Korkeatuottoinen.fi - Voiko 8 % osinkotuotto olla mahdollista? - Omista ja Vaurastu\nKorkeatuottoinen.fi – Voiko 8 % osinkotuotto olla mahdollista?\n24.7.2016 Tomi Haataja 7 Comments\nPäivitys 24.4.2017: Käy myös lukemassa viimeisin analyysini korkeatuottoinen.fi -palvelusta.\nKun ensimmäisen kerran kuulin Korkeatuottoinen.fi – palvelusta, suodatin sen välittömästi jonkin sortin huijaukseksi, yhtään edes perehtymättä koko palveluun. Sattumoisin kuitenkin päädyin puoli vuotta myöhemmin selaamaan kyseisen palvelun sivustoja ja jopa tutkimaankin hieman mistä on kyse. Ajattelin siis jakaa kokemukseni ja tietoni, sillä eipä ole tästäkään palvelusta aivan hirveästi näkynyt kirjoittelua blogimaailmassa.\nKorkeatuottoinen.fi tarjoaa siis mahdollisuuden tehdä osakesijoituksen Lainasto Oy:n etuoikeutettuihin B osakkeisiin. Näille osakkeille maksetaan 8 %:n vuotuista osinkotuottoa, jaettuna jokaiselle kuukaudelle (kuukaudessa maksettava osinko on siis 0,67%). Koska kyseessä on etuoikeutettu osake, on niillä nimensä mukaisesti osinkoja jaettaessa etuoikeus suhteessa kaikkiin muihin osakkeisiin: B osakkeille siis maksetaan aina ensisijaisesti osinko, esimerkiksi ennen kuin mitään jaetaan varsinaisille omistajille (A-osakkeiden omistajat). B osakkeet eivät kuitenkaan anna minkäänlaista äänivaltaa yhtiössä. Sijoituksen voi koska tahansa lunastaa takaisin ja se palautetaan tilillesi 14 päivän kuluessa.\nPäästäksesi 8 %:n osinkotuottoon, täytyy osakkeita omistaa ensin 6 kuukautta. Sitä ennen osinkotuotto menee seuraavasti:\nKun 6 kuukautta on kulunut osinkotuotto on 8 % p.a. Sen lisäksi korkeampi osinkotuotto huomioidaan takautuvasti, eli ensimmäiseltä 6 kuukaudelta ns. vajaaksi jäänyt tuotto korvataan kertaeränä heti 6 kuukauden jälkeen, jotta 8 %:n osinkotuotto täytyy myös ensimmäiseltä 6 kuukaudelta. Osinkotuotto on siis myös ensimmäiseltä vuodelta 8 %.\nHuomaa, että kyseessä on sijoitus listaamattomaan yhtiöön, jolloin osinkoverotus menee seuraavasti: 75% osingoista on verovapaata ja lopuista 25 %:sta maksetaan pääomaveroa (30/32 %). Lopullinen veroprosentti on siis 7,5 % – 8%. Eli huomattavasti pienempi kuin listatun yhtiön osinkovero (26%).\nMitä lainasto Oy tekee sijoituksellani ?\nKoska kyseessä on sijoitus listaamattomaan yhtiöön, riippuun osingon maksukyky täysin Lainasto Oy:n liiketoiminnoista. Osinko ei siis missään nimessä ole taattu, kuten ei sijoituskaan ole. Voit siis menettää kaikki rahasi tässä touhussa. Hyvä puoli on kuitenkin se, että voit koko ajan itse valvoa, tuottaako Lainasto Oy voittoa ja riittääkö rahat myös osingonmaksuun. Korkeatuottoinen.fi sivuilla nimittäin julkaistaan jatkuvasti kvartaaliraportteja (tase ja tuloslaskelma) 3 kuukauden välein. Näistä näet Lainasto Oy:n liikevaihdon, liikevoiton, velkaisuuden, varallisuuden, sijoitusten määrän (josta voit laskea maksimin, mitä osingon maksuun voi kulua) ja kaiken, mitä osakeyhtiön tulee lain mukaan tuloslaskelmassa ja taseessa raportoida. Voit siis jatkuvasti valvoa yhtiön osingon maksukykyä ja epäillessäsi sitä, lunastaa sijoituksesi koska tahansa takaisin. Viime aikoina yhtiö on julkaissut myös kuukasittaisia (tilintarkastamattomia) lyhyitä raportteja liikevaihdosta, voitosta ja sijoitusten määrästä.\nLainasto Oy käyttää Korkeatuottoinen.fi – palvelussa tehdyt sijoitukset rahoittaakseen liiketoimintaansa, joka on erilaisten lainojen (kulutusluotot ym.) myöntäminen. Toistaiseksi toiminta on varsin tuottoisaa. Viimeisimmällä raportoidulla kvartaalilla (12/15-02/16), liikevaihto oli 2,3 miljoonaa euroa, liikevoitto oli 600 000 euroa ja osingonjako 170 000 euroa. Osingonjaon jälkeenkin yhtiöllä jäi siis 430 000 euroa ylimääräistä velan maksuun ja kassan kasvattamiseen. Tällä hetkellä yhtiöllä on velkaa 1,7 miljoonaa euroa, mikä on melko pieni suhteutettuna vuotuiseen liikevoittoon: Tilikaudella 1.6.2014-31.5.2015 yhtiö teki voittoa 715 000 euroa, ja tällä tilikaudella yhtiö on huhtikuuhun mennessä tehnyt liikevoittoa 2,035 miljoonaa euroa. B – osakkeita on merkitty tähän mennessä 8,54 miljoonalla eurolla eli osingonjakoon menee maksimissaan tällä tilikaudella 683 200 euroa. Jos tämän tilikauden viimeisen kvartaalin liikevoitto on 350 000 euroa, yhtiö voisi halutessaan maksaa kaikki velkansa pois, samalla säilyttäen 8 %:n osingonmaksun. Yhtiö on siis toistaiseksi minun mielestäni varsin hyvässä asemassa. Vaikka viimeisen kvartaalin tulos olisi 0 euroa, on asema silti erittäin hyvä. Taseessa on nimittäin myös edellisten tilikausien voittovaroja.\nPainotan edelleen vahvasti, että kyseessä on sijoitus ja voit menettää kaikki rahasi. Tällaiseen toimintaan liittyy aina riskejä, sekä varsinaisen liiketoiminnan että sijoittajien osalta. Korkeatuottoinen.fi sivuilla on erittäin hyvin listattu näitä riskejä.\nYritysriskin osalta suurimmat liittyy tietysti luottotappioihin. Mitä enemmän yritys tekee luottotappioita, sitä tappiollisempaa toiminta on. Toistaiseksi Lainasto Oy on onnistunut varsin hyvin säilyttämään tasapainon luottotappioiden osalta ja ainakin liikevoiton perusteella luottotappioiden määrä on vähäinen. Likviditeettiriskin osalta, merkittäviä riskejä on yhtäkkinen suuri sijoitusten lunastamisaalto, jolloin yhtiön likvidit varat eivät riitä kattamaan kaikkia lunastuksia. Myös valtava lainahakemusten määrä voi ainakin teoriassa aiheuttaa tällaisen tilanteen. Korkeatuottoinen.fi sivuilla on aivan erinomaisesti määritelty ja selitetty yhtiön toimintaan liittyviä riskejä osiossa “tietoa sijoittajille, riskit”, joten en ala niitä tähän kopioimaan. Suosittelen jokaista lukemaan ne huolella läpi ennen sijoituspäätöksen tekemistä.\nMiten sijoitus tapahtuu käytännössä ?\nVoit sijoittaa minimissään 500 euron summan ja ylärajaa ei käytännössä ole. Toki palvelu tuskin hyväksyy aivan valtavia summia, mutta esimerkiksi 20 000 euron sijoituksessakaan ei pitäisi olla mitään ongelmaa. Kannattaa kuitenkin huomata, että sijoitettava summa kasvaa aina 500 euron välein.\nSijoitus tapahtuu kirjautumalla Korkeatuottoinen.fi palveluun verkkopankkitunnuksilla tunnistautuen. Sitä ennen sinun tulee lukea läpi kaikki informaatio sijoitukseen ja riskeihin liittyen, täyttää henkilötietolomake ja hyväksyä sopimus. Sen jälkeen voit koska tahansa kirjautua palveluun pankkitunnuksilla ja lunastaa sijoituksen takaisin. Osingot maksetaan tilillesi kuukausittain automaattisesti.\nTein itse omalle sijoitusyhtiölleni 3000 euron sijoituksen kyseiseen yhtiöön. Koska osakkeet ovat yritykseni omistuksessa, saan (tai yhtiöni saa) nauttia verovapaista osingoista, sillä listaamattomalta yhtiöltä listaamattomalle maksetut osingot ovat verottomia. Henkilökohtaisen tilin saa muutettua yrityksen tiliksi nopeasti ilmoittamalla siitä asiakaspalveluun ja toimittamalla sinne muutaman asiakirjan (yhtiöjärjestys, kaupparekisteriote, yrityksen pankkitilin tiliote ja yhtiön edeustajan valtuutus). Yrittäjien kannattaa siis pohtia tätäkin vaihtoehtoa, vaikka osinkovero onkin mitättömän pieni myös yksityissijoittajan osalta.\nKorkeatuottoinen.fi tarjoaa rahoillesi vakaan 8 % tuoton!\nPäivitys (10.12.2016): Tein uuden katsauksen siihen onko korkeatuottoisen osinko edelleen kestävällä pohjalla. Pääset artikkeliin tästä.\nBlogi ei sisällä sijoitussuosituksia eikä mitään blogin tekstejä tule tulkita sellaisiksi. Kirjoittaja ei ole vastuussa, mikäli lukija hyödyntää blogissa mainittujen kolmansien osapuolien palveluita. Blogin lukijan tulee tutustua blogin vastuuvapauslausekkeeseen. Blogi saattaa sisältää affiliate-mainontaa.\nJulkaistu luokassa: Luokittelematon Tallennettu tunnistenimellä: Korkeatuottoinen, lainasto, osakesijoittaminen, osingot, osinkotuotto, Säästäminen, Sijoittaminen\n← Vertailuindeksin voittaminen voi olla huono tavoite\nJohtaako nopea päätöksenteko parempiin tuottoihin? →\n7 ajatusta aiheesta “Korkeatuottoinen.fi – Voiko 8 % osinkotuotto olla mahdollista?”\nHienosti on toiminut. Ovat uudistaneet jossain välissä myös sijoittajapaneelin. Nyt on aika hyvä jo.\nItsekin luulin perushuijaukseksi, mutta ei. Tosin minulla riittää rahaa jopa eettisesti sijoitettavaksi. Pitkään ei tällaiset epäeettiset tutkimustenkaan valossa taida porskuttaa? Eli jos “köyhille kallista rahaa” kuulostaa väärältä tai kestämättömältä, kannattaa vielä harkita.\nMinä olen metsänomistajana tyytynyt pienempiin korkoihin Osuuskunta Metsäliiton jäsenenä.Riskit lienevät melko hyvin hallinnassa.\nItsellä sijoituksia on fellowfinancessa jossa tosin on korkotuotot uusissa lainoissa romahtaneet sekä topfinancessa joka on pelittänyt odotetusti.\nNäiden lisäksi on tullut sijoitettua Mintos.com puolelle autolainoihin jossa 100% buyback takuu ja korko 13.5% sekä hajautuksen vuoksi twino.eu jossa 100% buyback ja korko 13% Georgian lainoihin.\nNoissa buyback jutuissa riskinä on alustan pitäjä mutta sama kuvio se on kaikissa näissä alustoissa\nKuten eka anonyymi jo kommentoi niin jos näihin uskaltaa sijoittaa, kannattaa tsekkaa top finance. 2% prosenttia on iso ero. Itsellä nyt 6k kiinni kyseisessä puljussa.\nMulla on näitä sijoituksia tuottoa.fi korkeatuottoinen.fi ja top finance.\nPisin sijoitus on nyt ollut reilu 2 vuotta. Kertaakaan en ole lunastanut. Lisäsijoituksia olen tehnyt. Toistaiseksi kaikki on toiminut hyvin.\nJos ei muuta niin mukavaa kuukausittaista euro-osinkoa ja jonkinlainen parkkipaikka rahalle (8% vs 0,25% tilikorko)tietysti riski on täysin eri kuin rahojen pitäminen tilillä. Kuitenkin hyväksyn tämän riskin.\nKiitos kommentista! Enpä ole noihin muihin vielä kerennyt perehtyä, mutta täytyypä tsekata.\nItse pidän siitä, miten osingon maksukykyä voi noiden raporttien perusteella seurata. Se tavallaan vähentää riskiä, vaikka ainahan on todellinen riski pääoman menettämisestä. Korkeatuottoinen on hyvä vaihtoehto tällaisina aikoina, kun korot on alhaalla ja osakemarkkinat korkealla.\nKokonaistuottohan voisi periaatteessa ylittää tuon 8 %:n vuosituoton jos pääomaa on sen verran, että osinkoja voi jo ihan vuodenkin sisällä sijoittaa uudelleen. Tällöin korkoa korolle vaikutuksesta voisi päästä jo jopa 10-12 % tuottoihin jos sijoitettava pääoma olisi esim 8000 euroa.


