutin: seinään saa osua. Se, mitä silloin tapahtuu, valitaan pelin asetuksista. Alus voi ilmestyä takaisin kentälle toisesta laidasta, kimmota takaisin tai pysähtyä.\nAsennustiedosto (exe, 1254kt)\nZip-paketti (zip, 792kt)\nKiitos Etnalle, Martille, Jonille ja nuorisolle ymmärryksestä, ideoista ja betatestauksesta!\nIsmo "timpu" Kiesiläinen, //vaNaSoft-tiimin johtaja ja ainoa jäsen


Päivitetty - Hintaa pistetty pienemmäksi. Nyt tämä on jo halpa!\nKaupan olisi kuvissa näkyvä E46-mallin coupe-BMW. Auto on toimiva ja varsin siistissä kun...Lue lisää »\nKaupan olisi kuvissa näkyvä E46-mallin coupe-BMW. Auto on toimiva ja varsin siistissä kunnossa. Itselläni tämä on ollut päivittäisessä käytössä. Hiljaisessa ja näyttävässä sisustassa on mukava matkustaa, ja 3-litrainen rivikutonen on tehokas ja taloudellinen. Kompaktista koosta huolimatta auto kujettaa 5 aikuista mukavasti, ja tavaratilaan mahtuu vaikka mitä (lisäksi penkit kaatuvat pois tieltä tarvittaessa).\nVarustelista on varsin kattava. Normivarusteiden lisäksi löytyy myös laadukas navigaattorisoitin peruutuskameralla ja bluetooth-ominaisuudella sekä usb+ipod-liittimillä. Perusmallin Harman Kardon-audiota on ryyditetty vielä Hertz:in subwooferilla.\nTiellä pysymisestä vastaavat talvisin kohtuukuntoiset Bridgestone Noranza-nastarenkaat ja kesäisin miltei uudet Goodyear Eagle F1:set. Molemmat rengassarjat on kiepautettu 17" alumiinivanteille. Autoon on asennettu ja muutoskatsastettu korkeussäädettävä AP Sportfahrwerken alustasarja. Mikäli renkaista pito loppuu, on autossa huippuluokan luistonesto/ajonvakautus (molemmat poiskytkettävissä), ja lisäksi vino pino turvatyynyjä.\nMiinuspuolella autossa on kaarissa hieman ruostetta (maalit hommattiin keväällä 16 ja saa samaan hintaan mukaan).\nBMW 330 3.0, '01, 212 tkm\nBMW 330 3.0, '00, 220 tkm\nBMW 330 3.0, '01, 220 tkm\nBMW 330 3.0, '00, 170 tkm\nBMW 330 3.0, '02, 260 tkm\nBMW 330 3.0, '02, 229 tkm\nNettiauto ID 8457107


Wave Extrapocket-lisäkorttipaikka – Musta - Digiman\nEtusivu / Kauppa / Muut mobiilitarvikkeet / Lisätaskut / Wave Extrapocket-lisäkorttipaikka – Musta\nWave Extrapocket-lisäkorttipaikka – Musta\nWave Extrapocket-lisäkorttipaikka - Musta määrä\nWave Extrapocket on näppärä tarvike lisäkorttipaikkoja tarvitsevalle. Extrapocket on helppo kiinnittää esimerkiksi puhelimen takakuoreen, ja vahva uudelleen käytettävä liimapinta takaa, ettei lisäkorttipaikka tipu kyydistä kovemmassakaan vauhdissa.\nWave Extrapocket sisältää kaksi korttipaikkaa, jotka on suojattu RFID etälukemiselta. Näin tärkeimmät kortit pysyvät aina mukana ja turvassa.\nExtrapocketin taustaosaa peittää pitävä liimapinta, joka takaa varman kiinnityksen esimerkiksi puhelimen takakuoreen. Liimapinta ei jätä jälkiä irrotettaessa ja se on uudelleen käytettävä: Puhdista pinta vedellä ja anna sen kuivua, niin se tarttuu taas kuin uusi.\nExtrapocket on valmistettu laadukkaasta nahasta, ja sen takaosa on päällystetty pitävällä liimalla. Lopputuloksena on ammattitaidolla käsin valmistettu, laadukas ja äärimmäisen ohut puhelimen lisätarvike.\nWave Pikalataava Autolaturi – USB + USB Type-C – Musta


Toimittajan puheenvuoro: Harva pelisarja paranee vanhetessaan - Far Cry on tässä kohtaa iloinen poikkeus - Muropaketti.com\n12.04.2019 09:00 | Skye Borg\n”Avoimen maailman FPS” ei kuvauksena tee minkäänlaista oikeutta Far Cry -pelisarjalle, joka on vastoin kaikkia nykytrendien odotuksia onnistunut paranemaan peli peliltä. Moni muu suosiota nauttiva pelisarja on viime vuosina kompuroinut jatko-osillaan. Mass Effect, Call of Duty, Fallout… – mielipiteitä on varmasti yhtä monta kuin pelaajia. Assassin’s Creed on puolestaan onnistunut luomaan nahkansa hienosti, mutta nostalgikot kaipaavat edelleen Eziota.\nVuonna 2004 alkunsa saanut Far Cry on kasvanut maltilla. Ensimmäinen osa oli aikaansa nähden kaunis kokemus – piirre, jota sarja on jatkanut uskollisesti. Peli ei onnistunut tekemään kovin monesta pelaajasta fania, eikä varsinkaan minusta. Far Cry tuntui toisinaan tarkoituksellisen vaikealta ja tallennuspisteiden vähyys aiheutti itkua.\nAlkujaan saksalaisen Crytekin kehittämä pelisarja siirtyi jatko-osan myötä Ubisoftille. Tämä siirto on osoittautunut Far Crylle erinomaiseksi ratkaisuksi, sillä rinta rinnan Assassin’s Creedien kanssa kasvanut nimike on hyötynyt paljon avoimen maailman kokeiluista ja innovaatioista. Far Cry 2 oli jo edeltäjäänsä huomattavasti kypsempi tekele, ja toi pelaajille uudenlaisia konsepteja, kuten yön ja päivän vaihtelut, runsaasti villieläimiä sekä sään kuvitteellisessa maastossa, joka muistutti kovasti Afrikan mantereen kuvastoa.\nVuoden 2008 Far Cry 2 aiheutti kuitenkin itselleni – ja aiheuttaa edelleen – harmaita hiuksia, sillä sen läpipeluu osoittautui yllättävän rasittavaksi kokemukseksi. Kauhulla muistelen edelleen lukemattomia persoonattomia tehtäviä ja edestakaista juoksentelua, joita peli vaati edetäkseen. Enkä varmasti ole ainoa, joka ei halua nähdä enää yhtään vartiopistettä missään pelissä, kiitos Far Cry 2:n. Samalla pelin tuomat uudistukset, uusi maailma ja vapaa kulkeminen tehtävästä toiseen olivat niin hieno kokemus, että pelisarjaan ryhtyi kiinnittämään huomiota.\nItselleni Far Cryn varsinainen kultakausi alkoi vuonna 2012, kun Far Cry 3 vihdoin löysi kupletin juonen: karismaattiset viholliset. Vaas Montenegro rynni kertarysäyksellä joka ikiselle “parhaat pahikset peleissä” -listalle, ja pysynee siellä ikuisesti. Mielipuolinen vastustaja trooppisessa kauniissa saaristossa sekä Jason Brody -nimisen päähahmon kasvaminen nynnystä merirosvoja niputtavaksi toiminnan mieheksi oli unohtumaton pelikokemus silloin, ja on sitä edelleen. Moni on kuitenkin takertunut tähän peliin kuin hukkuva pelastusköyteen, eikä ole löytänyt pelille seuraajista voittajaansa.\nNäin ajattelevat ovat luonnollisesti väärässä, sillä Far Cryn kolmas osa rakensi sapluunan, jonka pohjalta pelisarja on kasvanut laadultaan tasaisimmaksi nimikkeeksi nykyisistä kehityksessä olevista pelisarjoista. Sen keskeisimmät ominaisuudet, kuten ammuskelu, hiiviskely, aseiden tuunaus ja laajan maailman tutkiminen, ovat parantuneet peli peliltä johdonmukaisesti. Samoin tarinat ovat löytäneet runsaasti enemmän lihaa luidensa ympärille, sivuhahmoille on annettu entistä enemmän tilaa ja tekemistä, ja – mikä parasta – Fangs For Hire -mahdollisuus on tullut mukaan mainion spin-offin Primalin myötä.\nEnsi alkuun hieman kornilta tuntuva, mutta pian pelkoa takaraivoon takova Pagan Min sarjan neljännessä osassa osoittaa, että hyvästä on turha luopua. Vaikka pelin elementit ovat suurelta osin samat, onnistuu peli uudistumaan juuri tarpeeksi ja pitämään pelaajat kiireisinä. Samalla Far Cry -sarja vakiinnuttaa asemaansa erinomaisena tarinoiden kertojana – ja viittaa kintaalla kliseiselle käsitykselle siitä, että pelin päähahmosta olisi välitettävä.\nKoska laadun ainakin periaatteessa pitäisi taata suosio, ei ole ihme että viime vuoden Far Cry 5 rikkoi pelisarjan myyntiennätykset. Kun muut nimikkeet tuntuvat rypevän ongelmissa, vakaasti kokoaan kasvattava Far Cry kirjaimellisesti parantaa menoaan kuin sika juoksuaan. Ensimmäisen viikon myynti tuplaantui Far Cry 4:n luvuista, ja suuri kiitos tästä kuuluu pelin täydelliselle markkinoinnille, johon kuului lyhytelokuva sekä useita pätkiä Seedin sekopäisestä perheestä. Internet kertoo pelin suosiosta mielenkiintoisen vertailukohteen: se nettosi ensimmäisen viikkonsa aikana enemmän kuin Marvel Studiosin jättimenestys Black Panther samassa ajassa.\nYksi yllättävimmistä piirteistä Far Cry -pelisarjassa on se, että se ei jaa pieniä viitteitä lukuun ottamatta keskeisiä juonikuvioita tai hahmoja pääosien välillä. Ratkaisu on ollut selkeä riski, mutta samalla se on kannattanut. Pelisarjaa voisi moittia sen hengettömistä päähahmoista, joiden persoonasta pelaajalla on hyvin vähän käsitystä. Kerronnan pääpaino onkin poikkeuksellisesti vastustajissa, ja tavoitteena on pohjimmiltaan pahan kukistaminen pelin lopussa.\nYksinkertainen kaava toimii, ja sallii jokaisen Far Cry -pelin esitellä sen mitä pelaajat kenties osittain eniten odottavat: uuden vastustajan. Nykyisessä pelimaailmassa, jossa kerrotaan sankareiden tarinoita, on Far Cry loistava poikkeus, joka toimii.\nJuonijatkumoiden kaava luonnollisesti katkeaa Far Cry 5 -pelin ja spin-offin New Dawnin välillä, koska Joseph Seed elää ja pitää hoviaan jossain päin New Dawnin maailmanlopun runtelemaa maailmaa. Herkulliseksi New Dawnin tekee myös se teoria, jonka mukaan Far Cry 5:n protagonisti Rookie kulkee koko ajan pelaajan mukana mahdollisena Guns For Hire -hahmona nimeltä The Judge. Potentiaalia uudistumiselle sekä samojen hahmojen kierrättämiselle on siis olemassa.\nEnnalta-arvattavien ja itseään juoneltaan toistavien pelisarjojen maailmassa Far Cry on poikkeus rikkoessaan monia sääntöjä – eikä kehittäjiltä varmasti ole vielä temput lopussa.


