Premiéra: Pátek 8. 2. na ČT24\n00:00:07Začátek 52. ročníku Jizerské padesátky.\n00:00:10Jen závodníků letos v Bedřichově čekají skoro 10 000.\n00:00:13Tradiční lyžařský podnik začal už dnes soutěžemi pro děti, hlavní závod se jede v neděli.\n00:00:19Přineseme všechny podrobnosti včetně programu na celý víkend.\n00:00:25Plánované úpravy koryta říčky Dědiny na Rychnovsku, o které místní nestojí.\n00:00:29Dokonce z nich mají obavy.\n00:00:34A speciální iglú pro bezdomovce v mrazivé zimě.\n00:00:37Sociální odbory radnic, místní charity a strážníci\n00:00:39je v severočeských městech začali rozdávat lidem bez domova.\n00:00:56Tisíce lidí, lyžařů i dalších návštěvníků,\n00:00:58z více než 30 zemí se sjíždějí do Bedřichova\n00:01:01na 52. ročník Jizerské padesátky.\n00:01:03Tradiční závody běžkařů začaly už dnes ráno závodem dětí,\n00:01:07hlavní závod na 50 km se jede v neděli.\n00:01:11Teplota kolem nuly, lidé se boří do vysoké vrstvy sněhu\n00:01:14a první závodníci vjíždí na trať, kterou pokrývá mlha.\n00:01:23Závod, ve kterém poměřují síly amatéři i profesionálové,\n00:01:26ale také životní styl, i tak by se dala\n00:01:29charakterizovat Jizerská padesátka.\n00:01:34-Pro mě to prostě je srdcová záležitost.\n00:01:36-My už závodit nechceme, ale chceme být u toho.\n00:01:37-Bedřichov má asi 300 stálých obyvatel,\n00:01:40na závod se sem podle organizátorů sjede až 10 tisíc lidí.\n00:01:43Parkoviště tak praskají ve švech a omezený je i průjezd obcí.\n00:01:47Vše kontrolují hned na několika místech policejní hlídky.\n00:01:52-Hlavně zajistit dopravu, průjezdnost,\n00:01:54je tady zvýšený pohyb vozidel, sami to vidíte.\n00:01:57-Ještě do roku 2016 se závod konal v lednu,\n00:02:01kvůli častým problémům s nedostatkem sněhu\n00:02:03ho ale organizátoři o měsíc posunuli,\n00:02:06letos sněhu je dost, na trati ho leží\n00:02:08i přes 1,5 metru vysoká vrstva.\n00:02:13-Je to přesně potvrzení toho, že ten únor je ideální termín.\n00:02:14Sněhu je hodně, zatím je pod nulou,\n00:02:16takže i ta trať zatím drží dobře.\n00:02:25-Než závodníci dorazí sem do cíle, musí překonat převýšení\n00:02:27937 výškových metrů.\n00:02:30-Co se týká náročnosti, tak asi nejvíc je náročný\n00:02:32právě ten první úsek, těch 11 kilometrů,\n00:02:34z toho důvodu, že jede nejvíc lyžařů pohromadě\n00:02:37a je to prakticky až na Rozmezí jenom stoupání.\n00:02:41-Hlavního závodu se může zúčastnit kvůli ochraně krajiny\n00:02:44maximálně 4 800 závodníků, volné už jsou\n00:02:47jen poslední desítky míst.\n00:02:56Hlavní závod na 50 kilometrů je na programu až v neděli,\n00:02:59stovky běžkařů ale vyrazily na kratší tratě už dnes,\n00:03:01tedy ještě před slavnostním zahájením 52. ročníku\n00:03:04Aktuální dění v Bedřichově sleduje Jana Šrámková.\n00:03:08Co se právě teď v dějišti legendárního závodu děje?\n00:03:13-V 18 hodin začalo slavnostní zahájení letošního ročníku\n00:03:16Jizerské padesátky, a to závodem historických lyžníků.\n00:03:20Kousek odtud u památníku expedice Peru se koná pietní akt,\n00:03:24vzpomínka na 15 horolezců, které v roce 1970\n00:03:27zasypala při mohutném zemětřesení\n00:03:30pod nejvyšší peruánskou horou Huascaránem kamenná lavina.\n00:03:33Někteří z nich byli členy pořadatelského týmu,\n00:03:36a tak jako vzpomínku na expedici Peru vyřadili pořadatelé\n00:03:39prvních patnáct startovních čísel.\n00:03:40Od čtvrtého ročníku se také Jizerská padesátka jede\n00:03:44jako memoriál Expedice Peru 1970.\n00:03:47Dnes už závodily děti, jela se také Bedřichovská třicítka.\n00:03:50Zítra je na program od 9:00 hodin Jizerská pětadvacítka,\n00:03:52v 9:15 startuje ČT Jizerská desítka, a v 15 hodin\n00:03:55Jizerská firemní štafeta.\n00:03:57Zítra večer je pak doprovodný program před libereckou radnicí,\n00:04:00ten začíná v 18 hodin, od 19 hodin vystoupí\n00:04:02skupina Monkey Business.\n00:04:05V neděli hlavní 50kilometrový závod startuje v 9 hodin,\n00:04:10ženy o 15 minut dříve, dojezd posledního závodníka\n00:04:13je očekávaný po šestnácté hodině.\n00:04:17-Jaké jsou v Bedřichově podmínky?\n00:04:34-Zatím si to tady všichni pochvalují,\n00:04:40že jsou podmínky ideální, sněhu je dostatek.\n00:04:46Neprší, nesněží, vítr se trošku zvedá.\n00:04:48Je tady celý den mlha.\n00:04:50Podmínky zatím jsou pěkné.\n00:04:59Celý den se v Bedřichově drží teplota kolem nuly.\n00:05:02Sníh je pomalejší, měkčí.\n00:05:05Má se oteplit a hodně foukat.\n00:05:12Možná to situaci závodníkům zkomplikuje situaci.\n00:05:19A jaký bude program Jizerské padesátky o víkendu,\n00:05:23na sobotu organizátoři přichystali závody klasickou technikou.\n00:05:26Běžkaře čekají individuální starty na distancích 25 a 10 kilometrů\n00:05:30nebo štafetový závod na čtyřikrát 3 kilometry.\n00:05:34V závěru závodní soboty vystoupí skupina Monkey Business.\n00:05:39V neděli pak v 9 hodin odstartuje závod na 50 kilometrů klasicky\n00:05:44a půl hodinu před polednem dojde na vyhlášení vítězů.\n00:06:11Mezi lidmi zaměstnanými v Praze přibývá cizinců.\n00:06:16Momentálně je to už každý 4. až 5. člověk,\n00:06:18který má v hlavním městě práci, řečí absolutních čísel,\n00:06:21v české metropoli pracuje 200 tisíc cizinců,\n00:06:24víc než 30 tisíc z nich tu provozuje vlastní živnost.\n00:06:26Pohledem z opačné strany je dnes situace taková,\n00:06:30že pracovní trh v Praze by se už bez cizinců neobešel,\n00:06:33nepostradatelní jsou hlavně ve službách.\n00:06:37Patrik Hamouz se na univerzitě v Kolíně nad Rýnem\n00:06:39začal učit česky.\n00:06:41Svoje první místo díky tomu našel před 10 lety\n00:06:43v Českém rozhlase v Praze.\n00:06:46Teď připravuje česko-německý magazín pro Goethe-Institut.\n00:06:51-Hlavní důvod je samozřejmě rodina,\n00:06:53mám dvě děti a manželku.\n00:06:55Žije se tady dobře, nemám důvod se stěhovat jinam.\n00:07:03-Tato softwarová firma působí mezinárodně,\n00:07:06a tak se na zaměstnávání cizinců zaměřuje.\n00:07:17-Co se národností týče, nejpočetnější zastoupení\n00:07:19mají přirozeně Slováci.\n00:07:21V Praze jich pracuje téměř 70 tisíc.\n00:07:24V posledních letech také přibývá pracujících Ukrajinců a Rusů.\n00:07:27Vietnamci jsou v Praze na šestém místě.\n00:07:2955 procent cizinců pracujících v Praze je z Evropské unie.\n00:07:33Celkem je ale zastoupeno 180 zemí světa.\n00:07:37-Praha je atraktivní město.\n00:07:39My tohle sledujeme, protože demografie a vývoj\n00:07:41je strašně důležitý pro vývoj města.\n00:07:44U těch bývalých postsovětských republik platí,\n00:07:46že je daleko větší zastoupení žen než mužů.\n00:07:51To souvisí s tím, v jakých odvětvích pracují,\n00:07:55-A to jsou hlavně služby, méně kvalifikovaná práce.\n00:08:00Třeba úklidové firmy by bez cizinců a hlavně cizinek\n00:08:05-My jsme teď v období, v kterém bylo Německo\n00:08:06před 20 lety.\n00:08:09Máme se velmi dobře a naši čeští občané\n00:08:11některé práce nechtějí moc dělat.\n00:08:14Je opravdu nutné podpořit to, aby do té profese mohli vstupovat\n00:08:21lidé i z oblasti imigrantů, protože bez těch se neobejdeme.\n00:08:27-Česko má od roku 2016 program na přijímání\n00:08:30kvalifikovaných pracovníků z Ukrajiny.\n00:08:33Jenže podle podnikatelů jsou pro českou ekonomiku\n00:08:35stejně důležití i zahraniční pracovníci nekvalifikovaní\n00:08:39a chtějí, aby stát podpořil i jejich příchod.\n00:08:46Část obcí Rychnovsku protestuje proti plánům\n00:08:48na úpravy koryta řeky Dědiny, se kterými přišli\n00:08:52Obávají se, že navrhovaná opatření\n00:08:55povedou k podmáčení půdy a záplavám.\n00:08:58A zlobí se na vedení Královéhradeckého kraje,\n00:09:05že takové úpravy i přes protesty starostů neodmítl.\n00:09:06Krajští vyčlenili peníze na studii,\n00:09:08která má smysluplnost projektu ověřit.\n00:09:11Místo současné podoby Dědiny hrázky a meandry.\n00:09:13Řeka by se v okolí Českého Meziříčí na Rychnovsku\n00:09:15měla klikatit jako v minulosti.\n00:09:19-Tak jak má tady kilometr, tak by měly být čtyři,\n00:09:21takhle tady by měla být řeka.\n00:09:22-Koryto by místy mělo být mělčejší.\n00:09:24Takové jsou plány ekologických aktivistů.\n00:09:29-Tady máte domy přímo na řece, tak ty s tím budou ohroženy.\n00:09:33-V současné době je průtočnost koryta\n00:09:35zhruba 34 kubíků za vteřinu a podle návrhu by měla být\n00:09:38necelé tři kubíky, z toho máme velké obavy.\n00:09:41-Projekt prosazuje krajinný ekolog a náměstek\n00:09:44královéhradeckého primátora Martin Hanousek.\n00:09:46Pokud k investici dojde, mohla by být vzorem\n00:09:50pro celou republiku, říká s tím,\n00:09:52že obavy starostů jsou zbytečné.\n00:09:57-Přírodě blízká opatření navrhují v obcích zvýšení\n00:09:59protipovodňové ochrany z 5leté vody na 20letou.\n00:10:02Takže obce by tím jenom získaly lepší protipovodňovou ochranu.\n00:10:05-Královéhradecký kraj starosty uklidňuje,\n00:10:08že zatím je rozhodnuto jen o tom, že vznikne studie,\n00:10:12která odpoví na otázku, jestli úpravy dělat, nebo nikoli.\n00:10:18-Já myslím, že stojí za to, aby se ověřila celá ta myšlenka,\n00:10:20protože i na špatné myšlence může být něco pozitivního.\n00:10:27-Práce na Dědině by kromě jiného měly zlepšit\n00:10:30vodní režim v přírodní rezervaci Zbytka na vodním zdroji Litá,\n00:10:31což je naprosto klíčová věc pro Hradec Králové.\n00:10:35-Akorát to rozzlobí spoustu lidí, zabere se spousta půdy,\n00:10:38která má každá svého vlastníka.\n00:10:40-Studie by podle Královéhradeckého kraje mohla vzniknout\n00:10:42ještě v letošním roce, následovat pak bude\n00:10:49Chřipková epidemie v Česku už má celoplošný rozsah.\n00:10:51Momentálně největší nemocnost je v Plzeňském kraji,\n00:10:55a to přes 2 %.\n00:10:56Největší nárůst nových případů vykazují Královéhradecký\n00:10:59a Středočeský kraj, zlepšení naopak kraj Pardubický,\n00:11:03i když tam hygienici předpokládají, že může jít\n00:11:06jen o dočasný příznivý důsledek jarních prázdnin,\n00:11:10a s tím související menší kontakt dětí ve školách.\n00:11:13V souvislosti s agresivními projevy současné chřipkové epidemie\n00:11:17už ale v Česku 15 lidí zemřelo, byť ve většině těchto případů\n00:11:20se chřipka jen přidala k jiným zdravotním problémům,\n00:11:23které tito lidé měli.\n00:11:25Nejvíc závažných případů chřipky je hlášených z jižních Čech.\n00:11:33-Evidovali jsme 7 závažných případů,\n00:11:34z toho 5 zemřelo, šlo o lidi nad 60 let,\n00:11:36u těch dvou jde o lidi kolem 30 let.\n00:11:45Po Roudnici nad Labem nebo Litoměřicích\n00:11:47taky městští strážníci v Ústí nad Labem\n00:11:49předávali bezdomovcům první speciální iglú\n00:11:52pro nocování v mrazivé zimě.\n00:11:55Je z nehořlavé pěny a k jeho vyhřátí stačí teplo,\n00:12:00které člověk přirozeně vyzařuje, oproti venkovním podmínkám\n00:12:01v něm je asi o 18 stupňů tepleji.\n00:12:05-Že nemůžu se psama, že nikde neberou psy,\n00:12:07ať je dám do útulku.\n00:12:09Já radši půjdu skočit támhle z lomu z Mariánky,\n00:12:10než abych dala psy.\n00:12:12-53letou paní Jitku před rokem vyhnal tehdejší přítel\n00:12:14i se třemi psy na ulici.\n00:12:15Doteď žila i navzdory mrazu v plátěném přístřešku u kolektoru.\n00:12:20-Tady k tomu nemůžete mít přílepek,\n00:12:21tadyto provizorní bydlení.\n00:12:23Já vím, je to špatný, je zima a tohlecto.\n00:12:25-Paní Jitka se několikrát pokoušela najít si práci\n00:12:27a zajistit lepší bydlení.\n00:12:31-Vidí psy, vidí, že nejsem úplně tak čistá,\n00:12:33tak mi nikdo práci nedá. Nikdo mě nezaměstná.\n00:12:37-Nabídneme řešení, kde budeme hledat řešení pro ty psy.\n00:12:39-Během jednoho dne město našlo alespoň provizorní řešení.\n00:12:43-Zkusíme to vyřešit nějakou rozumnou cestou.\n00:12:46V noci je mráz, nebudeme vás vyhazovat na ulici,\n00:12:51-Na přechodnou dobu paní Jitku strážníci ubytovali\n00:12:55v krizovém centru MP.\n00:12:58Teď se vrací zpět, nedaleko kolektoru,\n00:13:01do pěnového iglú, které jí daroval sám výrobce.\n00:13:05-Tohleto je úplně suprový, určitě kdybych neměla pejsky,\n00:13:07tak v tomhle se dá žít nadosmrti.\n00:13:09Ale já mám tři pejsky, takže pro mě je to horší.\n00:13:13Já musím jít do tý práce, to se prostě nedá,\n00:13:16z mých peněz uživit to.\n00:13:19-Na území města strážníci každým rokem evidují\n00:13:21na 30 lidí bez domova.\n00:13:23Paní Jitka je jedna z mála, které se podařilo pomoci.