EV 39/2020 vp\nEduskunta.fi > FI > Vaski > Eduskunnan kirjelmä > EV 39/2020 vp\nHE 48/2020 vp\nViimeksi julkaistu 10.5.2021 20.17\nEduskunnan vastaus EV 39/2020 vp HE 48/2020 vp Hallituksen esitys eduskunnalle maa- ja metsätalousministeriön hallinnonalalla covid-19 -epidemian johdosta väliaikaisesti sovellettavia menettelyjä koskeviksi laeiksi\nMmVM 4/2020 vp\nHallituksen esitys eduskunnalle maa- ja metsätalousministeriön hallinnonalalla covid-19 -epidemian johdosta väliaikaisesti sovellettavia menettelyjä koskeviksi laeiksi (HE 48/2020 vp).\nValiokunnan mietintö: Maa- ja metsätalousvaliokunta (MmVM 4/2020 vp).\nLaki eräistä maa-, metsä-, kala- ja porotalouden sekä maaseudun kehittämisen tukiin covid-19 -epidemian johdosta sovellettavista väliaikaisista menettelyistä\nTätä lakia sovelletaan eräisiin koronaviruksen aiheuttamasta covid-19 -epidemiasta aiheutuvien poikkeuksellisten olosuhteiden vuoksi tarvittaviin menettelyihin, joita noudatetaan väliaikaisesti maatalouden rakennetuista annetussa laissa (1476/2007), maaseudun kehittämisen tukemisesta annetussa laissa (28/2014), porotalouden ja luontaiselinkeinojen rakennetuista annetussa laissa (986/2011), Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevan eurooppalaisen asetuksen kansallisesta täytäntöönpanosta annetussa laissa (1093/2014) sekä kestävän metsätalouden määräaikaisessa rahoituslaissa (34/2015) tarkoitettujen tukien myöntämisessä.\nTuettavan toimenpiteen, työn tai hankkeen toteutukselle säädetyn määräajan pidentäminen\nSen estämättä mitä maatalouden rakennetuista annetun lain 19 §:n 2 momentissa, maaseudun kehittämisen tukemisesta annetun lain 27 §:n 2 momentissa ja 30 §:n 1, 3 ja 4 momentissa sekä porotalouden ja luontaiselinkeinojen rakennetuista annetun lain 43 §:n 2 momentissa säädetään, elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus voi hakemuksesta päättää mainituissa laeissa tarkoitetun tuettavan toimenpiteen toteutuksen tai hankkeen keston määräajan pidentämisestä, jos tarve pidentämiseen johtuu covid-19 -epidemian aiheuttamista poikkeuksellisista olosuhteista. Määräaikaa voidaan pidentää enintään vuodella. Tämän lain nojalla myönnetty lisäaika ei vaikuta niihin edellytyksiin, joilla toimenpiteen tai hankkeen toteutukselle asetettua määräaikaa voidaan pidentää muusta kuin edellä tarkoitetusta syystä.\nSen estämättä mitä kestävän metsätalouden määräaikaisen rahoituslain 29 a §:n 1 momentissa säädetään, Suomen metsäkeskus voi hakemuksesta myöntää lisäaikaa taimikon varhaishoitoa ja nuoren metsän hoitoa varten myönnetyn tuen kohteena olevan työn loppuunsaattamiseen, jos lisäajan tarve johtuu covid-19 -epidemian aiheuttamista poikkeuksellisista olosuhteista. Lisäaikaa on haettava tuen myöntämispäätöksessä mainittuun toteutusilmoituksen toimittamiselle annettuun määräaikaan mennessä. Lisäaikaa voidaan myöntää enintään vuosi.\nEdellä 1 momentissa säädettyä menettelyä ei sovelleta, jos kyseessä on:\n1) maatalouden rakennetuista annetun lain 6 §:ssä tarkoitettu nuoren viljelijän aloitustuki;\n2) maaseudun kehittämisen tukemisesta annetun lain 19 §:n 1 momentissa tarkoitettu yrityksen perustamistuki;\n3) porotalouden ja luontaiselinkeinojen rakennetuista annetun lain 26 §:ssä tarkoitettu nuoren elinkeinonharjoittajan aloitustuki.\nMaksuerien enimmäismäärästä poikkeaminen\nElinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus voi maatalouden rakennetuista annetun lain 36 §:n 3 momentissa, maaseudun kehittämisen tukemisesta annetun lain 48 §:n 1 momentissa sekä porotalouden ja luontaiselinkeinojen rakennetuista annetun lain 57 §:n 2 momentissa säädettyjen maksuerien enimmäismäärien estämättä maksaa tukea yhdessä tai useammassa erässä tuen ehtojen ja käytettävissä olevan määrärahan asettamissa rajoissa.\nTuen maksaminen ennakkoon\nSen lisäksi, mitä Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevan eurooppalaisen asetuksen kansallisesta täytäntöönpanosta annetun lain 25 §:n 2 momentissa säädetään ennakon maksamisesta kehittämishankkeelle, Elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskusten sekä työ- ja elinkeinotoimistojen kehittämis- ja hallintokeskus voi maksaa ennakkoon yritysten toteuttamille investointihankkeille myönnettyä tukea, jos tämä on tuen saajan aseman ja tuettavan toimenpiteen toteutuksen kannalta perusteltua.\nTämä laki tulee voimaan päivänä kuuta 20 ja on voimassa vuoden 2020 loppuun.\nTämän lain 2 §:ä sovelletaan myös sellaisiin tilanteisiin, joissa covid-19 -epidemiasta johtuvat poikkeukselliset olosuhteet ovat alkaneet ennen tämän lain voimaantuloa.\nTämän lain 2 §:n 1 momenttia ja 3 §:ää sovelletaan myös sellaisiin määräajan pidentämistä tai tuen maksatusta koskeviin hakemuksiin, jotka ovat vireillä tämän lain voimaan tullessa.\nLaki yhteismetsälaissa ja yhteisaluelaissa tarkoitettujen osakaskuntien kokousten sekä eräiden poronhoitolaissa tarkoitettujen kokousten väliaikaisesta järjestämisestä\nOsakaskuntien kokousten järjestäminen\nYhteismetsälain (109/2003) 9, 10 ja 24 §:ssä sekä yhteisaluelain (758/1989) 7, 17 ja 20 §:ssä tarkoitettu kokous voidaan mainittujen lakien ja osakaskunnan sääntöjen tai ohjesäännön estämättä järjestää käyttämällä puhe- tai näköyhteyden mahdollistavaa teknistä tiedonvälitystapaa tai sähköpostia.\nJos 1 momentissa tarkoitettu kokous on osakaskunnan sääntöjen tai ohjesäännön mukaan pidettävä ajankohtana, jona sovelletaan covid-19 -epidemiasta aiheutuvia laissa tai sen nojalla asetettuja kokoontumis- tai liikkumisrajoituksia, eikä kokousta voida järjestää 1 momentissa säädetyllä tavalla, kokous voidaan lain ja osakaskunnan sääntöjen tai ohjesäännön estämättä siirtää pidettäväksi niin pian kuin se on mahdollista rajoitusten päättymisen jälkeen.\nPoronhoitolaissa tarkoitettujen kokousten järjestäminen\nPoronhoitolain (848/1990) 13, 17 ja 20 §:ssä tarkoitettu kokous voidaan mainitun lain, sen nojalla annetun asetuksen tai yhdistyksen sääntöjen estämättä järjestää käyttämällä puhe- tai näköyhteyden mahdollistavaa teknistä tiedonvälitystapaa, sähköpostia tai kirjettä.\nJos 1 momentissa tarkoitettu kokous on pidettävä ajankohtana, jona sovelletaan covid-19 -epidemiasta aiheutuvia laissa tai sen nojalla asetettuja kokoontumis- tai liikkumisrajoituksia, eikä kokousta voida järjestää 1 momentissa säädetyllä tavalla, kokous voidaan lain, asetuksen tai sääntöjen estämättä siirtää pidettäväksi niin pian kuin se on mahdollista rajoitusten päättymisen jälkeen.\nTätä lakia voidaan soveltaa myös kokoukseen, jota koskeva kutsu on lähetetty ennen tämän lain voimaantuloa.\nLaki kiinteistönmuodostamislaissa tarkoitettujen toimituskokousten järjestämisessä covid-19 -epidemian johdosta sovellettavista väliaikaisista menettelyistä\nTätä lakia sovelletaan eräisiin covid-19 -epidemiasta aiheutuvien poikkeuksellisten olosuhteiden vuoksi kiinteistönmuodostamislaissa (554/1995) tarkoitetun kiinteistötoimituskokouksen järjestämisessä noudatettaviin menettelyihin.\nToimituskokousten sähköinen järjestäminen ja kirjallinen menettely\nKiinteistönmuodostamislain 172 §:ssä tarkoitettu kokous voidaan järjestää käyttämällä puhe- tai näköyhteyden käsittelyyn osallistuvien välillä mahdollistavaa teknistä tiedonvälitystapaa. Jos muutoksenhaku kokouksessa päätettävistä asioista on lailla kielletty, tai jos asianosaiset ovat asioista yksimielisiä, voidaan niitä koskevat päätökset antaa kirjallisessa menettelyssä.\nEdellä 1 momentissa tarkoitetuin tavoin järjestettyyn kokoukseen voi osallistua asianosainen itse, asianosaisen laillinen edustaja sekä asianosaisen suostumuksella hänen avustajansa tai asiamiehensä.\nTätä lakia voidaan soveltaa myös toimitukseen, joka on vireillä tämän lain voimaan tullessa.\nTämä laki tulee voimaan päivänä kuuta 20 ja on voimassa 31 päivään joulukuuta 2021.\nLaki metsästyslain 21 §:n väliaikaisesta muuttamisesta\nmuutetaan väliaikaisesti metsästyslain (615/1993) 21 §:n 3 momentti, sellaisena kuin se on laissa 504/2017, seuraavasti:\nAmpumakoetodistus on voimassa kolme vuotta kokeen suorittamisesta. Jos ampumakoe on suoritettu tammikuun 1 päivänä 2017 tai sen jälkeen, mutta viimeistään heinäkuun 31 päivänä 2018, ampumakoetodistus on kuitenkin voimassa 31 päivään heinäkuuta 2021.