Iveco Daily 40 vuotta - Ammattiautot.fi\nIveco Daily, kevyen tavaraliikenteen innovaatioiden, monipuolisuuden ja tehokkuuden edelläkävijä, juhlii 40-vuotisjuhlavuottaan. Ensimmäisestä vuonna 1978 esitellystä mallista lähtien se on tuonut markkinoille uraauurtavia ja alaa muuttaneita innovaatioita, kuten kuorma-automallisen alustan, takavedon, erillisjousitetun etuakselin ja maailman ensimmäisen Common Rail -tekniikan (1999) sekä kehittyneen elektronisen ajonvakautusjärjestelmän (Electronic Stability Program, ESP).\nAlusta asti Daily on pystynyt vastaamaan asiakkaidensa muuttuviin toiveisiin pysyen kuitenkin uskollisena juurilleen. Tehokkaiden ja luontoa säästävien tekniikoiden merkitys kasvaa kuljetusalalla, ja Daily onkin ollut tiennäyttäjä kyseisten ominaisuuksien suhteen. International Van of the Year 2018 -palkinnon saanut Daily Blue Power noudattaa tiukimpia ympäristömääräyksiä.\nTodisteena Daily-ajoneuvojen maailmanlaajuisesta suosiosta, poikkeuksellisesta suorituskyvystä sekä asiakkaiden huomioimisesta ovat yli kolme miljoonaa valmistettua Daily-ajoneuvoa. Malleja valmistetaan kolmella mantereella ja käytetään 110 maassa.\n”Tänä vuonna juhlimme Daily-ajoneuvojen tärkeää merkkipaalua. Daily on ollut alan johtoasemassa alusta alkaen ja vielä 40 vuoden jälkeenkin se on kärkijoukoissa muuttamassa kuljetusalaa kestävämpään suuntaan.”, kertoo Pierre Lahutte, Ivecon brändijohtaja.\nDaily-mallistossa on alan kattavin valikoima ajoneuvoja, joiden kokonaispaino on 3,3–7,2 tonnia ja kuormatilan tilavuus 7,3–19,6 m3. Kehittyneiden ominaisuuksien taustalla on nykyaikainen, suorituskykyinen ja taloudellinen tekniikka.\nBlue Power -valikoima on ympäristön kestävyyden tiennäyttäjä. Se tähtää tulevaisuuteen ajoneuvoilla, joissa käytetään kehittyneimpiä moottoritekniikoita ja vaihtoehtoisia polttoaineita. Daily Euro 6 RDE 2020 ready on ensimmäinen kevyt hyötyajoneuvo, joka noudattaa vuonna 2020 voimaan astuvia todellisiin ajonaikaisiin päästöihin liittyviä vaatimuksia. Daily Hi-Matic Natural Power on ensimmäinen 8-nopeuksisella automaattivaihteistolla varustettu CNG-ajoneuvo. Daily Electric nollapäästöinen, sähkökäyttöinen ajoneuvo. Valikoima takaa parhaat ratkaisut rajoittamattomiin kaupunki- ja esikaupunkitoimituksiin päivällä ja yöllä. Ajoneuvot noudattavat tiukimpia melun ja päästöjen vähentämiseen liittyviä määräyksiä.\nIveco Dailyn ensimmäiset 40 vuotta\n2004: Daily-valikoima laajenee jälleen tehokkaalla ajoneuvolla, jossa on 3,0 litran turbodieselmoottori ja jonka enimmäisteho on jopa 176 hevosvoimaa.\n2004: Daily-ajoneuvojen valmistus aloitetaan myös Kiinassa.\n2009: Daily Electric -ajoneuvo.\n2016: Daily Euro 6 jatkaa menestyksen tiellä ja vie ajoneuvojen tehokkuuden uudelle tasolle: siinä on kehittyneet ominaisuudet, kuten älykäs EcoSwitch PRO -järjestelmä, joka pienentää tarvittaessa automaattisesti vääntömomenttia ja vähentää siten polttoaineen kulutusta tehokkuudesta tinkimättä. Mallissa on myös mullistava BUSINESS UP -sovellus, joka parantaa liitettävyyttä.\n2017: markkinoille tuodaan kestävä Daily Blue Power -valikoima, jossa on saatavilla sähkö-, maakaasu- ja dieselversiot. Diesel-versio hyödyntää alan kehittyneintä tekniikkaa ja täyttää kolme vuotta etuajassa vuoden 2020 todellisiin ajonaikaisiin päästöihin liittyvät vaatimukset. Daily Blue Power -valikoiman pakettiautot palkitaan Van of the Year 2018 -palkinnolla.


Kaupallinen yhteistyö - Antipodes / *mainoslinkit merkitty\nSuosikkiaiheisiini blogin puolella kuuluu ehdottomasti uusista sarjoista kirjoittaminen ja niihin tutustuminen. Luonnonkosmetiikan osalta ihonhoito jaksaa edelleen kiinnostaa eniten ja onkin aina yhtä mahtavaa huomata, miten luonnonkosmetiikka vahvistaa asemaansa ja pystyy tarjoamaan yhä parempia tuloksia.\nKun kuulin muutama viikko sitten uudesta luonnonkosmetiikkasarjasta nimeltä Antipodes, kiinnotukseni heräsi heti. Se kasvoi valtavaksi innostukseksi, kun lueskelin sarjasta lisää ja näin ihastuttavat purkit. Olen testannut paljon englantilaista, jenkkiläistä, saksalaista ja ranskalaista luonnonkosmetiikkaa, ja etenkin jälkimmäisin maa tuntuu tuottavan mitä laadukkaimpia sarjoja jatkuvasti. Antipodes tulee kuitenkin aivan jostain muualta, nimittäin Uudesta-Seelannista. Maasta, jonka luonto on pysynyt puhtaana ja hyvinvoivana, koska se sijaitsee kaukana maailman ruuhkaisimmista alueista. Uusi-Seelanti ja sen luonto toimivatkin inspiraation lähteenä koko brändille. Raaka-aineissa hyödynnetään maan ainutlaatuisia luonnonrikkauksia ja superhedelmiä. Vastaavanlaisiin raaka-ainelistoihin ei siis todellakaan törmää heti seuraavan brändin kohdalla.\nAntipodes ei kuitenkaan ole pelkästään sertifioitua luonnonkosmetiikkaa, vaikka brändiltä löytyy kaksi sertifikaattia takaamaan sen, että 100% raaka-aineista ovat luonnollisia. Luomulukematkin ovat jopa 70-95%, joka on poikkeuksellisen korkea. Tuotteilla on myös Iso-Britannian Vegetarian Society -tunnustus, joka takaa, ettei mitään tuotteita tai yksittäisiä aineosia ole testattu eläimillä tai tuotettu eläinperäisesti. Lisäksi tuotteet pakataan ympäristöystävällisesti; niissä käytetään kierrätettävää lasia ja alumiinia sekä kasvimustetta ja biohajoavia pahvipakkauksia uusiutuvista metsistä.\nAinutlaatuisten raaka-aineiden lisäksi sarja erottuu silläkin, että se on tieteellistä luonnonkosmetiikkaa. Tuotteen teho siis tutkitaan ja todistetaan aina tieteen keinoin. Brändi tutkii kasvien ikiaikaisia salaisuuksia ja niiden hyödyntämistä ihonhoidossa tieteellisin in-vitro -laboratoriokokein, jotta niiden vaikutus nähdään kollageenin ja elastaanin tuotantoon ihmisen fibroblastisoluissa. Kaikkien Antipodes-tuotteiden teho on siis tieteellisesti todistettavissa, ja itse asiassa juuri tulokset ovat yllättäneet minutkin parin kuukauden testijakson aikana.\nNyt päästinkin lempiaiheeseeni, sillä seerumit ovat Antipodesilla aivan valioluokkaa! Tämä ihoa täyteläistävä kosteusseerumi pumppaa ihoon kosteutta roppakaupalla ja tuo hehkua jo muutamassa sekunnissa. Raaka-aineista on ehdottomasti nostettava esiin Vinanza-viinirypäle, joka toimii mullistava antioksidanttiuutteena, tuoden ihoon kiinteyttä ja parantaen elastisuutta. Viinirypäleen siemenuutteen potentiaalia ei ole vielä kovin moni kosmetiikkabrändi ehkä tajunnutkaan, mutta sillä sanotaan olevan monenlaisia anti-age-vaikutuksia ja tuntuva teho. Makeahko tuoksu tulee ruususta ja kardemummasta. Myös tässä on hyödynnetty Waiweran arteesista lähdevettä sekä Mamaku mustasaniaisen uutetta, joka tunnetaan bioaktiivisina uusiseelantilaisena kasvina. Aivan ihana, tehokas kosteusseerumi, joka tekee mitä lupaa!\nOlen aina ollut erityisen tarkka silmänympärysvoiteista. Itselleni yksi haasteellisimmista asioista ihonhoidossa on löytää se saumattomasti toimiva sy-voide, joka toimii täydellisesti meikin alla ja häivyttää tummuutta väsyneiltä silmänalusilta täyttäen samalla pienoiset juonteet. Antipodesin Kiwi-silmänympärysvoide kerää kuitekin sellaiset aplodit, ettei tosikaan. Koostumus on jännä, koska se on täyteläinen, mutta silti niin ihastuttavan kevyt ja hyvin imeytyvä. Kiivin ansiosta tässä on runsaasti C-vitamiinia, mikä osaltaan varmasti vaikuttaa siihen, että voide kirkastaa silmänalusia näkyvästi. Avokadoöljy hoitaa kollageenin tuotannon boostauksen ja jälleen kerran Vinanza-viinirypäle kiinteyttää ihoa sarjan kuuluisana antioksidanttiuutteena. Voide sattuu muuten olemaan myös tuplakokoinen tavalliseen 15ml silmänympärysvoiteeseen verrattuna, eli siihen nähden hinta on varsin edullinen näin toimivaksi voiteeksi. Siispä kyllä kiitos, käyttöön jää tämäkin!\nRuohonjuuri sekä *House of Organic, jolta löytyy kaikkein laajin valikoima tuotteita.


Suomen Kansallisteatterin karismaattinen näyttelijä Timo Tuominen on tuttu monista kotimaisista elokuvista, televisiosta ja etenkin teatterista. Tuominen on vuodesta 2011 esittänyt itse kääntämiään Brel-chansoneita muun muassa Kansallisteatterin Lavaklubilla täysille saleille. Hän on julkaissut kolme levyä sekä kiertänyt ympäri Suomea. Tuominen ei hienostele tulkinnoissaan, vaan hurmaa aggressiivisella rehellisyydellä, vimmaisella huudolla sekä kyvyllä luoda pureva suhde lauluun ja lyriikoihin.\nIhmisarvon, rakkauden ja rauhan puolesta!\nTuomista säestää yhtye, jonka virtuoosimainen yhteissoitto tuo ranskalaisen chansonin taianomaisella tavalla suomalaiseen maisemaan:\n”Timon ääni, lavakarisma, vimma ja voima tulkinnassa, eläytyminen ja läsnäolo jätti lähes sanattomaksi. Ilon ja surun kyyneliltäkään en välttynyt. Liekö normaalia, mutta yleisö osoitti suosiotaan ja kunnioitustaan esityksen lopussa seisten.” – katsojakommentti\n”Kansallisteatterin näyttelijänä tunnettu Timo Tuominen on puhaltanut Jacques Brelin lauluihin uutta elämää. Ne säilyttävät alkuperäisversioiden syvän inhimillisyyden ja rehellisyyden, vaikka soivatkin merkillisen aidosti suomenkielisinä ja suomalaisissa sävyissä intohimoineen ja huumoreineen. Brelin laulujen kauniit suomennokset ovat saaneet seurakseen aidon suomalaisen tulkitsijan ja aidosti suomalaisen musiikkisovituksen.” – Ranskan instituutti\n13.6.2020 klo 19


Ennen rakentamista ei tule ajatelleeksi korkean tilan aiheuttamia ylimääräisiä huolia. Useimmat kodinkoneet ja -kalusteet on suunniteltu standardihuoneisiin. Kuten ihan kaikki muukin rakentamiseen liittyvä on yleensä mitoitettu standardeihin, se kun on tuotannon kannalta edullisempaa ja tehokkaampaa. Kun on jotain erilaista, kuten korkeat huoneet (vaikkakin nykypäivänä hyvinkin triviaalia) niin saa maksaa vähän enemmän.\nOngelman nimi on liesituuletin. Aluksi ajattelimme, että meille tulisi huippuimuri. Mutta kun kattoon on matkaa parhaimmillaan (pahimmillaan) yli neljä metriä, tulee saarekkeen varrelle aika paljon pituutta. On todennäköistä, että päätöksemme kallistuu moottorilla toimivaan malliin. Eiköhän nekin ole ihan tehokkaita. Löysin muutaman suhteellisen tehokkaan ja tavallisen lampun näköisen liesikuvun. Jompi kumpi siis näistä olisi värkättävä kattoon vaijereilla. Sanat suunnittele ensin ja tee vasta sitten kaikuivat kuuroille korville, kun suunnittelimme taloa. Mutta eipä tämä(kään) nyt niin vaarallista ole. Esimerkiksi äitini asunnossa ei ole liesituuletinta ollenkaan. Näin se maailma muuttuu, ja itse asiassa tuollainen valaisimen näköinen liesikupu on todella kivannäköinen!\nElica Twin, 1222e (imunkapasiteetti 800m3/h)\nElica Grace, 1215e (imuteho 520m3/h).\nLähettänyt Birk klo 4/05/2012 12:15:00 ip.\nRonja 6. huhtikuuta 2012 klo 10.07\nToi Elica Twin on tosi tyylikkään näköinen! Ja kyllä kai huonekalut on sisustusasioita :).\nBirk 6. huhtikuuta 2012 klo 22.44\nKiitos mielipiteestä! Twin on ainakin tehokkaampi kuin tuo toinen, aika hauska liesituulettimeksi.\nJoo, mietin vaan, että onko sisustusasiat lähinnä tekstiilejä, koriste-esineitä ja muita härpäkkeitä. Mutta, kaipa huonekalutkin on sitten sisustusasioita. :D


