A.Vogeli ravimtaimekreem teie naha heaks.\ntoidab ja pehmendab kuiva, lõhenenud nahka\nkülma- ja päikesekahjustatud huultele\nkuivadele lõhenenud kandadele ja küünarnukkidele\nPehme, sametine, toitaineterikas kreem pakub teie nahale täiuslikku kaitset kuivuse ja kahjustumise eest. Toidab ja pehmendab õrnalt teie nahka.\nBioforce kreemi lugu\nSee kreem on loodud Alfred Vogeli enda poolt ja tänaseks päevaks on seda veidi vaid täiustatud kasutusmugavuse poolest.\nSee on unikaalne segu naturaalsetest taimedest ja õlidest. Metsaniitude jumalikkusega õnnistatud liht-naistepuna koos päevalille ja saialillega toidab ja aitab tervendada ülekoormatud nahka. Lisaks neile toniseerib nõiapuu nahka nii, et edasisi nahakahjustusi ei tekiks.\nKreemis sisalduv F vitamiin on kasulik just eelkõige kuiva naha puhul, mis on sage probleem inimestel, kellel on rasvavaene menüü.\nKreemi võib kasutada igapäevaselt vastavalt vajadusele näo- ja kehahoolduses, külmavõetud huultele, põskedele, kätekreemina, peale habemeajamist, kuivadele jalgadele, kannalõhedele, lastele mähkmehaudumuse korral, väiksematele kriimustustele. Kreem on üsna rasune ja väga toitev.\nVaid välispidiseks kasutamiseks, väldi silma sattumist.\nLanoliin, Aqua (vesi), Hypericum perforatum (liht-naistepuna) õli, Helianthus annuus (päevalill) seemneõli, Cera Alba (mesilasvaha), Salvia officinalis (salvei) ekstrakt, Sanicula europeana (euroopa metsputk) ekstrakt, Arnica Montana (mägiarnika) ekstrakt, letsitiin, alkohol, Hamamelis virginiana (virgiinia nõiapuu) ekstrakt, Parfum, (aroomiõli), lonalool, tsitronellool.


Kuidas valida tõkkepuud | Alderman 4 Trading OÜ\nTõkkepuud, nagu ka tiibväravaautomaatika, jagunevad tööpõhimõtte järgi hüdraulilisteks ja elektromehaanilisteks. Elektromehaanilisi ajameid toodavad mitmed tuntud Saksa ja Itaalia firmad (BFT, Magnetic, Marantec jt.), hüdraulilisi põhiliselt Itaalia firmad. Hüdraulilised tõkkepuud on pisut odavama hinnaga, kuid madalama külmakindluse ja kõrgemate ekspluatatsioonikuludega (õli vajab regulaarset vahetamist) kui elektromehaanilised. Madalam külmakindlus avaldub näiteks selles, et krõbedama külmaga poom ei sulgu, vaid jääb poolele teele toppama ning liigub, kui üldse liigub, hästi aeglaselt. Hädast aitab välja soojenduskaart, mille eest tuleb tavaliselt juurde maksta. Kaardi kasutamist on pisut tunda ka suurematest elektriarvetest.\nElektromehaanilised ajamid reeglina külmakartlikud ei ole ning talvel probleeme ei tekita.\nLisaks ajami tüübile soovitame uurida alltoodud nüansse\nLubatud kasutusintensiivsus. Odavamatel tõkkepuudel jääb see tavaliselt 500-600 tsükli piirimaile 24h jooksul, kallimatel on töötsüklite arv piiramata. Ajami tervise (ja kasutaja rahakoti) huvides on, et tõkkepuu ei töötaks lubatud koormuse piirimail, vaid jääks vähemalt 15-20% varu.\nPurunevad lülid. Igal hästi läbimõeldud tõkkepuul on oma nõrk lüli, mis puruneb poomile otsasõidul ja väldib sellega suuremaid kahjusid nii sõidukile kui ka tõkkepuu ajamile. Sellise lüli vahetus on lihtne ja küllaltki odav. Näiteks BFT tõkkepuul puruneb otsasõidul poomi kinni hoidev rotatsioonplaat, mille vahetus on 15 minuti töö.\nVandaalikindlus. Tavaliselt on ka siin igal tõkkepuul oma nõrk lüli (spetsiaalne hammasratas, tihvt vms., BFT-l näit. plasthammasratas), mis toore jõu rakendamisel puruneb. Kui tõkkepuu müüja sellist lüli nimetada ei oska, võib vandaalitsemine ettearvamatuid kulutusi tekitada.\nTurvalisus. Kuna tõkkepuu alt võib voorida päevas sadu autosid ja paljud tõkkepuud võimaldavad automaatsulgumist, ei tasu turvaseadmete pealt kokku hoida. Levinuimad turvaseadmed on turvakiir ja pneumoandur. Neist viimane rakendub juhul, kui poomile jääb ette mingi mehaaniline takistus, turvakiir aga siis kui katkeb otsene nähtavus andurite vahel. Pneumoanduri puuduseks on rakendumiseks vajalik mehaaniline kontakt, mis liikuva auto puhul tähendab vähemalt värvikriime; turvakiire katkemist võib aga põhjustada ka tihe lumesadu või anduri ette tuisanud hang, mis tähendab, et poom ei sulgugi enne lumesaju hõrenemist või lume koristamist.\nEelnimetatud puudustest on vaba metallidetektor, mis tunneb ära poomi alla jäänud auto ning ei lase tõkkepuul sulguda. Puuduseks on kõrgem hind ja töömahukas paigaldus (vajab teekattesse paigaldatud induktsioonsilmust).\nPoomi kuju ja materjal. Kasutatakse ristkülikukujulise ja ümara ristlõikega alumiiniumpoome. Viimaseid eelkõige tuulistes piirkondades, kuna ümara poomi tuuletakistus on oluliselt väiksem. Mõned tootjad kasutavad ka puitpoome. Puit deformeerub niiskes mereäärses kliimas, mistõttu ei saa nende kasutamist soovitada.\nPoomi avamisaeg. Tavaliselt 2-9 s. Reeglina, mida pikem poom, seda pikem avamisaeg. Seetõttu, kui on tegemist suure avaga, mida on vaja kiiresti avada, on otstarbekas kasutada kahte vastastikkust lühikese poomiga tõkkepuud. Nimetatud lahendus ei pruugi olla oluliselt kallim pika poomiga tõkkepuust, kuna võrdeliselt poomi pikkusega kasvab ka tõkkepuu hind.\nTasakaalustusvedru tüüp. Tasakaalsutusvedruna kasutatakse tõmb- või suruvedrut. Klientidelt saadud tagasiside kohaselt kipuvad tõmbvedrud väsides purunema, mis võib kahjustada ka ajamit. Aldermani poolt müüdavatel tõkkepuudel on kasutuses ainult suruvedrud. Vedrude purunemist on teadaolevatel andmetel esinenud alates 1998.a. üks kord.\nNagu autod, jagunevad ka tõkkepuud hinnaklassidesse. On odavaid, keskmisi ja kalleid. Odavate hinnad algavad 700-800 eurost, kallimate hinnad (nagu näit. Rävala pst. parkimismajal) küünivad 7000-8000 euro piirimaile. Suhteliselt lihtsa, kuid töökindla ja intensiivset kasutamist taluva tõkkepuu saab kätte ca 1000 euroga.