Tapahtumakonseptointi - Idea Group\nOnko toiveenasi järjestää parempia tapahtumia ja olla itse aktiivisesti mukana järjestelyissä? Hyppää kyytiimme, niin pidetään workshop! Sinä kerrot, minkälaisen tapahtuman haluat järjestää, ja me kerromme, miten se onnistuu.\nOli suunnitteilla sitten pieni tai iso tapahtuma, meiltä saat apua kiperiin kysymyksiin. Noin kahden tunnin mittaisessa suunnitteluworkshopissa käydään läpi tapahtuman tavoitteet, tavoitteiden mittaaminen, tapahtuman järjestelyssä huomioitavat asiat, budjetointi ja kohderyhmän huomioon ottaminen. Workshopissa tutustutaan myös virtuaalitapahtumien mahdollisuuksiin.\nTapaaminen voidaan järjestää asiakkaan tiloissa, erikseen vuokratussa tilassa tai verkkokokouksena.\nWorkshopista jää asiakkaalle kattava tietopaketti siitä, miten tapahtumia kannattaa järjestää.\nWorkshopit räätälöidään aina asiakkaan toiveiden ja tarpeiden mukaisesti.\nBudjetointi: mistä kannattaa maksaa ja kuinka paljon?\nVirtuaalitapahtumien mahdollisuudet: mitä jos mentäisiin verkkoon?\nPromootiot ja brändiaktivoinnit >\nTilasuunnittelu ja -somistus >


Hellapoliisin tiramisu (myös video) – Hellapoliisi\nTiramisu on helppotekoinen ja tyylikäs jälkiruoka Italiasta. Perinteiseen tiramisuun käytetään muna-sokerivaahtoa, jonka olen korvannut kermalla tai vaniljakastikkeella.Tämä makea herkku sopii myös kakun korvikkeeksi.\nVoit katsoa videon tästä\nSekoita vahva kahvi ja mantelilikööri keskenään syvällä lautasella.\nKastele savoiardikeksit molemmin puolin nesteessä ja nosta puolet kekseistä vieretysten noin 20×20 cm kokoiseen reunalliseen vuokaan.\nVaahdota vispikerma tai vaniljakastike, vatkaa joukkoon Mascarpone-juusto.\nJaa puolet täytteestä kostutettujen keksien päälle ja ladot loput keksit päälle.\nKaada loput täytteestä päälle ja nosta jääkaappiin muutamaksi tunniksi tai yön yli.\nSiivilöi pinnalle sokeroimatonta kaakaojauhetta hieman ennen tarjoilua.\nVinkki! Voit koristella Tiramisua tuoreilla marjoilla tai hedelmillä.\n← Hedelmäinen jauhelihamureke


MMS-viestit Soneralla 1€/viikko kampanja heinäkuun loppuun. | Matkapuhelinfoorumi - Suosituin matkapuhelinpalsta\nMMS-viestit Soneralla 1€/viikko kampanja heinäkuun loppuun.\nKeskustelu osiossa 'Operaattorit', aloittaja Celleri, 22/4/05.\nSoneralla MMS kampanja, jossa viestit 1€/viikko ajalla 25.4. – 31.7.2005. Jos yhtään viestejä lähettää eipä juuri kannata tekstareita laitella tällä välilllä.\nRe: MMS-viestit Soneralla 1€/viikko kampanja heinäkuun loppu\nJos yhtään viestejä lähettää eipä juuri kannata tekstareita laitella tällä välilllä.Klikkaa laajentaaksesi...\nHoppas att suurimmalla osalla jengistä alkaisi olla mms-asetukset pikku hiljaa kunnossa, muuten menee homma niin sanotusti vituralleen, kun viestit ajautuvat webin ihmeelliseen maailmaan. Mutta muuten tarjous on kyllä ihan hyvä.\nErittäin hyvä tarjous. Harmi tosin, että itsellä viestien lähettely on jostain syystä hieman jäänyt viime aikoina mutta jospa sitä nyt innostuisi.\nMistä tieto? Nettisivulta en löytänyt. Jos näin, onpas kyllä uskomattoman kova tarjous, ei 1€/päivä vaan 1€/viikko? Koskeeko kaikkia liittymätyyppejä?\nTeliaSonera Finland Oyj tarjoaa 25.4. - 31.7.2005 kotimaassa Sonera kuluttajamatkapuhelinliittymistä (One, Max, Mini, Friends, Classic Duo, Privat Duo) ja zeroforty-liittymistä tai Viestikeskuksesta kotimaisten operaattoreiden matkapuhelinliittymiin tai sähköpostiin lähetetyt multimediaviestit joka viikko, maanantaista klo 00.00 sunnuntaihin klo 24.00, hintaan enintään 1 e / viikko (sis. alv. 22 %).\n...kuluttajamatkapuhelinliittymistä (One, Max, Mini, Friends, Classic Duo, Privat Duo)... ...kotimaisten operaattoreiden matkapuhelinliittymiin...Klikkaa laajentaaksesi...\nTuli tuosta mieleen, että kerrankin joku firman kännykän omistaja voi rehellisesti pyytää joltain kaverilta puhelinta lainaksi, jolla on hetulla liittymä auki, kun oman putkan piikkin mms:ien lähettäminen tulee kalliiksi. Keskustelu puhelimen lainaamisesta voisi kulkea jotakuinkin näin:\n"Et viittis lainaa puhelinta, kun siitä on halpaa lähettää viestejä?".\n- Kuin niin? (Turussa tietysti: Kui sää ny tommottis pölji kysele, en tiätekä)\n"No on se halvempaa kuin mun liittymällä, anna pois nyt vaan"\n- Ei mää anna sul mittä\n"Ihan tosi juttu, tossa on euro, nyt lähetetään sata viestiä kavereille näistä bileistä sun liittymällä!"\n- Olek sää aiva hullu? Sä taira olla kyl tosi hullu. Et jumankiuta koske lainkka mu puhelime. Tänne se ny enne ku mä sa raivarikohtauksse.\n"Ei tässä mitään, kunhan nyt vaan muutaman viestin laitan. Ei tää maksa kuin euron"\n- Jumazkuukkeli, jos toi ei ny lopu, mää tapa su.\n"Älä ny hätäänny, Soneralla on tarjous, jossa luvataan kaikki multimediaviestit hintaan euro per viikko"\n- "Ny loppus jankkaus, niil mittä muut ilmava ole ku aiva helvetist taiva ilma Saksast. Ann tän ny se puheli ja painu kotti. Ja pysy siäl. Lähetä puhelikipsast niit helveti viästei, jos jottai pittä tehrä, mut mu puheli o mu puheli!"\n- Sullahan on muuten ihan siisti kännykkä, tiiätkö ylipäätän mitä mms-viestit on?\n"En tiä, eikä bal kiinnostakka. Mä ole ostanu mu 600 euro puhelime soittamist ja vastaamist vartte. Myy jollekki muul ideas noist kummist jutuist, älä mul tu jänkkä. Mittä tarjoukssi missä ei ole. Se o puheaikka uusil asiakkail, ei muut sa mittä koskka!"\nSori kun lipes, homman jekku oli se, että harvoin kukaan normipoka tietää operaattoreiden kampanjoista mitään, saati siitä että jollain tietyllä liittymätyypillä saattaisi saada puhelinlaskunsa puolitettua. Harva normipocahontas edes tietänee onko 1 euro / vko paljon vai vähän mms:istä...\nSori kun lipes, homman jekku oli se, että harvoin kukaan normipoka tietää operaattoreiden kampanjoista mitään, saati siitä että jollain tietyllä liittymätyypillä saattaisi saada puhelinlaskunsa puolitettua. Harva normipocahontas edes tietänee onko 1 euro / vko paljon vai vähän mms:istä...Klikkaa laajentaaksesi...\nNii... ja olis kyllä ihan kiva, jos noista MMS:stä sais tavallinen sukankuluttaja jotain tolkkuakin. Asetukset jos ei mene lennosta kohdilleen, niin homma jää monella siihen etenkin, jos ei edes kunnolla tiedä että mikä helvata se MMS on.\nNii... ja olis kyllä ihan kiva, jos noista MMS:stä sais tavallinen sukankuluttaja jotain tolkkuakin. Asetukset jos ei mene lennosta kohdilleen, niin homma jää monella siihen etenkin, jos ei edes kunnolla tiedä että mikä helvata se MMS on.Klikkaa laajentaaksesi...\nKylläpä ne MMS asetukset on lähes kaikilla kohdallaan, muuten jää melodiset soittoäänet ja taustakuvat saamatta. Sanonpa vaan mitä asiaa vierestä olen seuraillut.\nEikös nykyisin operaattoreiden (elisan) ainakin tule automaattisesti puhelimee, kun siihen laittaa sim-kortin. Ainakin mulla tuli, kun ostin uuden puhelimen. Lähetin tuossa juuri kaverilleni mms-viestin, ainakin meni en sitten tiedä miten kävi?\nOis se kiva, kun muutkin operaattorit (elisa) laittais tuollaisen tarjouksen pystyyn.\nKylläpä ne MMS asetukset on lähes kaikilla kohdallaan, muuten jää melodiset soittoäänet ja taustakuvat saamatta. Sanonpa vaan mitä asiaa vierestä olen seuraillut.Klikkaa laajentaaksesi...\nSiinä mitään MMS-asetuksia tarvita, riittää että WAP pelaa.


Neudorff Balsamol 250 ml - Honkasen Puutarha\nEtusivu / Tarvikkeet / Lannoitteet ja kalkit / Pihakasveille / Neudorff Balsamol 250 ml\nBalsamol on orgaaninen, nestemäinen typpilannoite, jonka valmistuksessa on käytetty eläinperäisiä sivutuotteita.\nSopii koti- ja pienpuutarhoille.\nLannoite siirtyy nopeasti ja suoraan kasvin käyttöön lehtien kautta.\nSopii saasteiden, pakkasen, kuivuuden tai epäedullisten kasvuolosuhteiden vuoksi vaurioituneiden kasvien elvyttämiseen.\nBalsamol parantaa selvästi mansikoiden, viiniköynnösten, hedelmäpuiden, vadelmien, tomaattien, ruusujen, perunoiden, kaalin, salaatin ja muiden viljelykasvien laatua ja satoisuutta.\nKäyttö: ruiskutetaan lehdille 0,3-1-prosenttisena (3-10 ml 1 litraan vettä) kasvien kunnosta riippuen


ARVIOINTIKOKEILU II - PDF\nDownload "ARVIOINTIKOKEILU II 2004 2007"\n1 NÄYTTÖPERUSTEINEN OPPIMISTULOSTEN ARVIOINTIJÄRJESTELMÄN KEHITTÄMINEN Mari Räkköläinen, Paula Kilpeläinen ARVIOINTIKOKEILU II YHTEENVETO OPPIMISTULOKSISTA JA TAUSTAKYSELYN TULOKSISTA OPETUSHALLITUS Arviointi- ja seurantapalvelut\n2 Opetushallitus Moniste 4/2008 ISBN (nid.) ISBN (pdf) ISSN Painopaikka: Edita Oy, Helsinki 2008\n3 SISÄLTÖ JOHDANTO ARVIOINTIKOKEILUN TAUSTAA ARVIOINTIKOKEILUN AINEISTO Opintokokonaisuudet ja näytöt arviointikokeilussa Opintojen vaihe näytön toteuttamishetkellä AMMATTIOSAAMISEN NÄYTTÖJEN TOTEUTTAMIS- JA ARVIOINTITAVAT Ammattiosaamisen näyttöjen suorituspaikka Opiskelijan opintojen vaihe näytön toteuttamishetkellä ja näyttöpaikka Ammattiosaamisen näytön arvosanasta päättäminen JOHTOPÄÄTÖKSIÄ LUVUSTA OPPIMISTULOKSET Oppimistulosten arvosanajakaumat arviointikohteittain 14 perustutkinnossa yhteensä Tutkinto- ja alakohtaiset oppimistulokset Oppimistulokset sukupuolen mukaan Oppimistulosten tarkastelua näyttöpaikan, arvioijan ja opiskelijan opintojen vaiheen mukaan JOHTOPÄÄTÖKSIÄ LUVUSTA TAUSTAKYSELYJEN TULOKSET Näytön toteuttaminen Näytön arviointi Näytön vaikuttavuus TAUSTAKYSELYJEN TULOKSET KOULUTUSALOITTAIN Opettajakyselyn tulokset sosiaali-, terveys- ja liikunta-alalla sekä tekniikan ja liikenteen alalla Opiskelijakyselyn tulokset sosiaali-, terveys- ja liikunta-alalla sekä tekniikan ja liikenteen alalla Työelämän edustajan kyselyn tulokset sosiaali-, terveys- ja liikunta-alalla sekä tekniikan ja liikenteen alalla Taustakyselyiden yhteenveto YHTEENVETOA TULOKSISTA JOHTOPÄÄTÖKSIÄ LIITTEET Liite 1 Näytön arvosanan dokumentointilomake Liite 2 Eri osapuolten taustakyselyt Liite 3 Arviointikokeilussa mukana olleet koulutuksen järjestäjät Liite 4 Näyttöjen lukumäärä tutkinnoittain ja opintokokonaisuuksittain Liite 5 Opiskelijan opintojen vaihe näytön toteuttamishetkellä 14 perustutkinnossa... 