Halvat lennot kohteeseen Phinda Skyscannerilla\nHalvat lennot kohteeseen Phinda\nTarkoititko lentoja paikasta Phinda?\nLöydä halvat lennot matkallesi kohteeseen Phinda Skyscannerin avulla\nJos haaveissasi on halvat lennot kohteeseen Phinda, me olemme täällä sinua varten! Skyscannerin matkahaku on maksuton ja helppokäyttöinen, ja löydät avullamme halvat lennot kohteeseen Phinda kätevästi!\nSkyscanner vertailee puolestasi miljoonia lentoja nettisivuilta ja hakukoneista ympäri maailman, jotta sinä saat mahdollisimman halvat lentoliput matkallesi. Me autamme sinua nappaamaan parhaat halpalennot ja edulliset lennot lentokentälle Phinda aina näppärästi.\nKäytä hintakalenteria ja etsi halvat lentoliput kohteeseen Phinda\nOletko joustava matkustuspäiviesi suhteen? Hyvä! Skyscannerin hintakalenterin avulla näet yhdellä vilauksella edulliset lennot koko kuukauden ajalle. Hintakalenterissamme voit myös valita näkyviin kohdan "halvin kuukausi" ja juuri sille kuukaudelle on saatavilla ne parhaat halpalennot! Lentojen hinnat kentälle Phinda saat siis kätevästi näkyviin, lue lisää: Näin käytät Skyscannerin hintakalenteria.\nEtsi edulliset äkkilähdöt kohteeseen Phinda\nHalvat lentoliput kohteeseen Phinda saattavat löytyä aivan muutaman päivän tai viikon päähän. Lentojen hinnat saattavat vaihdella paljonkin, avullamme äkkilähdöt ja edulliset lennot on helppoa löytää. Lue vinkkimme: Nappaa halvat lennot ja äkkilähdöt Skyscannerin avulla. Ole siis valmis lähtemään pian lennolle kohteeseen Phinda!\nEtsi hotelli ja vuokra-auto läheltä Phinda lentokenttää\nKun matkakohteesi on Phinda, Skyscannerin matkahakukone etsii sinulle sopivimman hotellin yli 1 200 000 majoitusvaihtoehdon joukosta. Sen lisäksi Skyscannerilla autonvuokraus onnistuu näppärästi. Hae vuokra-auto Skyscannerin haulla, löydät parhaat autonvuokraukset ja lentokenttäkuljetukset kohteesta Phinda.\nLentokenttiä kohteen Phinda lähellä\n226 km kohteesta Phinda\n446 km kohteesta Phinda\n97 km kohteesta Phinda\n100 km kohteesta Phinda\n272 km kohteesta Phinda\nKohteen Phinda lentokentät\nKetkä lentävät kohteeseen Phinda\nAutonvuokraus lentokentältä Phinda\nHotellit paikkakunnalla: Golweni\nLomia kohteessa Golweni


Savolaissukujen alkuperä – Savon historia\n** Pirkko-Liisa Lehtosalo-Hilander ** I ESIHISTORIAN VUOSITUHANNET SAVON ALUEELLA\nTarpeellista tarinan taustaksi\nAutio maa saa asukkaat\nSuurten saviruukkujen aika\nAsbesti tuli jäädäkseen\nPyyntikansan pienet ukot ja isot eläimet\nIdästä tulee metalli\nUusi aika lännessä – hiljaisuutta idässä\nSuur-Savon keskus hahmottuu\nLIITTEET: Lehtosalo-Hilander I-1\n** Kauko Pirinen ** II SAVON KESKIAIKA\nSavo ja sen varhaiset asukkaat\nLiittyminen Ruotsin ja lännen kirkon valtapiiriin\nSavon yhteiskunta keskiajan päättyessä\nLIITTEET: Pirinen I-2\nI ALUE JA RAJAT\nII LAAJENEVAN ASUTUKSEN VAIHE\nIII ASUTUKSEN ALUEELLINEN JAKAUTUMINEN 1560-LUVUN ALUSSA\nIV AUTIOITUMINEN JA TAISTELU SITÄ VASTAAN\nV KARTANOIDEN JA SUURTILOJEN MUODOSTUMINEN\nVI SAVOLAISET SUVUT JA SUKUNIMET\nVII MUUTTO VIERAISIIN MAAKUNTIIN\nIX TALONPITO JA PERUSELINKEINOT\nX KÄSITYÖ, TEOLLISUUS JA KAUPPA\nXIV KIRKOLLINEN ELÄMÄ\nXV SODAT JA VALTIOLLISET VAIHEET\nXVI AIKAKAUDEN KEHITYSLINJAT\n1600-LUVUN SAVO AIKALAISTEN SILMIN JA TODELLISENA\nTALOT, KYLÄT JA IHMISET\nLUONNON ANTIMIEN VARASSA\nKRUUNU JA SAVOLAISET 1660–1700\nSOTAVÄKI JA SEN KÄYTTÖ VUOSINA 1660–1700\nSUURI POHJAN SOTA JA ISOVIHA 1700–1721\nSUURVALLAN VALJAIDEN JÄLJET\nI UUSIIN OLOIHIN\nV HALLINTO- JA OIKEUSLAITOS . SÄÄTYEDUSTUS\nIX KAUPPA JA TEOLLISUUS\nX HENKINEN ELÄMÄ\nI ”KUNNALLISET TOIMET VAATIVAT ÄLYÄ JA TIETOA”\nII SAVOLAISET AUTONOMIAN AJAN LOPULLA\nIII ASUTUS JA MAANOMISTUSOLOT\nIV MUUTOKSET ELINKEINOISSA\nV YHTEYDENPITO HELPOTTUU\nVI VAIVAISHOIDON UUDET VELVOITTEET\nVII SALLIMUKSEN HUOMASTA SAIRAANHOITOON\nVIII VALISTUS ON VIRITETTY\nIX HUVIT, HARRASTUKSET , KULTTUURIVAIKUTTAJAT\nX SAVOLAISET KIRKON OHJAUKSESSA\nXI VENÄJÄNAJAN PÄÄTTYMINEN\nVASTAKOHTIEN AIKA 1919–1944\nErkki Kinnunen: I VAARAN VUOSIEN SAVO\nII VALTIONHALLINNOSTA MAAKUNTAHALLINTOON\nIII KUNNALLISELÄMÄN UUDET HAASTEET\nIV HUOLTOA JA HYVINVOINTIA\nV SAVON POLIITTINEN ILMASTO\nVI KULTTUURI MUUTOKSEN TULKKINA\nVII KIRKKO MODERNISAATION JA MAALLISTUMISEN RISTIPAINEESSA\nEino Lyytinen – Hannu Soikkanen: VIII KOULUTUS – SUURTEN IKÄLUOKKIEN HAASTEESTA KOULUTUSTASON RAJUUN NOUSUUN\nTeppo Vihola: IX SODAN ALUEMENETYSTEN VAIKUTUKSET SAVON TALOUSELÄMÄÄN\nX SAVON VÄESTÖNKEHITYS JA ELINKEINORAKENNE\nXI MAATALOUS – SAVON PÄÄELINKEINO\nXII METSÄTALOUS – KESKEINEN OSA MAAKUNNAN TALOUSELÄMÄÄ\nXIII TEOLLISUUDEN LIIKKEELLELÄHTÖ\nXIV ITÄ-SUOMEN LIIKENNEKULTTUURIN MURROS SOTIEN JÄLKEEN\nXV KESKITTYVÄÄ KAUPANKÄYNTIÄ\nXVI PANKKITOIMINNAN RAKENNE JA TEHTÄVÄT MUUTTUVAT\nXVII MATKAILUELINKEINO – UUSI TULOKAS\nEtusivu » – 1533 » Savolaissukujen alkuperä\nASUTUSVIRRAT NIMIAINEISTON VALOSSA\nVäestön koostumuksen ja alkuperän selvittämiseksi tarjoavat Itä-Suomessa parhaan aineiston sukunimet. Ne olivat uuden ajan alussa yleisesti käytössä sekä Viipurin Karjalassa että Savossa, jälkimmäisessä maakunnassa melkein kaikilla asukkailla. Tämä nimistö esiintyy runsaana jo vanhimmassa Kustaa Vaasan aikaisessa maakirjassa, jollainen on Savosta vuodelta 1541, Viipurin Karjalasta vuodelta 1543. Valitettavasti Käkisalmen Karjalasta ei ole samanveroista lähdettä. Noin vuodelta 1500 säilynyt verokirja sisältää vain vähän suomalaista henkilönnimistöä. Puutteen korvaa osaksi sen sisältämä paikannimistö.1\nNimiaineistosta voidaan hakea valaistusta savolaisten karjalaista alkuperää koskevaan kysymykseen. Tästä on tutkimuksessa ollut pitkään vallalla Hannes Gebhardin hahmottama kuva. Hän vertasi vuoden 1571 hopeaveroluettelossa esiintyviä savolaisia sukunimiä karjalaisiin suku- ja paikannimiin ja totesi suuren vastaavuuden Suur-Savon pitäjien (Mikkeli, Anttola, Ristiina, Juva) ja kannakselaisen Muolaan pitäjän nimistön välillä. Samanlaisen vastaavuuden hän löysi Itä-Savon (Sääminki ja Rantasalmi) ja Sortavalan seudun nimistön välillä. Tästä hän päätteli, että Suur-Savon asutus on peräisin Muolaan seudulta, Itä-Savon asutus taas pääasiallisesti Laatokan Karjalasta.2\nGebhardin menetelmä on puuttellinen kahdessa suhteessa. Hän otti savolaisen nimiaineiston vasta vuodelta 1571, kun se olisi ollut saatavissa jo kolme vuosikymmentä varhaisemmalta ajalta. Karjalainen vertailuaineisto on taas alueellisestikin liian suppea.\nPekka Lappalainen on sittemmin täydentänyt Gebhardin esittämää kuvaa niin, että hän on tuonut muolaalaisen ja laatokankarjalaisen asutusvirran väliin kolmannen, Jääskestä lähtöisin olevan, joka hänen käsityksensä mukaan on ulottunut suurimpaan osaan ltä-Savoa länsirajanaan suunnilleen Luonterista ja Vetojaosta yli mantereen Säämingin Putkisalon tienoille vedetty viiva. Tämä raja pohjoisosaa lukuun ottamatta on lähes sama kuin myöhempi Suur-Savon ja Pien-Savon välinen hallinnollinen raja, joka voi tuskin olla Säämingin kirkkopitäjän perustamista varhaisempi.3\nSeuraavassa otetaan ongelma uudestaan pohdittavaksi nojaamalla koko vanhimpaan savolaiseen ja karjalaiseen sukunimiaineistoon ja täydentämällä sitä jossakin määrin varhaisella paikannimiaineistolla. Kun aineisto on vasta keski- ja uuden ajan taitteesta, se lähinnä vastaa kysymykseen, miten savolaiset ja karjalaiset olivat tällöin sukua toisilleen. Erityistä pohdintaa vaatii kysymys, mitä johtopäätöksiä tästä voi tehdä varhaisimpien asutuskausien, eritoten historiallisen ajan alun tilanteen valaisemiseksi. Työhypoteesina voidaan hyväksyä käsitys, että asutusvirran suunta yleensä on ollut etelästä pohjoiseen ja luoteeseen ja että Karjala on siis ollut lähtöalue ja Savo tuloalue. Edellä on kuitenkin jo saatu vihje siitä, että päinvastainenkin virtaus nimenomaan keskiajan lopulla on mahdollinen.\nTuloalue jaetaan uuden ajan alun hallinnollista jaotusta noudattaen seuraavasti: 1) Suur-Savon rintamaa (Pellosniemi, Vesulahti sekä Juvan hallintopitäjästä Juvan ja Koikkalan neljännekset), 2) Itä-Savo (Säämingin hallintopitäjä), ja 3) pohjoinen reuna-alue (Vesikansan ja Joroisten neljännekset Juvan hallintopitäjästä sekä Rantasalmi). Kolmannen alueen muodostamisella pyritään selvittämään, miten suursavolainen ja itäsavolainen asutusvirta tapaavat toisensa myöhemmin asutetulla alueella.\nSavon ja Viipurin Karjalan asutuksellista yhteyttä selvitettäessä on vertailukohteeksi otettava vähintään niiden kummankin länsikarjalaisen kihlakunnan alue, jotka Pähkinäsaaren rauhassa Savon tavoin joutuivat Ruotsin valtakuntaan. Äyräpään kihlakuntaan kuuluivat vanhan Muolaan eli Äyräpään pitäjän ohella siitä jo keskiajalla erotetut Kivennapa ja Uusikirkko. Vanha Jääski taas käsitti siitä vasta uudella ajalla erotetut Ruokolahden ja Joutsenon. Äyräpään alue on siis kannakselainen, Jääsken alue vuoksenlaaksolainen, ja vain jälkimmäinen rajoittuu suoraan Savoon.\nSyrjään ei voi jättää myöskään muita Viipurin Karjalan pitäjiä, vaikka ne nuorempina asutusalueina ovat eräänlainen häiriötekijä, mikäli pyritään historiallisen ajan alun tilanteen selvittämiseen. Lappee ja sen länsiosasta myöhäiskeskiajalla omaksi hallintopitäjäksi erotettu Taipalsaari ovat Suur-Savon lähimpinä naapureina Karjalan puolella varteenotettavia ainakin läpikulkualueina. Uudemmassa tutkimuksessa on esitetty käsitys, että Länsi-Karjalan rannikko ja sen pohjoispuolinen sisämaa Saimaan rannoille saakka on saanut uudisasukkaita lännestä, lähinnä Varsinais-Suomesta. Näin ollen Karjalasta on keskiajan kuluessa saattanut tulla Savoon toisenlaistakin väestöainesta kuin alkuperäisiä karjalaisia.4 Keskiaikaisten asutusmuutosten vuoksi eivät edes kaikki Äyräpään ja Jääsken alueilta saapuneet ole välttämättä ”ihan oikeita karjalaisia”.\nViipurin Karjalasta erotetaan näin ollen seuraavat neljä mahdollista lähtö aluetta: 1) Äyräpää, 2) Jääski, 3) Suur-Lappee ja 4) läntinen rannikkoseutu (Viipurin pitäjä ja Säkkijärvi).\nViipurin Karjalan vanhimmassa maakirjassa on 184 suomalaista sukunimeä, jotka esiintyvät Savon vanhimmassa maakirjassa, muutamat niistä hivenen toisessa muodossa. Määrä on noin kolmannes viimeksi mainitun kirjan nimistöstä. Molemmille maakunnille yhteisten sukujen määrä on tosiasiallisesti suurempi, mutta tilastollinen tarkastelu on syytä rajoittaa vain tietyn vuoden aineistoon.