5 korduvtäidetavad ilutooted, mis tegelikult keskkonnale kasuks tulevad - Nahk - 2020\nMõtlen pidevalt sellele, kui palju jäätmeid ma tekitan. Jalutades minu ühikust prügikasti, arvan, see on ainult minu omaja kujutage ette, kuidas meie kollektiivne prügikast välja näeb. Ilutoimetajana taaskasutan nii pakkematerjale, kus on iga päev pakutavad tooted, kui ka toodete tegelikku pakendit. Ja kuigi ma ei mõtle sellele alati, koosnevad need tooted enamasti ühekordselt kasutatavast plastist. Pärast olen jõudnud toru põhja, viskan nad minema.\nInimkonna hooldusliinide andmetel on igal päeval 28 000 inimest tonni ühekordseks kasutamiseks mõeldud plastikust müüakse meie ookeanidesse. Seal on erand mõningatest hulgikaupadest, mida ma ostan nagu proua Meyeri käeseebi täidis, samuti kallimatest toodetest (enamasti näopesuvahendid) klaasnõudes, kuid suurem osa tooted, mida ma kasutan ja armastan, on ühekordsed. Ehkki olen ringlussevõtu osas usin, on võimalik, et meie ringlussevõtt ei lähe ringlusse ja satub prügilasse. Hirmuäratav, eks? Humandkindi sõnul on see ka alakasutatud lahendus. "Ainult 9% kogu maailma plastikjäätmetest võetakse tegelikult ringlusse." Nende soovitus: "Selle asemel, et küsida, kuidas saaksime rohkem plasti ringlusse võtta, teeme koostööd ja leiame võimalusi, kuidas seda kõige vähem tarbida."\nMäletan, et külastasin Manhattanil asuvat salongi Blackstones, kus neil on oma korduvtäidetavate juuksehooldusliinide nimeline nimetus Viis Mõist. Asutaja Joey Silvestera julgustab oma kohalikke kliente tooma tühjad pudelid või vahetama mahuti uue vastu. Milline uudne idee, eks? Õnneks on rohkem ettevõtteid, kes rakendavad meie plastist jalajälje vähendamiseks täiteprogrammi. Ees viis ilubrändi, mis aitavad vähem jäätmeid tekitada.\nSee mittekahjulike igapäevaste toodete sari on ette nähtud taastäitmiseks ja välistab ühekordseks kasutamiseks mõeldud plasti 90% või rohkem. Praegu on kolm toodet: suuvesi, deodorant ja šampoon, mida saab osta a la carte või tellimuse kaudu. Vähem on tõesti rohkem.\nSee sertifitseeritud orgaanilise meigi rida pakub intelligentset taastäitmissüsteemi. Metallist valmistatud pakend on ette nähtud ikka ja jälle uuesti täitmiseks. Täitke oma kompaktne ripsmetušš ja huulepulk. Ohkate, kujutage ette, kui iga iluliin oleks selline?\nÜhekordseks kasutamiseks mõeldud plastjäätmete minimeerimiseks on isikliku hügieeni tooted hea koht alustamiseks (kuna me kasutame neid igapäevaselt). Alumiiniumist, parabeenidest, ftalaatidest ja talgist vabastatud deodorandiliinil on viis lõhna, sellel on korduvtäidetav ümbris ja taaskasutatavad kaunad. Tellimuspõhine teenus ei ole siduv: vahetage lõhnu, vajutage pausile või peatage igal ajal.\nTäitke oma 50 ml või 100 ml pudel parfüümi Le Labo'is ja saate lõhnaainetele 20 protsenti allahindlust. Arvestades selle hinnapunkti, on see palju motivatsiooni taaskasutamiseks.\nLooduslike ilutoodete meka pakub Follain eksklusiivset 38 oz. korduvtäidetav käsiseep sidrunheinas või lavendlis.В\nFYI: See radari all olev niisutaja on mu kastenaha saladus.\nIga musta reede ilupakkumine, mida peate teadma\nCopyright 2020 \_ Hooldusnõuanded, ilu, tooteülevaated ja meigitrendid \_ Uuesti täidetavate ilutoodete kasutamine on tõeline, teostatav viis keskkonna abistamiseks


Sepistatud plokk vahend, ventiili korpus ja õli pidu seda enam joogiveeks jne tarnijatele ja tootjad - Hiina tehases - Ted masin\nKodu > Tooted > Sepised > Sepistatud plokk ja ümarlaud\nSepistatud plokk vahend, ventiili korpus ja õli pidu preventor jne me loob kvaliteedi plokid parimatest materjalidest multi rakendused ja paljudes eri tööstusharudes. Metalli sepistamine protsess annab ja kodanikuühiskonna suunas tugevus võrreldes plaadi või Baar. Materjal on peamiselt madala...\nSepistatud plokk vahend, ventiili korpus ja õli pidu preventor jne\nweforges kvaliteedi plokid parimatest materjalidest multiapplications ja paljudes eri tööstusharudes. Metalli sepistamine protsess annab ja kodanikuühiskonna suunas tugevus võrreldes plaadi või Baar. Materjal on peamiselt madala süsinikusisaldusega terasest, madal legeeritud teras ja terase vahend jne\nSelle toote kohta (mitte ainult nimekirja)\nTed masin, rohkem kui 10 aastat kogemusi on üks juhtiv võltsitud plokk vahend, ventiili korpus ja õli pidu seda enam joogiveeks jne tootjad ja tarnijad Hiinas. Oleme juurutanud täiustatud seadmed ja tehnoloogia meie tehases. Tere tulemast osta kohandatud ja kvaliteetsed seadmed tehasest.


Sparta – Vikipeedia\nSee artikkel räägib vanaaja linnriigist; tänapäeva linna kohta vaata Spártī; Rotterdami jalgpalliklubi kohta vaata artiklit Rotterdami Sparta; teiste tähenduste kohta vaata Sparta (täpsustus).\nSparta / Lakedaimon\nca 900 – 192 eKr\nLambdat, kui Lakedaimoni sümbolit, kasutasid oma kilpidel Sparta sõjaväelased\nHomerose ajastu Ahhaia liit\nSparta (Dooria murdes Σπάρτα, Spártā; Atika murdes Σπάρτη, Spártē), oli prominentne Vana-Kreeka linnriik. Ajalooliselt nimetati linnriiki ennast Lakedaimoniks (Λακεδαίμων, Lakedaímōn)[a] ja Sparta all peeti silmas Peloponnesose poolsaare kaguosas, Taygetose ja Parnoni mäeaheliku vahel, Eurotase jõe kaldal asunud linnriigi keskust.\n1 Sparta valitsemine\n2 Sparta sõjandus\n2.1 Messeenia allutamine\n2.2 Kreeka-Pärsia sõjad\n2.3 Peloponnesose sõjad\n2.4 Archidamose sõda\n2.5 Dekeleia sõda\n2.6 Kórinthose sõda\n2.7 Makedoonia võimu tõus ja langus\nSparta valitsemine[muuda | muuda lähteteksti]\nSpartas valitsesid kaks kuningat, kes juhtisid sõjaväge ja täitsid preestrikohustusi. Üle 60-aastased spartalased moodustasid geruusia ehk 30-liikmelise vanemate nõukogu. Kogu valitsemist ja ühiskonnakorda kontrollisid igal aastal valitud viis efoori, kes kontrollisid ka kuningate tegevust.\nSpartalased olid Sparta kodanikkonda kuuluvad inimesed, kes rõhutasid võrdsust ja ühtekuuluvust, kuid ka nende seas oli varanduslik ebavõrdsus. Neil oli suur võim ümbruskonna elanike üle, kuid Sparta kodanikke (Spartiaate) endid oli kõige vähem.\nElanikkonna enamuse moodustasid heloodid ehk spartalastele kuuluvad orjad, õigusteta maaharijad. Spartalased lõid helootidele eraldi kasvatussüsteemi, et nad alluksid korrale. Heloodid olid riigi range kontrolli all.\nSparta võimu all olid lisaks helootidele veel perioigid ehk isiklikult vabad ümberkaudsed elanikud. Perioikidel oli spartalaste ees andami- ja sõjaväekohustus, samas ei olnud nad Sparta kodanikud.\nSparta sõjandus[muuda | muuda lähteteksti]\nMesseenia allutamine[muuda | muuda lähteteksti]\nMesseenia piirkond Kreeka Peloponnesose poolsaarel\nArkaadia piirkond Kreeka Peloponnesose poolsaarel\n8. sajandi teisel poolel eKr vallutasid spartalased Esimeses Messeenia sõjas Messeenia, orjastasid sealsed elanikud ja muutsid nad helootideks (ainult osal õnnestus välja rännata või perioigi staatust saada). Umbes 660 aastal eKr allutasid spartalased ka Arkaadia ning sundisid nad liidusuhtesse Spartaga.\nUmbes 7. sajandi keskel eKr puhkes helootide ülestõus, mis andis spartalastele ajendi Teise Messeenia sõja alustamiseks. Liidus Argose ja Arkaadiaga õnnestus messeenlastel Aristomenese juhtimisel mitu korda lüüa sõjaliselt tugevamaid spartalasi. Pärast messeenlaste kindluse Hira langemist nende vabadusvõitlus vaibus. Osa elanikest rändas Messenesse. Kohalejäänud üritasid veel mitu korda tulemusteta spartalaste ülemvõimust vabaneda (helootide ülestõus 464 eKr, Kolmas Messeenia sõda). Alles alates 369 eKr õnnestus Messeenial Teeba (Epameinondase) abiga saavutada sõltumatus.\nKreeka-Pärsia sõjad[muuda | muuda lähteteksti]\nKreeka-Pärsia sõdades (499 eKr–449 eKr) mängisid juhtivat rolli Sparta ja Ateena. Kuna Kreeka oli killustatud mitmete väikeste riikide vahel (Ateena, Sparta, Aígina, Chalkída), polnud haruldased ka nende riikide omavahelised konfliktid.\nPikemalt artiklis Kreeka-Pärsia sõjad\nPikemalt artiklites Termopüülide lahing, Leonidas I, Plataia lahing ja Vana-Kreeka#Kreeka klassikaline ajajärk\nPeloponnesose sõjad[muuda | muuda lähteteksti]\nPeloponnesose sõda algas ateenlastele edukalt, nende poole asus Kórinthose naaberlinn Megara, mis tagas kontrolli Kesk-Kreekat Peloponnesosega ühendav maakitsuse üle. Õnnestus vallutada ka naaber ja ammune vaenlane – saareriik Aigina, mis sunniti andamikohustusliku sõltlasena mereliitu. Spartalased viisid küll väed Kesk-Kreekasse, kindlustamaks oma mõju Delfi oraakli üle ja võitsid neid tagasiteed takistada püüdnud ateenlasi Boiootias Tanagra lahingus (u 457 eKr), kuid veel samal aastal alistasid ateenlased Boiootia ja aitasid sealsetes linnades võimule Ateena-meelsed demokraadid. Suur osa Kesk-Kreekast oli langenud Ateena võimu alla.