\n00:13:31Obyvatelé Havlíčkova Brodu chtějí odhlučnit železniční trať\n00:13:36Prostřednictvím petice žádají výstavbu protihlukových stěn\n00:13:40podél nejhlučnějších míst frekventovaných kolejí.\n00:13:43Podle Správy železniční dopravní cesty\n00:13:45ale hlukové limity překročeny nejsou.\n00:13:48Koleje mají přímo pod okny.\n00:13:50Projede po nich až stovka vlaků denně.\n00:13:52Situace desítek rodin v asi 5 havlíčkobrodských ulicích.\n00:13:57-Rezonuje to, bubnuje to, nám v podstatě se chvěje nábytek,\n00:13:59rezonují skleničky, neslyšíme televizi.\n00:14:04-V domě Romana Boháče navíc začínají praskat i zdi.\n00:14:09-Už jsme to řešili se zedníkem a budeme to muset opravit.\n00:14:12-Když tady byly ty stromy, tak to bylo izolované,\n00:14:14teď to je hodně znát, je to o hodně horší.\n00:14:17-170 místním lidem proto došla trpělivost\n00:14:19a podepsali petici za výstavbu protihlukových stěn.\n00:14:21Podpořilo je i vedení města.\n00:14:23Správa železniční dopravní cesty ale požadavky odmítla.\n00:14:29-My máme k dispozici aktuální hlukovou studii\n00:14:32z prosince loňského roku od krajské hygienické stanice,\n00:14:33která potvrzuje to, že v této lokalitě\n00:14:36jsou hlukové limity skutečně hluboce splňovány.\n00:14:40-Lidé z této lokality se ani přes zamítavé stanovisko SŽDC\n00:14:43nevzdávají a o ztišení trati se budou snažit dál.\n00:14:47Chtějí novou hlukovou studii s tím, že by se v ní\n00:14:49měla zohlednit také rychlost vlaků.\n00:14:51Navíc poukazují i na jiná místa podél stejné trati,\n00:14:53kde se protihluková opatření dělala.\n00:14:56A to i přes to, že tady koleje ruší mnohem míň lidí.\n00:15:02-Budeme chtít i měření vibrací, protože to je zřejmě klíčové\n00:15:05při tom praskání těch zdí, těch omítek\n00:15:06a budeme chtít revitalizaci těch kolejí.\n00:15:11-SŽDC plánuje v příštích letech kompletní modernizaci\n00:15:14havlíčkobrodského železničního uzlu\n00:15:16a v této souvislosti nevylučuje výstavbu protihlukových stěn.\n00:15:24Každý rok se na českých silnicích stane na 100 tisíc nehod,\n00:15:27z toho přes 20 tisíc je vážných.\n00:15:30Nabourané auto musí po opravě v mnoha případech\n00:15:32projít znovu technickou kontrolou, jenže kdo a jak\n00:15:34rekonstrukci provedl, se těžko zjišťuje.\n00:15:38Změnit by to mohl systému certifikovaných oprav.\n00:15:40Víc v Událostech.\n00:15:51Benediktinské opatství svatého Václava v Broumově\n00:15:54dluží po lhůtě splatnosti Královéhradeckému kraji\n00:15:582 miliony korun.\n00:16:00Před 8 lety si bezúročně půjčilo 5 milionů na opravu kláštera,\n00:16:04ale položku pak správce nezahrnul jako uznaný náklad do dotací.\n00:16:07Řádu tak vznikl dluh, který splácí dodnes.\n00:16:11Podrobnosti má Vlastimil Weiner.\n00:16:16Klášter v Broumově.\n00:16:18Na mapě působení benediktinů v Evropě důležitý bod.\n00:16:21Na projekt opravy si řád půjčil od kraje 5 miliónů korun s tím,\n00:16:23že po přijetí dotace dluh hned uhradí.\n00:16:26Jenže položku Evropská unie jako náklad neuznala.\n00:16:29Řád proto splácí dluh. Teď požádal o odklad.\n00:16:42-Benediktini věřiteli, kraji, navrhli splátkový kalendář.\n00:16:45Letos chtějí splatit další milión.\n00:16:50-Původní splátka měla být uhrazena do konce roku 2018.\n00:16:53Například jsme se potýkali s tím, proč uzavírat třetí dodatek\n00:16:58ke smlouvě, zda to není zvýhodňování vůči jiným subjektům,\n00:17:02případně zda to nenaráží na veřejnou podporu.\n00:17:07-Krajský zastupitel a starosta Trutnova Ivan Adamec\n00:17:10navrhl debatu o tom, zda benediktinům dluh\n00:17:15-Kraj by měl se aktivně podílet na všech těch činnostech\n00:17:18i těch rekonstrukcích toho kláštera,\n00:17:22že by bylo možná dobré tyto peníze odpustit,\n00:17:24aby ta církev je mohla použít třeba na další rozvoj\n00:17:29-Odpouštět dluhy je cesta špatným směrem.\n00:17:31Hrozí to, že jsou tam i další dlužníci,\n00:17:33kteří by se mohli domáhat toho, aby jim byl dluh taky odpuštěn.\n00:17:37-V Čechách působí benediktini od 10. století.\n00:17:41Žije tu asi 20 řeholníků a sestry v ženské větvi.\n00:17:44Řád se přihlásil o stovky parcel a budov na Broumovsku.\n00:17:47O některé se soudí.\n00:17:53Co dnes ještě uvidíte?\n00:17:56Je to obvyklá činnost rybářů v mrazivé zimě,\n00:17:58musí prořezávat led, aby se pod ním ryby neudusily.\n00:18:00Ale jak to vlastně funguje, proč pod ledem a sněhem\n00:18:03kyslík ve vodě ubývá, to je trochu složitější.\n00:18:06Dozvíte se to v naší reportáži z jihočeských Nových Hradů.\n00:18:12A konečně tradice i zákonná povinnost,\n00:18:13o kterou dnes není moc zájem, to je práce\n00:18:16městských a obecních kronikářů, v naší reportáži před závěrem.\n00:18:22Dlouholeté dohady o rekonstrukci kulturního domu Slavie\n00:18:25v Českých Budějovicích končí, město se rozhodlo, že ji zaplatí.\n00:18:29Jde o novorenesanční budovu z roku 1872.\n00:18:35-Tohle si myslím, že je zajímavá věc,\n00:18:39že to schodiště bylo venku a že to dělalo z toho\n00:18:40takovou antickou budovu.\n00:18:41-Takhle vypadala Slavie v 19. století.\n00:18:43Původně to byl německý spolkový dům.\n00:18:46-Češi si v tom roce roce 1870 postavili\n00:18:48budějovickou Besedu Na sadech.\n00:18:51Němci nemohli zůstat pozadu a tak vykoupili pozemky\n00:18:53tady v okolí Slavie a postavili Slavii.\n00:18:57-Sdružování a kulturnímu vyžití obyvatel slouží dodnes.\n00:19:01-Pro Budějčáka je to tak, že každý Budějčák tu\n00:19:03nějakou akci zažil, takže pro nás je to barák,\n00:19:09-Myslím, že je to pro ně hlavně mládí,\n00:19:11kultura a vzpomínky.\n00:19:13-Na první pohled to sice není vidět,\n00:19:15ale uvnitř potřebuje velkou rekonstrukci.\n00:19:20-Předpokládám, že tu jsou rozvody udělané z 50. let,\n00:19:21samozřejmě je potřeba udělat klimatizace.\n00:19:25-Ten dům totiž po dlouhá léta generuje stěží prostředky na to,\n00:19:27aby se prováděla běžná údržba.\n00:19:29-Slavie také doplácí na to, že město rozhoduje o opravě\n00:19:33už přes 10 let.\n00:19:34Kvůli nejistotě tak může provozovatel plánovat akce\n00:19:36jen půl roku dopředu.\n00:19:40-Mezi Budějčákama je trošku dojem, že Slavie nefunguje,\n00:19:41že je to tu nefunkční.\n00:19:43-Přesto tady za loňský rok bylo jen ve velkém sále 112 akcí.\n00:19:48-V příštím roce by mohl být dokončený projekt,\n00:19:50a jsem přesvědčený, že nejpozději v roce 2022\n00:19:52by ten dům mohl přivítat návštěvníky v novém kabátě.\n00:19:54-K tomu, aby se Slavie znovu stala kulturním centrem,\n00:19:57potřebuje město přes 200 milionů korun.\n00:20:04Nejstarší lázeňská památka v Teplicích, Hadí lázně,\n00:20:06už 10 let chátrají a jsou v dezolátním stavu.\n00:20:09Může za to spor majitele lázní a památkového ústavu,\n00:20:12u kterého neobstál ani jeden z už 5 předložených\n00:20:15návrhů na rekonstrukci. Je o tom reportáž Lucie Heyzlové.\n00:20:19Díra ve stopě, propadlá klenba, opadaná omítka\n00:20:22i všudypřítomný nepořádek po bezdomovcích.\n00:20:24Památkově chráněné Teplické lázně z 18. století\n00:20:27mají své nejlepší časy za sebou.\n00:20:31-Vlastník ten objekt dlouhodobě neudržuje, čímž dochází k tomu,\n00:20:34že do něj zatéká, především střešní krytinou\n00:20:37a to má pak fatální dopad na stav té konstrukce.\n00:20:40-Problémem je také dlouhodobě vzlínající minerální hadí pramen.\n00:20:44Ten poškozuje i to nejdůležitější, sloupořadí.\n00:20:49-Dosahují výšku nejenom, kde vidíme opadanou omítku,\n00:20:51ale někam až do metru osmdesáti.\n00:20:54Tu sůl z těchto sloupů už není možné vyndat.\n00:20:57-Ani jeden z dosavadních 5 architektonických návrhů\n00:21:00na rekonstrukci u památkářů neprošel.\n00:21:03Obě strany, jak majitel, tak památkáři tentokrát věří,\n00:21:05že najdou společnou řeč.\n00:21:10-Majitel přistoupil k tomu, že bude opravovat\n00:21:14stávající budovu, tj. nebude ji rozebírat,\n00:21:19nebude ji chtít zvednout a posunout směrem do parku.\n00:21:21Protože tento postup prostě památkový,\n00:21:23ani stavební zákon příliš neumožňují.\n00:21:26-Památkáři nikdy nesouhlasí s odstraňováním konstrukcí,\n00:21:28protože pro ně je menší zlo nechat konstrukci zchátrat,\n00:21:31než ji opravit.\n00:21:33Oni tomu říkají dodržení přirozeného životního\n00:21:35cyklu památky, tzn. že se ta budova postaví\n00:21:37a postupně se rozpadá.\n00:21:41-Nám to musí jakoby, když to řeknu správně,\n00:21:43jako ekonomicky vyjít, my to chcem opravit\n00:21:44a doktoři mají také určité nároky.\n00:21:47-Objekt Hadích lázní chátrá už více než 10 let,\n00:21:50dokud se ale památkáři s majitelem nedohodnou,\n00:21:52bude chátrat dál.\n00:21:57Pod ledem a sněhem na zamrzlých rybnících,\n00:21:59jezerech a nádržích ubývá kyslík, což ohrožuje ryby.\n00:22:02A tak rybáři sníh odhrnují a led pravidelně prořezávají,\n00:22:05takto např. v Nových Hradech na Českobudějovicku.\n00:22:11Speciální pila řeže led na dolním Velkém rybníku u Nových Hradů.\n00:22:15I teď v zimě musejí rybáři pečovat o ryby.\n00:22:17Pod sněhem jim ubývá kyslík.\n00:22:19Novohradští rybáři vyřezávají do ledu prohlubně\n00:22:21dlouhé 20 metrů a široké 1 metr.\n00:22:27-Jednak dostáváme do toho vodního prostředí světlo,\n00:22:30které vytváří kyslík, a za druhé se uvolňují\n00:22:33nahromaděné plyny, které jsou škodlivé pro rybu.\n00:22:36-Pracují ve dvou.\n00:22:37Led má sice 20 cm, ale i tak musí být opatrní.\n00:22:40Sekyrami odstraňují rozštípané kusy.\n00:22:45-Ty rohože je třeba označit, aby nám tam nikdo nespadl.\n00:22:46-Ten zbytek vždycky jeden stopí dolů tou sekyrou.\n00:22:48Druhý zatlačí a zasunujeme je pod ten led.\n00:22:52Prohlubeň je hotová, oximetrem kontrolují\n00:22:53obsah kyslíku ve vodě. Ta má jen tři stupně.\n00:22:58-Je tu 5 mg na litr.\n00:23:00-To je tak akorát na zimu pod ledem.\n00:23:01-Prohlubně dělají teď raději dvakrát týdně.\n00:23:03Pomáhá i zčeřená hladina.\n00:23:05-Tak vidíme, že se do toho krásně opřel vítr.\n00:23:08To je pro nás to, co potřebujeme, protože tam dochází\n00:23:10k cirkulaci vody.\n00:23:11-Na Novohradsku se tak starají o 300 rybníků.\n00:23:13Tam, kde je elektřina, nasadili rozmrazovače.\n00:23:17-Používáme zde elektrický areátor, abychom otevřeli rybník\n00:23:20-Rybáři letos v zimě s otevřením rybníků čekali\n00:23:22co nejdéle. Nechtěli vydrám otevřít cestu k potravě.\n00:23:25I proto by měly být ztráty na rybách menší.\n00:23:31Hledá se kronikář.\n00:23:33Inzerát, který si zadává už celá řada obcí,\n00:23:35a který, což není výjimkou, zůstává často i celé roky\n00:23:37bez jakékoliv odezvy.\n00:23:39Jde totiž o práci soustavnou, časově náročnou,\n00:23:42jenže většinou jen symbolicky honorovanou.\n00:23:44Přitom vést kroniku je pro města a obce v Česku\n00:23:51Deštné v Orlických horách, rekreační a lyžařské středisko\n00:23:54s téměř šesti stovkami stálých obyvatel.\n00:23:56Kronikáře tady neúspěšně hledají už zhruba deset let.\n00:24:02-Tak zveřejňujeme to v místním zpravodaji,\n00:24:04čas do času to vždycky oprášíme a samozřejmě oslovujeme občany,\n00:24:07kteří mají třeba blízko k dějinám.\n00:24:10-Na odměnu 500 korun měsíčně nikdo neslyší\n00:24:12a víc si obecní rozpočet dovolit nemůže.\n00:24:17-Dělat kronikáře, to musí být takový koníček,\n00:24:22-Kronikáře aktuálně shání i stotisícové krajské město\n00:24:25Zatím to vypadá, že úspěšně, na inzerát zareagovali 4 lidé.\n00:24:31-Odměna pro kronikáře Hradce Králové\n00:24:33představuje 10 000 korun měsíčně.\n00:24:36-Nejsou to desítky zájemců, ale vybrat je z čeho.\n00:24:39-To v obci Mokré na Rychnovsku mají štěstí.\n00:24:42Tato vesnice se 150 obyvateli má stejnou kronikářku už 22 let.\n00:24:46A ne kdejakou.\n00:24:48Paní Dagmar Honsnejmanová je držitelkou titulu\n00:24:51Kronikář roku 2014.\n00:24:55-Toto je naše poslední kronika, novodobá, od roku 1997,\n00:24:58a toto jsou všechno přílohy k té kronice.\n00:25:01Jsou to stovky listů, papírů, desítky šanonů.\n00:25:04-I když vedení kronik obcím nařizuje zákon,\n00:25:07sankce za jeho porušení nikdo nestanovil.\n00:25:12-Když někdo nemá, tak ji prostě nevede,\n00:25:14ale asi to patří k jaksi dobrému mravu,\n00:25:16aby se ta kronika vedla.\n00:25:18-Oslovení kronikáři se také shodují v tom,\n00:25:21že tato práce je kvůli ochraně osobních údajů složitější,\n00:25:26A také to zřejmě odrazuje jejich případné následovníky.\n00:25:33UDÁLOSTI V REGIONECH končí. Hezký večer.\n00:25:37Skryté titulky: L. Kassahunová a V. Kotlínová