\nNeljän lähtöalueen kesken nämä suvut jakautuvat seuraavasti:\nSumma on suurempi kuin sukujen määrä, koska sama nimi esiintyy useassa ryhmässä. Prosenttiluvut osoittavat näiden sukunimien suhteellista jakautumista Karjalassa. Äyräpää ja Jääski ovat siis lähtöalueina suunnilleen samanvahvuiset, edellinen hivenen vanhempi.\nTaulukosta 12 ilmenee karjalaisperäisten sukujen jakauma savolaisten tuloalueiden kesken. Se on lähes sama kuin yleiskuvassa. Suur-Savossa äyräpääläissukujen osuus on vain hivenen pienempi kuin jääskeläisten, kun taas Säämingissä ja pohjoisella reuna-alueella jääskeläisperäisiä sukuja on vähän enemmän kuin äyräpääläisiä. Ainakaan 1540-luvun aineisto ei osoita Savon jakautumista Äyräpäästä ja Jääskestä asutettuun alueeseen.\nAsia joutuisi toiseen valoon, jos voitaisiin olettaa, että Jääskikin on saanut varhaisimman asutuksensa Karjalan Kannakselta.5 Karjalaisuuden juuret ovat kuitenkin Laatokan rannikolla. Vuoksenlaaksoa voidaan tuskin pitää Kannasta nuorempana asutusalueena. Sitä paitsi Äyräpään ja Jääsken asutus on suhteellisen yhtenäistä. Aineistossamme noin neljännes niiden nimistöstä on yhteistä.\nMyöhään asutettujen Suur-Lappeen ja länsirannikon suuri osuus aineistossamme muistuttaa, ettei 1540-luvun aineistosta voi tilastollisen menetelmän avulla lukea, millainen oli karjalaissukujen jakauma Savossa joskus 1300-luvun alkupuolella.\nTämän vuoksi seuraavassa tuloalueittain tapahtuvassa tarkastelussa ongelmaa lähestytään esittelemällä ja vertailemalla erilaisia nimikerrostumia ja -ryhmiä. Aineistona on Savon vanhimman maakirjan koko nimistö ja karjalaista vertailuaineistoa laajennetaan ajallisesti 1560-luvulle saakka. Sukunimien joukosta pyritään erottamaan puhtaasti suomalaiset nimet kristillis- tai vierasperäisistä. Rajantakaisen Karjalan ja läntisten naapurialueiden nimistö vedetään mahdollisuuksien mukaan vertailuaineiston joukkoon. Naapurialueiden kohdalla nousee esiin myös toissuuntaisen muuttoliikkeen mahdollisuus.\nErilaisista sukunimityypeistä ja nimien alkuperästä on tehty selkoa tämän teoksen 1500-lukua koskevassa osassa. Yksityisistä suvuista kiinnostunut lukija saa sen ohella lisätietoja suuresta suomalaisesta sukukirjasta (Mikkonen & Paikkala 1985) sekä kirjallisuusluettelossa mainituista Viljo Nissilän tutkimuksista.6\nAlueellisten piirteiden terävöittämiseksi yksityisiä sukuja ja sukunimiä esiteltäessä pannaan kullakin alueella paino alueen kantasukuihin, so. sellaisiin sukuihin, joiden yksinomainen tai pääasiallinen esiintymisalue on juuri siellä. Edellä jo käsitellyt heimo- ja kansallisuusnimet jätetään syrjään.\nSUUR-SAVON RINTAMAAN SAVOLAISET\nPellosniemen, Vesulahden sekä Juvan eteläisen puoliskon käsittävällä alueella on Savon vanhimman maakirjan mukaan 367 sukunimeä, mikä on noin 60 % koko silloisen Savon suvuista. Etelä-Juvan sukunimistä noin puolet on yhteisiä vanhan Savilahden pitäjän nimistön kanssa. Sydänsavon murteen eteläisen ryhmän alue lähes yhtenee tässä käsiteltävän alueen kanssa.1\nAlueen kantasukujen joukossa on 80 sellaista sukua, jonka nimi voidaan laskea suomalaisten sukunimien vanhaan kerrostumaan ja joka viimeistään 1560-luvulla tunnetaan myös Karjalasta. Seuraavassa luettelossa on vuodelta 1543 todettu karjalainen lähtöalue merkitty kirjaimin näin: Ä = Äyräpää, J = Jääski, L = Suur Lappee, R = läntinen rannikkoalue. Mikäli kirjain puuttuu, nimi on tavattu Karjalasta vasta vuotta 1543 nuoremmista lähteistä.\nKarjalaisperäisinä voidaan nimen perusteella pitää seuraavia sukuja: Ahonen (J), Aljonen, Anianmies (lappeelainen nimityyppi), Arpiainen, Haapanen, Haapiainen (Ä), Harmainen, Hiironen (Ä), Himanen (Ä), Himotuinen, Hirvinen (L Hirvi), Hyvärinen (L Hyväri), Hyvönen (R), Häkkinen, Härkönen (ÄL), Ihalainen (LR), Ikonen (ÄL), Inkarinen, Jäniksinen (L Jänis), Järveläinen (Ä), Kaipiainen (Kaiponen ÄJ), Kakriainen (Ä Kakranen), Kapanen (Ä), Karjunen, Kaukapäivä (J), Kaukonen (J), Kekkonen (ÄJ), Keronen, Kettunen (L), Kiiskinen (Ä Kiiskinen, R Kiiski), Kilkkinen (L), Kilponen (L Kilpiläinen), Konttinen (L), Kopsanen (J), Korhonen (JL), Kuivalainen, Kurvinen, Kähkönen, Laihiainen (L Laihanen), Lantiainen, Laukkanen (JR, yhtä vahva Säämingissä), Laukkarinen, Launonen, Lehikoinen (Ä), Leinonen, Lemmetyinen (J), Liukkonen, Meranen (Ä), Metsonen, Mielonen (LR), Miettunen (ÄJ), Mantonen (LR), Oikarinen (Ä), Paappanen (ÄJ), Palkehinen, Peipponen, Piskonen (L), Pukarainen (Ä), PullinenG Pulliainen), Puntanen, Pyykkönen, Pääkkönen (Ä), Pönninen (JL), Pöntynen (L), Pöyhkönen, Rahunen, Rasanen (JL), Rastonen, Riepponen (ÄR, mahdotonta erottaa nimestä Reponen), Roininen, Rämänen, Rättönen, Sairanen (J Sairiainen), Sattilainen (Ä), Sokkanen (J), Sutinen (L Susi), Tikkanen, Toivakainen (Ä), Toivarinen (R Toivari), Toiviainen (R), Valkonen (LR) ja Vepsonen (ÄJ).\nSamaan ryhmään voitaneen laskea vielä joukko nimiä, jotka uusimmassa tutkimuksessa on verraten epävarmoin perustein selitetty germaanisperäisiksi.2 Sellaisia ovat tämän alueen kantasukujen nimistä Haajanen, Heilanen (Ä), Husanen (ÄLR Husu), Kaikkonen (JL), Manninen (ÄJ), Pulkkinen, Pylkkänen, Pölkkynen, Pylvänäinen ja Vihtinen (L). Kahdella viimeksi mainitulla on vastineensa myös rajantakaisessa Karjalassa, mikä ei todista niiden germaanisuuden puolesta.\nSavon vanhimmassa verollepanomaakirjassa (1561) on joukko paikannimiä, joihin kätkeytyy sukunimi. Todennäköisesti nämä nimet ovat niin vanhoja, että ne voidaan lukea keskiaikaiseen nimistöön. Niistä on esitettyä luetteloa täydentämään lisätty seuraavat: Hattunen (Hattulanmäki), Hulkkonen (L, Hulkonmaa), Itkonen (J, Itkonniemi), Kantanen (Kantalanmaa), Kijanen (L, Kijalansaari), Kirjonen (Kirjolanpelto), Kyyhkynen (Kyyhkylänpelto), Kärki (Kärenpelto), Lempiäinen (J, Lempiäisenmaa), Miehonen (Mieholanpelto), Neuvonen (Neuvolanpelto), Tarpiainen (Tarpialanpelto), Valituinen (järven nimi), Vihonen (Viholanpelto, Vihonpelto). Neljänneskuntien nimet paljastavat myös sukunimiä: Melkonen tai Mälkönen (L. Mälkölä) ja jo mainittu Kiljunen (L), jonka mukaan Kiialan neljänneksen nimi on korjattava muotoon Kijala.\nHeikosta lähdetilanteesta huolimatta jokin määrä Suur-Savon vanhoja karjalaisnimiä tavataan myös rajantakaisessa Käkisalmen Karjalassa. Sellaisia ovat Hulkkonen, Ihalainen, Lempiä, Melkonen, Valkonen ja Vallittu. Laatokankarjalaiset kylännimet Kaukola, Kopsala, Korhola, Kähkölä, Rahula, Palkeala ja Vehmainen ovat samoin merkkejä yhteisestä nimikannasta. Asutuksellisista yhteyksistä todistavat myös Kurkijoen ja Vesulahden Asila sekä sukunimi Asiainen, samoin Hiitolan Ilmee ja Pellosniemen kymmeneskunta Ilmiänlahti.\nEsitetyt toista sataa nimiyhtäläisyyttä riittävät osoittamaan, että huomattava osa Savon ja Karjalan yhteisistä sukunimistä on vanhaa perua, jopa Pähkinäsaaren rauhan takaiseen aikaan palautuvaa. Äyräpääläinen nimistö on tässä vanhimmassa nimikannassa jonkin verran suurempi kuin jääskeläinen, mutta ei niin paljon, että Suur-Savon vanhin karjalaisasutus voitaisiin sen perusteella leimata nimenomaan kannakselaiseksi.\nSuur-Savon vanhassa suomalaisperäisessä nimistössä on lähes 60 kantasuvun nimeä, jotka uuden ajan alussa tunnetaan vain Savosta, mutta ei Karjalasta. Sellaisia ovat Harapainen, Helppanainen, Hyväneuvonen, Häyrinen, Karstunen, Kohvakainen, Kutronen, Käyhkönen, Kääriäinen, Lautiainen, Lehmonen, Lelkonen, Loukiainen, Löhkönen, Mesiäinen, Muinonen, Mustaharja, Nojanen, Nyplänen, Närhinen, Pahaneuvonen, Parantainen, Peisinen, Pienonen, Pyörtäinen, Pörsänen, Seilonen, Siekkinen, Sikanen, Silanen, Syrjäläinen, Tarhonen, Tiusanen, Varponen, Viklonen, Väisänen, Väänänen ja Ärvänen. Verollepanomaakirjan paikannimistö kartuttaa tätä ryhmää nimillä Aitolainen (Aitolaisenmaa), Ajonen (Ajoisenmäki), Hypityinen (Hypittylänmäki), Häppönen (Häppölänaho), Maivanen (Maivanpelto), Osonen (Osolanpelto), ja Tullinen3 (Tullilanmäenpää). Tässä ryhmässä on mukana eräitä Suur-Savon laajimpia kantasukuja, kuten keskusseudulta Häyrinen ja Parantainen, itälaidalta Väänänen ja pohjoiskulmalta Nykänen. Nämä nimet antavat tiettyä tukea sille käsitykselle, että huolimatta yhteisestä itäsuomalaisesta pohjasta Savon väestössä on mukana myös varhain eriytynyt omaperäinen aines.\nKristillisperäisen, raamatullisiin tai pyhimysnimiin pohjautuva sukunimistö on aikaisintaan varhaiskeskiajalta. Sen vanhin kerrostuma ortodoksinen nimistö valaisee savolaisen käännyttämistä kristinuskoon. Tällaisia nimiä Suur-Savon kantasuvuilla on neljättäkymmentä: Anttonen, Hokkanen (J), Huoponen, Huotari (Ä), Jaakkonen (ÄJ), Karppanen (ÄR), Kiprinen, Kirmanen, Koljonen, Komulainen (Kamalainen), Laaskonen (Laasonen voi olla läntinenkin), Liimatainen (vahvempi Säämingissä), Mahkonen, Minkkinen, Mäkäräinen, Outinen (LR), Paakkinen (ÄJR Paakkanen), Paasonen, Paavilainen, Parhainen, Pasanen, Piesanen, Putkonen, Raninen, Ratilainen, Rissanen, Ronkainen, Ruuskanen ja Tiihonen. Näihin voidaan lisätä Paukkunen (J, neljänneskunnan nimi Paukkula), sekä verollepanomaakirjan perusteella Homanen (Homanpelto), Mellinen (Mellinmaa) ja Meltiäinen (Meltiäisenmaa). Nimien Hokkanen, Kirmanen, Putkonen, Raninen ja Ratilainen vastineita on tavattu vain ortodoksisesta Karjalasta.\nParkkosen eli Parkkisen (ÄJLR) ortodoksisuutta panee epäilemään se, että Parkonpelto ja Parikanpelto näyttävät tarkoittavan samaa paikkaa, eikä Parikka ole itäinen nimi. Kuosmanen (J) voi olla läntinenkin nimi. Tarkiainen, jolle ei löydy karjalaisia vastineita, voi olla puhtaasti suomalainen nimi.\nJoka tapauksessa ortodoksisia nimiä on löytynyt niin runsaasti, että jo 1200- luvulla Savilahdessa tapahtunut kastaminen tuntuu todennäköiseltä. Tätä tukee havainto, että ortodoksisperäisiä nimiä ei juuri esiinny myöhemmin asutetulla välialueella.4 Poikkeuksena on mm. Outinen, joka tunnetaan Mäntyharjun karjalaisesta osasta ja Säkkijärveltä saakka.\nIdän kirkon jälkeen lännen kirkko jätti jälkensä Savon nimistöön samalla hävittäen vanhoja nimiä. Monilla saattoi olla tällainen nimi jo Savoon tullessaan. Seuraavassa luetellaan vain sellaiset kantasukujen nimet, jotka tavataan myös Viipurin Karjalan vanhimmassa maakirjassa: Heikkanen (LR), Hänninen (Ä), Jukarainen (J), Kauppinen (ÄR Kaupinpoika), Martikainen (Ä), Nikkinen (ÄJL), Ollikainen (J), Oikkonen (ÄL), Pellinen (ÄJ), Penttinen (R) ja Tapanainen (L). Tämän ryhmän asutushistoriallista todistusvoimaa heikentää se, että näitä nimiä syntyy jatkuvasti lisää; esimerkiksi Ollinpojista tulee Ollikaisia.