77\n4 KUVIOT JA TAULUKOT Kuvio 1 Opiskelijan opintojen vaihe näytön toteuttamishetkellä suhteessa näyttöpaikkaan kaikissa 14 perustutkinnossa yhteensä Kuvio 2 Ammattiosaamisen näytön arvosanoista päättäneet 14 perustutkinnossayhteensä Kuvio 3 Oppimistulosten prosentuaalinen arvosanajakauma (%) arviointikohteittain kaikissa perustutkinnossa yhteensä Kuvio 4 Opintokokonaisuuden näytön arvosanan prosentuaalinen jakauma tutkinnoittain Kuvio 5 Oppimistulosten keskiarvot arviointikohteittain työpaikalla ja oppilaitoksessa kaikissa 4 perustutkinnossa yhteensä Kuvio 6 Oppimistulosten keskiarvot arviointikohteittain opiskelijan opintojen vaiheen mukaan Kuvio 7 Näytön toteuttaminen työelämän edustajan, opettajan ja opiskelijan arvioimana Kuvio 8 Näytön arviointi työelämän edustajan, opettajan ja opiskelijan arvioimana Kuvio 9 Näytön vaikuttavuus työelämän edustajan, opettajan ja opiskelijan arvioimana Kuvio 10 Sosiaalit taidot, ammatillinen osaaminen, tavoite- ja kriteeriperusteisuus ja työelämävastaavuus näytöissä työelämän edustajan, opettajan ja opiskelijan arvioimana Taulukko 1 Arviointikokeilun aineisto Taulukko 2 Näyttöjen ja oppilaitosten lukumäärät tutkinnoittain arviointikokeilussa Taulukko 3 Opiskelijan opintojen vaihe näytön toteuttamishetkellä 14 perustutkinnossa yhteensä Taulukko 4 Opiskelijan opintojen vaihe näytön toteuttamishetkellä sosiaali-, terveys- ja liikuntaalalla sekä tekniikan ja liikenteen alalla Taulukko 5 Ammattiosaamisen näytön suorituspaikka kaikissa 14 perustutkinnossa yhteensä Taulukko 6 Ammattiosaamisen näytön suorituspaikka tutkinnoittain Taulukko 7 Ammattiosaamisen näytön arvosanoista päättäneet tutkinnoittain Taulukko 8 Oppimistulosten arviointikohteiden sekä opintokokonaisuuden näytön arvosanojen numerus, keskiarvot, moodit ja hajonta kaikissa 14 perustutkinnossa yhteensä Taulukko 9 Oppimistulosten arviointikohteiden sekä opintokokonaisuuden näytön arvosanojen keskiarvot, hajonnat, moodit ja numerukset 14 perustutkinnossa Taulukko 10 Oppimistulosten keskiarvot ja hajonnat arviointikohteittain sekä opintokokonaisuuden näytön arvosanan keskiarvot ja hajonnat sosiaali- ja terveysalalla sekä tekniikan ja liikenteen alalla Taulukko 11 Oppimistulosten keskiarvot ja hajonnat arviointikohteittain sukupuolen mukaan kaikissa 14 perustutkinnossa yhteensä Taulukko 12 Oppimistulosten keskiarvot arviointikohteittain eri osapuolten arvioimana kaikissa 14 perustutkinnossa yhteensä Taulukko 13 Opettajien, opiskelijoiden ja työelämän edustajien taustakyselyiden määrät tutkinnoittain Taulukko 14 Näytön toteuttaminen opettajan arvioimana Taulukko 15 Näytön arviointi opettajan kokemana Taulukko 16 Näytön vaikuttavuus opettajan arvioimana Taulukko 17 Näytön toteuttaminen opiskelijoiden arvioimana Taulukko 18 Näytön arviointi opiskelijoiden kokemana Taulukko 19 Näytön vaikuttavuus opiskelijoiden arvioimana Taulukko 20 Näytön toteuttaminen työelämän edustajien arvioimana Taulukko 21 Näytön arviointi työelämän edustajien kokemana Taulukko 22 Näytön vaikuttavuus työelämän edustajien arvioimana... 53\n5 JOHDANTO Kansallista näyttöperusteista oppimistulosten arviointijärjestelmää on kehitetty Opetushallituksen johtamassa KOPPI-hankkeessa ja siihen liittyvissä arviointikokeiluissa. Hanke käynnistyi vuonna 2002 ja se päättyi keväällä Ensimmäinen arviointikokeilu (pilotti I) toteutettiin vuosina ja toinen arviointikokeilu (pilotti II) Ensimmäisen kokeilun tulokset julkaistiin Kehittämistyö ja kokeilutoiminta on toteutettu pääasiassa Euroopan sosiaa-lirahaston (ESR) tuella. Arviointikokeiluissa oppimistulosten arviointitieto on koottu suoraan koulutuksen järjestäjän organisoimista ammattiosaamisen näytöistä. Näyttöjen suunnittelussa ja arvioinnissa on käytetty kansallisia ammattiosaamisen näyttöaineistoja. Kansallista arviointitietoa kerättiin näytöistä opintokokonaisuuksittain ja arviointikohteittain ja arviointi kirjattiin yhtenäiselle opintokokonaisuuden näyttöarvosanan dokumentointilomakkeelle. Osana oppimistulosten arvioinnin edellyttämää laadunvarmennusta toteutettiin myös opettajille, opiskelijoille ja työelämän edustajille suunnatut taustakyselyt. Kyselyiden avulla on saatu tietoa mm. näyttöjen suunnittelusta ja toteuttamisesta, arvioinnin osuvuudesta ja yhdenmukaisuudesta, arviointikäytännöistä, näyttöjen integroinnista opetukseen ja opetussuunnitelmiin sekä näyttöjen merkityksestä oppimiselle. Tämä raportti sisältää yhteenvedon toisen arviointikokeilun oppimistuloksista ja kyselyn tuloksista vuosilta Arviointikokeilu on toteutettu yhteistyössä arviointijärjestelmän kehittämisprojektien (Sote Järkevä-, Konsensus-, Arvo- ja Arvi-projektien) ja niiden yhteistyöoppilaitosten kanssa. Arviointikokeilun tuloksissa on mukana 32 koulutuksen järjestäjän ja 35 oppilaitoksen tuottamat tiedot 14 perustutkinnosta. Arviointikokeilussa oli mukana opiskelijaa ja arviointitietoa saatiin ammattiosaamisen näytöstä. Koulutuksen järjestäjät saivat palautteet omista tuloksista syksyllä 2006 ja Tässä raportissa oppimistulokset on esitelty tutkinnoittain ja arviointikohteittain keskiarvoina ja arvosanajakaumina. Tulosten tiivistämiseksi osa oppimistuloksista on esitelty koulutusaloittain. Kyselyn tulokset on esitelty yhteenvetona vastaajittain niin, että tuloksiin on yhdistetty kaikkien 14 perustutkinnon tulokset. Lisäksi tulokset on esitelty koulutusaloittain. Tulokset koskevat kahta koulutusalaa: sosiaali-, terveys- ja liikunta-alaa sekä tekniikan ja liikenteen alaa. Sosiaali-, terveys- ja liikunta-alaan sisältyy kaikkiaan viisi a, joista näissä tuloksissa on mukana ainoastaan sosiaali- ja terveysalan. Tekniikan ja liikenteen ala sisältää kaiken kaikkiaan 26 a, joista näissä tuloksissa on mukana 13 a. Arviointikokeiluun on osallistunut suuri joukko opettajia, opiskelijoita ja työelämän edustajia. Kiitämme heitä kaikkia arviointikokeilun onnistumisesta. Erityiset kiitokset saavat arviointijärjestelmän kehittämishankkeiden projektipäälliköt Petri Kallionpää (Konsensus), Pauli Koivusaari (Arvi), Erja Kotimäki (Sote Järkevä) ja Kirsti Salo (Arvo), jotka ovat koordinoineet arviointikokeilun käytännön toteutuksen yhteistyöoppilaitoksissaan. Tulosten analysoinnista ja raportoinnista sekä tulosraportin kokoamisesta on vastannut projektisuunnittelija Paula Kilpeläinen. Aineiston metodisissa kysymyksissä ovat avustaneet erikoistut-\n6 kija Jari Metsämuuronen, tutkimussihteeri Markus Mattsson ja projektisuunnittelijat Laura Jauhola ja Marika Koramo. Sihteeri Ritva Saurio on taittanut raportin sen lukuisine kuvioineen ja taulukkoineen sekä vastannut raportin ulkoasusta. Arviointi- ja seurantapalvelut -asiantuntijayksikön päällikkö Pentti Yrjölä on ohjauksellaan ja arvokkailla kommenteillaan tukenut koko projektin etenemistä. Kansallisen näyttöperusteisen oppimistulosten arviointijärjestelmän kehittämisestä sekä Koppi-hankkeen johtamisesta ja arviointikokeilun kokonaisuudesta on vastannut projektipäällikkö, opetusneuvos Mari Räkköläinen. Raportissa esitellään tuloksia ja johtopäätöksiä arviointijärjestelmän toimivuudesta. Raportin pohjalta kehitetään edelleen näyttöperusteista oppimistulosten arviointijärjestelmää. Lisätietoja arviointikokeilun tuloksista Opetushallituksessa antavat projektipäällikkö, opetusneuvos Mari Räkköläinen, puh ja projektisuunnittelija Paula Kilpeläinen\n7 1 ARVIOINTIKOKEILUN TAUSTAA Kansallista näyttöperusteista oppimistulosten arviointijärjestelmää on kehitetty Opetushallituksessa vuodesta Kehittämistyön yhteydessä on toteutettu kaksi arviointikokeilua, joissa näyttöperusteista oppimistulosten arviointijärjestelmää on testattu käytännössä. Ensimmäinen arviointikokeilu (Pilotti I) toteutettiin vuosina ja toinen arviointikokeilu (Pilotti II) Ensimmäisen kokeilun tulokset raportoitiin Tässä raportissa esitellään toteutetun toisen arviointikokeilun tulokset oppimistuloksista ja kyselyn tuloksista. Arviointikokeilussa oppimistulosten arviointitieto on koottu suoraan koulutuksen järjestäjän organisoimista ammattiosaamisen näytöistä. Kansallista arviointitietoa tuotetaan näytöistä tutkinnoittain, opintokokonaisuuksittain ja arviointikohteittain ja arviointi on tallennettu yhtenäiselle opintokokonaisuuden näyttöarvosanan dokumentointilomakkeelle (ks. liite 1). Näyttöjen suunnittelussa ja arvioinnissa on käytetty kansallisia ammattiosaamisen näyttöaineistoja 1. Arvioinnin kohteet ovat kaikissa ammatillisten jen näytöissä samat ja ne ovat: työprosessin hallinta, työtehtävien hallinta, työn perustana olevan tiedon hallinta, työturvallisuuden hallinta, ydinosaaminen ja yhteiset painotukset. Ydinosaamiseen sisältyvät oppimaan oppimistaidot, ongelmanratkaisutaidot, vuorovaikutus- ja viestintätaidot, yhteistyötaidot ja eettiset ja esteettiset taidot. Yhteisiin painotuksiin sisältyvät kestävä kehitys, teknologian ja tietotekniikan hyödyntäminen, yrittäjyys ja laadukas- ja asiakaslähtöinen palvelutoiminta. Näyttöaineistossa määritetään arvioitava osaaminen ja arviointikriteerit kunkin opintokokonaisuuden näyttöön. Arviointikokeilun yhteydessä toteutettiin myös näyttöjen suunnittelua, toteuttamista ja arviointia koskevat opettajan, opiskelijan ja työelämän edustajan taustakyselyt (ks. liite 2). Kyselyt ovat osa kansallisen oppimistulosten arvioinnin edellyttämää laadunvarmistusta, jolla seurataan laatuvaatimusten toteutumista ja näyttöjärjestelmän toimivuutta. Kyselyjen avulla saadaan tietoa mm. näyttöjen suunnittelusta ja toteuttamisesta, arvioinnin osuvuudesta ja yhdenmukaisuudesta, arviointikäytännöistä, näyttöjen integroinnista opetukseen ja opetussuunnitelmiin sekä näyttöjen merkityksestä oppimiselle. Arviointikokeilu on toteutettu yhteistyössä arviointijärjestelmän kehittämisprojektien Sote Järkevä-, Konsensus-, Arvo- ja Arvi-projektien ja niiden yhteistyöoppilaitosten kanssa. Hankkeiden projektipäälliköt ovat koordinoineet arviointikokeilun omissa yhteistyöoppilaitoksissa. Tulosten analysoinnista ja raportoinnista on vastannut Opetushallituksen arviointi- ja seurantapalvelut -asiantuntijayksikkö. 