\nPeloponnesose sõja jätkus sõda ka Pärsia vastu, kelle valdustest Egiptus lõi Pärsiast lahku ja ateenlased saatsid sinna ülestõusnute toetuseks suure laevastiku, mis egiptlastega liidus vallutas enamuse Niiluse deltast, kaasa arvatud suure osa Memphisest. Aasiast Egiptusse tunginud Pärsia vägi tõrjus ateenlased Memphisest välja, piiras nad ühel delta harude vahelisel saarel ja purustas rünnakuga (u 454 eKr). Hukkus tuhandeid ateenlasi. Samas tegid eduka sõjaretkele Küprosele, millega kindlustasid ülemvõimu merel ja sõda Ateena mereliidu ja Pärsia vahel oli selleks korraks läbi. Anatoolia lääne- ja lõunaranniku kreeka linnad olid Pärsia ülemvõimust vabad, kuuludes selle asemel enamuses Ateena mereliitu.\nPikemalt artiklis Esimene Peloponnesose sõda (u. 460–445 eKr)\nArchidamose sõda[muuda | muuda lähteteksti]\nSparta ja Ateena vahel 445 eKr sõlmitud rahuleping fikseeris jõudude tasakaalu nende vahel. Suur osa Kreekast jagunes kahte leeri – Peloponnesose liitu ja Ateena mereliitu – millest esimene soosis üldjuhul aristokraatlikke ja teine demokraatlikke riigikordi. Sellest tulenevalt kippus rikaste ja suursuguste kreeklaste sümpaatia kalduma Sparta ja lihtrahva oma Ateena poole. 431 eKr lahvatasid pinged kahe vastasleeri vahel üle-Kreekalise sõjana, tuntud kui Peloponnesose sõda (ka Teine Peloponnesose sõda), Peloponnesose liitu kuuluva Kórinthose ja neutraalse Korkyra (tänapäeva Korfu) vahel.\n425 eKr hõivasid ateenlased Pylose neeme Messeenia rannikul ja vangistada lähedasel Sphakteria saarel mõnisada vastast, teiste seas 120 spartiaati. Pylosest sai varjupaik Messeeniast põgenevatele helootidele ja spartalased pidid loobuma Atika iga-aastasest rüüstamisest, sest ateenlased ähvardasid vastasel korral vangid hukata. 424 eKr Ateena tehtud rünnak Sparta liitlase Teeba vastu lõppes lüüasaamisega Delioni lahingus (424 eKr). Kreeka Egeuse põhjarannikule suundunud Sparta väepealik Brasidas kallutas sealseid Ateena liitlasi lahku lööma ja seda takistada püüdnud Kleon langes Amphipolise linna juures peetud lahingus. 422 eKr langes ka Brasidas ning mitmed linnad, sealhulgas Amphipolis, läksid Sparta poole üle. Kleoni ja Brasidase surma järel 421 eKr sõlmiti ateenlase Nikiase pingutuste tulemusel 50 aastaks rahu – nn Nikiase rahu.\nVaatamata Sparta ja Ateena vahel sõlmitud rahulepingule, ei olnud Sparta liitlased kokku lepitud tingimustega nõus ja ka Ateenas tõusis tol ajal esile riigimees Alkibiades, kes võttis kindla suuna vaenu taasõhutamisele. Alkibiadese katse organiseerida Sparta-vastane liit Peloponnesoses lõppes algselt lüüasaamisega 418 eKr Arkaadias Mantineia lahingus.\nJärgmises etapis palusid paar väiksemat Sitsiilia linna (Egesta ja Leontini elanikud) ateenlastelt abi Sürakuusa vastu ning 415 eKr algas Ateena laevastiku Sitsiilia retk. Ateenlased asusid Sürakuusat piirama ja suutsid poolsaarel paikneva linna muust maailmast valliga peaaegu ära lõigata. Sürakuusalased olid alistumise äärel. Spartast appi saadetud väepealik koos Sitsiilia liitlastega pääses linna, innustas kaitsjaid ja sõjaõnn kaldus järk-järgult sürakuusalaste poole. Ateenlased saatsid Sürakuusa alla veel teisegi eskaadri, kuid osutusid pärast lüüasaamist öises lahingus ise ümberpiiratuks. Sobiv hetk Sürakuusa lahest välja murdmiseks lasti mööda, otsustav merelahing kaotati ja ateenlased pidid laevu ning haavatuid maha jättes suunduda sisemaale, kus loodeti abi oma Sitsiilia liitlastelt. Sisemaale taandumine lõppes katastroofiga: kahte rühma jagunenud ateenlased piirati ümber ja sunniti alistuma (413 eKr) ja Nikias hukati.\nDekeleia sõda[muuda | muuda lähteteksti]\nTõusnud sõjaliste kulutuste tulemusel, 411 eKr kukutati Ateenas demokraatlik riigikord, võim läks 400 oligarhile, kes otsustasid piirata kodanike ringi 5000 jõukama mehega. Ateena laevastik Samosel jäi aga demokraatlikuks. Ateena oli lõhenenud sisuliselt kaheks vaenulikuks riigiks: Ateena linnas kehtis oligarhia ja laevastikus demokraatia. Peagi aga 410 eKr demokraatia taastati. Ateena laevastik võitis spartalasi Marmara mere rannikul Kyzikose linna juures ja kindlustas positsioone Musta mere väinades. 406 eKr võitsid ateenlased raske merelahingu Arginusai saarte juures Lesbose saare lähedal.\nTagakiusatud ateenlasi pages massiliselt naabermaakondadesse, kus koondasid sõjasalku 30 oligarhi kukutamiseks. Pagulased tungisid Atikasse ja vallutasid Pireuse sadama. Pireuse ja Ateena vahel toimunud kokkupõrkes sai Kritias surma. Oligarhid jäid ilma ka Sparta toest, sest neid soosinud Lysandros Spartast tõrjuti Sparta sisepoliitikas ajutiselt tagaplaanile. 403 eKr sõlmiti Sparta kuninga vahendusel kokkulepe, millega Ateenas taastati demokraatlik riigikord ja kuulutati välja üldine amnestia kõigile, peale 30 oligarhi ja nende lähemate käsilaste.\nKórinthose sõda[muuda | muuda lähteteksti]\nMakedoonia võimu tõus ja langus[muuda | muuda lähteteksti]\nPhilippos II valitsetud (359 eKr–336 eKr) alad\nVana-Makedoonia kuningas (359–336 eKr) Philippos II 338 eKr aastal võitis ta Demosthenese ärgitusel kokku kutsutud Kreeka liitlasväge, teebalasi ja ateenalasi Chaironeia lahingus ning järgneval kahel aastal sõlmis kõigi polistega (peale Sparta) lepped, mis andsid need Makedoonia ülemvõimu alla. Põhja-Kreeka läks Makedoonia võimu alla. Philippos II nõudmisel tuli 338–337 eKr kokku Korintose kongress, kus asutati ülekreekaline Korintose Liit, millega ei liitunud ainult Sparta ja mille hegemooniks kuulutati Makedoonia kuningas.\n334 aastal eKr laiendas Philippos II oma mõjuala ka Peloponnesose poolsaarele ja vabastas Messeenia, Argose ja Arkaadia Sparta kontrolli alt. Makedoonia kuninga Aleksander Suure äraoleku ajal sõjaretkel proovis Sparta kuningas Agis III Pärsia Dareios III rahalise kaasabiga vabaneda Makedoonia hegemooniast, kuid Agis III tapeti Megalopolise lahingus Antipateri vägede poolt.\nAleksander Suure surma järel valitses Kreeka aladel segaduste aeg tema riigi jagamise pärast ning Diadohhide sõdades Aleksandri loodud maailmariik lagunes. Makedoonia riik jagunes pärast Aleksander Suure surma Kreeka ja Makedoonia, Egiptuse, Väike-Aasia ja Aasia osaks ning kujunesid Ptolemaioste (Egiptus), Seleukiidide (Süüria ja Mesopotaamia), Antigoniidide (Makedoonia) ja Attaliidide (Pergamon) hellenistlikud riigid.\nDemetrios Poliorketese poeg Antigonos II haaras 276. aastaks eKr võimu Makedoonia kuningana (277–274 eKr; 272–239 eKr) ning Antigoniidide dünastia valitses riiki kuni roomlaste sissetungini. Enamik Kreeka linnriike, sealhulgas Ateena, tunnistas Makedoonia ülemvõimu. Makedoonlastel oli garnisonid Kreeka strateegilistes punktides: Demetrias Tessaalias, Chalkis Euboia saarel ja Akrokorintos Kórinthose maakitsuse juures. Antigoniidide Makedooniast sõltumatut ja Makedoonia-vastast poliitikat ajasid Sparta, Ahhaia liit ja Aitoolia liit.\n3. sajandi teisel poolel eKr püüdis kuningas Agis IV (245–241 eKr) lõpetada Spartas spartiaatide jätkuvat laostumist ja taastada “Lykurgose korraldus” oma arvataval muistsel kujul, tühistades võlad ja algatades maade ümberjaotamise rikastelt vaestele. Kui geruusia tema reformikava tagasi lükkas, viis ta selle läbi rahvakoosolekul. Kuid maa ümberjagamise venimine põhjustas rahulolematust ja Agis hukati ja reformid tühistati.\nReforme jätkas kuningas Kleomenes III (235–221 eKr), kes haaras palgasõdurite abil ainuvõimu, pagendas oma vastased ja viis reformid rahvakoosoleku toel ka tegelikkuses ellu. Kleomenes III sattus ta konflikti Ahhaia liiduga ja püüdis kehtestada Sparta hegemooniat kogu Peloponnesoses. Teda toetasid vaesed kodanikud paljudes Peloponnesose poolsaare linnades. Ahhaia liit Aratose juhtimisel palus abi Makedoonialt, nõustudes vastutasuks andma Makedooniale tagasi Akrokorintose. 222 eKr sai Kleomenes III Sellasia lahingus Lakoonikas Ahhaia-Makedoonia ühisväelt rängalt lüüa ning ta põgenes Egiptusse, kus tappis enda. Reformid Spartas tühistati ja Spartast sai Ahhaia liidu liige.\n^ Kasutatakse ka nimekujusid Lakoonia ja Lakoonika.\n↑ Cartledge 2002, lk 91\n↑ "Lakoonia". Eesti Entsüklopeedia. Vaadatud 3. jaanuar 2018.\n↑ "Lakoonika". Eesti Entsüklopeedia. Vaadatud 5. juunit 2017.\nSparta – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Sparta&oldid=5919125"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 01:12, 20. juuni 2021.