To je klasika! II\nProč pokud je TOP 09 pro úspory, nezačne od sebe! Pokud chci ZZS, tak si ji zaplatím, postavím budovu, koupím sanitku i vybavení a budu platit personál! Tak jaképak zklamání? V šetření veřejných rozpočtů byste Topisti měli jít příkladem, nemyslíte? A kterápak města ješte leží u Polné, a nemají ZZS, nechcete mě pane Hrdino poučit?\nTak pán z TOP 09 prohlásí "Jsme rozčarováni. Rozhodně se nevzdáváme a jsme připraveni s vedením kraje dále jednat a prosazovat zřízení stanoviště. Nefungovalo by jen pro Polnou, ale i pro okolí města," řekl lídr strany TOP 09 v Polné Lukáš Hrdina. A tak se má obrátit na spolustraníky, když je pro šetření v podání pana Topisty Drábka, co chce snížit platy zdravotníků o třicet procent a emeritní lidovec Kalousek, který se dnes tváří jako pravicový, ale koalice s bolševikem by mu nevadila, hlavně že by byl u moci, by snižoval platy ve veřejné sféře ještě více.


Učebnice - 1. stupeň ZŠ - L. Jízdná » Učebnice » Booktook.cz\nNacházíte se: Booktook.cz → Učebnice → Učebnice - 1. stupeň ZŠ - L. Jízdná\nUčebnice - 1. stupeň ZŠ - L. Jízdná\nM. Tarábková (2)\nPrůvodce k učebnicím českého jazyka 3.ročník ZŠ - pro 3. ročník ZŠ\nPrůvodce k učebnicím českého jazyka 2.ročník ZŠ - pro 2. ročník ZŠ\nJe pomocníkem, manuálem, průvodcem („kuchařkou“) k novým učebnicím českého jazyka pro učitele. Průvodce však především předkládá učitelům nabídku námětů a nápadů na práci s jednotlivými stránkami učebnice. Nabídka námětů vychází z moderního pojetí výuky, které je orientováno na individuální rozvoj žáka a na upřednostnění rozvoje jeho pozitivního vztahu a vnitřní motivace k osvojovaným\nPoutavá barevná učebnice českého jazyka, která navazuje na koncepci zpracování učebnice 2. ročníku – srozumitelným a zábavným způsobem provází třeťáky učivem české mluvnice a slohu. Učebnice umožňuje osvojení si učiva prostřednictvím zajímavých dobrodružných textů různých forem, žánrů, typů, různého rozsahu a náročnosti, velkého množství různorodých úkolů, zábavných cvičení a názorných i\nPracovní sešit volně navazuje na učebnici českého jazyka, ale je vhodný i k doplnění učebnic češtiny pro 3. ročník ZŠ od jiných nakladatelství. Obsahuje velké množství různorodých úkolů a zábavných cvičení k procvičování učiva mluvnice a slohu, při kterých se děti nebudou nudit, nechybí doplňovačky, křížovky, rébusy, v nichž žáci vyplňují, dopisují, spojují, řeší úkoly, vybarvují i kreslí.


Rekordní růst důchodů očima expertů: Populismus, nebo férová náprava? - Peníze.cz\nOndřej Tůma | 18. 10. 2019 | 24 komentářů\nParlament nedávno definitivně schválil růst důchodů. Průměrný starobní důchod tak od začátku příštího roku poroste podruhé v řadě o 900 korun. Ministryně práce a sociálních věcí Jana Maláčová ani ministryně financí Alena Schillerová nezapomněly pochválit své partaje za to, že prosadily větší zvyšování, než stanovovala zákonná valorizace, která počítala jen se 750 korunami. Vládní návrh tentokrát podpořily i opoziční strany.\nO zvyšování důchodů podrobně:\nKalkulačka valorizace 2020\nVáš důchod v roce 2019: Kč\nEkonomové ale upozorňují, že by se politici měli se stejným zápalem zaměřit i na dlouhodobé koncepční úpravy penzijního systému. Ostatně o nutnosti zásadnější důchodové reformy se v Česku diskutuje už řadu let. Poslední pokus vlády premiéra Petra Nečase skončil nezdarem a nejviditelnější opatření – druhý pilíř důchodového systému a pravidelné zvyšování věku odchodu do důchodu – byla během pár roků po zavedení zase zrušena.\nReformátoři penzí by se měli zaměřit především na to, že náhradovým poměr mezi průměrnými příjmy a průměrnými důchody povážlivě klesá. A že se to jen tak nezlepší, naznačuje i neutěšený demografický vývoj, podle kterého se v následujících desetiletích celkem razantně sníží počet pracujících ve srovnání s počtem důchodců.\nCo si o tom myslí respondenti naší pravidelné páteční ankety? Je aktuální zvyšování starobních důchodů jen populistické rozhazování na úkor budoucnosti, nebo vláda napravuje selhání svých předchůdců? Co by se mělo konkrétně změnit, aby důchod neznamenal pro tolik lidí pád na hranici chudoby? A jak moc bude v budoucnu při řešení podobných otázek rezonovat „mezigenerační zásluhovost“, tedy to, kolik jednotlivé generace přispívají/přispěly do průběžného důchodového pilíře a kolik z něj reálně vyčerpají?\nVláda se snaží všemožně udržet náhradový poměr „průměrný důchod/průměrná mzda“ na 40 procentech, ale to se jí nedaří, protože výdělky v poslední době rostou opravdu rychle. Samozřejmě dřív nebo později nás dožene demografický vývoj, ovšem až v době, kdy současní politici už nebudou u moci. Také v recesi, až budou vypadávat lidé z trhu práce do nezaměstnanosti nebo neaktivity, bude obtížné udržet systém vybalancovaný. Dlouhodobě je zřejmé, že musí přijít reformy, které budou maximalizovat zaměstnanost, a tím pádem i příjmy prvního pilíře, tj. odstropování důchodového věku, zkrácení studia na základní a vysoké škole, jak je standardní v zahraničí, a dřívější návrat matek na pracovní trh, též po vzoru třeba Německa. Mezigenerační konflikt, který nás čeká bez potřebných reforem, bude spočívat především v tom, že se budou zvedat důchody na úkor oprav silnic, platů učitelů a podobně. Stejně tak nám při neodstropování věku odchodu do důchodu hrozí skokové změny v důchodovém věku, což znamená obrovské konflikty mezi lidmi, na které to padne, a na které nikoliv.\nNení diskuze o tom, že důchodový systém by se měl k různým generacím v průběhu času chovat alespoň přibližně stejně a přiměřeně. Zaděláváme si na velký problém, až si to generace dnešních třicátníků a čtyřicátníků uvědomí.\nPro zachování rozumné úrovně příjmů bude důležité, aby lidé neodcházeli do důchodu hned při dosažení věkové hranice či předčasně a aby nespoléhali jen na stát a na penzi se zaopatřili i sami. Možnosti státního důchodového systému budou v následujících dekádách trpět vlivem stárnutí populace.\nRůst penzí v roce 2020 je vyšší, než vyžaduje zákon. Ten byl nedávno změněn a valorizace se zvýšila z letité úrovně „inflace + třetina reálné mzdy“ na „inflace + polovina reálné mzdy“. Náklady přilepšení o 200 korun se projeví v příštím roce (cca 8 miliard korun) i za dalších 40 let. Celkové náklady rozhodnutí nejsou osm miliard, ale mnoho desítek miliard, a tyto výdaje budou muset uhradit budoucí vlády, které toto rozhodnutí neučinily. Nejvíc problematické je to, že o nákladech „nadvalorizace“ nevedeme veřejnou diskuzi.\nČeské starobní důchody je nutné rozdělit do dvou penzijních pilířů již proto, aby byly více srozumitelné a přehledné pro většinu klientů. Jakmile dojde k již částečně proponovanému rozdělení na rovný důchod na úrovni hranice chudoby OECD (aktuálně lehce přes 10 000 korun měsíčně) a na pojistný důchod (s poměrně nízkou procentní výměrou 0,39 procenta za rok pojištění), tak lze očekávat většinový zájem politiků o přednostní růst pojistného důchodu. Oba dva veřejné důchody by měly mít různou koncepci důchodového věku, valorizace atd. Předchozí vlády selhaly hlavně v tom, že nebyly schopny dotáhnout tzv. malou důchodovou reformu: především zrušit redukční hranice.\n„Mezigenerační zásluhovost“ v uvedeném pojetí ve světě ustupuje do pozadí, čeští voliči pro ni asi nebudou mít pochopení. V zájmu budoucích důchodů potřebujeme podstatně více podpořit rodiny s dětmi; u dětí je dnes míra chudoby dvojnásobná než u seniorů. Celá rodinná politika vyžaduje reformu, včetně nároku na školku a jesle od 1. roku věku dítěte a zavedení „celodenní školy“ téměř zdarma. Současně lze zkrátit povinnou školní docházku a vůbec zefektivnit vzdělávání. Bez toho budou mít budoucí penzisté smůlu.\nDůchody se sice příští rok zvýší, ale zase tak výrazné to navýšení nebude. Nad rámec zákonného navýšení – valorizace – dostanou penzisté měsíčně jen zhruba 150 korun. Je to nedůstojné přihazování po drobcích, výsledek čtvrtstoletí přetrvávající bojácnosti politiků provést zásadní důchodovou reformu. Objektivně dnes – v době rekordně rozšířených záporných úrokových sazeb – není jednoduché dosahovat vyššího výnosu z investic při přijatelné míře rizika. Jenže kdo může za ultranízké úroky? Pokud pomineme samotné populační stárnutí a technologický pokrok, hlavně tedy přesun do investičně méně náročného online prostředí, je na vině sám stát a jeho centrální banka. Úroky totiž snižuje předluženost, přeregulovanost, přebujelé přerozdělování přestárlých ekonomik Západu i příliš uvolněná měnová politika jeho centrálních bank. Je to dokonce už tak zlé, že si půjčujeme od sebe samých v budoucnu, od našich dětí či vnuků. Nízký nebo záporný úrok znamená přesun bohatství z budoucnosti do přítomnosti, neboť v budoucnosti pochopitelně kvůli nynějšímu nízkému úroku přijdeme o bohatství, který bychom jinak měli při vyšším nynějším úročení. Z toho plyne nejlepší, byť zatím utopický recept na důchodovou reformu: snížit dluhy, oddlužit, deregulovat, omezit přerozdělování, tedy snížit daně, přestat měnově uvolňovat, kdykoli si burzy svým výraznějším poklesem „písknou“.\nČeský důchodový systém stojí na mezigenerační solidaritě. Stručně řečeno – dnešní pracující platí důchody dnešním důchodcům, aby poté sami získali důchody od příštích pracujících. Základními rysy této „mezigenerační smlouvy“ je, že pomoc nemá nadměrně zatěžovat pracující a současně má být přiměřená pro důchodce. Tato přiměřenost se měří například pomocí poměru mezi průměrným důchodem a průměrnou mzdou. Jelikož v Česku tento poměr klesá (45 procent v roce 2000, ale pouze 38 procent v roce 2018), je z pohledu našich rodičů a prarodičů nanejvýš spravedlivé, že se současná vláda snaží tuto situaci řešit zvyšováním důchodů. Cenou za to je růst nákladů systému, což naopak znepokojuje dnešní pracující. Problém bude zvlášť palčivý po roce 2030, kdy začne do důchodu odcházet silná generace „Husákových dětí“.\nVšem je asi jasné, že tato „smlouva“ dozná změn. Budoucí důchody budou nejspíš nižší a budoucí pracující budou možná platit víc. Vyrovnávacím mechanismem je potom důchodový věk, který se (bohužel) bude prodlužovat k 67 rokům, ať se nám to líbí nebo ne. Protože tento vývoj nastane, každý z nás by měl dnes přemýšlet, jak výpadek příjmů v důchodu nahradit. Jestli to bude větším počet vlastních dětí nebo dlouhodobým spořením nebo dokonce nákupem investičního portfolia, je každého volba. Stát by ale měl na tuto situaci občany upozornit a může jim pomoci s vhodnou strategií (např. podpora důchodovému spoření).\nekonom Deloitte Czech Republic\nPoslední dobou téma udržitelnosti a úprav důchodového systému v Česku poměrně rezonuje. Česko už začíná cítit dopady stárnutí populace, jelikož do důchodu odešla silná generace baby boomers. Počet starobních důchodců se za posledních deset let zvýšil o 300 tisíc. Za patnáct let navíc začne do důchodu odcházet další silná generace Husákových dětí a parametry důchodového systému se dále zhorší.\nDobrá zpráva je, že navzdory zhoršující se demografii je důchodový systém podle naší analýzy udržitelný, ale za cenu postupné devalvace poměru průměrného důchodu a průměrné mzdy. Důchodovému systému pomohlo zvýšení míry plodnosti (na začátku tisíciletí na jednu ženu připadalo 1,14 dítěte, nyní 1,71), snížení míry nezaměstnanosti, zvýšení míry zaměstnanosti a parametrické změny. I tak bude přizpůsobení se demografickým změnám náročné.\nNení mým cílem dávat normativní doporučení, ale bylo by vhodné, abychom se na budoucí demografický vývoj připravovali už dnes. Na některé dobře myšlené nápady (poměr průměrného starobního důchodu a průměrné mzdy 40 až 50 procent) v budoucnu nebudou zdroje. Naše analýza ukazuje, že udržitelný poměr je „jen“ okolo 30 procent.\nMzdy v posledních letech rostou a pokud se má dodržet náhradový poměr okolo 50 procent, měly by se zvedat i starobní důchody. Otázkou je, zda růst není příliš vysoký. V posledních letech zažíváme slušný hospodářský růst, a tím pádem není problém starobní důchody navyšovat. Ale z čeho se důchody budou hradit, až dojde k hospodářskému zpomalení či recesi? Mandatorní výdaje je nutné navyšovat obezřetně a v kontextu výhledu hospodářského vývoje pro další roky. Vzhledem k výše uvedenému se přikláním spíše k tomu, že se jedná o politický, populistický krok.\nA co by se mělo změnit? Pozoruji dvě roviny. Jednak je zapotřebí rozumná důchodová reforma, na které bude panovat shoda napříč politickým spektrem. Návrhů je několik. Vývoj demografické křivky je neúprosný a první pilíř na něj nedokáže adekvátně reagovat. Druhou rovinou je, že o riziku „dožití se stáří“ víme všichni a je na každém z nás, co s tím budeme dělat. Rozhodně nedoporučuji se spoléhat na stát, že se zejména o dnešní mladé generace postará. Naopak doporučuji vzít osud do vlastních rukou a v průběhu produktivního života pravidelně, systematicky odkládat volné prostředky a budovat majetek, ze kterého lze v důchodu čerpat rentu.\nZvyšování důchodů, tak jak je provádí současná vláda, je v pořádku. Směřuje ke kompenzaci propadu, který souvisel s krizí před deseti lety a s přístupem tehdejších vlád k důchodcům. V situaci, kdy ekonomika šlape a reálně rostou mzdy, musí výrazně reálně růst i důchody. Ty se v podstatě plně vracejí do ekonomiky a představují významný prorůstový impulz.\nFilip Pertold Vladimír Bezděk Jaroslav Vostatek Lukáš Kovanda Robert Jahoda Václav Franče Vladimír Weiss Vít Samek\nSoučasná dávková formule upravující podmínky výpočtu starobního důchodu i valorizační mechanismus umožňují reálný růst hodnoty nově přiznávaných i vyplácených starobních důchodů – to samo o sobě představuje nejlepší ochranu před pádem důchodců do chudoby. Problém, který přesto může přivést větší skupiny osob ve stáří k chudobě, je skutečnost, že řada pojištěnců, zejména osob samostatně výdělečně činných, odvádí v průběhu svého podnikání jen velmi malé pojistné na sociální pojištění, a proto i jejich důchody, jakkoliv jsou solidárně podporovány pojistným, které je odváděno za zaměstnance, budou nízké. Stejně tak řada lidí v průběhu svého aktivního života prodlužuje období, kdy nepracuje, takže jim hrozí, že nárok na důchod získají až po dosažení důchodového věku, kdy splní podmínku potřebné doby pojištění.\nMezigenerační zásluhovost rezonuje v diskusích o důchodovém systému a o jeho změnách již od 90. let minulého století, kdy se jím zabývala již i první tzv. Bezděkova komise při posuzování scénářů důchodové reformy předložených tehdejšími parlamentními politickými stranami. Je tedy na co navázat. Tímto tématem se zabývá a ještě bude zabývat i dnešní Komise pro spravedlivé důchody.\n18. 10. 2019 | 09:14 | deprese\nVýrazné zvýšení to není, protože se od nového roku opět zvýší ceny všeho. Takže to možná vyrovná inf...Celý textlaci.\n18. 10. 2019 | 09:47 | Škodolibka domácí.\nJá bych sociální pojištění úplně zrušil. Jen ať si každý šetří po svém na důchod.