1 Kansallinen ammattiosaamisen näyttöaineisto on laadittu voimassa olevan opetussuunnitelman ja näyttötutkinnon perusteiden pohjalta. Aineisto ei ole normi, vaan tukimateriaali, jota koulutuksen järjestäjät voivat käyttää ammattiosaamisen näyttöjen suunnittelun ja toteuttamisen apuna. Näyttöaineistossa on ohjeet sen käyttäjille ja opintokokonaisuuksittain laaditut osiot, jotka sisältävät näytön kuvauksen, näyttöympäristön kuvauksen ja näytön arvioinnin sekä esimerkkejä näyttöjen toteuttamisvaihtoehdoista.\n8 2 ARVIOINTIKOKEILUN AINEISTO Taulukossa 1 on esitetty arviointikokeilun aineisto. Arviointikokeilussa oli mukana 32 koulutuksen järjestäjää, 35 oppilaitosta ja opiskelijaa. Arviointikokeilussa mukana olleet koulutuksen järjestäjät on lueteltu liitteessä 3. Arviointikokeiluun valittiin ne 14 ammatillista a, joiden kansalliset näyttöaineistot olivat valmiit ja laadunvarmennetut ennen arviointikokeilun käynnistymistä syksyllä Arviointitietoa näytöistä kerättiin koko arviointikokeilun ajan ( ), jonka aikana oppimistulostietoa saatiin ammattiosaamisen näytöstä. Koulutuksen järjestäjät saivat palautteet omista tuloksista syksyllä 2006 ja Tässä raportissa oppimistuloksia tarkastellaan kohtaisesti ja arviointikohteittain (työprosessin hallinta, työtehtävän hallinta, työn perustana olevan tiedon hallinta, työturvallisuuden hallinta, ydinosaaminen ja yhteiset painotukset). Osa tuloksista on esitetty yhteenvetona niin, että tulokset sisältävät kaikkien 14 perustutkinnon tulokset yhteensä. Tulosten tiivistämiseksi osa tuloksista on esitelty myös koulutusaloittain. Kyselyn tulokset on esitelty yhteenvetona vastaajaryhmittäin niin, että tuloksiin on yhdistetty kaikkien 14 perustutkinnon tulokset. Lisäksi tulokset on esitetty koulutusaloittain. Kyselyn tuloksissa on mukana 877 opiskelijan, 696 opettajan ja 605 työelämän edustajan vastausta. Tulokset koskevat kahta koulutusalaa: sosiaali-, terveys- ja liikunta-alaa sekä tekniikan ja liikenteen alaa. Sosiaali-, terveys- ja liikunta-alaan sisältyy kaikkiaan viisi a, joista näissä tuloksissa on mukana ainoastaan sosiaali- ja terveysalan. Tekniikan ja liikenteen ala sisältää yhteensä 26 a, joista näissä tuloksissa on mukana 13 a. Tekniikan ja liikenteen alan tuloksiin on yhdistetty talotekniikan, rakennusalan, pintakäsittelyalan, puualan, logistiikan, kone- ja metallialan, sähköalan, suunnitteluassistentin, veneenrakennuksen, verhoilualan, maanmittausalan, paperiteollisuuden ja autoalan jen tulokset. Taulukko 1 Arviointikokeilun aineisto Arviointiaineisto N = lukumäärä Koulutuksen järjestäjiä 32 Oppilaitoksia 35 Opiskelijoita Perustutkintoja 14 Opintokokonaisuuksia 144 Näyttöjä Opettajakyselyitä 696 Opiskelijakyselyitä 877 Työelämän edustajan kyselyitä 605\n9 2.1 Opintokokonaisuudet ja näytöt arviointikokeilussa Arviointitietoa saatiin 14 perustutkinnon 144 opintokokonaisuudesta. Kaiken kaikkiaan arviointitietoa saatiin ammattiosaamisen näytöstä. Opintokokonaisuuksien laajuudet vaihtelivat 4 opintoviikosta 40 opintoviikkoon (ks. liite 4). Eniten näyttöjä toteutettiin sosiaali- ja terveysalan perustutkinnossa (746) ja vähiten veneenrakennuksen perustutkinnossa (45). Alla olevaan taulukkoon 2 on koottu näyttöjen ja oppilaitosten määrät perustutkinnoittain. Taulukko 2 Näyttöjen ja oppilaitosten lukumäärät tutkinnoittain arviointikokeilussa Tutkinto Näyttöjen lukumäärä Oppilaitoksia Autoalan 77 5 Kone- ja metallialan Logistiikan Maanmittausalan Paperiteollisuuden Pintakäsittelyalan Puualan 55 4 Rakennusalan Sosiaali- ja terveysalan Suunnitteluassistentin Sähköalan Talotekniikan Veneenrakennuksen 45 1 Verhoilualan Opintojen vaihe näytön toteuttamishetkellä Arviointikokeilun näytöistä yli puolet (54 %) toteutettiin ensimmäisenä lukuvuotena (1. ja 2. lukukautena) ja vajaa kolmannes (29,4 %) toisena lukuvuotena (3. ja 4. lukukautena). Kolmantena opiskeluvuotena (5. ja 6. lukukautena) toteutettiin noin 16 % näytöistä.\n10 Taulukko 3 Opiskelijan opintojen vaihe näytön toteuttamishetkellä 14 perustutkinnossa yhteensä Näytön ajankohta Näyttöjen lukumäärä % 1. lukukautena lukukautena ,1 ensimmäisenä lukuvuotena yhteensä ,1 3. lukukautena ,8 4. lukukautena ,6 toisena lukuvuotena yhteensä ,4 5. lukukautena 90 4,1 6. lukukautena ,3 kolmantena lukuvuotena yhteensä ,4 Yhteensä Koulutusaloittain tarkasteltuna tekniikan ja liikenteen alan näytöistä yli puolet (58,1 %) toteutettiin ensimmäisenä lukuvuotena (1. ja 2. lukukautena) ja noin viidennes toisena ja kolmantena lukuvuotena. Sosiaali-, terveys- ja liikunta-alan näytöistä noin 45 % toteutettiin ensimmäisenä ja toisena lukuvuotena. Kolmantena lukuvuotena tehtiin noin 9 % näytöistä. Liitteessä 5 ovat tutkintokohtaiset tiedot näyttöjen toteuttamisajankohdasta opiskelijan opintovaiheen mukaan. Näyttöjen lukumäärä ei jakaantunut tasaisesti opiskelijan opintojen eri vaiheille, koska arviointitieto kerättiin projektin omien suunnitelmien ja aikataulujen mukaan arviointikokeilun aikana. Taulukko 4 Opiskelijan opintojen vaihe näytön toteuttamishetkellä sosiaali-, terveys- ja liikunta-alalla sekä tekniikan ja liikenteen alalla Koulutusala Näytön ajankohta Näyttöjen lukumäärä % Sosiaali- ja 1.lukukautena ,9 terveysala 2.lukukautena ,4 3.lukukautena ,3 4.lukukautena ,0 5.lukukautena 16 2,2 6.lukukautena 53 7,2 Tekniikan ja liikenteen ala Yhteensä lukukautena ,9 2.lukukautena ,2 3.lukukautena 70 4,9 4.lukukautena ,9 5.lukukautena 74 5,1 6.lukukautena ,0 Yhteensä\n11 3 AMMATTIOSAAMISEN NÄYTTÖJEN TOTEUTTAMIS- JA ARVIOINTITAVAT 3.1 Ammattiosaamisen näyttöjen suorituspaikka Yli puolet (58 %) kaikista arviointikokeilun näytöistä toteutettiin oppilaitoksessa. Työpaikalla toteutettuja näyttöjä oli noin 42 % kaikista arviointikokeilun näytöistä. Alakohtaisesti tarkasteltuna näyttöpaikka jakautuu jyrkästi: sosiaali- ja terveysalalla lähes kaikki näytöt (99,7 %) on toteutettu työpaikalla ja tekniikan ja liikenteen alan näytöistä noin 75 % tehtiin oppilaitoksessa. Taulukko 5 Ammattiosaamisen näytön suorituspaikka kaikissa 14 perustutkinnossa yhteensä Näyttöpaikka Näyttöjen lukumäärä % Työpaikalla työssäoppimisjaksolla ,8 Oppilaitoksessa ,0 Muualla työpaikalla 4 0,1 Jossakin muualla 2 0,1 Yhteensä Lähes kaikki sosiaali- ja terveys-, auto-, rakennus- ja maanmittausalan jen näytöt toteutettiin työpaikalla työssäoppimisjakson yhteydessä. Sen sijaan lähes kaikki talotekniikan, puualan ja paperiteollisuuden jen näytöt tehtiin oppilaitoksessa. 11\n12 Taulukko 6 Ammattiosaamisen näytön suorituspaikka tutkinnoittain Perustutkinto Näyttöpaikka N % Autoalan Työpaikalla työssäoppimisjaksolla Oppilaitoksessa Yhteensä Kone- ja metallialan Työpaikalla työssäoppimisjaksolla 96 17,3 Muualla työpaikalla 1 0,2 Oppilaitoksessa ,5 Yhteensä Logistiikan Työpaikalla työssäoppimisjaksolla 47 40,2 Oppilaitoksessa 70 59,8 Yhteensä Maanmittausalan Paperiteollisuuden Pintakäsittelyalan Työpaikalla työssäoppimisjaksolla ,8 Oppilaitoksessa 23 16,2 Yhteensä Työpaikalla työssäoppimisjaksolla 17 5,4 Oppilaitoksessa ,6 Yhteensä Työpaikalla työssäoppimisjaksolla Muualla työpaikalla 2 0,9 Oppilaitoksessa ,6 Jossakin muualla 1 0,5 Yhteensä Puualan Työpaikalla työssäoppimisjaksolla 1 1,8 Oppilaitoksessa 54 98,2 Yhteensä Rakennusalan Sosiaali- ja terveysalan Suunnitteluassistentin Työpaikalla työssäoppimisjaksolla Työpaikalla työssäoppimisjaksolla ,7 Oppilaitoksessa 2 0,3 Yhteensä Työpaikalla työssäoppimisjaksolla 17 16,5 Oppilaitoksessa 86 83,5 Yhteensä Sähköalan Työpaikalla työssäoppimsijaksolla 90 21,8 Oppilaitoksessa ,2 Yhteensä Talotekniikan Veneenrakennuksen Verhoilualan Työpaikalla työssäoppimisjaksolla 15 5,0 Muualla työpaikalla 1 0,3 Oppilaitoksessa ,4 Jossakin muualla 1 0,3 Yhteensä Työpaikalla työssäoppimisjaksolla 9 20,5 Oppilaitoksessa 35 79,5 Yhteensä Työpaikalla työssäoppimisjaksolla 26 32,1 Oppilaitoksessa 5 67,9 Yhteensä\n13 3.2 Opiskelijan opintojen vaihe näytön toteuttamishetkellä ja näyttöpaikka Kaikista ensimmäisen lukukauden näytöistä noin puolet toteutettiin työpaikalla työssäoppimisjakson (49,9 %) yhteydessä ja noin puolet (50,1 %) oppilaitoksessa. Peräti 80 % toisen lukukauden näytöistä toteutettiin sitä vastoin oppilaitoksessa. Valtaosa kolmannen (76 %), neljännen (73,5 %) ja viidennen (91,9 %) lukukauden näytöistä tehtiin työpaikalla. Opintojen loppuvaiheessa, kuudentena lukukautena, noin 60 % näytöistä toteutettiin työpaikalla. Kuten kuviosta 1 nähdään, näyttää siltä, että opintojen alkuvaiheessa näytöt toteutetaan pääsääntöisesti oppilaitoksessa ja opintojen loppuvaiheessa työpaikalla. Tämän suhteen tutkintojen välillä on eroja, sillä esimerkiksi sosiaali- ja terveysalan, rakennusalan ja maanmittausalan jen