1.1. Tõsta huvi võrkpalli vastu, noorendada võrkpalliga alustajate ringi ja laiendada võrkpalli kandepinda vabariigi õpilaskonna hulgas.\n1.2. Välja selgitada Eesti põhikoolide (ka gümnaasiumite põhikooli osa) ja spordiklubide I vanuseastme paremad tüdrukute ja poiste võistkonnad püüdmisega ja püüdmiseta minivõrkpallis (edaspidi Mikroliiga). Võistlus toimub kahes liigas (püüdmisega ja püüdmiseta) ning liiga saab iga võistkond omale ise valida. (NB! UUS!)\nÜleriigiline festival toimub (NB! välistingimustes!) 18. mail 2022 algusega kell 10:00 Kohila välisväljakutel.\nVõistlustest võivad osa võtta põhikoolide, gümnaasiumite, klubide ja spordikoolide tüdrukute ja poiste võistkonnad, kelle mängijad käivad 1.-3. klassis (NB! UUS!). Võistkonna minimaalne mängijate arv on neli ning maksimaalne seitse + õpetaja.\nTäpne võistluste süsteem teatatakse peale võistkondade registreerumist. Juhul kui võistlustele registreerub vähe võistkondi on korraldajatel õigus viia turniir läbi absoluutarvestuses, kus üheskoos mängivad nii poiste kui tüdrukute võistkonnad.\nFestivalile registreerimiseks tuleb võistkonna juhendajal/õpetajal teatada osavõtust hiljemalt 12. maini 2022 järgneval lehel: https://forms.gle/xYE4XiskfeAuSyx39 . Täiendav info projektijuht Laura Milk e-post – laura@volley.ee .\nMõlema liiga kolme paremat võistkonda autasustatakse diplomite, medalite ja karikaga. Diplomi ja meenega autasustatakse kõiki võistlustel osalejaid.\nVõimalikud protestid mängude läbiviimise ja tulemuste kohta lahendab võistluste kohalik kohtunikekogu.\nOsavõtumaks võistkonna kohta 10.- EUR, mis tasutakse finaalvõistluste korraldajale, kellel on kohustus soovijaile väljastada sularahatšekk. Kõik lähetusega soetud kulud kannavad lähetavad organisatsioonid. Finaalturniiri kohtunike tasu kannab EVF.\nVõistluste korraldamise eest vastutab Eesti Võrkpalli Liit. Võistluste toimumiseks on vajalik vähemalt 5 võistkonna osalemine.


Autogaraažid, müük 1 17,90 209 1 13.06.19 Harjumaa, Tallinn linn (haldusü.), Põhja-Tallinn linnaosa\nHARJUMAA, TALLINN, PÕHJA-TALLINN, KALJU PÕIK 16, korras, garaaž, kivimaja, katastri nr 78401:101:1472, ehitusaasta 1996, 1/1, 1 tuba, üldpind 17.9 m², krunt 209 m², sileplekk, tellisseinad, maakler: Larissa Rafikova; lisaks saab osta 4-toaline 79 m2 korter Kalju 7.\nAutogaraažid, rendile andmine 36 20.07.19 Tartu, Karlova\nTARTU, KARLOVA, JÕE 2C, garaaž, üldpind 36 m², elekter; Üürile anda kanaliga garaažiboks Karlova linnaosas! Tegemist on kivigaraažiga. Kinnistu üldpind 36 m2, garaaži pind 22 m2. Garaažis kanal, valgustid ja pistikupesad. Elekter 1 X 16 A. Võimalus kasutada garaažina või lao...\nAutogaraažid, rendile andmine 16 11.05.19 Pärnu\nPÄRNU, KULDSE KODU 20, garaaž, üldpind 16 m²; Soodsalt rendile anda auto parkimiskoht garaažikompleksis Kuldse Kodu tänaval. Korralik ning kuiv. Auto on katuse all ning võõraste pilkude eest eemal. Külmemal perioodil ei mingit jäiste akende kraapimist ega lumest puhastamist...


Talvematka nipid | MATKaBLOGI - matkajutud matkajalt matkajale\nEsileht/Jutud, Matkamine/Talvematka nipid\nNagu vana hea tarkusetera ütleb: “Ei ole olemas halba ilma, on vaid vale riietus.” See kehtib ka matkade puhul. Eriti hästi tuleb selle tarkusetera mõte esile siis, kui ilmakraadid alla nulli kukuvad. Just külmakartuse tõttu põlgab suur osa inimesi talvel igasuguse matkamise ära (ja kui aus olla, siis kõlasid ka minu suust kunagi sõnad: “Ma ei lähe mitte kunagi talvel telkima!”). Ent saladuskatte all võin kogemuste põhjal kinnitada, et korralike riiete ja varustusega on tegelikult võimalik külmatunne peaaegu täielikult talvematka juurest eemaldada ning lõpuks võib -25 kraadiga telgis magades lausa palav hakata! Järgneval artiklil on kaks põhieesmärki – esmalt tekitada kõigil lugejates tohutut isu kohe oma matkakott kokku pakkida ja jooksujalu loodusesse putkata, teisalt aga jagada olulisi nippe talvematka paremaks õnnestumiseks, et esimene talvematk ei jääks viimaseks.\nEsmalt on artikli paremaks mõistmiseks vaja selgitada mõistet “matk”. Inglise keel on matkateemaliste terminite osas oluliselt rikkalikum – neil on sõna hiking kirjeldamaks rahulikumat looduses jalutamist ja selle nautimist, trekking kirjeldamaks aktiivsemat matkamist pigem karmimal maastikul (need mõlemad võivad olla nii ööbimisega kui päevase ettevõtmisena), thru-hiking kirjeldamaks pikka konstantset rännakut ühest matkaraja otsast teise, lisaks veel erinevad terminid vee-, mägi- ja sportlikumate matkaliikide jaoks. Loetelu on väga pikk. Eesti keele terminoloogia laseb kõndimise erinevate liikide puhul paraku eristada sisuliselt vaid jalutamist ja matkamist, mistõttu on ka erinevates artiklites mõnikord üritatud jagada nippe edukaks matkamiseks, ent artikli sisus jäädud vaid jalutuskäikude kirjeldamise tasemele. Üldjuhul nimetatakse matkaks siiski vähemalt ühe-kahe ööbimisega rännakuid. Ilma ööbimiseta pikema distantsiga rännak on päevamatk ja ilma ööbimiseta lühema distantsiga rännak on jalutuskäik. Selline eristamine on oluline seetõttu, et matkal ja jalutuskäigul on täiesti erinev varustus ja tegutsemisplaan. Selles artiklis on niisiis juttu talvel matkamisest koos ööbimistega. Ja ööbimiskoha all ei pea ma silmas sooja tuba pehme padja ja paksu tekiga, vaid virgastavat ja meeliülendavat und pakkuvat talvetelki.\nMatk ei tähenda siiski ainult jalgsimatka. Kuigi ka talvel on teatud oludes võimalik ette võtta jalgratta- ja veematku, lisaks on korraliku lumekatte puhul võimalik minna ka suusamatkale, siis antud artiklis keskendume eelkõige jalgsimatkadele põhjusel, et artikli autoril on selles vallas jagada kõige rohkem isiklikke kogemusi ning jalgsimatka on ka kõige lihtsam ette võtta – jalad on meil ju enamusel juba baasvarustusena sündides kaasa pandud, aga kanuu, matkasuusad või korraliku jalgratta peab esmalt poest või rendifirma käest kohale vedama ja vajadusel selle kasutamise selgeks õppima. Samas saavad siit kindlasti üht-teist kõrva taha panna ka teiste matkaliikide huvilised.\nSuve- ja talvejalgsimatkad on täiesti erinevaid ettevõtmised. Tõsi, põhitegevus ehk kõndimine ja seljakoti kandmine on küll sarnased, aga kõik selle ümber nõuab talvel erinevat lähenemist. Eelkõige teeb talvematka eriliseks lumi ja külmakraadid. Lumi muudab küll kõndimise sutsuke vaevalisemaks ja külmakraadid hommikul telgist väljumise ebameeldivamaks, aga suure talvematkafännina leian, et plusse on siiski rohkem kui miinuseid. Olen korduvalt tabanud end talvematkal olles mõttelt, et pagan – talvel on ju palju mõnusam matkata kui suvel! Esiteks on RMK lõkkekohad olulised tühjemad ning järgmiseks matkapäevaks välja puhates ei pea öö otsa kellegi peolõvi automakist kostuvaid Patuse Poole hittlugusid kuulama. Teiseks muutub seljakott mõnusaks külmkapiks, tänu millele saab talvematkale kaasa võtta ka neid hõrgutisi, mis suvekuumas vastu ei pea – näiteks kohukesi lõunapausiks või munad hommikul pannil praadimiseks. Samuti võimaldab paksem lumekiht koju jätta suured veepudelid ja valmistada õhtusöök lumesulaveest ning lumi ei määri jalanõusid ega telgipõhja. Aga mis peamine – mitte ükski tüütu putukas ei tule sind tülitama! Ideaalne. Kõige selle kõrval on minu arust oluliselt põnevam see, et igasugune tegevus peab olema planeeritud selliselt, et võimalikult vähe kehasoojust läheks kaduma – pidev mõttetöö hoiab meele virgena.