Hokejový dres na zakázku v barvách týmu - český výrobce sportovních oděvů IVEMA.cz\nHokejový dres typ B\nHokejové dresy na zakázku. Zvolte si vlastní týmové barvy, přidejte loga sponzorů, doplňte o číslo a jména hráčů. Používané materiály zajišťují pevnost i prodyšnost.\nVyrobeno kompletně v České republice. Kontakt : info@ivema.cz\nGOLMAN XL (4)\nGOLMAN XXL (4)\nVíce informací Hokejový dres vlastní design - typ BZ Hokejový dres v grafickém provedení přesně na zakázku. Tělo a rukávy dresu jsou vyrobeny z materiálu 230 g/ m2, ramenní sedlo pak má zesílenou konstrukci materiálem 250 g/m2. Límeček u krku je z příjemného lehkého úpletu a… od 900Kč\nVíce informací Hokejový dres pro hráče - typ B01 Hokejový dres klasického střihu s kulatým ramenním sedlem, ve sportovním designu. Tělo a rukávy dresu jsou vyrobeny z materiálu 230 g/ m2, ramenní sedlo pak má zesílenou konstrukci materiálem 250 g/m2. Límeček u krku je z… od 900Kč\nVíce informací Hokejový dres pro hráče - typ B02 Hokejový dres klasického střihu s kulatým ramenním sedlem, ve sportovním designu. Tělo a rukávy dresu jsou vyrobeny z materiálu 230 g/ m2, ramenní sedlo pak má zesílenou konstrukci materiálem 250 g/m2. Límeček u krku je z… od 900Kč\nVíce informací Hokejový dres pro hráče - typ B03 Hokejový dres klasického střihu s kulatým ramenním sedlem, ve sportovním designu. Tělo a rukávy dresu jsou vyrobeny z materiálu 230 g/ m2, ramenní sedlo pak má zesílenou konstrukci materiálem 250 g/m2. Límeček u krku je z… od 900Kč\nIVEMA s.r.o. - výrobce a dodavatel hokejových dresů pro hráče i fanoušky. Tel: 605 157 345, email : info@ivema.cz


Sobotní fotbalové utkání se neobešlo bez výtržností - Deník.cz\nSobotní fotbalové utkání se neobešlo bez výtržností\nOstrava - Ostravští policisté zadrželi v sobotu v souvislosti s fotbalovým utkáním mezi Baníkem a Bohemians 1905 patnáct podnapilých osob. Při konfliktech byli napadeni také policisté a hosté jedné restaurace v Moravské Ostravě.\nK prvnímu incidentu došlo ještě před zahájením zápasu. Policisté zadrželi dva silně podnapilé muže. Jednomu z nich byla naměřena hodnota alkoholu v krvi přesahující čtyři promile. Devětadvacetiletý muž byl proto převezen na urgentní příjem do nemocnice.\nCestou na stadion měli fanoušci pražského celku v jedné z restaurací v Moravské Ostravě napadnout hosty a poškodit její zařízení. „Veřejný pořádek okamžitě obnovili policisté speciální pořádkové jednotky, kteří zadrželi dva podezřelé muže ve věku třiadvacet a jednatřicet let z řad fanoušků Bohemians 1905. Orientační dechové zkoušky obou zadržených mužů byly rovněž pozitivní,“ informovala mluvčí ostravských policistů Gabriela Holčáková.\nKrátce po devatenácté hodině v areálu stadionu výtržníci poškodili vozidlo značky Audi A7 a po skončení utkání rozbili okna autobusu. Ani tento fotbalový zápas se neobešel bez útoků na policisty. Výtržníci zaútočili na dva muže zákona. Policistům se podařilo útočníky zadržet.\n„Dalších šest osob (čtyři muži a dvě ženy) je podezřelých z přestupků proti veřejnému pořádku, neboť většinou neuposlechli výzev zakročujících policistů u stadionu. I zde lze dodat například výsledek dechové zkoušky šestadvacetileté ženy, byla naměřena hodnota dvě a půl promile alkoholu,“ sdělila dále Holčáková.\nZadržené převezli ostravští policisté na záchytnou stanici v Ostravě k vystřízlivění a poté, co byla kapacita naplněna, do Karviné. Policisté teď vyhodnocují pořízené záznamy a důkazy, aby mohlo začít případné trestní stíhání výtržníků.\n17.4.2011 VSTUP DO DISKUSE 2


Studentka je u sousedů Královnou silného piva - Strakonický deník\nStudentka je u sousedů Královnou silného piva\nPasov - Pasovskou Královnou silného piva 2018 se v Obernzellu stala Miriam Nalezniaková z Pockingu, studentka médií a komunikace na Univerzitě v Pasově, která jinak ráda tančí a věnuje se modelingu, píše PNP.\nJejí Veličenstvo Miriam I. | Foto: Deník/repro PNP\nK soutěži ji prý bez jejího vědomí přihlásil její 16letý bratr Filip. „Tajně vyhledal mé fotografie a zaslal je porotě,“ říká „Její Veličenstvo Miriam I.“. Když na konci ledna dostala pozvánku ke castingu, cítila se prý jako spadlá z Měsíce. Královskou korunu převezme oficiálně při přehlídce silných piv v X-Point hale v Kohlbrucku 24. února, právě v den svých 24. narozenin. Doma v Pockingu pak bude „úřadovat“ při festivalu silných piv v tamní městské hale 15. března.\nČeský lyžař „skolil“ dítě\nŠestnáctiletý český lyžař se ve čtvrtek odpoledne na sjezdovce Hochwald na Smrčině asi 200 metrů před údolní stanicí lanovky vyhýbal stojícímu lyžaři. Při tom měl kolizi se šestiletým německým chlapcem přijíždějícím na svah zprava. Dítě při srážce upadlo a záchranka je se zraněním odvezla do nemocnice v Rohrbachu, píší OÖN.\nNení nad nájem!\nLinec, kterému od roku 2011 přibylo téměř devět procent obyvatel až na nynějších 206 000, chce dál podporovat výstavbu bytů, píše věstník magistrátu. Loni jich bylo dokončeno 1117, další dva tisíce se staví při 130 projektech. Stavební povolení je vydáno pro 940 bytových jednotek ve vícepodlažních budovách, o povolení pro dalších 1160 bytů je už požádáno a pro 410 jsou žádosti „na cestě“.\n„Celkově tak bude v Linci v příštích letech budováno více než 4400 dalších bytů. Stavba každého nového zajišťuje rok dvě pracovní místa, při ročním objemu tisíc bytů jsou jich tedy dva tisíce,“ říká starosta Klaus Luger a dodává, že adekvátní pokrytí poptávky drží ceny nemovitostí ve stabilních hranicích. Jejich cena přitom v Linci v posledních letech silně vzrostla stejně jako v ostatních velkých městech. „Když byt o sto metrech čtverečních stojí 450 000 eur, nedivím se, že osmdesát procent lidí, kteří v Linci hledají střechu nad hlavou, si bydlení pronajímají a nechtějí kupovat, protože nákup už je skoro nefinancovatelný,“ říká městský radní pro plánování Markus Hein (FP). To je důvodem, proč se ve městě staví 80 procent domů nájemních.\nStarosta nevěří, že zájem o nájem bytů způsobují především vysoké ceny staveb. Zaprvé prý jsou i stometrové byty i už za 300 000 eur, a za druhé jsou dnes lidé „mnohem mobilnější“ než dřív, partnerství se dnes uzavírají často na několik let a ne na celý život. Proto tedy raději do nájmu, který nabízí víc svobody, pokračuje věstník.\nPo kom jméno stadionu?\n„Stadion, který nese Tvé jméno“ - pod tímto sloganem hledá SK Vorwärts Steyr i o letošním jaru patrona pro pojmenování klubového stadionu na Volksstraße, píší OÖN. Ještě do konce sezony nese název „Liferadio-Arena“, následného patrona vylosují o přestávce posledního domácího utkání Steyrských proti Kalsdorfu 12. května. Losy „o jméno“ si za 500 eur mohou koupit firmy z celého Rakouska, dodává list.\nPodvedli padělkem státní knihovnu\nBavorská státní knihovna v Mnichově získala v roce 1990 za dva miliony marek darovaných třetí osobou exemplář mapy světa, vytvořené freiburským kartografem renesance Martinem Waldseemüllerem (1470 – 1522). Pochyby o její pravosti tehdy nikdo neměl, když mimo jiné na ní byly prokazatelně inkunábule, zvláštní litery používané před vynálezem knihtisku. Mapa je známá tím, že je první, na níž je pro zemi na západě užito jméno „America“ podle Amerigo Vespucciho.\nTisky jsou opatrovány jako oko v hlavě. 3. července 2012 napsal Zeit Online o nálezu dosud neznámého exempláře v mnichovské univerzitní knihovně. „Dvě badatelky objevily cennou, kolem 500 let starou, mapu náhodou v nenápadném knihovním svazku z 19. století, mezi dvěma tisky geometrie. Ředitel knihovny Klaus-Rainer Brintzinger mluví o senzačním nálezu,“ uváděl Zeit.\nRozvinul, že jde „o něco mladší a menší mapu globu“ od tohoto kartografa, „jehož tři čtvereční metry velká mapa světa se stala proslulou“ (podle PNP ji v roce 2007 darovala USA kancléřka Angela Merkelová a dnes je k vidění v knihovně Kongresu ve Washingtonu). Článek dále uváděl, že toto dílo je pokládáno za „rodný list“ Ameriky, protože nově objevený světadíl je v něm poprvé označen jako America. Waldseemüller je tedy brán za jejího „kmotra“. „Při ,dávání jména´ se ovšem zmýlil, protože za objevitele kontinentu měl Ameriga Vespucciho, a ne Kryštofa Kolumba,“ komentoval Zeit.\nZ menších map světa byly až do mnichovského nálezu známy na světě jen čtyři. Jedna byla v roce 2005 vyvolána v aukčním domě Christie´s zhruba za 800 000 eur. Ta mnichovská se podle Svena Kuttnera, který vede oddělení starých tisků univerzitní knihovny, od známých exemplářů liší. Její původ není plně objasněn, vznikla prý ale pravděpodobně nějakou dobu po prvotisku z roku 1507, uváděl Zeit v roce 2012. Před více než 300 lety pak mapa byla pravděpodobně přehlédnutím zařazena do mnichovského univerzitního svazku geometrických tisků ze začátku 16. století, když tehdejší bibliotekáři nerozpoznali její význam, řekl Kuttner. Dodal, že nález těchto rozměrů nebyl učiněn od druhé světové války.\nVe čtvrtek 15. února 2018 svět omráčila nová informace. Před loňskou dražbou mapy v Christie´s aukční dům nabízený dokument prozkoumal a našel stopy možného padělání, mezi jniými podezřelý bílý škrt. Ten je patrný i na mnichovském tisku. Proto byl odborně prozkoumán i ten. Expertíza ukázala, že oba dokumenty jsou kopiemi tisku v držení minnesotské univerzity, napsala PNP.\nGenerální ředitel státní knihovny Klaus Ceynowa soudí, že jejich mapa je nejspíš dílem nějakého „chytrého restaurátora“, který na ní chtěl vydělat. Naznačuje to vysoká profesionalita, s jakou byly obě kopie pořízeny. Konkrétní informace, které by mohly vést k tomu, kdo je pravděpodobně před rokem 1950 zhotovil, prý ovšem chybějí, což ztěžuje možnost vznášet případné právní nároky. „Mapa je bezcenná, to se musí říci,“ řekl. „Je to pro nás velmi smutné, ale je to tak…“\nPeněženku „ukradla“ kuna\nMuž z hornofalckého Pemflingu (okr. Cham) našel v motorovém prostoru svého auta při doplňování vody do ostřikovače cizí peněženku, napsala PNP. Jak se ukázalo, patřila občanovi ze severního Německa, který ony dny trávil dovolenou stejně jako nálezce portmonky v alpském podhůří… Policie je přesvědčena, že peněženku musela někde najít, když ne rovnou „odcizit“, a schovat pod kapotu kuna, o nichž se ví, že k motorům rády zalézají, jinak by prý celý případ nedával smysl. Majitel auta o jejím „lupu“ celou cestu do Bavorského lesa neměl tušení… Policisté kořist poslali majiteli, „a jak se na čestnou kunu sluší, v peněžence nechybělo nic,“ dodává zpráva s vtípkem na konci, „že identita zvířecího gaunera nadále není známa“…\nDětí ve školkách přibylo\nK loňskému 1. březnu bylo v 9359 bavorských školkách 548 822 dětí, meziročně o 2,9 procenta víc (533 317), napsala PNP. Kromě nich bylo v zařízeních jednodenní péče, podporovaných z veřejných rozpočtů, 10 453 dalších dětí, o 12,7 procenta víc než rok předtím.\nOpatrovaných dětí do tří let bylo loni v Bavorsku celkově 100 178, tedy každé čtvrté (27,4 %), v roce 2007 jen 35 037 (10 %). Nejvíc „mrňousů“ měli v Mnichově, kde do tří let bylo 42,1 % za všech předškoláků.\nVolkswagen Passat první majitel Volkswagen Passat Volkswagen Passat servisní knížka, koupeno v CZ Volkswagen Touran první majitel, servisní knížka Volkswagen Touareg servisní knížka, koupeno v CZ Volkswagen Touareg koupeno v CZ Volkswagen Passat první majitel, servisní knížka Volkswagen Golf první majitel, servisní knížka