näytöt toteutettiin lähes poikkeuksetta työpaikalla riippumatta siitä, missä vaiheessa opintoja näyttö annettiin. Sen sijaan esimerkiksi talotekniikan, pintakäsittelyalan ja paperiteollisuuden jen näytöt tehtiin pääsääntöisesti oppilaitoksessa riippumatta opintojen vaiheesta. % , ,3 76,2 73, ,9 50, , ,6 23,8 26, Työpaikalla työssäoppimisjaksolla Oppilaitoksessa Työpaikalla työssäoppimisjaksolla Oppilaitoksessa 0,1 Muualla työpaikalla Työpaikalla työssäoppimisjaksolla Oppilaitoksessa Työpaikalla työssäoppimisjaksolla Oppilaitoksessa Työpaikalla työssäoppimisjaksolla Oppilaitoksessa 1,2 Muualla työpaikalla Työpaikalla työssäoppimisjaksolla Oppilaitoksessa 0,4 0,4 Jossakin muualla Muualla työpaikalla 1.lukukautena 2.lukukautena 3.lukukautena 4.lukukautena 5.lukukautena 6.lukukautena Kuvio 1 Opiskelijan opintojen vaihe näytön toteuttamishetkellä suhteessa näyttöpaikkaan kaikissa 14 perustutkinnossa yhteensä 13\n14 3.3 Ammattiosaamisen näytön arvosanasta päättäminen Opettaja päätti näytön arvosanoista yksin puolessa (50 %) arviointikokeilun näytöistä. Noin 3 % arviointikokeilun näyttöjen arvosanoista oli työelämän edustajan yksin päättämiä. Opettaja ja työelämän edustaja päättivät arvosanoista yhdessä noin 45 % näytöistä. % % 45,4 % % 2,9 % Opettaja (1 626) Opettaja ja työelämän edustaja (1 477) Opettaja ja joku muu (54) Työelämän edustaja (94) Kuvio 2 Ammattiosaamisen näytön arvosanoista päättäneet 14 perustutkinnossa yhteensä Tutkinnoittain tarkasteltuna sosiaali- ja terveysalan, autoalan, pintakäsittelyalan, veneenrakennuksen sekä maanmittausalan jen näytön arvosanoista päättivät useimmiten opettaja ja työelämän edustaja yhdessä. Sen sijaan suurimmassa osassa talotekniikan, paperiteolisuuden, puualan, logistiikan, sähköalan ja suunnitteluassistentin jen näyttöjen arvosanoista päätti useimmiten opettaja yksin. Taulukko 7 Ammattiosaamisen näytön arvosanoista päättäneet tutkinnoittain Tutkinto Näytön arvosanasta päätti N % Autoalan Opettaja 24 32,4 Opettaja ja työelämän edustaja 45 60,8 Opettaja ja joku muu 2 2,7 Työelämän edustaja 3 4,1 Yhteensä Kone- ja metallialan Opettaja ,4 Opettaja ja työelämän edustaja ,7 Opettaja ja joku muu 15 2,7 Työelämän edustaja 13 2,3 Yhteensä Logistiikan Opettaja 76 65,5 Opettaja ja työelämän edustaja 31 26,7 Opettaja ja joku muu 1 0,9 Työelämän edustaja 8 6,9 Yhteensä\n15 Tutkinto Näytön arvosanasta päätti N % Maanmittasalan Opettaja 12 9 Opettaja ja työelämän edustaja ,3 Työelämän edustaja 1 0,7 Yhteensä Paperiteollisuuden Pintakäsittelyn Opettaja Opetttja ja joku muu 3 1 Yhteensä Opettaja 46 21,1 Opettaja ja työelämän edustaja Työelämän edustaja 2 0,9 Yhteensä Puualan Opettaja 45 83,3 Opettaja ja joku muu 9 16,7 Yhteensä Rakennusalan Sosiaali- ja terveysalan Suunnitteluassistentin Opettaja 50 48,5 Opettaja ja työelämän edustaja 50 48,5 Työelämän edustaja 3 2,9 Yhteensä Opettaja 28 3,8 Opettaja ja työelämän edustaja ,3 Opettaja ja joku muu 21 2,8 Työelämän edustaja 30 4,1 Yhteensä Opettaja 81 78,6 Opettaja ja työelämän edustaja 16 15,5 Työelämän edustaja 6 5,8 Yhteensä Sähköalan perututkinto Opettaja ,2 Opettaja ja työelämän edustaja 54 13,3 Työelämän edustaja 22 5,4 Yhteensä Talotekniikan Veneenrakennuksen Verhoilualan Opettaja ,6 Opettaja ja työelämän edustaja 78 26,1 Työelämän edustaja 7 2,3 Yhteensä Opettaja 1 2,2 Opettaja ja työelämän edustaja 44 97,8 Yhteensä Opettaja 33 40,7 Opettaja ja työelämän edustaja 43 53,1 Opettaja ja joku muu 5 6,2 Yhteensä Työpaikalla toteutettujen näyttöjen arvosanoista päättivät useimmiten opettaja ja työelämän edustaja yhdessä (79 %). Sen sijaan, jos näyttö tehdään oppilaitoksessa, sen arvosanoista päättää usein opettaja yksin (76,9 %). Huomionarvioista on, että myös oppilaitoksissa toteutettavissa näytöissä ja niiden arvioinneissa on toisinaan mukana työelämän edustaja. Tällaisia tapauksia oli 21,4 % kaikista arviointikokeilun oppilaitosnäytöistä. Oppilaitoksissa toteutetuissa näytöissä oli työelämän edustajia mukana erityisesti pintakäsittelyalan, veneenrakennuksen, talotekniikan, verhoilualan ja kone- ja metallialan perustutkinnoissa sekä jonkin verran sähköalan, suunnitteluassistentin ja maanmittausalan perustutkinnoissa. 15\n16 JOHTOPÄÄTÖKSIÄ LUVUSTA 3 Ammattiosaamisen näyttöjen suorituspaikat ja arviointikäytännöt vaihtelevat paljon tutkinnoittain. Näytön yhteisarvioinnin ja yhteissuunnittelun (opiskelija, opettaja ja työelämän edustaja) toteutuminen on riippuvainen näyttöpaikasta. Näytön yhteisarviointi sekä työelämäyhteistyö näytön suunnittelussa toteutuvat parhaiten silloin, kun näyttö tehdään työpaikalla. Oppilaitosten ja työpaikkojen tulisi tehdä tiiviimpää yhteistyötä näyttöjen suunnittelussa ja arvioinnissa riippumatta siitä, missä näyttö toteutetaan. Tällä varmistetaan näyttöjen työelämälähtöisyyttä ja yhteisarvioinnin toteutumista. 16\n17 4 OPPIMISTULOKSET 4.1 Oppimistulosten arvosanajakaumat arviointikohteittain 14 perustutkinnossa yhteensä Kuviossa 3 on kuvattu arvosanajakaumat arviointikohteittain sekä opintokokonaisuuden näytön arvosanajakauma arviointikokeilun kaikissa 14 perustutkinnossa yhteensä. Kuvioon on merkitty myös näyttöjen määrä, jossa ko. arvioinnin kohdetta on arvioitu (n = näyttöjen lukumäärä). Arvioinnin kohteet näytöissä ovat olleet kaikissa tutkinnoissa samat ja ne ovat: työtehtävien hallinta, työprosessin hallinta, työn perustana olevan tiedon hallinta, työturvallisuuden hallinta, ydinosaaminen ja yhteiset painotukset. Ydinosaamiseen sisältyvät oppimaan oppimistaidot, ongelmanratkaisutaidot, vuorovaikutus- ja viestintätaidot, yhteistyötaidot ja eettiset ja esteettiset taidot. Näytössä ydinosaamisen sisällöt on yhdistetty yhdeksi kokonaisuudeksi ja niistä annetaan yksi arvosana. Yhteisiin painotuksiin sisältyvät kestävä kehitys, teknologian ja tietotekniikan hyödyntäminen, yrittäjyys ja laadukas- ja asiakaslähtöinen palvelutoiminta. Myös yhteisten painotusten sisällöt on näytössä yhdistetty yhdeksi kokonaisuudeksi ja niistä annetaan yksi arvosana. Arvioitavan osaamisen sisältö ja arviointikriteerit on tuotu esiin kunkin opintokokonaisuuden näyttöaineistossa. Jokaisesta näytöstä annetaan myös opintokokonaisuuden näytön arvosana. T1 T2 H3 H4 K5 100 % 80 % 17,9 16,3 12, ,1 18,7 16,4 60 % 36,1 36,9 34,1 38,6 39,6 41,4 38,9 40 % 20 % 0 % Kuvio ,1 12,2 2,8 12,8 2,9 33,4 15,8 3,8 25,1 7,5 0,8 27,6 28,3 10,6 2, Arvioinnin kohteet 1. Työtehtävien hallinta (n = 3 126) 2. Työprosessin hallinta (n = 3 037) 3. Työn perustana olevan tiedon hallinta (n = 3 161) 4. Työturvallisuuden hallinta (n = 2 988) 5. Ydinosaaminen (n = 2 582) 6. Yhteiset painotukset (n = 1 956) 7. Opintokokonaisuuden näytön arvosana (n = 3 275) 8,9 2,6 32,1 10,4 2,2 Oppimistulosten prosentuaalinen arvosanajakauma (%) arviointikohteittain kaikissa 14 perustutkinnossa yhteensä 17\n18 Parhaimmat arvosanat opiskelijat saivat työturvallisuuden hallinnassa, jossa noin kolmannes (28 %) opiskelijoista saavutti kiitettävän arvosanan ja enemmistö (63,7 %) ylsi hyvään arvosanaan (H3 tai H4). Seuraavaksi parhaiten opiskelijat hallitsivat ydinosaamisen ja yhteisten painotusten valmiudet. Viidennes opiskelijoista (20,1 %) hallitsi ydinosaamisen kiitettävästi ja reilusti yli puolet (67,2 %) opiskelijoista hallitsi ne hyvin. Tyydyttävän arvosanan (T1 tai T2) sai ydinosaamisen taidoissa 12,8 % opiskelijoista. Myös yhteisissä painotuksissa noin viidennes opiskelijoista (18,7 %) saavutti kiitettävän arvosanan ja noin 70 % opiskelijoista hallitsi ne hyvin. Heikoimmat arvosanat opiskelijat saivat työn perustana olevan tiedon ja työprosessin hallinnassa. Kuitenkin opiskelijoista reilusti yli puolet (67,5 % työn perustana olevan tiedon ja 68 % työprosessin hallinta) sai hyvän arvosanan näissäkin taidoissa ja reilu kymmenesosa (12,9 %, 16,3 %) opiskelijoista hallitsi ne kiitettävästi. Noin viidennes (19,6 %) opiskelijoista sai tyydyttävän arvosanan työn perustana olevasta tiedonhallinnasta. Opiskelijoista noin 16 % sai työprosessin hallinasta tyydyttävän arvosanan. Arviointikokeilussa annettiin opintokokonaisuuden näytön arvosanaa. Valtaosa opiskelijoista (71 %) sai hyvän arvosanan ja noin 16 % opiskelijoista sai kiitettävän arvosanan. Näytöistä 12,6 % arvioitiin tyydyttävän tasoisiksi. Yleisin opintokokonaisuuden näytön arvosana oli 4 (annetuista arvosanoista 38,9 % ). Taulukossa 8 on esitetty kaikkien 14 perustutkinnon oppimistulosten keskiarvot, moodit (= yleisin arvosana) ja hajonnat 2 arviointikohteittain sekä opintokokonaisuuden näytön arvosanan keskiarvo, moodi ja hajonta. N eli numerus kertoo näyttöjen lukumäärän, jossa ko. arvioinnin kohdetta on arvioitu. Yleisin arvosana (moodi) kaikilla arviointikohteilla on 4. Korkein keskiarvo saatiin työturvallisuuden hallinnassa ja alin työn perustana olevan tiedon hallinnassa. Opintokokonaisuuden näytön arvosanan keskiarvo oli 3,57. Taulukko 8 Oppimistulosten arviointikohteiden sekä opintokokonaisuuden näytön arvosanojen numerus, keskiarvot, moodit ja hajonta kaikissa 14 perustutkinnossa yhteensä Arvioinnin kohde N Ka Moodi Hajonta Työprosessin hallinta ,51 4 1,004 Työtehtävän hallinta ,54 4 1,008 Työn perustana olevan tiedon ,37 4 1,016 hallinta Työturvallisuuden hallinta ,85 4,940 Ydinosaaminen ,65 4,985 Yhteiset painotukset ,65 4,969 Opintokokonaisuuden näytön arvosana ,57 4,955 2 Termi hajonta viittaa siihen, kuinka kaukana keskiarvosta oppilaiden tulokset keskimäärin sijaitsevat. Samaan keskiarvoon voidaan päätyä useiden erilaisten arvosanajakaumien kautta: keskiarvo 3 voidaan saavuttaa esimerkiksi siten, että kaikkien opiskelijoiden arvosana on ollut 3, tai siten että puolella opiskelijoista arvosana on ollut 1 ja puolella 5. Nämä jakaumat poikkeavat selkeästi toisistaan, vaikka jakaumien pohjalta laskettu oppilaitoksen keskiarvo ei välttämättä poikkea vertailuaineiston keskiarvosta. Mitä suurempi keskihajonta, sitä enemmän arvoissa on vaihtelua. Taulukossa 8 hajonnat ovat normaalit. 