\nVieläkin nuorempaa keskiaikaista kerrostumaa edustavat sellaiset kantasukujen nimet, joissa on saksalaisperäinen aines. Seuraavat niistä tavataan myös Viipurin Karjalan vanhimmassa maakirjassa: Hartikainen (ÄJ), Hatsonen (ÄJ), Lyytikäinen (JLR), Mannikainen (ÄJ), Rahikainen (LR), Reinikainen (LR), Rikkonen (JLR) ja Vitikainen (L).\nRuotsalaisperäiset nimet ovat lähinnä myöhäisiä ammattinimiä, jotka voidaan tässä yhteydessä sivuuttaa. Maininnan ansaitsee vieraasta syntyperästä todistava kansallisuusnimi Ruotsalainen, jolla on vankka jalansija Juvalla.\nKolmeen viimeksi käsiteltyyn ryhmään kuuluvat nimet eivät tietenkään voi olla Pähkinäsaaren rauhaa varhaisempia. Niiden todistusvoima tulosuunnan osoittajana on heikompi kuin vanhempien nimien. Kuitenkin ansaitsee huomiota se, että sangen monia näistä nimistä tavataan Karjalan länsirannikolla ja Suur-Lappeella, osaksi vieläkin lännempänä. Esimerkiksi Rahikaisia on Taipalsaaren ja Säkkijärven lisäksi myös Vehkalahdella sekä Hämeen puolella Elimäellä.\nEdellä esitetty vertailu on osoittanut, että Suur-Savon sukunimistössä on sellainenkin aines, jolle ei ole löytynyt vastinetta Karjalasta eikä muualtakaan, mutta nämäkin nimet ovat aivan samaa tyyppiä kuin vanhimmat karjalaisperäiset nimet. Monikerroksisesta nimistöstä ei ole ollut mahdollista kiistattomasti kuoria esiin sellaisia sukuja, jotka ovat asuneet täällä jo historiallisen ajan alussa. Voittopuolisesti väestö näyttää kuitenkin olevan karjalaista alkuperää, sekä Karjalan Kannakselta että Vuoksenlaaksosta, jossakin maann Laatokan rannoilta saakka lähtenyttä. Keskiajan kuluessa tulee lisäksi Suur-Lappeelta ja Karjalan länsirannikolta saapunut aines.\nTarkastelu on tähän asti ollut pakko rajoittaa Karjalan ja Savon välisiin väestösuhteisiin, koska lännestä ei ole yhtä laajaa vertailukelpoista sukunimiaineistoa. Sitä paitsi savolaisten suhdetta läntisiin ja osaksi eteläisiinkin naapureihin ei voi tarkastella vain tulomuuton näkökulmasta, vaan kahdensuuntainen väestöliike on otettava huomioon.\nSUUR-SAVON SUVUT MAAKUNTARAJAT YLITTÄVÄSSÄ LIIKEHDINNÄSSÄ\nSuur-Savo sijaitsi kahden maakunnan välittömässä naapuruudessa. Niin ollen on odotettavissa, että väkeä on sinne tullut eri tahoilta ja myös lähtenyt sieltä muuanne. Tämän osoittaminen on kuitenkin keskiajan osalta aineiston puutteellisuuden vuoksi hankalaa.\nTärkein ongelma on hämäläisen ja savolaisen asutuksen välinen suhde. Jos lähdetään siitä käsityksestä, että Savon myöhäisrautakautinen kulttuuri on luonteeltaan läntistä, on hämäläispohjainen väestöaines täällä odotettavissa, sillä tuskin voidaan hyväksyä sitä Lauri Kettusen aikoinaan esittämää olettamusta, että hämäläiset on karjalaisten päästyä valtaan kokonaan tuhottu. Kasteen jälkeen omaksuttujen kristillisperäisten nimien kaavun alla voi tietenkin piillä yhtä hyvin hämäläisiä kuin karjalaisia. Aineiston vähäisyydestä huolimatta on myös merkkejä hämäläisperäisistä savolaissuvuista.\nTarjolla oleva vertailuaineisto on joukko 1400-luvulta peräisin olevia Hollolan kihlakunnan tuomiokirjakatkelmia, joissa on melkoisesti sukunimiä, osaksi samoja kuin Savossa. Yhtäläisyyksien tulkitsemiseksi on kolme erilaista selitysperustetta. Ensiksi voidaan selittää, että Hämeen ja Savon sukunimistö on vielä keskiajalla ollut yhtenäisempää kuin myöhemmin, mutta sukunimet ovat sittemmin Hämeestä kadonneet. Tämä pitääkin paikkansa, mutta ei sulje pois kysymystä, kummalta alueelta tietty suku on siirtynyt toiselle. Muut selitysperusteet ovat lähtömuutto ja tulomuutto. Niiden välillä ratkaisu voi tapahtua vain tarkastelemalla nimien kokonaisesiintymää sekä niitä historiallisia tilanteita, joissa muuttoa suuntaan tai toiseen on saattanut tapahtua.\nSuursavolaisten sukunimien joukossa on pitkälle kolmattakymmentä sellaista nimeä, joilla on lähimmät vastineensa lännessä, useimmiten Itä-Hämeessä, mutta joita ei ole tavattu Karjalasta. Sellaisia ovat Ainalinen, Herranen, Jarkkonen, Juottonen, Kaihlanen, Kareksenpoika (voi olla väärinkirjoitettu Vareksenpoika), Karstunen, Kotilainen, Kuittinen, Laaninen, Mantilainen, Oranen, Paalanen, Pajunen, Parkattinen, Pastinen, Pursiainen, Puttonen, Raaska, Sinkilä, Säkkinen, Takkinen, Tomperi, Torniainen ja Tyllinen. Verollepanomaakirjasta tähän ryhmään voidaan lisätä Ilkkonen (Ilkonmaa).\nVihdoin on joukko suursavolaisia sukunimiä, jotka tunnetaan sekä Karjalasta että Itä-Hämeestä, varsinkin Savon naapuripitäjistä Sysmästä ja Asikkalasta. Vanhojen suomalaisten nimien joukossa sellaisia ovat Hyvönen, Härkänen, Kaukonen, Lattunen, Laukkanen, Pullinen, Puntanen, Toiviainen, Toivonen, Ukkonen ja Ylönen sekä Liikanen ja Nousiainen, jotka ovat edellä jääneet sen vuoksi mainitsematta, että niillä on vankempi esiintymä muualla Savossa.1 Samaan ryhmään voitaneen vielä laskea Halinen ja Halonen, joille on esitetty sekä itäinen että läntinen selitysperuste.\nOrtodoksisperäisiksi selitetyistä nimistä Homanen, Huotarinen, Karppanen ja Paukkunen tavataan myös Itä-Hämeessä. Läntisiä kristillisiä nimiä sekä Savossa että Itä-Hämeessä seuraavat: Heikkanen, Heiskanen, Innanen, Ollikainen, Pellinen, Penttinen, Remonen ja Tuomainen. Saksalaisperäisistä nimistä Hartikainen tavataan keskiajalla Padasjoella, ja Asikkalan Vitikka-nimellä saattaa olla yhteyttä Suur-Savon Vitikaisiin.2\nEdellä luetelluissa nimissä on eräitä, joita on pidettävä aivan yleissuomalaisina, ainakin Kaukonen, Nousiainen, Toivianen ja Toivonen. Kokonaisuutena nämä viitisenkymmentä nimeä ovat kuitenkin kiistaton todistus suursavolaisten ja itähämäläisten ainakin keskiaikaan palautuvista yhteyksistä. Varsinkin Suur-Savon länsireunalla on hämäläisperäisiä sukuja ja Itä-Hämeessä vastaavasti savolaisia. Vain näille kahdelle maakunnalle yhteiset suvut saattavat kuulua Savoon muuttaneille hämäläisille. Sitä vastoin suvut, jotka tämän lisäksi esiintyvät myös Karjalassa, ovat todennäköisesti itäsuomalaisia, poikkeuksena ehkä Taipalsaaren länsilaidalle muuttaneet hämäläiset.\nVastaavasti joitakin karjalaissukuja on muuttanut suoraan Itä-Hämeeseen, mahdollisesti jo 1100-luvulla, jolloin Päijänteen itäpuoliset seudut olivat novgorodilais-karjalaisen vaikutuksen alaisina. Savolaisia taas tavataan Hämeessä jo 1430- luvulta alkaen, mm. Asikkalassa noin 1455. Savolaisen muutosta Mäntyharjun hämäläiseen osaan on tieto vuodelta 1469. Parhain todistuskappale ovat kuitenkin murrerajat. Koko Mäntyharjulla, vanhassa Sysmän pitäjässä ja vielä sen takaisessa Jämsässäkin puhutaan savolaisvoittoista murretta (savon lounainen ulkoryhmä). Tämän murrepiirteen vanhuudesta on todisteita jo edellä mainituissa keskiaikaisissa tuomiokirjakatkelmissa.4 Se on ilmeisesti keskiaikaisen karjalais-savolaisen muuttoliikkeen perintöä.\nSavolaisia on jossakin määrin muuttanut myös Karjalaan. Siitä osoituksena sukunimen Savolainen esiintyminen Karjalassa. Karjalan vanhimman maakirjan mukaan tämän nimen kantajia on Taipalsaarella yksi, Lappeella kolme, Jääskessä kahdeksan, Muolaassa seitsemän, Uudellakirkolla kolme, Viipurin pitäjässä neljä ja Säkkijärvellä yksi, yhteensä 27. Taipalsaaren ja vielä Lappeenkin alhaiset luvut osoittavat vain, että savolaiset tunnettiin siellä niin hyvin, ettei heistä yleensä käytetty pelkkää heimonimeä.\nTutkimuksessa on esitetty sellainenkin ajatus, että savolaiset ovat olleet asuttamassa Kymijoen itäpuolista rannikkoseutua Vehkalahtea ja Virolahtea. Tämä ei näytä todennäköiseltä, ja Säkkijärvelläkin heitä tavataan vain muutama.5 Sen sijaan on otettava huomioon savolaisten mahdollinen osuus Taipalsaaren asuttamisessa. Tähän suuntaan viittaa se, että karjalaisissa Etelä-Saimaan pitäjissä Suomenniemellä, Savitaipaleella, Lemissä ja Taipalsaarella puhutaan savolaisvoittoista murretta (savon eteläinen ulkoryhmä). Tutkimuksessa tätä kysymystä on lähemmin tarkasteltu ainoastaan Mäntyharjun karjalaisen osan kohdalta.6 Työhypoteesina voidaan olettaa, että vankkojen pellosniemeläissukujen hennommat vesat Taipalsaaren puolella voisivat olla merkkejä Savosta Karjalaan suuntautuneesta muuttoliikkeestä. Sellaisia sukuja ovat esimerkiksi Oikkonen, Pönninen ja Pöntynen.\nSäämingin pitäjällä, johon kuuluivat myöhemmät Säämingin. Kerimäen, Sulkavan ja Puumalan pitäjät sekä kahdesta ensin mainitusta irronneet nuoremmat pitäjät, oli vasta keski- ja uuden ajan taitteessa vakiintuva maaraja Jääskeä vastaan ja samaten varsin pitkä maa- ja vesiraja Käkisalmen Karjalaa vastaan. Jo nämä naapuruussuhteet antoivat Itä-Savon väestölle hieman toisenlaisen leiman kuin suursavolaiselle. Kuten edellä on jo mainittu, Hannes Gebhard piti Säämingin ja myös Rantasalmen asutusta alkuperältään laatokankarjalaisena. Pekka Lappalainen yhtyy tähän alueen koillisosan, lähinnä Kerimäen seudun kohdalta, mutta katsoo suurimman osan Sääminkiä saaneen asutuksensa Jääskestä.1 Saimaalta Puumalansalmen kautta Sääminginsaloon ja sittemmin Olavinlinnaan johtava vesiväylä, Viipurin Karjalasta Savoon suuntautuneen liikenteen valtasuoni, on luonnollisesti ollutkin tärkeä asutuksen tuloväylä. Toinen asutusta edistävä tekijä ovat olleet Lappeen kihlakunnan miesten vanhat kalastusoikeudet Savon vesillä. Taulukossa 12 esitetty tilasto onkin osoittanut, ettei Viipurin Karjalasta tullut asutus ole ollut niin yksinomaan jääskeläisvoittoista kuin on otaksuttu.\nSavon vanhin maakirja tuntee Säämingistä 200 sukunimeä, mikä on kolmannes koko Savon silloisesta sukunimistöstä. Näistä nimistä on suursavolaisen nimistön kanssa yhteisiä 40 %. Puumalan saaristossa ja Juvan vastaisen maarajan seutuvilla on ollut keskinäistä muuttoliikettä, mistä nimi Koikkalainen on suoranaisena todisteena. Kuitenkin on riittäviä perusteita pitää Sääminkiä asutuskantansa puolesta Suur-Savosta poikkeavana alueena.\nSeuraavassa yksityiskohtaisessa esittelyssä keskitytään kuten Suur-Savon kohdalla alueen kantasukuihin, joiden vahvin asuma-alue on juuri täällä. Suvun mahdollinen esiintymisalue Viipurin Karjalassa ilmoitetaan käyttäen samoja lyhenteitä kuin s. 397.\nVanhaan karjalaisperäisten suomalaisnimien kerrostumaan voidaan laskea viiti senkymmentä sääminkiläistä kantasukua: Akkanen (ÄR), Karvinen (ÄJR), Kekäläinen CT), Kietäväinen, Kitunen, Kohonen (Ä, yhtä vahva Joroisissa), Kokkonen (ÄJL), Kontiainen, Kosonen (R), Kuikka, Kuokkanen, Kupiainen, Kurkinen (ÄJL), Lempivalkonen, Loikkanen, Muhonen, Muukkonen (ÄL), Myöhänen, Mäkeläinen CT), Möttönen (Ä), Nenonen, Partanen (L), Pelkonen (ÄJ), Pitkänen (ÄJR), Reponen (ÄR), Saukkonen, Siiranen CT), Siparinen (Ä), Sopanen, Taivainen (Ä), Takkinen, Tervonen (Ä), Teräväinen CT), Tuppurainen (R Tuppuri), Turtinen (Ä), Tynkkynen CT), Uskinen (R), Valtonen (L), Vanhanen (JL), Vellonen CT), Vihavainen (L), Viholainen (Ä), Viuhkonen ja Väkeväinen.