Postup pálení / Technologie - Pálenice\nPostup pálení / Technologie\nPálíme na nejnovější destilační lince dodávané společností DESTILA Brno (www.destila.cz).Tato technologie splňuje podmínky Evropské unie.\nPálíme již od 80 l kvasu.\nPřivezený kvas se vakuovou vývěvou přečerpá do předehřívací nádoby, kde dojde k předehřátí vodou z chladiče.\nPředehřátý kvas se přepustí do vařáku, kde se zahřívá na teplotu 95°C plynovým otopem.\nVzniklé destilační páry proudí do nerezového aparátu, rektifikační kolony, jejichž část je výplňová, deflegmátor má uvnitř měděný trubkový svazek, katalyzátor má měděnou výplň.Protože může být požadována menší dělicí schopnost rektifikační části, je doplněna možnosti přepouštět zpětný tok o jedno, případně dvě patra kolony bypasem zpětného toku. Pára vstupuje z vařáku do kolony z boku dvěma trubkami a otvorem v boku kolony. Obchází šikmé odlučovací přepážky a dostává se ke spodnímu patru rektifikačního nástavce. Na koloně probublává postupně vrstvou kapaliny na jednotlivých patrech výplní, nad posledním funkčním patrem odchází do deflegmátoru a nástavce s katalyzátorem a proplachovým zařízením.\nV deflegmátoru dochází k prvnímu zchlazení lihových par. Pára zkondenzovaná v deflegmátoru vytváří zpětný tok, který se zachycuje na rozdělovací přepážce mezi kolonou a deflegmátorem, odkud je zpětný tok veden na třetí, druhé, případně první patro kolony. V horním nástavci kolony proudí lihové páry katalyzátorem sloužící k dočištění destilátu a odstranění především karcinogenních ethylkarbanátů a kyanidů.Pro dokonalou regulaci destilačního procesu je kolona vybavena snímačem tlakového spádu, mezivařákem a hlavou kolony, který slouží k regulaci přívodu tepla do varného kotle, tedy k regulaci výkonu hořáků. Tato regulace zabezpečuje celé zařízení proti přetopení a k vedení dokonalé destilace.\nTakto vyčištěné lihové páry proudí do chladiče. Chladič je nerezový aparát s měděným trubkovým svazkem k postupnému zchlazování lihových par. Za chladičem je zařazena nerezová epruveta vybavená lihoměrem. Celý proces je zakončen lihovým měřidlem Zehr.\nZařízení v tomto uspořádání dovoluje řešit většinu problémů, se kterými se lze při destilaci setkat.\nZařízeni je velmi flexibilní a dovoluje celou řadu zapojení, která v praxi nastávají. Je vybaveno i nutným měřením, které dovoluje destilatérovi vést destilační proces velmi jemně, jak je mnohdy nutné. Zařízeni se zabudovaným katalyzátorem splňuje nejpřísnější kritéria na obsah škodlivých látek v destilátu.\nNedílnou součástí zařízení je i vysoce výkonná úprava pitné vody – filtrační jednotka a elektronický odstraňovač vodního kamene.


Na Tříkrálovém koncertu v sedlecké katedrále zahrají studenti pod vedením Viktora Darebného :: Regionální zpravodajství\n7. leden 2022, 07:34\nSedlec - Tříkráloví koledníci vyrazí na svá putování za koledou z katedrály Nanebevzetí Panny Marie a sv. Jana Křtitele v sobotu 8. ledna. V 9.30 hodin jim na cesty požehná farář sedlecké farnosti P. Pavel Tobek. Hlavním záměrem Tříkrálové sbírky 2022 je nákup automobilu pro aktivizační služby pro rodiny s dětmi a financování činnosti dobrovolníků v nemocnicích, domovech sociální péče a střediscích charity.\nPřispět na Tříkrálovou sbírku, kterou pořádá Oblastní charita Kutná Hora, je možné nejenom přímo koledníkům, ale i do statických pokladniček, které jsou umístěné na mnoha místech po celé Kutné Hoře, a to až do 16. ledna. Přímo v Sedlci je možné přispět v katedrále Nanebevzetí Panny Marie, v Infocentru na Zámecké ulici a v Řeznictví p. Nesládka v Zámecké ulici.\nPro milovníky varhan připravila sedlecká farnost na neděli 9. ledna Tříkrálový koncert, z něhož vybrané dobrovolné vstupné bude také přidáno k Tříkrálové sbírce. Od 16:00 hodin se v sedlecké katedrále představí mladé studentky hry na varhany pod vedením zkušeného kutnohorského varhaníka Viktora Darebného.


Na co je Na cholesterol × Na co je Na zdravé vlasy × Vymazat všechny filtry\nKonopný olej obohacený o CBD (5% hm.). Unikátní doplněk stravy, který podporuje obranyschopnost a blahodárně působí na přirozené procesy těla. Jedinečná výroba, jedinečný produkt - spojení alkoholové a CO2 extrakce. Skladem 1-5 ks Skladem 1-5 ks\nKaše Chia a jahody se smetanou. Tato kaše obsahuje ve 100 g 1,5 g kyseliny alfa-linolenové (z řady omega-3 mastných kyselin), která přispívá k udržení normální hladiny cholesterolu v krvi. Skladem 31. 3. Skladem 31. 3.\nJádra mandlí pražené na sucho horkým vzduchem. Každý kdo ochutnal naše mandle prohlásil, že lepší mandle ještě nejedl. Skladem u dodavatele Skladem u dodavatele\nKaše obsahuje ve 100 g 2,1 g kyseliny alfa-linolenové (z řady omega-3 mastných kyselin), která přispívá k udržení normální hladiny cholesterolu v krvi. Příznivého účinku se dosáhne při příjmu 2 g této kyseliny denně. Pro udržení zdraví dodržuje zásady zdravého životního stylu. Skladem 31. 3. Skladem 31. 3.\nLněné semínko je složeno ze 42 % tuky a 28 % vlákniny, je vynikajícím zdrojem omega-3 mastné kyseliny, lignanů a vlákniny. Všechny tyto tři složky jsou důležité a společně přispívají k zachování zdraví. Skladem 1. 4. Skladem 1. 4.\nObsahují cca 30 % tuků, konkrétně omega 3 mastné kyseliny, které se vyskytují hlavně v rybím tuku, mají příznivý vliv na metabolismus tuků (snižují LDL cholesterol). Skladem u dodavatele Skladem u dodavatele\nDixi 45g, hroznový cukr v krabičcce se 7 vitamíny s ovocnými příchutěmi jablečnou, lesní směs, jahoda a tutti frutti. Skladem 1. 4. Skladem 1. 4.\nCrispins Amarantová tyčka delikates - vhodná k vínu i pivu. Příjemně ochucená kmínem. Vhodná do kanceláře i do auta. Skladem 1. 4. Skladem 1. 4.\nPu-erh čistý je vhodný v boji proti nadváze, jelikož odbourává tuky z těla. Při redukci tělesné váhy je tento čaj vhodným doplňkem diet. Skladem 31. 3. Skladem 31. 3.\nVyvážená směs červeného čaje (Pchu-er) a ovoce. Skladem 1. 4. Skladem 1. 4.


Zdravá snídaně z jáhel\nKaždý z nás již určitě slyšel o jáhlech. Malé kuličky loupaného prosa, které v posledních letech zažívají boom. Proč tomu tak je? Jáhly jsou bez lepku, jsou bohaté na minerální látky (draslík, hořčík, fosfor, měď, železo, zinek), vlákninu a vitamíny skupiny B. Dají se připravit na slano i na sladko. Již naše babičky z nich připravovaly sladké či slané jáhelníky. Ukážeme si jak připravit 3 jednoduché recepty.\nPočítáte ráno každou minutu? Sáhněte po Instantní kaši z jáhel s proteinem a superfoods.\nPřípravě snídaně nemusíte obětovat hromadu drahocenného času a přesto si můžete vychutnou výživnou kaši plnou zdraví prospěšných látek. Přípravu jáhlové proteinové kaše Restart Energy zvládne opravdu každý, zabere Vám pouhé 3 minuty a je vhodná také pro vegany. Kaši vsypte do mysky, přilijte vroucí vodu a nechejte odstát. Mezitím si připravte oblíbené ovoce a kaši jím ozdobte. Skvělá vyvážená snídaně plná kvalitních sacharidů, bílkovin s přídavkem superfoods chia a maca.\nMáte dostatek času? Zkuste tradiční jáhelník se švestkami.\n4 vejce, bílky a žlotky zvlášť\n200 g kompotovaných švestek\nJahly nasypte do cedníku a spařte vroucí vodou, abyste je zbavily hořké chuti. V hrnci přiveďte k varu ¾ litru vody, osolte špetkou soli a přisypte spařené jáhly. Vařte 20 minut – až se z nich vytvoří hustá kaše. Kaši nechte 1/2 hodiny chladnout. Žloutky, polovinu cukru, skořici, rozinky a ořechy vmíchejte do jáhelné kaše. Vyšlehejte sníh z bílků, zašlehejte do něj zbývající cukr a ještě alespoň 2 minuty šlehejte dohusta. Sněhovou pěnu jemně vmíchejte do jáhlove hmoty. Pekáč vymažte máslem, rozetřete do něj polovinu těsta, poklaďte kompotovanými švestkami a překryjte druhou polovinou těsta. Pečte hodinu v troubě vyhřáté na 160 °C. Podávejte ozdobené švestkami a zakysanou smetanou.\nJáhlový nákyp na slano s houbami, paprikou a cuketou\nopražená slunečnicová semínka na ozdobu\nJáhly zpařte a důkladně propláchněte. Na oleji osmahněte cibuli, houby, česněk , tymián, kmín a sůl a nechejte spolu chvíli dusit. Vmíchejte jáhly, zalijte 600 ml horké vody, promíchejte, přikryjte pokličkou a na co nejnižším plameni duste patnáct až dvacet minut; nemíchejte. Poté přidejte papriku, cuketu a prohřejte. Na závěr přidejte máslo a posypte semínky.


Navázal jsem kontakty - Jablonecký deník\nNavázal jsem kontakty\nJABLONEC NAD NISOU - K filmu si na několik dní odskočil ředitel jabloneckého Městského divadla Pavel Žur. V právě natáčené nové pohádce Zdeňka Trošky, která se bude jmenovat Nejkrásnější hádanka, strávil ve víru natáčení několik dní na Sychrově. Objeví se v roli strážného.\nPavel Žur, sbormistr DPS Vrabčáci | Foto: DENÍK/Lenka Střihavková\nJak jste se k roli strážného vůbec dostal?\nFilmaři hledali lidi z blízkého okolí pro obsazení drobných rolí. Obrátili se také na divadlo, tak spolu s jedním kolegou hrajeme dva ze čtyř strážných. Například zaměstnanci jedné místní bezpečnostní agentury zase hrají kata a pacholky. Z Jablonce jsou také vojáci, lokajové a další.\nProč jste si odskočil právě k filmu?\nV pohádce účinkují herci, s nimiž přicházím do styku v divadle. Získáme takto užší kontakt. Když mě poznali, vzbudilo to všeobecné veselí. Pobavilo to také Zdeňka Trošku, který měl v našem divadle už dva své pořady a další připravujeme. Mimo jiné jsem ale současně řešil na Sychrově i pracovní věci s ředitelem zámku Milošem Kadlecem, setkal jsem se i s hejtmanem, jehož návštěva i nabídka případné pomoci štáb i Zdeňka Trošku potěšila.\nJde o vaši první filmovou zkušenost?\nJako dítě jsem někde vystupoval v komparsu. Ale natáčení v takhle pravidelném rytmu je první větší role, do které jsem se pustil. Zároveň jsem měl možnost poznat i zázemí filmařů a vidět, co vše příprava filmu obnáší. Vím, jak se rodí divadelní představení, nyní jsem už trochu znalejší i ve filmovém umění.