\nNüüd, kui lugejaskonnale on tekitatud juba sutsuke matkaisu, on paljude lugejate peas kindlasti tekkinud küsimused, et mis varustuse peaks talvematkale kaasa võtma ja kuidas on võimalik talvel telgis ööbides ellu jääda. Mõni on kindlasti ka arvamusel, et teise küsimuse vastus on “ei olegi”, sest neil on ju oma 20-euroses magamiskotis isegi suvel külm magada. Siit tulebki minu kogemuste põhjal matkavarustuse valimise reegel nr 1 – head ja odavat asja tavaliselt olemas ei ole. Matkavarustuse puhul kehtib tavaliselt põhimõte (erinevalt disainerrõivafirmadest), et kallim varustus on kallim mitte ainult firma logo, vaid ka kvaliteedi ja efektiivsuse pärast. Tõsi, metsas ellujäämiseks ei pea minema kohe tippklassi tooteid poeriiulilt haarama – ellu saab jääda ka väga primitiivse varustusega, aga mina isiklikult ei soovi tulla matkalt tagasi mõttega, et “huhh, ellu jäin!”, vaid pigem ikka “täitsa lõpp kui tore ja hea oli!”. Eelistuste küsimus. Ma ei hakka kogu vajalikku matkakoti sisu siin artiklis laiali laotama, sestap on allpool välja toodud vaid need varustuselemendid, mis on erinevad võrreldes suvise matkaga.\nTalvematk – varustus\nTelk. Igasuguse telgiga talvematkale minna paraku ei sobi – võrksisuga ja ühekihilised telgid jäägu suveks, nendega ei ole talvel kindlasti soe ja mugav ööbida. Head talvetelki iseloomustavad eelkõige kahekihilisus, lume raskuse all vastu pidav tugev konstruktsioon ja tihedakoeline sisekiht sooja hoidmiseks. Samuti on talvel vaja telgi kinnitamiseks pisut karmimaid abimehi kui 10×0,1cm mõõduga telgivaiu. Paksu lumega aitavad telki kinnitada lumevaiad, nende puudumisel teevad töö ära ka puuhalud, matkasuusad või muud suurema kaaluga esemed, mida annab lumme torgata või selle sisse matta. Kui paksu lund ei ole, aga maapind on külmunud, siis on parim lahendus suured ja paksemad naelakujulised vaiad , mida saab mugavalt näiteks puuhaluga maa sisse taguda.\nMadrats. Vana hea lebomatt ajab alati asja ära, aga kui tahta, et hommikul puus kõvast ja külmast maapinnast kange ei oleks, siis soovitan täispuhutavat või isetäituvat madratsit soojustpeegeldava sisuga. See tähendab, et madratsi sees on kiht, mis kiirgab kehasoojuse keha poole ja maa poolt tuleva külmuse tagasi maa poole. Soojustuse olemasolu reedab madratsile märgitud R-väärtus – see näitab ühtlasi, mitme külmakraadiga selle madratsiga on soe magada. Samuti võib erinevaid madratseid omavahel kombineerida, pannes näiteks alumiseks kihiks lebomati ja peale suvisema õhkmadratsi. Võtab küll kotis rohkem ruumi, aga on külje all ikkagi soojem ja pehmem.\nMagamiskott. Üks olulisemaid elupäästjaid pakasega telkides on hea ja soe magamiskott. Paljude inimeste jaoks on eksitav magamiskotile märgitud temperatuurivahemik. Extreme temperatuur, s.t kõige külmem välja toodud temperatuur tähendab, et sellistes oludes ei teki 6 tunni jooksul veel alajahtumist, mitte, et magamiskott on selliste kraadidega mugavalt magamiseks mõeldud. Comfort (mõnikord on märgitud naistel comfort ja meestel limit) on number, millest peaks kotivalikul lähtuma. See näitab, milliste kraadidega peaks keskmine inimene saama mugavalt magamiskotis välja puhata. Kui ühte sooja talvist magamiskotti parasjagu võtta ei ole ega osta ei raatsi, siis saab väga hästi kombineerida ka erinevaid õhemaid magamiskotte. Näiteks pannes sügismagamiskoti sisse ühe õhema suvemagamiskoti, on tulemuseks mõnus talvemagamiskott päris mitme miinuskraadiga ööbimiseks. Magamiskotti ostes on aga oluline läbi mõelda, millises kliimas sa seda enim kasutama hakkad ja kui oluline on sealjuures selle kaal. Sulemagamiskotid on ülikerged ja soojad, aga need sobivad paremini kuiva kliimasse, näiteks mägedesse. Seda põhjusel, et parasvöötme kliimas talvel telkides tekib ööga telki palju kondenseerunud vett, mis imendub sulgede vahele ja kleebib need omavahel kokku. Ja kokku kleepunud suled enam sooja ei hoia. Ühe ööga matkadel peaks siiski kenasti hakkama saama. Parasvöötme talvematkale, eelkõige mitme ööbimisega matkadele, on parem võtta sünteetiline magamiskott. Need ei paki küll nii väikeseks ja kergeks kokku, aga samas hoiavad väga hästi sooja ka niiskena.\nRiietus. Kihilisus on talvematkal riietudes kõige olulisem. Nii on võimalik erinevaid kihte kombineerides saavutada täpselt õige soojuskiht oma keha ümber, et vältida higistamist, sest märg keha muutub kiirelt külmaks kehaks. Kogemus ütleb ka, et meriinovill on talvematkaja suurim sõber. Meriinovillane soe pesu on super soojusregulaator, lastes samas kehal piisavas koguses hingata. Ei hammusta ka. Üldiselt jäetakse talvematkal ka ööseks soe pesu selga ja soojad sokid jalga; sõltuvalt külmakartlikkusest ja õue temperatuuridest mõnikord isegi rohkem riideid. Hea on ööseks ka müts pähe jätta, sest kõige kiiremini kaotab keha külma just pea kaudu.\nKindlasti peaks kaasas olema sortiment erinevatest kinnastest – õhemaid, paksemaid, varukindaid, sest kindad kipuvad ikka päeva jooksul või õhtul laagriplatsil askeldades märguma ning ei pruugi öö jooksul ära kuivada isegi siis, kui need endaga magamiskotti kaasa võtta. Samuti peaks mitmepäevasel matkal kaasas olema mitu paari sokke – kõndimiseks võtan mina tavaliselt iga päeva kohta 1 paari sokke + ühed soojad meriinovillased sokid magamiseks ja laagriplatsil askeldamiseks. Kõndimise ajal on mul muide jalas kolmekihilised suvised matkasokid, sest jalgu liigutades hakkab muidu liiga palav. Aga siinkohal peab matkaja ise oma keha tundma – inimeste külmataluvus on erinev, samuti käte ja jalgade verevarustus. Minul lähevad kõndides käed-jalad soojaks juba 5 minutiga ning mõne miinuskraadiga kõndimisel ma kindaid väga ei vajagi, aga abikaasal külmuvad käed novembris ära ja uuesti üles sulavad alles märtsis, sõltumata kinnaste paksusest. Temal on seetõttu matkadel kaasas lisaks tavalistele kinnastele ka aluskindad ja kätesoojendajad ning jalas paksemad talvematkasokid (kindlasti meriinovilla koostisega). Selleks, et matkal ennast mugavalt tunda, on vaja enda keha kohta selliseid asju teada ja vastavalt nendele teadmistele ka ennast riietuda.\nJalanõud. Kui suvel on võimalik matk edukalt läbida ka tossudes (kuigi raske seljakotiga on see jalgadele liigselt koormav), siis talvematkale ainus sobiv jalats on korralik veekindel matkasaabas. See ei pea olema spetsiaalne soojustatud talvesaabas, pigem käiaksegi tavalise voodrita matkasaapaga talvel matkal – soojust reguleeritakse sokkide abil. Aga siinkohal jälle – tunna oma keha vajadusi. Saapa peale saab paksema lume korral tõmmata bahillid ehk säärised, et lumi saapasse sisse ei tungiks ja varbaid märjaks ei leotaks. Kummik ei ole samuti pikemaks matkaks eriti sobiv variant, kuigi on veekindel ja tihti ka väga hea tallaga, sest kummiku kummine materjal ei lase jalal hingata ja nii on need õhtuks ikkagi niisked.