\nÄyräpääläisnimiä on tässä vanhojen karjalaisnimien ryhmässä jopa hivenen enemmän kuin jääskeläisiä.\nLaatokankarjalaisina voisi nimen perusteella pitää sukuja Ahmanen (Kurkijoen Ahmola) ja Kiljunen (Kurkijoen Kiljula). Vastaava mahdollisuus on seuraavien nimien kohdalla, joille on löydetty vastine myös Viipurin Karjalasta: Kokkonen (Kurkijoen Kokkola), Pitkänen (Kurkijoen Pitkola, Sortavalan Pitkälä) ja Valtonen (Kurkijoen Valtola).2\nSäämingissäkin on joukko suomalaisia sukunimiä, joita ei samaan aikaan tavata muualta. Sellaisia ovat Huuhkainen, Janotuinen, Kammonen, Kapajakonen, Kelkka, Kuuhkelinen, Lötjönen, Metelinen, Mielikäinen, Multanen, Mursanen, Naukkarinen, Nurjanen, Tervonen, Tolvanen, Tunninen, Väkeväinen ja Väätäinen. Verollepanomaakirjasta saadaan lisäksi nimet Luikko (Luikonmaa), Ulpanen (Ulpalanmaa)ja Väistö (Väistönmaa). Nojasia on myös Suur-Savossa, mutta ei Karjalassa. Säämingin Hirvosia on syytä pitää eri sukuna kuin Suur-Savon Hirvisiä ja Toivasia eri sukuna kuin Mäntyharjun Toivosia.\nVanhoihin suomalaissukuihin on syytä lukea myös viime aikoina germaanisperäiseksi selitetty Auvoinen eli Auvinen, joka on nimenä levinnyt yli koko Suomen. Auvinen ja Partanen tunnetaan jo vuodelta 1442 Juvan nimismiesten niminä, mutta uuden ajan alussa kummallakin suvulla on vankin asuma-alueensa nykyisen Sulkavan tienoilla.\nSäämingin sukujen omaleimaisuutta lisää se, että siellä on eräitä huomattavan suuria valtasukuja. Edellä mainituista suvuista on sellaisia Hirvonen, Kontiainen, Tolvanen, Pitkänen, Tynkkynen sekä Puumalassa Kietäväinen ja Kiljunen.\nItärajan takaa tullut vaikutus näkyy selvimmin alueen ortodoksisperäisissä sukunimissä, joita esiintyy pääasiallisesti pitäjän itäosissa. Sellaisia ovat seuraavat nimet: Haatanen (vrt. verollepanomaakirjassa Haatajanmäki), Hamunen, Jyrkinen, Kinanen, Komonen, Laamanen (L, Puumalan valtasukuja), Lentonen (selitys epävarma), Liimatainen, Moilanen, Mononen (L), Niiranen, Paakkunainen, Parkkolainen, Riikonen JLR), Ropponen, Siitonen (ÄJ), Silvennoinen, Sinkkonen, Tiittanen ja Tuunainen. Verollepanomaakirjan perusteella voidaan lisätä Toropainen (Toropanaho). Muilla perusteilla tähän ryhmään laskettavia sukuja ovat Holopainen, Puustinen, Rinkinen sekä toisaalla käsitellyt kansallisuusnimet Venäläinen ja Vepsäläinen. Verollepanomaakirjasta voidaan lisätä Puhakka (Puhakanpelto), joka tunnetaan myös Jääskestä. Verollepanomaakirjasta tunnetut paikannimet livananmaa, Miikkulanaho ja Simananaho kertovat rajantakaisista raivaajista, mutta on epävarmaa, ovatko nämä jääneet pysyvästi rajan tälle puolen ja antaneet alun sukunimille. Joka tapauksessa itäistä alkuperää olevia alueen kantasukuja on lähes kolmekymmentä.\nLäntisiä kristillisperäisiä sukunimiä ei ole aivan yhtä paljon. Tässä tyydytään mainitsemaan samaan aikaan Viipurin Karjalasta tunnetut suvut Heinonen (J), Heikurinen (Ä) ja Lavonen (ÄLR). Heinonen kuuluu Sulkavan puolen valtasukuihin, samoin kuuluu Puumalan valtasukuihin Luukkonen, joka voisi olla itäinenkin nimi.\nGermaanisperäisiksi on selitetty nimet Haverinen, Herttuainen, Jaatinen (J), Kaartinen (seudun valtasukuja) ja Kemppinen (JL), onpa joukossa yksi saksalainenkin. Johtimellakka (-kkä) muodostettuja nimiä ovat Hiljakainen, Leinikäinen, (ÄJ Leiniäinen), Raatikainen, Rummukainen ja Vainikainen (L). Ne eivät välttämättä ole kaikki saksalaisperäisiä. Germaanisperäistä kuten muutakin läntistä nimistöä on seudulle varmaan kulkeutunut lisää Olavinlinnan perustamisen jälkeen.\nSäämingin sukunimistön tarkastelu ei ole juuri tukenut käsitystä seudun asutuksen jääskeläisestä alkuperästä. Huolimatta siitä, että Jääski on lähin naapuri Viipurin Karjalan puolella, näyttää sekä äyräpääläinen että suurlappeelainen vaikutus jääskeläisen kanssa tasavertaiselta. Säämingissäkin on ryhmä nimiä, joita ei lainkaan tunneta Karjalasta. Säämingin nimistössä on ilmeisesti hyvin eri-ikäisiä kerroksia. Puumalan ja Sulkavan seutujen asutus näyttää olevan vanhinta, Kerimäen puolessa se on taas nuorempaa. Pisamalahden mäkilinnan rakentajia emme voi joukosta osoittaa, mutta ei ole mitään estettä sille, etteivätkö Kontiaiset ole voineet asua linnavuoren juurella jo niihin aikoihin, kun linna rakennettiin.\nVanha käsitys laatokankarjalaisesta vaikutuksesta pitää paikkansa sikäli, että sieltä saapunut asutusvirtaus on jättänyt jälkensä eritoten Kerimäen puoleen sekä Haapaveden ja Haukiveden rantoja pitkin pitemmällekin. Siitä on merkkejä myös paikannimistössä. Enonkosken Muholassa on jopa Sortavalanjärvi ja Sortavalanlamminmaa (ak 1119). Lopuksi itäinen aines on kuitenkin jäänyt vähemmistöön. On epävarmaa, kuvastuuko vanha laatokankarjalainen asutusvirtaus vielä nykyisessä murrerajassa. Itäinen Sääminki, Kerimäki ja Punkaharju luetaan savon itäiseen ulkoryhmään, samaan kuin Pohjois-Karjala, kun taas läntinen Sääminki, Sulkava ja Puumala kuuluvat samaan murrealueeseen kuin Suur-Savo.3 Tähän eroon ovat kuitenkin olleet vaikuttamassa myöhemmät vaiheet aina Turun rauhan rajaa myöten.\nPOHJOISEN REUNA-ALUEEN SAVOLAISET\nJuvan pitäjän pohjoispuolisko Virtasalmelta lähtien (Vesikansan ja Joroisten neljännekset) sekä Rantasalmen pitäjä voidaan nähdä suhteellisen yhtenäisenä asutuksellisena kokonaisuutena. Rantasalmen keskusseutua lukuun ottamatta se on nuorempaa asutusaluetta kuin eteläinen rintamaa. Keski- ja uuden ajan taitteessa asutus oli tältä alueelta tunkeutumassa yhä kauemmas Pohjois-Savon erämaahan. Suunnilleen alueen etelärajaa kulkee sydänsavon pohjoisen ja eteläisen ryhmän välinen murreraja. Se saattaa olla syntynyt vasta verraten myöhään eteläisten ja läntisten naapurien taholta kohdistuvan vaikutuksen tuloksena.1 Kuitenkin tilanne oli jo keskiajalla sikäli sama, että reuna-alue oli etäällä Karjalan vaikutuspiiristä. Luoteessa se Suonenjoen tienoilla rajoittui Hämeeseen, mutta siellä ei ollut vastassa hämäläiskyliä. Asutus on enimmäkseen saapunut tänne kahden edellä käsitellyn savolaisalueen läpi.\nTutkimuksessa vallitsevan käsityksen mukaan pohjoisen reuna-alueen asutus on alkuperältään pääasiallisesti suursavolaista. Rantasalmen itälaidalla tulee kuitenkin vastaan itäinen asutusvirtaus, joka Soinisen mukaan on pohjaltaan laatokankarjalaista, Lappalaisen mukaan jääskeläistä.2 Kumpikin on oikeassa sikäli, että alueen itälaidalle on tullut asukkaita Säämingistä. Kuitenkaan tämä itäinen vaikutusalue ei ole selvästi rajattavissa. Vaikeutta lisää sekin, että Rantasalmen ja Säämingin välistä rajaa jonkin verran siirrettiin uuden ajan ensi vuosikymmeninä. Rantasalmelta on käytettävissä 28 sukunimeä jo Savon vanhinta maakirjaa jonkin verran varhaisemmalta ajalta, vuosilta 1526 ja 1535. Niiden tarjoama lisäanti rajoittuu kuitenkin muutamiin nimiin.3\nSavon vanhimman maakirjan mukaan pohjoisella reuna-alueella on 297 nimeä, mikä on noin puolet maakunnan sukunimistöstä. Savon sisäisten asutusliikkeiden kannalta se voidaan jaotella seuraavasti:\nTälläkin alueella on siis huomattavan suuri oma asutuskantansa. Taulukosta 12 ilmenee, että karjalaisperäistä asutusta on tullut tänne sekä Suur-Savon halki että Säämingin kautta kulkevaa vesiväylää pitkin.\nAlueen kantasukuja esitellään samalla tavoin kuin kahden edellisen alueen kohdalla käyttäen mahdollisen karjalaisen lähtöalueen osoittamiseksi s. 397 mainittuja lyhenteitä.\nTämän alueen kantasuvuista on karjalaisperäinen suomalainen nimi seuraavilla: Hakkarainen, Hallikainen (J), Haukkanen (LR), Hietamies (ÄL), Hulkkonen (L), Hyttinen (ÄL), Ihalempinen (J), Janhonen (J), Jokelainen (Ä), Kaasinen, Karhinen 0), Karhunen (ÄJLR), Karvonen (ÄJL), Kettunen (L), Kukkonen (ÄJ), Kumiainen, Kuronen, Leppänen (JL), Leskinen (ÄL), Liikanen (ÄJ), Lintunen, Malinen, Mulkkanen, Mykkänen, Mustonen (ÄJL), Määttänen, Nousiainen (Ä), Oravainen (ÄJL), Oinonen (Ä), Paajanen (JL), Partsainen (vrt. Partsinmaa Mäntyharjun karjalaisessa osassa), Pehkonen, Päivinen (Ä), Pätynen, Pörhönen, Rautiainen, Rouhiainen (JL), Räyskä (Ä), Saaranen, Sormunen, Soronen, Tihinen, Tikkanen (ÄJL), Tirronen, Torvinen, Tuhkunen, Turpeinen (J), Utriainen (JL), Variksinen (väitetty läntiseksi), Varonen ja Ylönen. Verollepanomaakirjan paikannimistön perusteella voidaan lisätä Pielavedellä asunut Härskäinen 0) sekä Könönen (Könönalus) ja Mielityinen (Mielittylä). Tässä viitisenkymmentä nimeä käsittävässä luettelossa on yleissavolaisia, eri tahoille maakuntaa levinneitä sukuja ainakin Kettunen, Leskinen, Mustonen, Nousiainen, Oravainen, Tikkanen, Utriainen ja Ylönen. Pohjoisen reuna-alueen vetovoimaa osoittaa, että suurin ryhmä näistäkin suvuista on hakeutunut sinne.\nPohjoisella reuna-alueellakin on joukko samantyyppisiä puhtaasti suomalaisia nimiä, joita ei ole tavattu Karjalasta. Tähän ryhmään kuuluvat Hurskainen, Ikäheimonen, Juoksunen, Kissonen, Kolehmainen, Luttinen, Montaneuvonen, Mujunen, Nukanen, Pökelöinen, Rautaparta, Tarpinen, Turunen, Vauhkonen ja Väyrynen. Useilla näistä suvuista on jokunen edustaja myös Suur-Savossa, joten ne lienevät etelästä tulleita. Niinpä seudun valtasukuihin kuuluvilla Kolehmaisilla on yksi edustaja Koikkalan neljänneksessä, ja toinen valtasuku Turunen näyttää tulleen Säämingin kautta. Sitä vastoin Ikäheimosia, jotka myös ovat alueen valtasukuja ja ilmeisesti Rantasalmella kauan asuneita, ei tavata missään muualla. Vuoden 1535 asiakirjasta tähän ryhmään voidaan lisätä Kaarakainen sekä verollepanomaakirjan paikannimien perusteella Kasurinen (Kasurinaho, Kasurinsaari), Ohmonen (Ohmonaho, Ohmonmaa), Sianjalka (Sianjalanmäki), ja Tossavainen (Tossavalansaari).\nOrtodoksisperäisiksi on tämän alueen kantasukujen nimistä selitetty Halssinen, Issakainen, Juvonen (L), Kantaratti, Koistinen, Koponen, Mölkkänen, Parviainen (J), Pasanen, Pesonen, Piiranen (Ä), Pirska, Taskinen, Torhonen, Vanninen ja Vatanen. Itäiseen nimistöön on laskettava vielä Rytsänen, Räisänen ja Tolonen sekä toisaalla käsitellyt kansallisuusnimet Venäläinen ja Vepsäläinen, joilla on täällä yhtä vahva edustus kuin Säämingissä. Yhtä hyvin itäisiä kuin läntisiä voivat olla Lipponen, Mattinen, Nikolainen ja Timonen (L), todennäköisimmin läntinen on Pirinen (Ä). Verollepanomaakirjan paikannimistöstä itäiseen ryhmään voidaan lisätä Kirkinen (Kirkisenmäki), Litmanen (Litmasenaho), Suhonen (Suhonmaa) ja Tihveinen (Tihveisenmaa). Itäinen on myös neljänneskunnan nimi Joroinen, joka esiintyy sukunimenä Uudellakirkolla Karjalan Kannaksella.