Pomohli jste zastavit utrpení rumunských pejsků | Donio\nPomohli jste zastavit utrpení rumunských pejsků\nVybráno 0 Kč 51 030 Kč\nHeart for Romanian dogs, z.s\n3. 11. 2021 16:43\nOrganizace Heart for Romanian dogs z.s. z celého srdce děkuje všem dárcům, kteří v rámci úžasného projektu Donio přispěli na tolik potřebné kastrace rumunských pejsků.\nDíky těmto provedeným kastracím se zabrání zbytečnému utrpení a smrti tisíců štěňátek, která by neměla šanci přežít. Celkem se vybrala fantastická částka 51 030 Kč.\nNaše organizace Heart for Romanian dogs z.s. – Srdcem pro rumunské pejsky – se zaměřuje na pomoc pejskům přímo v Rumunsku na místě, a to prostřednictvím podpory soukromých azylů a ověřených záchranářů.\nDo Rumunska dovážíme osobně při dobročinných cestách tuny krmení, odčervovací a antiparazitní přípravky či čistící prostředky. Aktuálně pomáháme 1 000 psů. Loni v roce 2020 jsme cest absolvovali celkem deset. Dále financujeme veterinární a provozní náklady psích azylů, aby mohlo být o pejsky postaráno od momentu záchrany po nalezení domova. A zejména se snažíme co nejvíce kastrovat. Za poslední rok se nám podařilo vykastrovat zhruba 200 pejsků, avšak naším cílem je tuto kastrační činnost ještě výrazně rozšířit a kastrovat tisíce psů každý rok. Protože jedinou šancí, jak zlepšit situaci rumuňáčků, jsou intenzivní plošné kastrace a podpora činnosti místních záchranářů, kteří ukazují místním, že psí život má svou hodnotu.\nSpecifikem naší organizace je specializace výhradně na Rumunsko. Nezajišťujeme zájemcům přímé adopce – to dělají jiné organizace, které se naopak zaměřují čistě na adopce a transporty, tudíž nepomáhají tak jako my. Pejskové z námi podporovaných azylů tak odchází hlavně do Rakouska, Holandska, Británie, Německa či do skandinávských zemí. Adopce sice uvolní místo pro záchranu dalších pejsků a pro dotyčné pejsky je to velké štěstí, ale jsou jen způsobem, jak ulehčit pomoc toulavým psům. Nikterak situaci tam neřeší.\nPro nás je zásadní pomáhat smysluplněji a s širší perspektivou do budoucna tak, aby se ve finále pomohlo co největšímu počtu psů – jedna kastrace zachrání v následujících letech stovky potomků před utrpením, adopce zachrání jen psa adoptovaného a toho, jemuž uvolní místo v azylu – a budovala se pevná základna přímo na místě. Výsledkem bude skutečné zlepšení situace psů v Rumunsku.\nPopulace toulavých psů je v Rumunsku odhadována minimálně na 1–3 miliony, což je neskutečné číslo. V Rumunsku sice působí psí záchranáři, kteří jsou intenzivně podporovaní ze zahraničí. Ve svých azylech se starají o mnoho desítek i stovek zvířat najednou, přesto vůbec nestíhají. Vystoupit z tohoto bludného kruhu není možné výhradně adopcemi, nelze najednou adoptovat sta tisíce psů, zatímco se rodí další a další pejsci. O zmíněné množství psů se není možné reálně postarat. V hororových rumunských útulcích se nalézá běžně 500, 800 i 4 000 psů najednou.\nÚmrtnost štěňat dosahuje 75 % – a štěňátka často umírají v nesmírných bolestech na zde již vymýcené nemoci, jako je parvoviróza, psinka, hepatitida, psí korona apod., nebo je zaživa sní ve státních útulcích jiní spolubydlící v kotci.\nSnížení psí populace by neznamenalo jen pěkný posun ve statistice. Ale nabízí skutečnou šanci na zmenšení každodenní psí utrpení ze života, který není žádným životem.\nPeníze budou použity na kastrace pejsků v Rumunsku. Pokud se vybere větší částka, podaří se kastracemi zachránit před utrpením více psů, pokud menší, bude se kastrovat méně.\nV Rumunsku sice aktuálně existuje zákon, který nařizuje povinné kastrace všech pejsků, kteří nejsou určeni k registrovanému chovu, a těch ve státních útulcích. Existují dokonce i sankce za nedodržení zákona. Realita je však taková, že se nekastruje. Tento zákon naopak způsobil někde i nárůst toulavých psů, protože chudí majitelé neochotní za kastraci zaplatit pejsky raději vypustili, než aby riskovali pokutu v případě udání. Proto naše organizace kastruje jak pejsky zachráněné z ulice, ze státních útulků, tak ve velké míře právě i pejsky z měst a vesnic, jejichž majitelé by za kastraci nikdy nezaplatili, ale současně nejsou schopni zabránit množení svých psů – často je nechávají pobíhat na volno – a v případě zdravotních komplikací spojených s porodem nebo nemocí štěňat by je nechali napospas osudu bez pomoci v bolestech.\n100 Kč • 31. 10. 2021 20:40\n300 Kč • 31. 10. 2021 19:41\n300 Kč • 30. 10. 2021 18:23\nPosílám pejskům pohlazení, děláte úžasnou věc!\n200 Kč • 30. 10. 2021 10:59\n550 Kč • 21. 10. 2021 21:36\n100 Kč • 21. 10. 2021 17:38\n300 Kč • 21. 10. 2021 10:35\nTohle má smysl! ❤\n300 Kč • 20. 10. 2021 22:55\n100 Kč • 19. 10. 2021 20:42\n700 Kč • 19. 10. 2021 13:31\n300 Kč • 19. 10. 2021 13:23\n500 Kč • 18. 10. 2021 17:02\n50 Kč • 16. 10. 2021 19:23\n2 000 Kč • 14. 10. 2021 17:49\n20 Kč • 14. 10. 2021 12:04\n1 000 Kč • 12. 10. 2021 23:16\n1 000 Kč • 12. 10. 2021 18:45\nAby bylo trpících zvířat co nejméně...\n2 000 Kč • 5. 10. 2021 17:40\nMoc Vám držím palce a děkuji za Vaši obětavost!\n1 000 Kč • 5. 10. 2021 13:43\n1 000 Kč • 4. 10. 2021 17:15\n300 Kč • 2. 10. 2021 21:09\n300 Kč • 20. 9. 2021 18:22\n500 Kč • 20. 9. 2021 17:24\n50 Kč • 19. 9. 2021 18:38\n500 Kč • 19. 9. 2021 9:55\n500 Kč • 19. 9. 2021 0:58\n1 000 Kč • 18. 9. 2021 8:35\n300 Kč • 17. 9. 2021 22:01\n300 Kč • 16. 9. 2021 22:50\nChudáci pejsci :'(\n70 Kč • 16. 9. 2021 21:48\n500 Kč • 16. 9. 2021 19:56\nDekuju, jste uzasni ❤\n200 Kč • 15. 9. 2021 19:09\n300 Kč • 15. 9. 2021 11:23\n300 Kč • 14. 9. 2021 19:54\n500 Kč • 13. 9. 2021 10:56\n1 000 Kč • 12. 9. 2021 16:43\n500 Kč • 12. 9. 2021 16:08\nJe skvělé, že existují lidé jako vy. Děkuju.\n300 Kč • 12. 9. 2021 10:17\n100 Kč • 11. 9. 2021 20:22\n200 Kč • 11. 9. 2021 15:56\n100 Kč • 11. 9. 2021 14:26\n500 Kč • 10. 9. 2021 18:54\n300 Kč • 10. 9. 2021 16:38\n200 Kč • 10. 9. 2021 13:33\n3 000 Kč • 9. 9. 2021 20:13\n375 Kč • 9. 9. 2021 19:07\n300 Kč • 9. 9. 2021 19:04\n300 Kč • 9. 9. 2021 16:32\n500 Kč • 8. 9. 2021 17:59\n300 Kč • 8. 9. 2021 14:20\n300 Kč • 8. 9. 2021 10:56\n65 Kč • 7. 9. 2021 22:34\n3 000 Kč • 7. 9. 2021 21:46\n300 Kč • 7. 9. 2021 17:21\n200 Kč • 7. 9. 2021 10:30\n150 Kč • 7. 9. 2021 8:10\nTento projekt co nejvíce prosím rozšířit v RUMUNSKU. 😊\n500 Kč • 6. 9. 2021 21:31\n100 Kč • 6. 9. 2021 21:00\n2 000 Kč • 6. 9. 2021 19:04\n1 000 Kč • 4. 9. 2021 22:14\n200 Kč • 4. 9. 2021 14:18\n500 Kč • 4. 9. 2021 11:09\n100 Kč • 3. 9. 2021 21:34\n500 Kč • 3. 9. 2021 17:30\nDržím pejskum pestičky na lepší život\n500 Kč • 3. 9. 2021 9:02\n300 Kč • 3. 9. 2021 8:44\n100 Kč • 2. 9. 2021 20:36\n1 000 Kč • 2. 9. 2021 20:16\n100 Kč • 2. 9. 2021 17:57\n300 Kč • 2. 9. 2021 17:25\n5 000 Kč • 2. 9. 2021 13:04\n100 Kč • 2. 9. 2021 12:04\n100 Kč • 2. 9. 2021 11:57\n1 500 Kč • 2. 9. 2021 11:47\n800 Kč • 2. 9. 2021 11:36\n300 Kč • 2. 9. 2021 11:24\n200 Kč • 2. 9. 2021 11:12\n500 Kč • 2. 9. 2021 11:09\n4 500 Kč • 2. 9. 2021 11:09\n500 Kč • 2. 9. 2021 11:07\n300 Kč • 2. 9. 2021 11:07\n300 Kč • 2. 9. 2021 10:57\n300 Kč • 2. 9. 2021 10:55


COVID-19: Dispečink intenzivní péče v ČR | NZIP\nAktuální: COVID-19: Dispečink intenzivní péče v ČR\nSchéma níže ukazuje, jak v reálné praxi funguje komunikace a řízení intenzivní péče.\nWebová aplikace DIP je kontinuálně vyvíjena a provozována Ústavem zdravotnických informací a statistiky ČR (ÚZIS ČR) ve spolupráci s Ministerstvem zdravotnictví ČR (MZ ČR), a to na základě požadavků a potřeb intenzivní péče ve zdravotnických zařízeních. Přístup do systému mají zástupci jednotlivých nemocnic (koordinátoři intenzivní péče), pracovníci zdravotnických záchranných služeb a členové integrovaného centrálního řídicího týmu. Mezi stěžejní funkce DIP patří sledování aktuální volné kapacity intenzivní péče v reálném čase a poskytnutí jednoduchého rozhraní pro zadávání a evidenci požadavků na remdesivir pro pacienty s COVID-19.\nSledování kapacit intenzivní péče\nModul pro kapacity lůžkové péče umožňuje sledovat vybrané přístroje a lůžkové kapacity, které jsou pravidelně na denní bázi zadávány zdravotnickými zařízeními. Ukázka obrazovky přímo z aplikace DIP demonstruje, jak vypadá pohled na profil vybraného zdravotnického zařízení. Pokud volná kapacita klesne pod 30 %, barva karty se změní na žlutou, při poklesu pod 10 % se barva karty změní na červenou. DIP zobrazuje také agregovaný pohled na úrovni krajů a pohled pro celou ČR.\nObrázek 1 (nahoře): Ukázka obrazovky přímo z aplikace DIP.\nAktuální přehledy kapacit lůžkové péče v ČR (odkaz vede na web mzcr.cz)\nVysvětlení jednotlivých položek, které jsou pravidelně aktualizované:\nmimotělní oběh = extrakorporální membránová oxygenace (ECMO),\numělá plicní ventilace (UPV) na anesteziologicko-resuscitačních odděleních a jednotkách intenzivní péče pro dospělé,\nkontinuální náhrada funkce ledvin (CRRT),\nintermitentní náhrada funkce ledvin (IRRT).\nreprofilizovaná lůžka (lůžka intenzivní péče UPV+/- a lůžka standardní s kyslíkem) = lůžka nově vyhrazená pro COVID pozitivní pacienty.\nDlouhodobě vývojový tým ÚZIS ČR reaguje na aktuální potřeby řízení intenzivní péče a systematicky DIP rozvíjí.\nJak probíhá aktualizace dat\nDelegovaní zástupci zdravotnických zařízení (koordinátoři intenzivní péče) mají za úkol evidovat zbývající volnou kapacitu přístrojů a lůžek, které jsou k dispozici pro pacienty hospitalizované s onemocněním COVID-19. Nově zadané aktuální kapacity jsou ihned k dispozici krizovému štábu a integrovanému centrálnímu řídicímu týmu, který neustále monitoruje situaci v celé České republice. Ukázka obrazovky níže zobrazuje uživatelské rozhraní pro koordinátory intenzivní péče v jednotlivých zdravotnických zařízeních.\nDatová sada – mapování kapacit lůžek intenzivní péče\nDatová sada podle krajů ČR, která je na denní bázi pravidelně aktualizovaná, obsahuje přehledy změn volných kapacit v nemocnicích akutní péče (celkové počty dostupných přístrojů a lůžek společně s volnými kapacitami v jednotlivých dnech) v souvislosti se šířením nákazy COVID-19. Datová sada obsahuje přehledy o přístrojové technice (ECMO, UPV, CRRT, IHD) a obsazenosti lůžek (lůžka za ARO+JIP dospělí a standardní lůžka s kyslíkem za celou nemocnici a reprofilizovaná lůžka).\nPožadavky na remdesivir\nS přibývajícími hospitalizacemi pacientů v nemocnicích, kteří potřebují ke zvládnutí nemoci lék remdesivir, bylo zapotřebí zajistit evidenci a distribuci tohoto léku do daných zdravotnických zařízení. DIP umožňuje lékařům požádat o lék pro daného pacienta. Po vyplnění formuláře a jeho odeslání přichází notifikace členovi Virtuální indikační skupiny, která posoudí na základě diagnózy, zda lék je pro pacienta vhodný či nikoliv. Po schválení je lék vydán příslušnou lékárnou, která zajišťuje zásoby pro dané zdravotnické zařízení. V poslední fázi je požadavek uzavřen pro účely archivace a následného doložení vyúčtování u zdravotní pojišťovny. Ve výjimečných případech nutnosti navazující léčby je možné požádat o druhou dávku remdesiviru a pokračovat s léčbou nadále. Po dokončení druhého kola je léčba remdesivirem ukončena a požadavek uzavřen. DIP poskytuje komplexní nástroj pro kompletní evidenci požadavků na remdesivir, a to včetně procesu schvalování, distribuce a archivace.