\nMatkaköök. Süüa tehes jälgi, milline on gaasipurk sinu gaasipõleti all, sest igasugune purk miinuskraadiga toitu soojaks ei küta. Talvematkadeks on loodud talvegaas, milles sisalduv propaani ja butaani segu on teistsuguses vahekorras kui suvegaasidel. Primuse firma talvegaasidel on lisaks purgi sees salvrätisarnane kiht, mille kapillaaride kaudu imendub purgis olev vedel gaas purgi suudmeni, tänu millele saab pliit purgist gaasi paremini kätte.\nSamuti on talvel tore matkale kaasa võtta korralikult sooja hoidev ja mitte lekkiv termos, millega näiteks hommikul päevaks sooja jooki kaasa võtta või lihtsalt hoida kuuma vett külmumise eest, et oleks kergem õhtul laagriplatsil lumesulavett keeta. Väike kogus vedelat vett lumega täidetud poti põhjas aitab lumel kiiremini sulada.\nTalvematkal on oluline süüa rasvasemaid ja kaloririkkamaid toite kui suvel, sest külmas keskkonnas kulub kehal oluliselt rohkem energiat organismi soojas hoidmiseks. Kui külmakraadidele lisada mitme tunnine kõndimine raske kotiga paksus lumes ja söögiks ainult külmad snäkid, võib õhtuks olemine päris kehvaks muutuda. Seepärast kõik kaalujälgijad ja kalorilugejad, unustage need tegevused matkal olles ära.\nLisavarustus. Sõltuvat lumeoludest võib olla hea mõte kaasa võtta erinevaid vahendeid, mis hõlbustavad lume sees liikumist. Näiteks matkakepid, bahillid ehk säärised, jäätallad, räätsad või kelk seljakoti vedamiseks.\nTalvematk – laagriplatsi tegevused\nNüüd, kui varustus on pakitud, tuleb kokku panna marsruut ja teele asuda. Kilometraaži arvutamisel võta lisaks oma füüsilisele võimekusele arvesse ka lumekihi paksust ja teede kvaliteeti, mida mööda matkata plaanid. 20km lumest lahti lükatud kruusateel möödub oluliselt kiiremini kui 20km põlvekõrguses lumes sumbates. Rajaoludega mitte arvestades võib lihtsalt juhtuda, et välja valitud laagriplatsini kõndida ei jõuagi.\nNii, kott pakitud, marsruut paika pandud, raja algusesse kohale jõutud. Egas muud kui kõndima. Õhtul laagriplatsile jõudes on aga tegevuskava märksa erinev kui suvisel ajal, sest nagu mainitud, kõik tegevus peab olema suunatud sooja säilitamisele ja juurde tekitamisele.\nEsmalt tasuks laagrisse jõudes panna selga paksem vahekiht (ja suvesokkidega matkajatel paksemad sokid). Seejärel oleks kõige parem teha üles lõke, et oleks üks soojaallikas lisaks. Kusjuures targemad sellid on jaganud nippe, et kõiki õhtu jooksul vajaminevaid puid ei tasu kohe ühe korraga ära lõhkuda, nii on võimalus ka õhtu edenedes natuke kehasooja juurde tekitada. Pärast lõkke üles saamist on alles mõistlik hakata tegema muid tegevusi nagu telgi ülespanek ja toiduvalmistamine. Muidugi, kui seltskonnas on inimesi mitu, siis saab ju need ülesanded omavahel ära jagada.\nTelgi üles panekul on samuti mõningad iseärasused. Näiteks tasub telki lume peale pannes enne selle alune põhi ette valmistada, s.t lumi ühtlaselt kokku trampida või paksem lumekiht eemale lükata. Muidu võid end öösel avastada lohust, mis telgist kiirgava sooja tõttu külje alla sulanud on. Telgi põhja võib panna ka termokile või auto tuuleklaasikatte, mille üks pool on fooliumist – annab täiendava soojustuse telgis askeldamiseks. Telgis sooja hoida aitab ka telgiäärte katmine lumega, et tuul telgi pealiskatte alt sisse ei puhuks. Samas tuleb jälgida, et päris kõiki ventilatsiooniavasid ei sulgeks, sest kuskilt peab ju ka hapnik telki sisse pääsema.\nKondenseerunud vee teke on talvel telgis magades paratamatu nähtus. Öösel telgis hingates liigub soe ja niiske hingeaur üles ning puutudes kokku külma telgikattega, kondenseerub ja ladestub telgikattele. Külmakraadidega muutub see aga härmatiseks ning kui hommikul üles ärgates vastu telgikatet minna, võib telgis lund sadada – see lumi aga sulab su varustuse peale, muutes selle niiskeks. Sellise märgumise vältimiseks tuleks lumi telgi sisekattelt eenevalt kokku korjata – näiteks kausi servaga mööda telgikatet tõmmates või kui härmatis telgilaes juba natuke sulanud on, siis ettevaatlikult rätikuga telgikate üle tõmmata.\nKui öösel on magamiskotis vaatamata kõikide eelnevate nippide järgimisele külm, tasub võtta sooja veega täidetud pudel omale kaissu või laotada magamiskoti peale termokile, mis maksab paar eurot ja on kättesaadav igas hästi varustatud matkapoes ja apteegis. Mitmekesi telgis olles annab päris head efekti ka seljad koos või lusika-asendis magamine – igasugune kontakt teise soojust eritava kehaga aitab tõsta temperatuure magamiskotis. Selle nipi järgimine ei tähenda muidugi, et kohe peaks lusika-partneriga leivad ühte kappi panema, ärge selle pärast muretsege.\nOlen talvematkal hommikul telgis ärgates jõudnud korduvalt järeldusele, et oluliselt parem on riideid tagasi selga panna, kui need ei ole külmast kanged. Seega kui magamiskotti vähegi mahub, siis on hea panna ööseks vähemalt mõned riided koos endaga sinna sisse. Sama tuleks teha ka näiteks telefoni ja akupangaga, sest külm on väga hea energiavaras.\nJa egas muud müstilist selle talvematka juures polegi! Kui võtad endaga kaasa korraliku ja temperatuurile vastava varustuse, paned selga korraliku ja temperatuurile vastava riietuse ning lähtud tegutsedes põhimõtetest, et keha tuleb hoida soojas ja kuivas, siis võib edukas talvematk koos ööbimisega olla sisuliselt garanteeritud. Aga hoiatan, et juba ühe korra niivõrd põneva ja proovile paneva ettevõtmise läbi tegemine võib tekitada sõltuvuse, mis saadab sind elu lõpuni ja käsib sul ette võtta järjest põnevamaid ja ekstreemsemaid seiklusi!\nKelli ja Kaarli matkad Youtube’i kanalil. Kliki siia!\nAutor Kelli Kuslap| 2022-03-03T08:54:08+00:00\tveebruar 10th, 2022|Jutud, Matkamine|0 Kommentaari


Ema, poeg ja mineviku varjud - Eesti Päevaleht\nKultuur 23. september 2016\nEma, poeg ja mineviku varjud\n„Mustlasmadonna” on võluv romaan emast ja pojast ning kaduvast ja taasleitavast õnnest.\nRomaani käivitab fiktiivse Tiziani maali leidmine. Repro: repro Tiziani maalist „La Bella”\nMischa saab pärast ema surma teada, et tema valduses oli senitundmatu Tiziani maal. Mischa ei teadnud, et see olemaski oli, saati veel, kuidas kunstiteos ema kätte sattus, ja ema viib saladuse endaga hauda. Maali ja iseenese jälgede ajamine viib Mischa mõtteis tagasi lapsepõlve. Pärast Teist maailmasõda elas ta Prantsusmaal mõisas, milles ta ema oli olnud teenijatüdruk nii sealse juudi perekonna kui ka okupeerivate sakslaste ajal. Mischa isa oli Saksa sõjaväelane ja see tegi neist külakese põlualused. Vägivallast ja vihast lapsele tekkinud šokk lõi ta oma seniseks kuueks eluaastaks tummaks.\nTa on öelnud, et ei oleks arvatavasti kunagi tõsiselt kirjutama hakanud, kui poleks abiellunud.\nNii möödub poisi elu teiste eest varjudes. Ta armub ameeriklannasse, kes suhtub temasse heasüdamlikult, kuid kõige tähtsam ja armsam on talle ema. Salapärase Koiotiks nimetatud ameeriklase saabumine lööb lapse ja ema maailma uperkuuti. Peagi kiinduvad nii ema kui ka poeg palavalt sellesse kitarri mängivasse mehesse, kes lööb käega kõigile nende maailmas seni kehtinud reeglitele. Koiott vabastab ema teda koormanud valust ja põlgusest ning aitab Mischal leida esimesed sõbrad ja saada tagasi oma hääl. Veelgi enam, Koiott viib ema ja poja endaga Ameerikasse. Ent sealgi teeb elu ootamatuid kannapöördeid ja viib ühest äärmusest teise. Just taaskohtumine Koiotiga kannustab täiskasvanud Mischat välja uurima, mida nende minevik varjab, ja mine tea, äkki õnnestub tal selle käigus ka armastus leida.