18\n19 4.2 Tutkinto- ja alakohtaiset oppimistulokset Taulukossa 9 on esitelty kaikkien 14 perustutkinnon arvosanojen keskiarvo, moodi (= yleisin arvosana), hajonta ja numerus arviointikohteittain sekä opintokokonaisuuden näytön arvosanan keskiarvo ja hajonta. Taulukossa kunkin tutkinnon kohdalla oleva n eli numerus kertoo näyttöjen lukumäärän, jossa ko. arvioinnin kohdetta on arvioitu. Tutkintojen välistä vertailtavuutta heikentää se, että näyttöjen lukumäärä vaihtelee suuresti tutkinnoittain (vertaa esimerkiksi puualan ja sosiaali- ja terveysalan ). Taulukon viimeisellä rivillä on kansallinen vertailukeskiarvo, jossa on mukana kaikkien arviointikokeilussa mukana olevien 14 perustutkinnon ja 35 oppilaitoksen oppimistulokset. Perustutkintokohtaiset kansalliset keskiarvot muodostuvat arviointikokeilussa mukana olleiden oppilaitosten tuloksista. Mukana olevien oppilaitosten tulokset eivät ole syntyneet tilastollisina satunnaisotoksina, vaan näytteet perustuvat hankkeissa yhteistyöoppilaitosten tuottamiin oppimistulostulostietoihin. Harkinnanvaraisen näytteen mukaisesti muodostunut otos ei ole ulkoisessa tarkastelussa yhtä luotettava kuin se olisi varsinaisessa otantatutkimuksessa. Aineistossa mukana olevat oppilaitokset edustavat kuitenkin ns. tavallisia oppilaitoksia, joten tuloksia voi jossain määrin yleistää ko. oppilaitosten ja jen perusjoukkoon. Tutkinnoittain tarkasteltuna työprosessin hallinnassa parhaimmat arvosanat saatiin maanmittausalalla (ka = 4,10) ja heikoimmat pintakäsittelyalalla (ka = 2,76). Samoin työtehtävien hallinnassa parhaimmat arvosanat saatiin maanmittausalalla (ka = 4,16) ja heikoimmat pintakäsittelyalalla (ka = 2,76). Maanmittausalan opiskelijat saivat muita paremmat arvosanat myös työn perustana olevasta tiedon hallinnasta (ka = 3,99). Heikoimmat arvosanat ko. osaamisesta saivat pintakäsittelyalan perustutkinnon opiskelijat (ka =2,70). Sen sijaan työturvallisuuden hallinnassa saatiin parhaimmat arvosanat autoalan perustutkinnossa (ka = 4,35) ja heikoimmat arvosanat veneenrakennuksen perustutkinnossa (ka = 2,42). Ydinosaamisessa parhaimmat arvosanat annettiin maanmittausalalla (ka = 4,20) ja heikoimmat pintakäsittelyalalla (ka = 2,75). Yhteisissä painotuksissa parhaimmat arvosanat saavutettiin autoalan perustutkinnossa (ka = 4,09) ja heikoimmat pintakäsittelyalalla (ka = 2,75). Tarkasteltaessa opintokokonaisuuden näytön arvosanan perusteella parhaimmat arvosanat saatiin maanmittausalan ja autoalan perustutkinnoissa ja heikoimmat pintakäsittelyalan ja veneenrakennuksen perustutkinnoissa. Maanmittausalalla opintokokonaisuuden näytön arvosanan keskiarvo oli 4,21 ja autoalan perustutkinnossa 3,99. Pintakäsittelyalalla opintokokonaisuuden näytön arvosanan keskiarvo oli 2,89 ja veneenrakennusalalla 3,11. Autoalan perustutkinnossa ei annettuja lainkaan tyydyttävän tason arvosanoja (T1 ja T2). 19\n20 Taulukko 9 Tutkinto Autoalan Kone- ja metallialan Logistiikan Maanmittausalan Paperiteollisuuden Puualan Rakennusalan Sosiaali- ja terveysalan Talotekniikan Pintakäsittelyalan Suunnitteluassistentin Oppimistulosten arviointikohteiden sekä opintokokonaisuuden näytön arvosanojen keskiarvot, hajonnat, moodit ja numerukset 14 perustutkinnossa Työprosessin hallinta Työtehtävien hallinta Työn perustana olevan tiedon hallinta Työturvallisuuden hallinta Ydinosaaminen Yhteiset painotukset Opintokokonaisuuden näytön arvosana Ka 3,99 3,93 3,84 4,35 4,12 4,09 3,99 Hajonta,877,684,784,648,688,697,699 Moodi N Ka 3,22 3,27 3,07 3,69 3,31 3,32 3,27 Hajonta,998 1,012 1,027 0,916 0,976 0,933 0,965 Moodi N Ka 3,45 3,49 3,55 3,31 3,73 3,51 3,54 Hajonta 1,044 0,946 0,954 1,094 0,881 0,927 0,886 Moodi N Ka 4,10 4,16 3,99 4,26 4,20 4,07 4,21 Hajonta 0,668 0,764,868,728,744,676,696 Moodi N Ka. 3,69 3,43 2,84 4,30 3,45 3,54 3,50 Hajonta 0,965 0,989 0,905 0,958 0,841 0,904 0,905 Moodi N Ka 2,76 2,76 2,70 3,33 2,75 2,75 2,89 Hajonta 0,933 0,941 0,926 0,776 0,955 1,035 0,870 Moodi N Ka. 3,29 3,20 3,44 3,95 3,42 3,45 3,40 Hajonta 1,066 0,919 0,856 0,970 0,812 0,926 0,935 Moodi N Ka 3,95 3,97 3,84 3,86 4,04 3,87 3,95 Hajonta 0,748 0,746 0,712 0,765 0,740 0,687 0,692 Moodi N Ka 3,75 3,92 3,61 4,00 3,89 3,88 3,89 Hajonta 0,928 0,868 0,921 0,881 0,921 9,02 0,844 Moodi N Ka 3,22 3,30 3,41 3,83 3,55 3,36 3,37 Hajonta 0,904 0,905 0,978 0,802 0,21 0,639 0,883 Moodi N Ka 3,69 3,56 3,50 4,11 3,78 3,91 3,64 Hajonta 1,046 1,076 1,133 0,928 1,012 0,960 1,028 Moodi N\n21 Tutkinto Sähköalan Veneenrakennuksen Verhoilualan Kansallinen vertailukeskiarvo Työprosessin hallinta Työtehtävien hallinta Työn perustana olevan tiedon hallinta Työturvallisuuden hallinta Ydinosaaminen Yhteiset painotukset Opintokokonaisuuden näytön arvosana Ka 3,64 3,64 3,43 3,92 3,93 3,94 3,66 Hajonta 1,043 1,079 1,029 0,967 0,935 0,956 1,033 Moodi N Ka 3,16 3,13 3,07 2,42 3,09 3,12 3,11 Hajonta 0,928 1,014 0,963 0,839 0,858 0,803 0,804 Moodi N Ka 3,65 3,38 3,87 3,96 3,88 3,70 3,41 Hajonta 0,777 0,917 0,896 0,843 0,832 0,807 0,959 Moodi N Ka. 3,51 3,54 3,37 3,85 3,65 3,65 3,57 Hajonta 1,004 1,008 1,016 0,940 0,985 0,969 0,955 Moodi N\n22 Kuviossa 4 on esitelty arviointikokeilussa mukana olleiden 14 perustutkinnon opintokokonaisuuden näytöstä annettujen arvosanojen prosentuaalinen jakauma. (Tutkinnon perässä oleva n = näyttöjen lukumäärä) T1 T2 H3 H4 K5 Maanmittausalan (n = 145) Sosiaali- ja terveysalan (n = 737) Sähköalan (n = 416) Suunnitteluassistentin (n = 103) Autoalan (n = 77) Rakennusalan (n = 737) Paperiteollisuuden (n = 317) Logistiikan (n = 117) Verhoilualan (n = 81) Puualan (n = 117) Talotekniikan (n = 302) Kone- ja metallialan (n = 551) Veneenrakennuksen (n = 43) Pintakäsittelyalan (n = 222) 1,4 0,4 2,2 2,9 0,9 2,2 1,7 2,5 3,66 1,7 4,2 4,6 11,7 6,9 13,2 9,7 7,7 22,1 23,4 13,6 9,1 12,6 24,4 25,2 16,9 23,3 30,1 43,5 39, ,8 42,4 51,7 34,3 42,2 57,1 55,1 6,8 22,1 47,7 22,1 1,2 1 0 % 20 % 40 % 60 % 80 % 100 % 44,8 38, ,4 37,6 34,6 34,5 33,8 37,4 42,2 35, ,4 22,3 20,8 20,6 13,9 13,7 12,3 10,9 9,6 7,3 2,2 Kuvio 4 Opintokokonaisuuden näytön arvosanan prosentuaalinen jakauma tutkinnoittain Koulutusaloittain tarkasteltuna sosiaali- ja terveysalalla arvosanat olivat kaikilla arvioinnin kohteilla tekniikan ja liikenteen alaa selvästi korkeammat (ks. taulukko 10). Myös opintokokonaisuuden näytön arvosanat olivat sosiaali- ja terveysalalla huomattavasti korkeammat kuin tekniikan ja liikenteen alalla. Erot olivat tilastollisesti erittäin merkitseviä kaikissa arvioinnin kohteissa. 3 3 Mann-Whitneyn U-testi (p-arvo 0,000) 22\n23 Taulukko 10 Oppimistulosten keskiarvot ja hajonnat arviointikohteittain sekä opintokokonaisuuden näytön arvosanan keskiarvot ja hajonnat sosiaali- ja terveysalalla sekä tekniikan ja liikenteen alalla Arvioinnin kohde Koulutusala N Ka. Hajonta Työprosessin hallinta Tekniikan ja liikenteen ala ,43 1,01 Sosiaali- ja terveysala 734 3,75 0,93 Työtehtävien hallinta Tekniikan ja liikenteen ala ,43 1,02 Sosiaali- ja terveysala 732 3,92 0,87 Työn perustana olevan Tekniikan ja liikenteen ala ,29 1,03 tiedon hallinta Sosiaali- ja terveysala 733 3,61 0,92 Työturvallisuuden hallinta Tekniikan ja liikenteen ala ,81 0,95 Sosiaali- ja terveysala 735 4,00 0,88 Ydinosaaminen Tekniikan ja liikenteen ala ,55 0,99 Sosiaali- ja terveysala 733 3,89 0,92 Yhteiset painotukset Tekniikan ja liikenteen ala ,56 0,98 Sosiaali- ja terveysala 554 3,88 0,90 Opintokokonaisuuden näytön arvosana Tekniikan ja liikenteen ala ,48 0,96 Sosiaali- ja terveysala 737 3,89 0,84 Näyttöjen arvosanoissa oli tilastollisesti merkitseviä eroja tutkintojen 4 ja oppilaitosten välillä 5. Sosiaali- ja terveysalan perustutkinnosta oli arviointikokeilussa mukana 9 oppilaitosta, joista kolmen oppilaitoksen opintokokonaisuuden näytön arvosanat poikkesivat tilastollisesti merkitsevästi kansallisesta tuloksesta. Tekniikan ja liikenteen alalta oli arviointikokeilussa mukana 27 oppilaitosta. Tekniikan ja liikenteen alalla oli oppilaitosten välillä tilastollisesti merkitseviä eroja näyttöjen arvosanoissa seuraavissa perustutkinnoissa: talotekniikan, logistiikan, kone- ja metallialan, sähköalan, paperiteollisuuden ja autoalan perustutkinnoissa. Suunnitteluassistentin perustutkinnossa ei ollut näyttöjen arvosanoissa tilastollisesti merkitseviä eroja oppilaitosten välillä. Rakennusalan, pintakäsittelyalan, puualan, veneenrakennuksen, verhoilualan ja maanmittausalan jen oppilaitoskohtaisia eroja ei ollut mahdollista tarkastella oppilaitosten vähäisen määrän vuoksi. 4 Kruskal Wallis Test (p-arvo 0,000) 5 Mann-Whitneyn U-testi 23\n24 4.3 Oppimistulokset sukupuolen mukaan Kaikista arviointikokeilun näytöistä noin 67 % oli miesten toteuttamia ja noin 33 % naisten toteuttamia. Aloittain tarkasteltuna tekniikan liikenteen alan näytöistä 84 % oli miesten toteuttamia ja 16 % naisten. Sosiaali- ja terveysalalla naisten toteuttamia näyttöjä oli noin 92 % ja miesten noin 8 %. Kuten taulukosta 11 havaitaan, naiset ovat saaneet miehiä parempia arvosanoja kaikilla arviointikohteilla. Erot ovat tilastollisesti erittäin merkitseviä. 