Strukturální fondy, Culturenet.cz\n/ adresář / granty\nNejvětší podíl finanční podpory pro oblast kultury ze strany EU nepochází z přímé podpory kulturního sektoru prostřednictvím komunitárních programů (např. program Kreativní Evropa, Evropa pro občany či Erasmus+), ale prostřednictvím spolupráce kulturních organizací a místních či regionálních orgánů na základě financování projektů prostřednictvím SF (prostřednictvím SF je hrazeno 80 % celkových nákladů EU na podporu oblasti umění a kultury).\nK podpoře hospodářského rozvoje ve všech zemích EU se využívá pět hlavních fondů, na které jsou navázané programy navázané jednak na strategický dokument Evropské unie Evropa 2020, jednak na potřeby konkrétních národních a regionálních plánů rozvoje.\nEvropský fond pro regionální rozvoj financuje především investiční (tvrdé) projekty. Pomáhá snižovat nerovnosti v zaostávajících regionech a upadajících průmyslových oblastech.\nEvropský sociální fond financuje především neinvestiční (měkké) projekty. V rámci posilování hospodářské a sociální soudržnosti podporuje zvýšení zaměstnanosti a počtu pracovních příležitostí.\nFond soudržnosti (Kohezní fond) je na rozdíl od strukturálních fondů určený na podporu rozvoje chudších států, nikoli regionů. Fond spolufinancuje velké infrastrukturní projekty v oblasti ochrany životního prostředí a transevropských dopravních sítí, dále má přispívat k rozpočtové stabilitě.\n„Evropa 2020“ je strategie EU, jejímž cílem je v příštím desetiletí dosáhnout nového růstu.\nChceme, aby se v dnešním měnícím se světě v EU vytvořila inteligentní a udržitelná ekonomika, která podporuje sociální začleňování. Tyto tři vzájemně provázané priority by měly EU i členským státům pomoci ke zvýšení zaměstnanosti a produktivity a ke zlepšení sociální soudržnosti.\nUnie si stanovila pět ambiciózních cílů, které se týkají zaměstnanosti, inovací, vzdělávání, sociálního začleňování a změny klimatu a energetiky. Ty by měly být dosaženy do roku 2020. Všechny členské státy si v každé z těchto oblastí stanovily své vlastní cíle. Celou strategii tak podpoří konkrétní činy na úrovni EU i členských států.\nStrukturální fondy jsou spravovány Ministerstvem pro místní rozvoj, které vystupuje v roli centrálního koordinátora využívání fondů EU v České republice. Strukturální fondy jsou hlavním nástrojem provádění evropské politiky hospodářské a sociální soudružnosti a jsou v souladu se strategií Evropa 2020.\nPro období let 2014-2020 je pro ČR alokováno 20,5 mld. eur z rozpočtu Evropské unie. Jde zhruba o 40 % veřejné podpory ČR.\nFinanční alokace SF 2014-2020\nAktuální informace jsou na www.strukturalni-fondy.cz


Jak získat 10krát spojení LinkedIn s 10 minutami denně 15 prosinec 2019\nJak získat 10krát spojení LinkedIn s 10 minutami denně\nChcete rychle posílit vaše spojení na LinkedIn? Začněte implementací těchto osmi strategií.\nSlovo je pryč. LinkedIn se připojí k Instagramu jako pravděpodobně nejžhavější platformě sociálních médií na trhu právě teď. S úrovní hlasitosti, kterou „Nový LinkedIn“ dostává za posledních šest měsíců, důvtipní obchodníci a tvůrci obsahu začali tuto platformu znovu navštěvovat (pokud odešli).\nNa osobní poznámku, pokud jde o prodej a budování vztahů, LinkedIn byl v posledních měsících pro můj vlastní podnik nejvýkonnějším kanálem a druhé místo není ani blízko.\nStřední, i když je moje oblíbená platforma, prostě mi nedává ani blízko ke stejnému střetu, jaký býval. LinkedIn mi dává 3–4násobné zapojení jako médium.\nZde je osm strategií, které byly pro mě úspěšné - a mnoho dalších -, pokud jde o rychlé a bezplatné zvyšování kvality spojení LinkedIn.\n1. Pomocí skupin LinkedIn se spojte s ostatními ve vašem oboru.\nSkupiny LinkedIn používejte jako způsob budování relevantní sítě s ostatními aktivními ve vašem oboru. Po připojení ke skupině se zobrazí seznam členů, kteří se nejvíce angažují a více. Odtud přejděte seznamem a odešlete těmto uživatelům žádost o připojení, abyste dostali míček.\nDůležitá poznámka: Jakmile získáte solidní základnu připojení (800 je moje osobní doporučení), zpomalte tento druh dosahu a nechte většinu spojení přijít k vám. Tím zajistíte, že vaše síť bude co nejvíce organická a zapojená.\n2. Pomocí dlouhých příspěvků vyprávíte inspirativní příběh.\nTo je ten velký. Pokud jste se přihlásili na LinkedIn kdykoli během posledních šesti měsíců, pravděpodobně jste viděli tyto typy příspěvků. Dlouhá délka, krátká a staccato ve větné struktuře a povznášející se ve své zprávě jsou tyto příspěvky virové denně.\nObecným pravidlem je začít „zavěšením“ (přiblížit se, jako byste měli nadpis), nikdy nepřekračovat 2–3 řádky textu (zvyšuje se čitelnost) a být zranitelní. Řekněte příběh o době, kdy jste udělali chybu ve své kariéře. Jaké lekce jste se z této zkušenosti poučili?\nPro informaci: Kdyby byl tento styl příspěvku sportem, Josh Fechter by byl Lebron James. Podívejte se na jeho příspěvky, pokud byste chtěli spolehlivý plán této struktury.\n3. Zveřejnit články na LinkedIn.\nNaštěstí pro nás všechny není tabu publikovat minulé práce na LinkedIn. Tato strategie vám ušetří čas a je to způsob, jak vdechnout život zpět obsahu, který by jinak mohl sbírat prach. Nezapomeňte do odkazu, který sdílíte, uvést odkaz na původní článek, výzvu k akci a chybu.\n4. Podělte se o trendy v článcích.\nKdyž jste v tísni a nemáte čas napsat dlouhý příspěvek nebo článek, sdílení trendových kousků od ostatních uživatelů LinkedIn je solidní alternativou. Chcete-li se vyhnout zastaralosti, nezapomeňte do díla, které sdílíte, přidat 1–2 věty vlastního komentáře.\n5. Použijte své titulky pro sociální kontrolu.\nNezáleží na tom, jak se rozhodnete vytvořit svůj nadpis na LinkedIn, ujistěte se, že v něm existuje nějaký druh sociálního zabezpečení, který upoutá pozornost ostatních uživatelů LinkedIn. Pokud píšete pro prvotřídní publikaci, vložte ji do svého nadpisu. Pokud vaše společnost pomohla milionu lidí naučit se programovat počítače, vložte jej do svého nadpisu.\nPro mě je moje „společenská korektura“ v titulku určena pro Inc.com časopisu Inc.\n6. Síť s ovlivňovateli LinkedIn a označte je ve svém obsahu.\nU této taktiky používejte stejné uvážení jako u jiných sociálních interakcí. Označení ovlivňovače ve vašem příspěvku je v pořádku pouze poté, co jste s nimi navázali solidní vztah a příspěvek je relevantní.\nNikdy neovlivňujte spam. Přidejte přidanou hodnotu nejprve komentováním jejich příspěvků nebo zasíláním zpráv.\n7. Zapojte, zapojte, zapojte.\nVěnujte několik minut denně promyšlenému komentování příspěvků, článků a videí ostatních lidí. Poté, co to uděláte na několika příspěvcích, pošlete dotyčné osobě žádost o připojení. Pokud jste známou tváří, s vámi se s vámi pravděpodobně spojí.\n8. Publikování videa.\nV srpnu minulého roku představil LinkedIn na své platformě nativní video. Protože tato funkce je stále relativně nová, algoritmus v současné době upřednostňuje videoobsah. Navíc, protože zatím neexistuje velká konkurence, pokud jde o video na LinkedIn, budete mít mnohem větší šanci na trvalý dopad napříč médiem. I když jsem na LinkedIn zatím nezveřejnil video, tato funkce přinesla neuvěřitelné výsledky pro mnoho obchodníků s obsahem.\nVedlejší poznámka: Dávejte pozor, aby se na LinkedIn objevilo živé vysílání. To bude další příležitost ke zvýšení počtu sledujících.\nPro jednotlivce a značky všeho druhu je na LinkedIn nyní velká příležitost. Jedním z nejjednodušších způsobů, jak těžit z výhod, které platforma nabízí, je posílení vašeho počtu kvalitních spojení na LinkedIn. Jděte začít ještě dnes.\nPůvodně zveřejněno na www.inc.com.\nJak se zdarma naučím vývoj webových aplikací? Jaké jsou užitečné odkazy na vývoj webových stránek?jak změnit adresu youtubejak někoho zablokovat, aniž by o tom vědělijak hrát fotbal samijak nainstalovat openpyxlJak mám začít vytvářet jednoduchý web, který se připojuje k databázi? Pokud má někdo skvělý nápad pro aplikaci nebo program, jak se může člověk, který nemá žádné technické znalosti, spojit s někým, kdo ví, co dělá, aby jej vytvořil? Jak může někdo s velmi omezenými znalostmi o tom, jak vytvořit web, vědět, jaká společnost bude dobrou volbou pro hostování a vytváření webových stránek pro podnikání?\nJak používat EtherDelta k obchodování s Rush Coin a dalšími žetonyVariace problému Knapsack: jak vyřešit problém rozdělení oddílů Equal Subset Sum v JavěJak posílit mysl pro větší štěstíJak efektivně využívat Google Cloud StorageJak být nejlepší verzí sebe sama a vyhrát v životěJak reagovat na BulliesJak nastavit vlastní doménu pro vaši adresu GmailuJak přiblížit proces správy produktů s ProdPad a Jira


Otrokovice - Plovoucí podlahy\nPodlahy v moderních bytech v Otrokovicích, to už nejsou jen panelákové parkety a plastové lino. Typickým základem současného bydlení je kvalitní plovoucí podlaha. Služba Plovoucí podlahy Otrokovice zajišťuje prodej a kvalitní pokládky plovoucích podlah s důrazem na rychlost, kvalitu a nízké ceny.\nPlovoucí podlahy Otrokovice – plovoucí podlaha od A do Z\nBydlíte v Otrokovicích nebo v okolí Otrokovic a přejete si mít v bytě kvalitní plovoucí podlahy ? Pak je zde právě pro Vás služba Plovoucí podlahy Otrokovice. Zajistíme komplexně realizaci Vaší nové plovoucí podlahy od A do Z bez stresů s obchodníky a uspěchanými řemeslníky. Naši kvalifikovaní podlaháři se specializací na plovoucí podlahy provádějí dodávky plovoucích podlah a pokládání plovoucích podlah všech druhů od prověřených výrobců v Otrokovicích a v okolních obcích.\nJaké nabízíme a pokládáme plovoucí podlahy v Otrokovicích\nPlovoucí podlahy Otrokovice – divize podlahářského cechu Podlahy Otrokovice Ekomplex se zaměřením na plovoucí podlahy, to jsou podlaháři Otrokovice, kteří provádějí prodej plovoucích podlah , pokládání plovoucích podlah a renovace plovoucích podlah všech běžných výrobních technologií a z prověřených materiálů v oblasti města Otrokovice a v okolí. Nakupujeme a pokládáme pouze podlahy kvalitních světových i tuzemských značek a vyhýbáme se pokládání plovoucích podlah z materiálů, které nemohou splňovat dlouhodobě představy zákazníka o užitné hodnotě budoucí plovoucí podlahy.\nPosuďte v pohodlí domova naši nabídku pokládky plovoucí podlahy, případně ji můžete srovnat s nabídkami konkurence v Otrokovicích, a bude-li Vám plně vyhovovat, sepíšeme s Vámi objednávku na položení Vaší nové plovoucí podlahy anebo renovaci plovoucí podlahy staré.\nMateriál vybrané plovoucí podlahy v Otrokovicích či ve Zlínském kraji můžete výhodně objednat přímo u nás, případně si ho zajistíte sami.\nPlovoucí podlahy Otrokovice a okolí\nPlovoucí podlahy a podlahářské služby pro město Otrokovice a okolní obce zajišťuje podlahářství\nCo zahrnuje služba Plovoucí podlahy Otrokovice ?\nKomplexní služba pokládka podlah Otrokovice, to je 10 kroků k realizaci Vaší představy o plovoucí podlaze :\nKonzultace záměru se zákazníkem – vyslechneme si Vaši představu o uvažovaném typu a pokládce plovoucí podlahy a navrhneme nejefektivnější cestu k její realizaci našimi podlaháři. Není-li Váš záměr dle našich zkušeností vhodným řešením, navrhneme Vám vhodnější alternativu tak, aby výsledkem byla Vaše spokojenost s výsledkem. Plovoucí podlahy Otrokovice ctí Vaši představu.\nZpracujeme cenovou nabídku – spočítáme cenu materiálu a potřebných prací a předložíme Vám ji k odsouhlašení. Nebudete-li s cenovou nabídkou spokojení, navrhneme levnější alternativu, nebude-li zcela v rozporu s očekávanými vlastnostmi budoucí plovoucí podlahy. Plovoucí podlahy Otrokovice respektují Váš zájem na rentabilitě investice.\nUzavření smlouvy o dílo – dohodnuté řešení včetně závazné ceny stvrdíme naším podpisem a zbavíme Vás obav z budoucího výsledku a ceny. Bude-li z nějakých důvodů nutné v reálu cokoli změnit, včas navrhneme dodatek smlouvy. Plovoucí podlahy Otrokovice garantují dohodnuté podmínky.\nDodávka materiálu plovoucí podlahy – v souladu s Vaší volbou a uzavřenou smlouvou o dílo zajistíme dodávku materiálu plovoucí podlahy od výrobce či dovozce na místo montáže. Pohlídáme si, aby materiál byl z jedné výrobní série a nedošlo tak na ploše podlahy k odchylkám ve vzorech, barvě nebo jiných vlastnostech. Plovoucí podlahy Otrokovice dbají na kvalitu materiálu.\nDemontáž staré podlahy – provedeme odbornou a opatrnou demontáž původní podlahy s maximálním aspektem na minimální prašnost, provozní hluk a s ohledem na vybavení Vaší domácnosti. Zajistíme odvoz a ekologickou likvidaci staré podlahy, nemáte-li s ní jiné záměry. Plovoucí podlahy Otrokovice Vás zbaví starostí se stavebním odpadem.\nPříprava podkladu plovoucí podlahy – velmi důležitou podmínkou pro zajištění dlouhodobě stabilních a očekávaných vlastností plovoucí podlahy je důkladná a přesná příprava podkladu – vyrovnání nerovností, nivelace, příprava roštu a další práce vyžadující přesnost, zkušenosti a odpovídající výbavu. Plovoucí podlahy Otrokovice dbají na poctivou přípravu.\nPokládka plovoucí podlahy – přesná a s důrazem na výrobcem doporučený postup provedená pokládka plovoucí podlahy je vizitkou kvalifikovaného podlaháře, proto si na této práci dáme maximálně záležet. Chyby v této fázi práce se neodpouštějí a jakékoli opomenutí nebo nepřesná práce by byla na budoucí podlaze navždy patrná. Plovoucí podlahy Otrokovice mají zájem o Vaše dobré reference.\nZalištování plovoucí podlahy – estetické provedení přechodů, rohů a zakončení podlahy je důležitou součástí procesu pokládání plovoucích podlah. Teprve tímto je vlastní plovoucí podlaha dokončená a připravená k dlouhodobému používání. Plovoucí podlahy Otrokovice dotáhnou vždy práci do konce.\nÚklid místnosti a zbytků materiálu – nezanecháme za sebou nepořádek, naopak Vám předáme místnost s novou plovoucí podlahou v takovém stavu, abyste se do ní mohli rovnou nastěhovat a vychutnat si kouzlo nové podlahy bez starostí s úklidem. Plovoucí podlahy Otrokovice za sebou zanechávají vždy čisté pracoviště.\nPředání dokončené práce – výsledek naší práce si prohlédnete, odstraníme případně zjištěné nedostatky a až bude vše v naprostém pořádku a podle Vašich představ, provedeme konečné vyúčtování naší práce. Plovoucí podlahy Otrokovice na Vás nezapomenou ani v garanční lhůtě.\nDispečink – plovoucí podlahy Otrokovice\nDispečink podlahářských služeb – požadavky na dodávky a pokládání plovoucích podlah, renovace podlah a další podlahářské služby v Otrokovicích a ve Zlínském kraji.\nProvozní doba podlahářství – plovoucí podlahy Otrokovice\nPřáli byste si, aby Vaše plovoucí podlaha nakoupená v Otrokovicích vydržela co nejdéle ? Chcete se z Vaší plovoucí podlahy radovat a nebýt dlouhá léta zoufalí ze špatného nákupu ? Kupujete podlahu na delší dobu než je dvouletá záruka ?\nPak doporučujeme seznámit se ještě před nákupem důkladně s nabídkou materiálů pro plovoucí podlahy. Prodejny podlahovin nejen v Otrokovicích útočí na zákazníky v prvé řadě cenou a vzhledem podlahových materiálů. Díky současným technologiím a levným dovozům z asijských zemí či z Polska není zvláště v obchodních domech v Otrokovicích problém dostat se s cenou plovoucí podlahy na úroveň, která kupujícím vyráží dech – zvlášť když na první pohled vypadá materiál navlas stejně jako plovoucí podlaha nabízená specializovanou prodejnou za dvoj až trojnásobnou cenu.\nPlovoucí podlahy Otrokovice – zaručená kvalita značkové podlahy\nNaši podlaháři v rámci služby Plovoucí podlahy Otrokovice dodávají výhradně značkové podlahy světových a tuzemských výrobců – viz náš katalog a ceník podlah. Jádrem našich služeb jsou tyto značky plovoucích podlah :\nPokládání plovoucích podlah Otrokovice – svěřte odbornou práci podlahářům\nPodlaháři Otrokovice nabízejí spolehlivou odbornou službu Pokládání plovoucích podlah Otrokovice – plovoucí podlahu zakoupenou u nás anebo jinde Vám kdekoli v Otrokovicích a okolí odborně položíme včetně přípravy podkladu, zalištování v rozích a přechodech a úklidu místností. Staré podlahy nebo koberce demontujeme a ekologicky zlikvidujeme.\nMalíř Otrokovice – malířské služby, malíři firem a komerčních interiérů v Otrokovicích a okolí Otrokovic\nMalíř pokojů Otrokovice – malování pokojů, bytů, bytových domů a domácností v Otrokovicích\nNatěračské práce Otrokovice – speciální nátěry konstrukcí a staveb všech druhů v Otrokovicích\nSádrokarton Otrokovice – sádrokartonářské práce, interiéry ze sádrokartonu v Otrokovicích a okolí Otrokovic\nKrby Otrokovice – realizace a stavby krbů a kamen v Otrokovicích a v okolí Otrokovic\nPokládky koberců Otrokovice – pokládání koberců a podlahových krytin v Otrokovicích a okolí Otrokovic\nPodlahářství divize Plovoucí podlahy Otrokovice hledáte také pod obvyklými hesly : plovoucí podlaha Otrokovice, podlaha Otrokovice, podlahy Otrokovice, dřevěné plovoucí podlahy Otrokovice, laminátové plovoucí podlahy Otrokovice, korkové plovoucí podlahy Otrokovice, bambusové plovoucí podlahy Otrokovice, vinylové plovoucí podlahy Otrokovice, PVC plovoucí podlahy Otrokovice, podlahářské služby Otrokovice, pokládka plovoucích podlah Otrokovice, pokládání plovoucích podlah Otrokovice, pokládky plovoucích podlahy Otrokovice …