\nSaab innustust ajaloost\nSanta Montefiore (snd 1970) ei ole ajaloolane, kuid „Mustlasmadonnas” näitab ta üles suurepärast ajalootaju, seda, kuidas ajaloosündmused on mõjutanud inimesi, nende elu ja tundeid. Ajalool on romaanis tähtis koht. Miski poleks juhtunud, kui poleks olnud maailmasõda, Saksa ja Ameerika sõdureid ega tagakiusamist.\nNime võõrapärasest kõlast hoolimata on Santa Montefiore inglane. Tema ema on aga Argentina päritolu ja ka Montefiore on mõnd aega Buenos Aireses elanud. Üles kasvas kirjanik siiski Inglismaal, kus ta perekond on maaomanikud ja pidasid talu. Ta isa oli suusataja, kes esindas Inglismaad suisa olümpiamängudel. Santa Montefiore on öelnud, et kirjutamine paelus teda alati ja ta mõtles lugusid välja juba lapsena. Koolis olevat tal hästi läinud ainult emakeeletundides, muusikas ja spordis ning ta kirjutas sõpradele seiklus- ja armastuslugusid poistest ja džunglitest. Ta õppis ülikoolis hispaania ja itaalia keelt ning enne tõsisemalt kirjutama hakkamist töötas Londonis rõiva- ja juveeliärides. Kuna kirjaniku õde on tuntud meediategelane, kasutas ta esialgu pseudonüümi. Esimese raamatu avaldas ta siiski juba oma nime all.\n2002. aastast alates võib öelda, et Santa Montefiore sulest ilmub vähemalt üks romaan aastas. Ta on seni avaldanud 16 raamatut, suurem osa neist on ilmunud ka eesti keeles. Nüüdseks on kirjanik abielus ajaloolase Simon Sebag Montefiorega ja kahe lapse ema. Ta on öelnud, et ei oleks arvatavasti kunagi tõsiselt kirjutama hakanud, kui poleks abiellunud. Nad kirjutavad oma kodus, mõlemad omaette kabinetis. Abikaasa aitavat Santa Montefiorel mõnikord süžeed välja mõelda, nii ka „Mustlasmadonna” puhul. Tähtis on tiimitöö ja hea tuju, on kirjanik öelnud. Loodetavasti leiab kaasaelamist ja head tuju ka Santa Montefiore raamatutest. ￼\n„Mustlasmadonna” on homsest saadaval koos LP-ga vaid nädalajagu! Vaata lisa: www.lpraamat.ee\nTõlkinud Tiina Viil\nKriisiinfo jõuab venekeelsesse inforuumi takerdudes 173\nEesti bioloogiline pomm kütab Saaremaal kirgi 251\nKinnisvarasektoris näritakse küüsi. Kas vara läheb jälle pankade kätte? 302\nEesti Energia juht õlitehasest: jah, fossiilkütusel põhinevaid projekte ongi praegu keeruline rahastada 45


tampoonid 12.09.03 / Naistehaigused\ntere. kasutan oma päevade ajal enamasti tampoone. hiljaaegu olen märganud, et mu sees on ruumi justkui rohkem. mingeid valusid pole. pole olnud kunagi sugulises vahekorras ja sooviksin teada kas on võimalik, et olen lihtsalt tampoone kasutades oma neitsinaha katki teinud?


Mida peaks CV kirjutamisel kindlasti arvestama? - Nuvalo Employ\nMida peaks CV kirjutamisel kindlasti arvestama?\nEttevõttesse kandideerimisel on väga olulisel kohal Sinu CV. Nimelt on see sageli ainukeseks võimaluseks endast hea kuvandi loomiseks ning Sinu, kui kandideerija ja ettevõtte vahelise positiivse sideme tekitamiseks. Arvestada tuleks sellega, et CV on dokument Sinu turundamiseks, mistõttu peaks see sisaldama olulist informatsiooni, mis aitaks tööandjale silma paista.\nMida täpsemalt üks ettevõte CV-st otsib?\nÄra pane erinevaid tehtud tegevusi lihtsalt järjekorda, vaid kirjelda iga toimingu juures täpsemalt, mida Sa oled antud ülesandeid täites saavutanud. Kindlasti pööra tähelepanu personaliseerimisele ehk uuri täpsemalt, millise ettevõtte jaoks Sa CV-d koostad. Sellisel juhul on Sul võimalik tuua välja just need saavutused ja oskused, mis on potentsiaalsel töökohal olulised.\nTähtsal kohal CV-s on eelnevad kogemused. Tööandja vaatab, kas eelnevad kogemused sobiksid kokku ametiga, kuhu Sa kandideerid. Eelnevate kogemuste olemasolul suudad tuua potentsiaalsele töökohale lisaväärtust.\nToo CV-s välja kõige tähtsamad oskused, mida oled terve oma karjääri jooksul omandanud. Oskused aitavad Sul silma paista ning näitavad, kui kiiresti suudad pakutava töökohaga kohaneda.\nKindlasti too enda CV-s välja olulised tulemused, mida oled saavutanud. Näiteks kui suutsid läbi viia mõne olulise kampaania või tänu Sinu tegevusele suurendasid ettevõtte müügitulemusi, siis pane see kindlasti kirja.\nMis ei tohiks CV-s olla?\nKui Sinu CV-s on kirjavead, siis need vähendavad Sinu usaldusväärsust. Kindlasti vaata alati oma kirjutis üle, et seal ei esineks grammatikavigu.\nPõhjused, miks varasemalt töökohalt lahkusid\nÜldjuhul ei peaks CV kirjutamisel sellist informatsiooni välja tooma. Oluline on kirjeldada täpsemalt hoopis oma saavutusi ja kogemusi, sest need näitavad, milline töötaja Sa oled.\nVeider e-mail CV-s\nTark oleks kasutada professionaalset või võimalikult ametlikku e-maili aadressi. Vastasel juhul vähendab see sinu usaldusväärsust ning jätab kummalise esmamulje. Näiteks TriibulineTiiger või Kaisukaru007 ei ole ametlike meilidena kohased ja ei jäta kandideerijast tõsist muljet.\nRaskesti loetav või liigselt informatsiooni sisaldav CV\nPööra tähelepanu teksti liigendamisele ning kompaktsusele. Liiga palju informatsiooni, mis on kokku pressitud ei anna head tulemust. Üldjuhul on hea CV umbes kaks lehekülge pikk ning jaotatud kenasti lõikudesse, et seda oleks mugav lugeda, käsitseda ning ka selgelt arusaadav.\nEbamäärased tühimikud CV-s\nKui Sinu CV-s on tekkinud ajaline vahemik, mil sa ei ole töötanud või õppinud, siis oleks mõistlik see ära põhjendada, muidu tekib küsimusi, millega oled vahepeal tegelenud. Kui rändasid näiteks aasta-kaks välismaal, siis panegi see kirja.\nKogenud värbajad suudavad CV-st leida kõik ebakõlad ning selle kohta ka täpsemat informatsiooni leida. Seetõttu ei ole soovitatav oma CV-s kirjutada, selliseid kogemusi, oskusi või tulemusi, mis tegelikkuses tõele ei vasta. Vastasel juhul jätad endast väga valeliku ning ebakompetentse inimese mulje.\nEelnevaid ideid ning nippe silmas pidades, suudad luua sellise CV, mis oleks meeldejääv ning looks Sinust hea esmamulje. Kui CV on valmis, siis tule ja vaata ka meie vabasid tööpakkumisi blogi alt!\nBy Kertti|2019-06-14T14:45:40+03:00juuni 12th, 2019|Uudised|


Kes on Melissa Mascari abikaasa? Tema elulugu, netoväärtus, lapsed - Kuulsused\nüks Elades õnnelikult koos oma abikaasa kui kolmanda naisega\n2 Tema abikaasa varasemad suhted\n3 Mis on Melissa Mascari elukutse?\n4 Mis on Melissa Mascari abikaasa net väärt?\n5 Tema mehe elukutse\n6 Restoranide äri\nMelissa Mascari on telesarja produtsent. Ta on tuntud kui Extreme Reunioni ja klassikaaslaste produtsent. Kuid ta tõusis kuulsusele pärast Ameerika filmirežissööri ja kinnisvaraarendaja George Santo Pietro naiseks saamist.\nElades õnnelikult koos oma abikaasa kui kolmanda naisega\nMelissa Mascari on abielus George Saint Peter, Ameerika ärimees ja lavastaja. Paar sidus pulmasõlme 8. oktoobril 2005 pärast üheaastast tutvumist.\nNende suhetest tervitasid nad beebitüdrukut, kelle nimi oli Chiara Santo Pietro sündinud 2007. aastal. Paar on nüüd abielus peaaegu 19 pikka aastat ja nad elavad õnnelikult oma abielu oma ainsa tütrega.