6 Taulukko 11 Oppimistulosten keskiarvot ja hajonnat arviointikohteittain sukupuolen mukaan kaikissa 14 perustutkinnossa yhteensä Arvioinnin kohde Sukupuoli N Ka. Hajonta Työprosessin hallinta Nainen ,69 0,96 Mies ,42 1,01 Työtehtävien hallinta Nainen ,75 0,95 Mies ,44 1,02 Työn perustana olevan tiedon hallinta Nainen ,54 0,95 Mies ,28 1,03 Työturvallisuuden hallinta Nainen ,98 0,88 Mies ,79 0,96 Ydinosaaminen Nainen 983 3,83 0,95 Mies ,54 0,99 Yhteiset painotukset Nainen 776 3,81 0,93 Mies ,54 0,98 Opintokokonaisuuden näytön arvosana Nainen ,75 0,91 Mies ,48 0,97 Aloittain tarkasteltuna tekniikan ja liikenteen alalla naiset saivat miehiä parempia arvosanoja kaikilla arvioinnin kohteilla lukuunottamatta työtehtävien hallintaa. Erot olivat tilastollisesti melko merkitseviä 7. Sen sijaan sosiaali- ja terveysalalla arvosanoissa ei ollut tilastollisesti merkitseviä eroja sukupuolten välillä. 6 Riippumattomien otosten t-testi (p-arvo 0,000) 7 Mann-Whitneyn U-testiin liittyvät p-arvot vaihtelivat välillä 0,004 0,027 24\n25 4.4 Oppimistulosten tarkastelua näyttöpaikan, arvioijan ja opiskelijan opintojen vaiheen mukaan Arviointikokeilun näytöistä 58 % toteutettiin oppilaitoksessa ja 42 % työpaikalla. Alakohtaisesti tarkasteltuna sosiaali- ja terveysalalla lähes kaikki näytöt (99,7 %) toteutettiin työpaikalla ja tekniikan- ja liikenteen alan näytöistä noin 75 % tehtiin oppilaitoksessa. Kuten kuviosta 5 havaitaan, työpaikalla toteutettavien näyttöjen arvosanojen keskiarvot ovat kaikissa arvioinnin kohteissa huomattavasti korkeammat kuin oppilaitosnäytöissä. Oppilaitoksissa toteutettavien näyttöjen yleisin opintokokonaisuuden näytön arvosana oli H3 ja työpaikalla toteutettavien näyttöjen H4. Tekniikan ja liikenteen alan oppilaitosnäyttöjen yleisin opintokokonaisuuden näytön arvosana oli H3 ja työpaikkanäyttöjen H4. Sosiaali-, terveys- ja liikunta-alalla ei voida tehdä arvosanojen vertailuja näyttöpaikan suhteen, sillä lähes kaikki (99,7 %) ko. alan näytöt toteutettiin työpaikalla. 5 4,5 4 3,86 3,97 3,73 4,07 3,68 3,99 3,96 3,97 3,5 3,23 3,22 3,09 3,31 3,32 3,28 3 2,5 2 1,5 1 Työpaikalla työssäoppimisjaksolla (n=1341) Oppilaitoksessa (n=1652) Työpaikalla työssäoppimisjaksolla (n=1339) Oppilaitoksessa (n=1743) Työpaikalla työssäoppimisjaksolla (n=1339) Oppilaitoksessa (n=1778) Työpaikalla työssäoppimisjaksolla (n=1310) Oppilaitoksessa (n=1634) Työpaikalla työssäoppimisjaksolla (n=1263) Oppilaitoksessa (n=1276) Työpaikalla työssäoppimisjaksolla (n=994) Oppilaitoksessa (n=936) Työpaikalla työssäoppimisjaksolla (n=1356) Oppilaitoksessa (n=1875) Työprosessin hallinta Työtehtävien hallinta Työn perustana olevan tiedon hallinta Työturvallisuuden hallinta Ydinosaaminen Yhteiset painotukset Opintokokonaisuuden näytön arvosana Kuvio 5 Oppimistulosten keskiarvot arviointikohteittain työpaikalla ja oppilaitoksessa kaikissa 14 perustutkinnossa yhteensä Opettaja päätti näytön arvosanoista yksin puolessa (50 %) arviointikokeilun näytöistä. Työelämän edustaja päätti yksin arvosanoista 2,9 % näytöistä. Opettaja ja työelämän edustaja päättivät arvosanoista yhdessä noin 45 % näytöistä. 25\n26 Kun opettajan ja työelämän edustajan antamia arvosanoja verrataan keskenään, käy ilmi, että opettajien antamat arvosanat ovat kaikilla arvioinnin kohteilla työelämän edustajan antamia arvosanoja selvästi matalampia. Myös opettajan ja työelämän edustajan yhdessä antamat arvosanat ovat selvästi opettajan yksin antamia arvosanoja korkeampia. Erot eri osapuolten antamien arvosanojen välillä ovat tilastollisesti erittäin merkitseviä 8. Tarkasteltaessa tuloksia aloittain, sosiaali- ja terveysalalla työelämän edustajan antamat arvosanat ovat lähes kaikilla arvioinnin kohteilla opettajan antamia arvosanoja hieman matalampia. Arvosanoissa ei kuitenkaan ollut tilastollisesti merkitsevää eroa. Sen sijaan tekniikan ja liikenteen alalla opettajien antamat arvosanat ovat kauttaaltaan työelämän edustajan antamia arvosanoja selvästi matalampia. Erot ovat työturvallisuuden hallintaa lukuun ottamatta tilastollisesti erittäin merkitseviä. Taulukko 12 Oppimistulosten keskiarvot arviointikohteittain eri osapuolten arvioimana kaikissa 14 perustutkinnossa yhteensä Arvioinninkohde Näytön arvosanasta päätti N Ka Työprosessin hallinta Opettaja ,38 Opettaja ja työelämän edustaja ,62 Opettaja ja joku muu 54 3,19 Työelämän edustaja 91 3,82 Yhteensä ,51 Työtehtävien hallinta Opettaja ,35 Opettaja ja työelämän edustaja ,73 Opettaja ja joku muu 54 3,33 Työelämän edustaja 90 3,83 Yhteensä ,54 Työn perustana olevan tiedon hallinta Työturvallisuuden hallinta Opettaja ,19 Opettaja ja työelämän edustaja ,54 Opettaja ja joku muu 54 3,13 Työelämän edustaja 91 3,64 Yhteensä ,37 Opettaja ,82 Opettaja ja työelämän edustaja ,90 Opettaja ja joku muu 54 3,56 Työelämän edustaja 82 3,94 Yhteensä ,86 Ydinosaaminen Opettaja ,51 Opettaja ja työelämän edustaja ,75 Opettaja ja joku muu 54 3,39 Työelämän edustaja 76 3,86 Yhteensä ,65 8 Kruskal Wallis Test (p-arvo 0,000) 26\n27 Arvioinninkohde Näytön arvosanasta päätti N Ka Yhteiset Opettaja 725 3,58 painotukset Opettaja ja työelämän edustaja ,70 Opettaja ja joku muu 54 3,33 Työelämän edustaja 65 3,89 Opintokokonaisuuden näytön arvosana Yhteensä ,65 Opettaja ,41 Opettaja ja työelämän edustaja ,74 Opettaja ja joku muu 53 3,23 Työelämän edustaja 94 3,88 Yhteensä ,57 Kuten kuviosta 6 havaitaan, arvosanojen keskiarvot eri arvioinnin kohteilla ovat opintojen loppuvaiheessa (5. ja 6. lukukautena) korkeampia kuin opintojen alkuvaiheessa. Tulokset olivat samansuuntaisia sekä sosiaali- ja terveysalalla että tekniikan ja liikenteen alalla. 5,00 Työprosessin hallinta Työn perustana olevan tiedon hallinta Ydinosaaminen Opintokokonaisuuden näytön arvosana Työtehtävien hallinta Työturvallisuuden hallinta Yhteiset painotukset 4,50 4,00 3,50 3,00 2,50 2,00 1,50 1,00 1. lukukautena 2. lukukautena 3.lukukautena 4. lukukautena 5. lukukautena 6. lukukautena Kuvio 6 Oppimistulosten keskiarvot arviointikohteittain opiskelijan opintojen vaiheen mukaan 27\n28 JOHTOPÄÄTÖKSIÄ LUVUSTA 4 Näytöistä annettujen arvosanojen perusteella voidaan todeta, että opiskelijat hallitsevat hyvin ammatillisen osaamisen. Yleisin arvosana kaikilla arvioinnin kohteilla on H4 ja yleisin opintokokonaisuuden arvosana tutkinnosta riippuen H3 ja H4. Osittain hyviä arvosanoja saattaa selittää se, että tuloksissa ei näy tiedot niistä opiskelijoista, jotka eivät pääse näyttöön tai joiden näyttö on hylätty. Oppilaitoksen ohjaus- ja tukitoimilla varmistetaan usein, että opiskelijalla on mahdollisuudet ja valmiudet selviytyä näytöstä. Työturvallisuuden hyvää hallintaa saattaa selittää se, että siihen panostetaan opetuksessa ja koulutuksessa erityisen paljon. Joillakin aloilla työturvallisuusasiat on osattava ennen kuin mennään työssäoppimisjaksolle ja näyttöön. Naiset saivat miehiä parempia arvosanoja kaikilla arviointikohteilla. Kun näyttöjen arvosanoja tarkastellaan näyttöpaikan suhteen, ovat arvosanat työpaikalla toteutettavissa näytöissä oppilaitosnäyttöjä selvästi korkeampia. Arviointikokeilu osoitti myös, että opettajien antamat arvosanat ovat työelämän edustajan antamia arvosanoja selvästi matalampia. Kuudesta arvioinnin kohteesta työtehtävien hallintaa, työprosessin hallintaa, työn perustana olevaa tiedon hallintaa ja työturvallisuuden hallintaa arvioidaan näytössä enemmän kuin ydinosaamista ja yhteisiä painotuksia. Kehittämishaasteena onkin saada ammatillisen osaamisen eri ulottuvuudet (sosiaalinen, tiedollinen, toiminnallinen, reflektiivinen osaaminen) tasaisemmin osoitetuksi ja arvioiduksi näytössä. 28\n29 5 TAUSTAKYSELYJEN TULOKSET Näyttöjen yhteydessä toteutettiin näyttöjen suunnittelua, toteuttamista ja arviointia koskevat taustakyselyt opettajille, opiskelijoille ja työelämän edustajille. Kyselyjen avulla saadaan tietoa mm. näyttöjen suunnittelusta ja toteuttamisesta, arvioinnin osuvuudesta ja yhdenmukaisuudesta, arviointikäytännöistä sekä näyttöjen merkityksestä oppimiselle ja hyödyllisyydestä eri osapuolten kokemana. Eri osapuolilta kysyttiin samoja asioita, mutta kysymykset on muokattu eri osapuolille sopiviksi. Kysely sisälsi Likert-asteikollisia väittämiä sekä muutamia avoimia kysymyksiä. Kysely koski samoja näyttöjä, joista arviointitieto koottiin. Kyselyn teemat olivat: 1. Näytön toteuttaminen, 2. Näytön arviointi ja 3. Näytön vaikuttavuus. Opiskelijan kyselylomakkeita palautui 877, opettajan lomakkeita 696 ja työelämän edustajien lomakkeita 605. Väittämien numeeriset arvot on raportoitu tekstissä seuraavasti: 1 2 = ei lainkaan/heikosti, 3 = kohtalaisesti/melko, 4 = hyvin/paljon ja 5 = erittäin hyvin/paljon. Avoimet vastaukset luokiteltiin laadullisesti sisällön mukaan eikä niistä tehty määrällisiä yhteenvetoja. Laadullisen luokittelun puolesta puhui se, että vastaukset olivat usein tulkittavissa koskemaan useampaa luokittelua. Avovastaukset analysoitiin ja raportoitiin siten, että jokaisen kolmen numeerisen luokittelun (1 2 = ei lainkaan/heikosti, 3 = kohtalaisesti/melko, 4 5 = hyvin/paljon, erittäin paljon/hyvin) alta etsittiin laadullisia luokitteluperusteita. Avointen vastausten raportoinnin yhteydessä esitetään myös eri osapuolten vastauksista suoria lainauksia kursivoituna. Taulukko 13 Opettajien, opiskelijoiden ja työelämän edustajien taustakyselyiden määrät tutkinnoittain Tutkinto Opettaja (n=) Työelämä (n=) Opiskelija (n=) Autolan Kone- ja metallialan Logistiikan Maanmittausalan Paperiteollisuuden Pintakäsittelyalan Puualan Rakennusalan Sosiaali- ja terveysalan Suunnitteluassistentin Sähköalan Talotekniikan Veneenrakennuksen Verhoilualan Yhteensä