Svorky na Bradavky s Černým Řetízkem | BDSM / Fetish obchod\nÚvod » BDSM Výbava » Svorky na Bradavky s Černým Řetízkem\nSvorky na Bradavky s Černým Řetízkem\nČíslo produktu: NT017-2\nnaše cena bez DPH: 219 Kč (9 €)\n265 Kč (11 €)\nSvorky na bradavky patří k základním erotickým pomůckám nejen v BDSM odvětví. V naši nabídce naleznete nejrůznější typy od těch klasických až po komplikovanější systémy pro tahání ať už ženských, nebo mužských bradavek.\nKonkrétně tento typ je však velmi pro širokou škálu uživatelů, díky své konstrukci je možné stažení “čelistí” na požadovanou sílu. Na své si tak přijdou jak mírnější, tak otrlejší povahy.\nSvorky navíc nabízíme ve stylovém provedení s " černým " řetízkem s perličkami který dodá hrudníku ten správný styl. Na okrajích najdete pogumované koncovky pro lepší úchyt a “komfortnější” sevření.\nExperimentujte a zkuste na řetízek zavěsit závažíčko, zatahat za něj, nebo přichytit na takové místo aby submisivní partner nemohl jen tak z místa odejít - zkrátka svorky na bradavky by neměli chybět u žádných BDSM hrátek.


Stálezelené dřeviny - únor 2015 | GIVE.cz\nStálezelené dřeviny - únor 2015\nTento typ listnatých dřevin je pro zahrady nejdůležitější hlavně v době mimo hlavní sezonu, tedy od podzimu do předjaří. I když se to nezdá, tuto úlohu plní několik měsíců, nejčastěji od listopadu do února, což je celá třetina roku. Jejich čas začíná na podzim, kdy už klasické listnáče opadaly a přichází na obrazové vjemy dost chudá zima. Zelená barva jejich pevných, často i tvarově výrazných listů je zajímavým zpestřením a hezkou kulisou pro traviny nebo plodenství některých trvalek, které na záhonech zůstávají až do předjaří. Tak je zahrada nevšední a pohledná i v zimě. Další dějství jejich zahradní slávy přichází v předjaří, kdy svou sytou a neměnnou barvou listů vytvoří pozadí pro v předjaří kvetoucí dřeviny (kalina bodnanská, dřín obecný, jasmín nahoprutý, lísky, lískovníčky) a drobné jarní cibuloviny (sněženky, talovíny, bledule, ladoňky, puškinie).\nStálezelené rostliny vypadají výborně nejen na záhonech, ale i v nádobách, v nichž zdobí terasy, vchody i schodiště. Nejznámějšími jsou bezesporu popínavý břečťan a zimostráz, které v zahradních centrech najdete hned v několika odrůdách lišících se vybarvením listů, je ale škoda zapomenout i na další zajímavé druhy.\nSkalník Dammerův – poléhavý keř do všech podmínek, drobné lesklé listy, červené plody chutnají ptákům.\nMahonie cesmínolistá – lesklé listy mají ostnité špičky, výrazné žluté květy se na podzim mění v modré ojíněné plody.\nCesmína ostrolistá – typické ostnité listy s červenými jedovatými plody, potřebuje chráněné místo, snadno namrzá.\nMamota širokolistá – má hladké listy a krásné růžové květy kvetoucí v plném jaru, dobře se daří u vřesovišť.\nZimolez Henryův – bujně rostoucí liána s kožovitými listy se hodí se k ozelenění pergol, loubí a zdí.\nBlýskalka Davidova – její nejmladší výhony mají zářivě červenou barvu, hodí se na slunná místa s kyselejší půdou.\nBobkovišeň lékařská – vysoký hustý keř minimálně napadají škůdci, bílé květy pěkně voní, potřebuje dost vody.\nLibavka poléhavá – nízký poléhavý keřík s korálkovité červenými plody se hodí i pro pěstování v nádobách, rostlina do vřesovišť.\nHlohyně šarlatová – rozložitý trnitý keř se dá tvarovat do nízkých živých plotů, oranžové plody jsou přisedlé a dlouho vydrží na větvích.\nStálezelené rostliny pěstované na našich zahradách mají často cizokrajný původ – pocházejí často z Asie a Ameriky. Nepřekvapí proto, že bývají mnohdy jedovaté a z tohoto důvodu nelze některé využít jako zimní zdroj potravy pro ptactvo. Snažte se proto svoji zahradu sestavit tak, aby byla pohledově pěkná i užitečná pro její ptačí obyvatele. Do blízkosti krásné, ale nehostinné cesmíny vysaďte například skalník, hloh nebo šípkovou růži. Stálezelená dřevina poskytne ptactvu úkryt, jedlé plody zase potravu.\nPodívej se na tohle ... https://www.give.cz/stalezelene-dreviny-unor-2015


Legislativní návrhy k budoucí podobě SRP - AGRÁRNÍ KOMORA ČR\npočet hlasů celkem: 1046\nLegislativní návrhy k budoucí podobě SRP\n19.4.2013 - Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o Evropském námořním a rybářském fondu (PDF, 960 KB)\nDne 2. 12. 2011 zveřejnila Evropská komise Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o Evropském námořním a rybářském fondu [zrušující nařízení Rady (ES) č. 1198/2006 a nařízení Rady (ES) č. 861/2006 a nařízení Rady (ES) č. XXX/2011 o integrované námořní politice]. Tento nový fond bude základním nástrojem pro reformu Společné rybářské politiky, kterou Evropská komise navrhla v červenci 2011, a nahradí stávající Evropský rybářský fond a řadu dalších nástrojů. První část dokumentu představuje předkládací zpráva, která se ve své úvodní části věnuje popisu souvislostí návrhu včetně nově vymezených cílů reformy SRP, dále informuje o výsledcích konzultací se zúčastněnými stranami a posouzení dopadů, zmiňuje právní stránku návrhu (včetně popisu rozdělení EMFF do 4 pilířů – inteligentní ekologický rybolov, inteligentní ekologická akvakultura, udržitelný územní rozvoj podporující začlenění, integrovaná námořní politika), informuje o získaných poznatcích a nových funkcích EMFF a zmiňuje rovněž rozpočtové důsledky. Následuje vlastní znění návrhu nařízení.\n19.4.2013 - Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o Společné rybářské politice (PDF, 596 KB)\nDne 13. 7. 2011 byl představen návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o společné rybářské politice. Důvodová zpráva tvořící první část dokumentu se zabývá především souvislostmi návrhu. Uvádí jak obecné souvislosti, tak konkrétní odůvodnění a cíle návrhu (celkovým cílem je zajištění rybolovné činnosti a činnosti v oblasti akvakultury s ohledem na poskytování dlouhodobě udržitelných podmínek životního prostředí a zajištění dostupnosti potravin). Následuje výčet platných předpisů, které se vztahují na oblast návrhu. Další kapitoly jsou věnovány výsledkům konzultací se zúčastněnými stranami a hodnocení dopadu a právním prvkům návrhu, tj. jeho právnímu základu (ustanovení čl. 43 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie) v kontextu zásad subsidiarity a proporcionality. Další vlastní kapitolu tvoří nepovinné prvky, pomocí kterých je návrh podrobně vysvětlen. Následuje vlastní znění návrhu nařízení.\n19.4.2013 - Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o společné organizaci trhu s produkty rybolovu a akvakultury (PDF, 315 KB)\nDne 13. 7. 2011 byl představen návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o společné organizaci trhu s produkty rybolovu a akvakultury. První část dokumentu představuje důvodová zpráva, která se zabývá nejprve souvislostmi návrhu, další části věnované souvislostem návrhu jsou rovněž uvedeny zjištěné problémy a cíle reformy, popsán vzájemný vztah s reformou SRP a uvedeny platné předpisy EU vztahující se na oblast návrhu. Další části důvodové zprávy se věnují výsledkům konzultací zúčastněných stran a posouzení dopadů a dále právní stránce návrhu, tj. jeho právnímu základu (ustanovení čl. 43 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie). Následuje vlastní znění návrhu nařízení.\n19.4.2013 - Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů o vnější dimenzi Společné rybářské politiky (PDF, 453 KB)\nDne 13. 7. 2011 bylo představeno Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů o vnější dimenzi společné rybářské politiky. Dokument se zabývá problematikou nadměrného rybolovu ve světě a možnostmi, kterými může EU tuto situaci změnit. Přílohy dokumentu tvoří mapa RFMO ve světě a přehled dvoustranných dohod EU o rybolovu (vždy uvedena partnerská země, druh dohody, platnost protokolu a výše ročního příspěvku EU).\n19.4.2013 - Zpráva Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů o povinnosti podávat zprávy podle nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 (PDF, 200 KB)\nze dne 20. prosince 2002 o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci Společné rybářské politiky. Dne 13. 7. 2011 byla představena Zpráva Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů o povinnosti podávat zprávy podle nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 ze dne 20. prosince 2002 o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky. Podle nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci SRP je EK povinna předložit do konce roku 2012 Evropskému parlamentu a Radě zprávu o fungování SRP, pokud jde o kapitoly II (Zachování a udržitelnost) a III (Úprava rybolovné kapacity) uvedeného nařízení. Podle téhož nařízení je EK také povinna předložit do 31. 12. 2011 zprávu o opatřeních stanovených v čl. 17 odst. 2 o omezeních rybolovu ve vodách do 12 námořních mil. Zpráva EK se v textu věnuje těmto třem zmíněným oblastem (kapitoly II a III, ustanovení čl. 17), následují přílohy ilustrující plány obnovy a/nebo řízení přijaté Radou od roku 2003 a popis populací ryb v severovýchodním Atlantiku a přilehlých vodách, na které se vztahují roční rybolovná práva v letech 2003 – 2011.\n19.4.2013 - Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Reforma Společné rybářské politiky (PDF, 237 KB)\nDne 13. 7. 2011 bylo představeno Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů o Reformě společné rybářské politiky. V úvodu dokumentu jsou vysvětleny hlavní důvody pro ambiciózní reformu společné rybářské politiky. Dále jsou uvedeny složky reformního balíčku SRP, mezi které patří legislativní návrh základního nařízení nahrazující nařízení Rady (ES) č. 2371/2002, legislativní návrh tržní politiky nahrazující nařízení Rady (ES) č. 104/2000, sdělení o vnějším rozměru SRP a zpráva o nařízení Rady (ES) č. 2371/2002, pokud jde o kapitoly Zachování a udržitelnost a Úprava rybolovné kapacity, a o článku 17 odst. 2 týkajícím se omezení přístupu loďstva do 12 námořních mil. Hlavní část dokumentu je věnována jednotlivým cílům reformy, dokument je zakončen výčtem nových opatření navrhovaných v rámci balíčku reforem SRP.\nčlánek zobrazen: 936 lidem