\nSuurin osa ortodoksisnimistä suvuista on ilmeisesti tullut Säämingin halki Laatokan Karjalasta. Rantasalmen Teppananmaa on vielä jatkoa laatokankarjalaisten raivioista kertoville nimille. Kuitenkin alueen valtasukuihin kuuluvat Parviaiset näyttävät tulleen Jääskestä, ja Vatasia on ollut myös Pellosniemellä (Vatasenmäki).\nLäntistä kristillisperäistä sukunimistöä alueella on ainakin saman verran kuin itäistä: Airikainen, Hannuksinen, Heiskanen, Häikiäinen, Immonen, Jäppinen (Ä), Kiilunen, Marjetainen, Nissinen, Pentikäinen (Ä), Remeksinen, Uotinen, Vilpponen ja Yrjönen. Verollepanomaakirjan nimistöstä voidaan lisätä Paananen (Paananpelto). Kirkollisperäisiä nimiä ovat lisäksi Lukkarinen (J) ja Piispa (J).\nAlueen kantasuvuilla on melkoisesti myös germaanisperäisiä tai kaupunkikulttuuria edustavia sukunimiä: Asikainen, Hakulinen, Halttunen, Hiltunen, Juutinen (kansallisuusnimi), Kakkinen, Kallinen, Karvinen, Kinnunen, Kämäräinen, Mankinen, Pakarinen, Pippuri, Pussinen, Suihkonen (J), Tuovinen sekä vuodelta 1535 tunnettu Talikainen. Rantasalmen valtasukuihin näistä kuuluvat Asikaiset, Hiltuset ja Kinnuset. Asikaiset lienevät kuitenkin Hämeestä päin Asikkalasta lähtöisin ja ehkä tulleet Vesulahden kautta, jossa on myös Asikaisia.\nPohjoisella reuna-alueella on muitakin sukuja, jotka nähtävästi ovat hämäläistä pohjaa ja tulleet poikkimaitse. Sellaisia ovat Halonen, Herranen, Kärkkäinen, Paalanen, Piilonen, Rytkönen, Ryynänen sekä luultavasti savolaisnimistä muodoltaan poikkeavat Kalttu, Kilkka, Pelto, Porkka ja Sorsa. Sorsia tavataankin jo keskiajalla Itä-Hämeessä. Kainulainen on tietenkin peräisin Pohjanmaalta ja edustaa siten harvinaista muuttosuuntaa.\nPohjoisen reuna-alueen väestö osoittautuu sekin varsin monikerroksiseksi. Siinä on ilmeisesti Rantasalmen tienoilla vanha karjalainen pohja, jossa jääskeläinen aines on selvästi äyräpääläistä vahvempi. Suurlappeelaisen aineksen varsin suuri osuus viittaa siihen, että muuttoa Viipurin Karjalasta on jatkunut pitkin keskiaikaa. Suurin osa muuttaneista on kuitenkin ollut Suur-Savosta ja vähemmässä määrin Säämingistä tulleita savolaisia. Itälaidalla tuntuu myös Säämingin poikki tullut laatokankarjalainen aines. Nuorempaa kerrostumaa edustaa Olavinlinnan vetovoiman vaikutuksesta Rantasalmen tienoillekin tullut sekalainen väestö.\nAsutus on ilmeisesti edistynyt kerroksittain niin että pohjoislaidalle on aina tullut uusia sukuja. Tämä näkyy selvimmin siitä, että Haukiveden pohjoispuolisella alueella on aivan omat valtasukunsa. Sellaisia ovat etenkin lhalempiset, Montaneuvoset, Parviaiset, Kinnuset ja Hyttiset. Erämaahan muuttajat eivät aina tule naapuristosta, vaan usein kauempaa aina Viipurin Karjalasta saakka. Erämaan reuna oli täälläkin yhteisaluetta, jonne asettumiselle ei kaukaisemmallekaan tulokkaalle pantu esteitä. Vanhalla jo 1700-luvulla muistiin pannulla perimätiedolla, jonka mukaan suurin osa Kuopion pitäjän suvuista on tullut Jääskestä, on täten tietty perusta.3\nMonin paikoin kerrotaan paikkakunnan vanhimmista asukkaista, mutta kirjallisten lähteiden valossa kertomukset osoittautuvat useimmiten epäilyttäviksi. Poikkeuksena on Karttulan Punnonmäen Kolehmaisesta kerrottu tarina. Hänen sanotaan tulleen Juvalta, mikä näyttää todennäköiseltä, ja hänellä kerrotaan ollen seitsemän poikaa. Tämäkin on hyvin uskottavaa, kun Pekka Kolehmaisella vanhimman maakirjan mukaan oli kuusi jousta; kaksi poikaa saattoi hyvin olla vielä alaikäisinä poissa jousiluvusta. Kolehmaisen kerrotaan Kuttakohon vuorella kuusen latvassa istuen nimenneen paikkakunnan järvet ja jakaneen maat poikiensa ja vävynsä Karttusen kesken. Tässä on ilmeisesti jo tarinaa perustajauroksesta.4\nSavon keskiaikaisen väestön koostumuksen selvittäminen sukunimistön avulla ei perustu olettamukseen, että nimet pysyvät muuttumattomina. ltäsuomalaiset sukunimet periytyvät kyllä yleisesti suvussa, mutta nimen vaihtoakin esiintyy. Selvitykseen on saatu ajallista perspektiiviä juuri siitä havainnosta, että uudet nimityypit tunkevat tieltään vanhoja. Asutuksellisen yhteyden osoituksena on pidetty sitä, että huomattavan suuri osa sukunimistöstä on kahden eri alueen välillä yhteistä. Tällöin on otettu varteen se, että useat nimet, esimerkiksi Savon yleisimpiin nimiin kuuluva Leskinen, voivat syntyä toisistaan riippumatta eri tahoilla.\nSavon ja Viipurin Karjalan vanha sukunimistö, joka tunnetaan samalta ajalta 1540-luvulta, on osoittautunut olevan suurelta osalta yhteistä. Asutuksellisen yhteyden varhaisuutta osoittaa se, että nimistön yhteisyys ulottuu molempiin Pähkinäsaaren rauhassa Ruotsin puolelle jääneisiin länsikarjalaisiin kihlakuntiin eli pogostiin, sekä kaukaisempaan Äyräpäähän että läheisempään Jääskeen. Huomattava suurlappeelainen aines taas viittaa siihen, että muuttoliike Karjalasta Savoon on jatkunut vielä verraten pitkälle keskiaikaan. Kokonaan se ei katkennutkaan, sillä vielä uuden ajan alussa muutti Pohjois-Savon erämaahan uudisasukkaita mm. Jääskestä, sen sijaan ei enää juuri Kannakselta saakka.\nSelvää jakoa äyräpääläiseen ja jääskeläiseen vaikutusalueeseen ei ole ilmennyt, vaikkakin jääskeläiset ovat käyttäneet Puumalan kautta Itä-Savoon johtavaa reittiä enemmän kuin äyräpääläiset. Laatokankarjalainen muuttoliike, josta aineiston niukkuuden vuoksi on vähemmän tietoa, on Säämingissä tuntuva, mutta väistyvä ilmiö.\nHämäläisten osuus Savon asutuksessa on vaikeammin arvioitavissa, koska Hämeen puolelta ei ole samanlaista vertailumateriaalia kuin Karjalan puolelta. Kuitenkin näyttää siltä, että se on verraten vähäistä ja on ulottunut pääasiallisesti vanhan Savilahden alueelle. Lisäksi se on työntänyt joitakin rönsyjä pohjoiselle reuna-alueelle. Hämäläisperäisten sukunimien levinneisyys näyttää olevan jokseenkin saman suuntainen kuin sukunimen Hämäläinen levinneisyys, suppeampi kuin vanhan hämäläisen eränimistön esiintyminen Savossa.\nSavossa on pitkin keskiaikaa käynnissä asutusrajan siirtyminen yhä pohjoisemmaksi. Uuden ajan alkuun mennessä uloimmat rönsyt ovat jo Ylä-Savossa ja ovat työntyneet maakuntarajan ylikin Pohjanmaan puolelle. Tätä liikehdintää olisi sukunimistön avulla mahdollista seurata tarkemminkin kuin tässä suppeassa esityksessä on voitu tehdä.\nSavon asutushistorian kannalta tärkeä kysymys on, milloin tyhjiö on täyttynyt ja alkanut pursua yli reunojen. Edellä sukujen liikkeistä tehdyt havainnot viittaavat siihen suuntaan, että täyttyminen on maakunnan eteläosien kohdalta tapahtunut jo ennen keskiajan loppua sekä purkautunut yli reunojen Itä-Hämeeseen ja nähtävästi myös Viipurin Karjalaan ainakin Taipalsaarelle. Sitä vastoin ei näytä olevan riittävää tukea käsitykselle, että savolaiset asutusrönsyt olisivat jo varhain ulottuneet Kymijoen suuseudulle saakka.\n** Pirkko-Liisa Lehtosalo-Hilander ** I ESIHISTORIAN VUOSITUHANNET SAVON ALUEELLATarpeellista tarinan taustaksiAutio maa saa asukkaatSuurten saviruukkujen aikaAsbesti tuli jäädäkseenPyyntikansan pienet ukot ja isot eläimetIdästä tulee metalliUusi aika lännessä – hiljaisuutta idässäEräasemien aikaSuur-Savon keskus hahmottuuLIITTEET: Lehtosalo-Hilander I-1** Kauko Pirinen ** II SAVON KESKIAIKASavo ja sen varhaiset asukkaatLiittyminen Ruotsin ja lännen kirkon valtapiiriinPitäjästä maakunnaksiOlavinlinnan suojassaSavon yhteiskunta keskiajan päättyessäSavolaissukujen alkuperäKeskiajan perintöLIITTEET: Pirinen I-2\nCopyright Edita Publishing Oy 2022 - All Rights Reserved


15.05.2019, klo 09:32•Kommentoi\n15.05.2019, klo 09:25•Kommentoi\nKempower Oy on esitellyt liikuteltavat sähköautojen pikalaturit. Laturit edustavat uusinta teknologiaa sähköisten ajoneuvojen latauksessa. Laitteen liikuteltavuus tuo lataamiseen uusia käyttökohteita ja -mahdollisuuksia sekä laskee merkittävästi pikalatureihin liittyviä perustuskustannuksia. Laitteet on suunniteltu ja valmistettu Suomessa. Lue lisää\n15.05.2019, klo 08:23•Kommentoi\nSamsungin 2019 QLED-malliston televisiot ovat nyt kaupoissa. Kuluvan vuoden QLED-laitevalikoima koostuu yli 60 mallista, jotka kaikki tuodaan saataville suurina ruutukokoina ja joista löytyy sekä 4K- että 8K-vaihtoehtoja. Lue lisää


Usein kysytyt kysymykset | Quality Hotel Edvard Grieg\nTervetuloa Quality Hotel Edvard Griegiin! Täältä löydät hyödyllistä tietoa hotellistamme. Mikäli et löydä etsimääsi tietoa tai sinulla on kysyttävää vierailuusi liittyen, ota rohkeasti meihin yhteyttä.\nHotellivieraanamme voit pysäköidä autosi hotellin pysäköintihalliin, jossa on 150 pysäköintipaikkaa sekä 11 latausasemaa sähköautoille. Suurempien tilaisuuksien ja tapahtumien yhteydessä tarjolla on, tarpeen mukaan, lisää pysäköintipaikkoja.\nQuality Hotel Edvard Grieg on käteisetön hotelli. Kokonaisuudessaan käteisettömyys tarkoittaa turvallisempaa työympäristöä työntekijöillemme ja sitä, että henkilökuntamme voi yhä enenevässä määrin keskittyä palvelemaan hotellin vieraita. Vieraillemme tämä tarkoittaa lisääntynyttä turvallisuuden tunnetta sekä nopeampaa ja varmempaa maksutapahtumaa. Hyväksymme kaikki yleisimmät pankki- ja luottokortit. Ole hyvä ja ota meihin yhteyttä, jos sinulla on kysyttävää.\nMaksuton bussikuljetus Bergenin lentokentälle\nTarjoamme 8 paikkaa bussikuljetuksessa Bergenin Flesland-lentokentälle sekä lähistön toimistoille ja yrityksille – tiistaista torstaihin. Ensimmäinen lähtö on klo 7.00 ja viimeinen klo 08.30. Ota meihin yhteyttä saadaksesi lisätietoja aikatauluista ja tehdäksesi varauksen. Muutokset ovat mahdollisia tiettyinä ajankohtina.\nHotellilla on myös kiinteä taksihinta hotellilta Bergenin Fleslandin lentokentälle. Seuraavat hinnat ovat voimassa:\nMaanantai - perjantai, 09.00 - 15.00: 190 NOK\nMaanantai - perjantai, 06.00 - 09.00 ja 15.00 - 18.00: 210 NOK\nMaanantai - perjantai, 18.00 - 06.00: 230 NOK\nLauantai - sunnuntai, koko päivä: 230 NOK\nOta meihin yhteyttä, jos haluat saada lisätietoja bussikuljetuksesta, takseista tai aikatauluista.\nJokaisessa hotellihuoneessa ja yhteisissä tiloissa on maksuton, avoin, langaton internet-yhteys.\nQuality Hotel Edvard Grieg tarjoaa teille mahdollisuuden matkatavaroidenne säilytykseen sekä vierailuanne ennen että sen jälkeen.\nRuoka ja juoma huoneessa\nSuurimmassa osassa hotellihuoneita on jääkaappi, mutta ei minibaaria tällä hetkellä. Minibaarin sijaan hotellilla on tarjolla kioski, jossa on laaja valikoima pikkupurtavaa, virvoitusjuomia sekä kevyempiä ruoka-annoksia, ympäri vuorokauden. Vastaanotosta on lisäksi mahdollista saada tarvittavat välineet kahvin ja teen valmistamiseen omassa huoneessa.\nVastaanotostamme löytyy kattava valikoima päivittäistavaroita: hygieniatarvikkeita, sateenvarjoja, pikkupurtavaa, juotavaa ja paljon muuta. Palvelemme ympäri vuorokauden.


Risto Dufva vastaa kiekkoilijoiden tanssikohuun – "Suurin vihollinen makaa omassa sängyssämme" | Yle Uutiset | yle.fi\n17.6.2016 klo 13.42\nMikkelin Jukureiden liigajoukkue sai leiriviikon päätteeksi erikoisen tehtävän. Tunnettu koreografi Sami Saikkonen opetti pelaajille kolmen tunnin ajan tanssin alkeita.\nTanssiksi oli valittu uusiseelantilaisten ikivanha taistelutanssi nimeltä haka. Haka on alkuperäiskansa maorien kehittämä taistelutanssi, jonka tarkoitus on pelotella vastustajaa. Tanssista tehdyn videon voit katsoma täältä.\nJukureiden valmentaja Risto Dufva oli ilmeisen tyytyväinen joukkueen tapaan heittäytyä vieraaseen esittämistapaan. Apuvalmentaja Ville Nieminen arvioi, että joukkuehengen osalta tuore liiganousija on kolme kuukautta aikataulua edellä.\n– Meille haka-tanssi toimii tavoitteen asettelussa ikään kuin maalina, johon pyrimme. Mitä olen netistä nähnyt uusiseelantilaisten haka-tansseja, niin kovin erilaisia nämä olivat, Dufva sanoo.\n"Tanssimalla voi välttää taistelun"\nJukureiden tapauksessa parikymmenpäinen joukkue tuli kovaa mölinää pitäen Mikkelin Kirkkopuistoon, jossa varsinainen reilun minuutin mittainen taistelutanssi nähtiin. Paikalla oli vähän yleisöä, sillä tapahtumasta ei oltu kerrottu etukäteen.\nYle Mikkelin facebookissa heräsi vilkas keskustelu, jossa kritisoitiin Jukureiden tapaa käyttää hyväksi alkuperäiskansan identiteettiin liittyvää rituaalia.\n– Ajatuksena on, että hyvin tanssimalla ei tarvitse taistella. Suoraan sanoen en ymmärrä noussutta kritiikkiä, Risto Dufva sanoo.\n– Me halusimme pelotella suurinta vihollistamme, joka asuu sisällämme ja nukkuu samassa sängyssä kanssamme. Sitä edustavat nolous ja häpeä.\nurheilukulttuuriJääkiekon miesten SM-liigaKotimaajääkiekkoRisto DufvaJukurit (Jääkiekon Miesten Liiga)tanssiMestisjääkiekkovalmentajat


EVOLUTION ARENA -PELITALO AUKEAA MAALISKUUSSA TURUSSA – Evolution Arena\nRäsänen kertoi innoissaan, kuinka tarkoituksena on kerätä Turun harrastajia ja pro-pelaajia yhden katon alle.\n”Turku on sillä lailla paradoksaalinen paikka, että täällä on paljon pelaajia, muttei oikein paikkoja”. Yhteydessä on oltu jo esimerkiksi Turku Game Academyyn ja Turun Taistelupelaajiin. Tarkoituksena onkin yhteisön palveleminen ja kasvattaminen.\nPeliharrastajien houkuttimena toimii myös pelitalon käyttämä ggCircuit-järjestelmä, joka palkitsee pelaajia näiden peliajasta sekä suorituksista. Järjestelmän avulla ostettavat tuotteet vaihtelevat ”energiajuomista tietokonepaketteihin”.\nEvolution Masters 24-26.8.2018\nEvolution Masters 24-26.8.2018!!\nEvolution Arena yhteistyössä Jimm’s PC-Store Oy kanssa!\nAvajaisten kunniaksi tarjoamme kaikille ilmaista peliaikaa!\nPremium- tason pelitalo juuri sinulle. Turnaukset, tapahtumat, pelikirjasto & kahvio.\nPuutarhakatu 47, 20100 Turku


Lennot Israel - Varaa halvat lennot alkaen 128 € - ebookers.fi\nLennot Israel alkaen 128 €\nHalvat menopaluulennot Israel\nHalvimmat viimeisten 7 päivän aikana löydetyt hinnat kohteeseen Israel olivat annetulla aikavälillä 128 € (yhdensuuntaiset lennot) ja 224 € (menopaluu). Hinnat ja saatavuus voivat muuttua. Lisäehtoja sovelletaan.\nla 4.9. - su 12.9.\nLento ja hotelli -tarjoukset kohteeseen Israel\nIsrael – Lomat Economy-lennoilla\nIsraelin-matkat vievät turistit historiallisille näyttämöille\nIsraelin valtio on melko nuori, mutta alueella on hyvin pitkä, merkittävä ja vaiherikas historia. Lähi-Idässä sijaitseva Israel on vuosituhansien saatossa todistanut monien kansojen vaelluksia ja ollut näyttämönä tapahtumille, jotka ovat jättäneet jälkensä historian lehdille. Monelle matkailijalle uskontokunnasta riippumatta Jerusalem on yksi tärkeimpiä ja suosituimpia matkakohteita. Jerusalem on sekä Israelin pääkaupunki että pyhä kaupunki kristityille, juutalaisille ja muslimeille. Via Dolorosa, Pyhän haudan kirkko, Kalliomoskeija, Temppelivuori sekä Itkumuuri ovat nähtävyyksiä, jotka kuuluvat olennaisena osana Jerusalemin vierailuun. Aurinkoisista lomapäivistä voi nauttia Välimeren rantahiekalla Tel Avivissa ja Punaisenmeren rannalla Eilatissa. Näissä kaupungeissa voit harrastaa jos jonkinmoista vesiurheilulajia ja tietenkin piipahtaa yöelämässä ja kaupoissa ostoksilla. Tel Aviv on Israelin toiseksi suurin kaupunki ja suoranainen metropoli. Sen nähtyyksiin lukeutuu myös vanha kaupunginosa ja historiallinen satamapaikka Jaffa. Haifa on vanha satamakaupunki ja rakentunut pitkin vuorenrinnettä, joten näkymät korkealta alas satamaan ovat upeat. Israelin Jordanian puoleisella rajalla sijaitseva Kuollutmeri on ainutlaatuinen elämys, jollaista ei toista tältä maapallolta löydy. Tässä suolajärvessä jopa uimataidottomat pysyvät pinnalla. Mieleenpainuvia matkakohteita Israelissa ovat myös pinta-alaltaan suuri Negevin autiomaa, UNESCOn maailmanperintölistalle päässyt Masadan vuori sekä Genesaretinjärvi. Etsi edullisia lentoja ebookersin sivuilta kattavasta valikoimasta ja varaa Israelin-matkat jo tänään!\nMilloin matkustaa Israeliin?\nIsrael on erinomainen matkakohde mihin aikaan vuodesta tahansa. Lämpimin aika ja suurimmat turistivirrat saapuvat Israeliin heinä- ja elokuussa. Rantalomailijalle kesä on tietenkin loistava vaihtoehto, vaikka rannat saattavat olla myös ruuhkaisia. Säät ovat miellyttäviä keväällä ja syksylläkin, eivätkä turistikohteet ole niin täynnä kuin kesäkuukausina. Israelissa vietetään monia juutalaisia juhlia, kuten purimia maaliskuussa, pesachia huhtikuussa ja uudenvuodenjuhla roš hašanaa syyskuussa. Monet kristityt turistit matkaavat Israeliin erityisesti pääsiäisen aikaan sekä joulukuussa vierailemaan Betlehemissä ja Jerusalemissa. Talvikuukaudet ovat Israelissa hieman viileämpiä, mutta esimerkiksi eteläisen Eilatin auringossa kylpevät hiekkarannat houkuttelevat matkailijoita talvellakin. Israelin eteläistä osaa lukuun ottamatta alkuvuosi ei ole suosituinta matkustusaikaa, joten silloin voi odottaa hyötyvänsä myös hieman edullisemmista hotellihinnoista. Lentoliput Israeliin saa edullisimmillaan marraskuussa ja tammikuussa. Suositut lomasesongit, kuten kesä, pääsiäinen ja joulunaika, näkyvät lentolippujen hinnoissa, joissa on selkeää nousua näiden sesonkien aikoihin.\nLento Israeliin kestää Suomesta lyhimmillään noin nelisen tuntia. Suomesta on tarjolla suoria lentoja kahteen eri kohteeseen, Tel Aviviin ja Eilatiin. Tel Aviviin pääsee suorinta reittiä Finnairin kyydissä useamman kerran viikossa. Tel Aviviin lennettäviä suoria lentoja on tarjolla ympäri vuoden. Lisäksi Finnair operoi Helsingin ja Eilatin välisiä suoria lentoja sesonkiaikana, joka alkaa marraskuussa ja päättyy maaliskuussa. Tel Aviviin on runsaasti edullista lentotarjontaa, ja valinnanvaraa riittää monista eri lentoyhtiöistä. Muun muassa airBaltic ja Turkish Airlines tarjoavat suomalaisille turisteille halvat lennot Israeliin vain yhdellä välilaskulla. Eilatiin on saatavilla Finnairin suorien lentojen lisäksi edullisia lentoja, mutta nämä sisältävät väistämättä kaksi tai kolmekin vaihtoa, ja matkan aikana tulee lentäneeksi monella eri lentoyhtiöllä. Matka-aikakin saattaa venähtää toisen vuorokauden puolelle.\nKun olet varaamassa matkalippuja Israeliin, kannattaa ottaa huomioon muutama seikka, kuten matkustusajankohta, määränpää, lentoyhtiö sekä varausajankohta, jotka voivat kaikki vaikuttaa lopulliseen lentolippujen hintaan. Omien lomien ajankohta on tietenkin ratkaisevin tekijä, mutta jos tavoitteena on saada halvat lennot Israeliin, kannattaa vertailussa hyödyntää ebookersin hakukonetta, jonka avulla vaihtoehtojen rajaaminen onnistuu kätevästi. Matkaa varatessa on syytä olla lisäksi ajoissa liikkeellä, ja parhaimmat tarjoukset Israeliin varataankin jo noin kaksi kuukautta ennen matkan alkua.\nSuositut lentokohteet kohteessa Israel\nLennot kohteeseen Tamarin maakuntaliitto\nLennot kohteeseen Safed\nLennot kohteeseen Ramat Negev\nLennot kohteeseen Mate Yehudan maakuntaliitto\nLennot kohteeseen Rosh Pinna\nLennot kohteeseen Odem\nLennot kohteeseen Nahariya\nHotellit KyprosHotellit TurkkiHotellit Oman\nLennot kohteeseen PakistanLennot kohteeseen KyprosLennot kohteeseen Saudi-ArabiaLennot kohteeseen GeorgiaLennot kohteeseen TurkkiLennot kohteeseen JordaniaLennot kohteeseen AzerbaidzanLennot kohteeseen OmanLennot kohteeseen ArmeniaLennot kohteeseen LibanonLennot kohteeseen EilatLennot kohteeseen QatarLennot kohteeseen Bahrain\nSaudi-Arabia matkatLibanon matkatGeorgia matkatBahrain matkatJordania matkatAzerbaidzan matkatQatar matkatArmenia matkatOman matkatPakistan matkatKypros matkatTurkki matkat\nloma asunnot Turkkiloma asunnot Kypros