\nTema abikaasa varasemad suhted\nMelissa Mascari abikaasa George Santo Pietro on oma elus olnud kolm korda abielus ja Melissa on tema kolmas naine. Esmakordselt oli ta abielus näitlejannaga Linda Evans oma esimese naisena 1981. aastal pärast mitmeaastast tutvumist. Paar jagab ka koos nimetatud tütart Andrea Santo Pietro kes sündis 1982. aastal. Kaks aastat hiljem pärast tütre sündi lahutas paar 1984. aastal oma teed.\nPealkiri: George Santo Pietro koos oma eksabikaasa Vanna Valgega (Foto: wiki)\nPärast esimesest naisest lahutamist abiellus George teist korda abikaasaga Vanna Valge. Oma elukutselt on ta näitleja ja telesaatejuht. George ja Vanna tervitasid suhteid kahe lapsega, kelle nimi oli poeg Niko Santo Pietro, sündinud 1994 ja tütar nimega Gigi Santo Peeter, sündinud 1997. aastal, aga paar lahutati 2002. aastal, kuna asjad ei töötanud nende vahel.\nMis on Melissa Mascari elukutse?\nPärast Melissa Mascari elukutset jätkas ta meelelahutustööstuses teleprodutsendina. Oma karjääri jooksul on ta töötanud mitme telesaate produtsendina, sealhulgas I’ve Got a Secret, Extreme Reunion ja Classmates.\nMelissa on töötanud mõne muu teleprogrammi kallal, näiteks Extreme Makeover, advokaat ja paljud teised. Lisaks on ta lisaks James Van Praaghile ka Ameerika jutusaate Beyond produtsent.\nMis on Melissa Mascari abikaasa net väärt?\nMelissa abikaasa George Santo Pietro netoväärtus on hinnanguliselt umbes 14 miljonit dollarit alates 2019. aastast on George ärimees, teleprodutsent ja kinnisvaraarendaja selle ameti järgi, mille kaudu ta varandust teenib. Kinnisvaraarendajana teenib ta aastaga üle 79 469 dollari. Lisaks teenib ta hea rahasumma ka oma restoranist Santopietro Californias Bel-Airis Mulholland Drive'i lähedal.\nPealkiri: George Santo Pietro ja tema eksabikaasa Vanna White'i mõis Beverly Hillsis (Foto: kallid padjad)\nGeorge'ile kuulus ka 30 000 ruutjalga Itaalia villa, mille kujundas tuntud arhitekt William Hablinski. Villas on 9 magamistuba ja 15 vannituba koos suurejoonelise läbivaatusruumiga, veinikelder, suuremahuline elamine, köök ürdi- ja maitseaiaga ning liivavõrkpalliplats. Villa asus Californias Beverly Hillsis 77 Beverly Park Lane'is ja hiljem müüdi see 2007. aastal hinnaga 50 miljonit dollarit.\nAastal 1996 ostis George koos oma eksabikaasa Vanna Valgega ülbe mõisa 22,6 miljoni dollari väärtuses. Mõis on 14 554 ruutjalga ja koosneb kümnest vannitoast ja kaheksast magamistoast. Kuid 2010. aastal müüsid nad oma mõisa.\nTema mehe elukutse\nMelissa Mascari abikaasa George Santo Pietro on üks edukaid kinnisvaraarendajaid, ärimees ja teleprodutsent. Algselt alustas George oma karjääri mitmesuguste töödega Beverly Hillsis, kus ta sündis. Seejärel asus ta aastaid tööle hotellimehe, kaameratehniku ja teleprodutsendina.\n1990ndatel töötas ta mitmetes telesaadetes. Tema esimene telesari tuli 1990. aastal ja selle pealkiri oli Beverly Hills, 90210. Pärast seda hakkas ta varsti tööstuses rohkem pakkumisi saama. Selle aja jooksul töötas ta veel mõnes teleseriaalis, sealhulgas 'Nad tulid kosmosest', 'Northern Exposure', 'Star Trek: Voyager', 'Brooklyn South' ja 'L. A. Arstid. Lisaks teleseriaalides töötamisele töötas ta ka mitme filmi, näiteks 'Into the Sun' (1991), 'The Army Now' (1994), 'Payback' (1995), 'Freaky Friday' (1995) ja paljude teiste filmide produtsendina.\nLisaks oma telekarjäärile on George ka ärimees ja kinnisvaraarendaja. Ta ehitab luksuslikke kinnistuid ja annab neid hiljem üürile või müüb maha. Ta müüs oma ülbe kodu hinnaga 47 miljonit dollarit, mille ostis koos oma eksabikaasa Vanna Valgega.\nGeorge'ile kuulus 1980. aastatel ka kuulus itaalia restoran nimega Santopietro. Restoran asub Bel-Airis, Californias, Mulholland Drive'is. Enamik tema kliente olid kuulsused, kuna ta ise on pärit meelelahutustööstusest.\nTalle kuulus ka teine restoran Shushi-Ko kompleks, mis oli populaarne oma sushi poolest. Ja restoran töötas peaaegu kümme aastat.\nMelissa Mascari sündis kuskil USA-s. Ta kuulub valgesse etnilisse tausta ja on Ameerika kodanik. Ta seisab kohal kuni kõrgus 5 jalga ja 6 tolli pikk.\nMelissa Mascari faktid\nTäisnimi Melissa Mascari\nAbikaasa George Saint Peter\nLapsed Chiara Santo Pietro\nritv nõdrameelne vend


Hiina Silikoonist torud koos klaasist kaussi tarnijate & tootjad - tehase otsene hulgi - LAISIMO\nTitan Silikoonist tasku toru esitleb läbimurret toru keelatud toidu klassi silikoon klaasist toru kombineerides. Kompaktne tasku koosneb geniaalne kaks tükk disain, mis kruvid üksteise moodustavad ühe klaasi pip. Titan klaas kauss ja toru puhutakse paks, kvaliteetset borosilikaatklaasist, mis tagab puhta keelatud kogemus. Laiendatud ohutuse, klaasid on kaitstud paks Silikoonist O-rõngad, mis vähendab löögikindlus. Puhastada, lihtsalt keerake rod kaussi. Kasutada oma lemmik või meie valik margitoote nimi klaas ja metall toru koristajad\nKlaasi silikoon käsi toru vaha Herb Suitsetamine\nTitan Silikoonist tasku toru esitleb läbimurret toru keelatud toidu klassi silikoon klaasist toru kombineerides. Kompaktne tasku koosneb geniaalne kaks tükk disain, mis kruvid üksteise moodustavad ühe klaasi pip.\nTitan klaas kauss ja toru puhutakse paks, kvaliteetset borosilikaatklaasist, mis tagab puhta keelatud kogemus. Laiendatud ohutuse, klaasid on kaitstud paks Silikoonist O-rõngad, mis vähendab löögikindlus.\nPuhastada, lihtsalt keerake rod kaussi. Kasutada oma lemmik või meie valik margitoote nimi klaas ja metall toru koristajad\nFDA Silikoonist ja klaas\nHot Tags: Silikoonist piibud klaasist kaussi koos Hiina, tarnijate, tootjate, tehase, hulgimüük, valmistatud Hiinas\nSmok Infinixi silikoonkate\nSilikoonist torud, mis on kaetud


10:09 reede, 01.07.2022\nAadress: Saue linn\nStiilne barokkansambel. Umbes 1775 valminud kahekorruselist kivist härrastemaja kavandas arvatavasti arhitekt J. Schultz major F. H. v. Ferseni tellimisel. Väheeenduvaid risaliite piiritlevad all liseenid ja ülakorrusel pilastrid. Peakorruse risaliidiaknaid kaunistab rikkalik stukkornament. Tagafassaadi risaliite markeerivad lamedad liseenid: peakorruse akende alused ehisplaadid rõhutavad rõhtsust. Mõlemas fassaadis kerkib maja kõrgest kelpkatusest keskrisaliidi laiune ärkelfrontoon.\nSiseplaneeringus valitseb barokne sümmeetria ja anfilaadsus. Võlvitud allkorruse keskel asub kahe massiivse piilariga vestibüül, kus asub Pallas Athena skulptuur (18. saj. koopia). Vestibüüli kirdenurgast algav peatrepp suundub seinataguse trepimarsi kaudu saali ette. 4,25 m kõrgust saali, salonge jt. eluruume kaunistab barokne, kohati varaklassitsistlik (Louis XVI stiilis) stukkdekoor. Tahvliteks jagatud kollaseid, siniseid, sinakashalle või tumepunaseid kunstmarmor- ja krohvseinu katavad ajastule iseloomulikud säravvalged või kullatud girlandid, rosetid, maskid, portreemedaljonid, rippkaunistused ning allegoorilised või sümboolsed figuraalkompositsioonid (aastaaegade stseenid putodega) sarnaselt Tallinna kubermanguhoone Valge saali (1773), Roosna-Alliku, Rägavere jt. mõisate sisekujundusega. Restaureeritud 1960-70.\nMajaesise muruväljaku äärde kaarjalt paigutatud ja peahoonega väravamüüri abil liidetud kaks kõrvalhoonet - läänes tall-tõllakuur, idas ait - annavad peahoone asendile erilise aktsendi.\nPark on inglise stiilis, peahoonest kirde, lääne ja ida pool, selle kujundas 19. saj. algul arhitekt Dumoulin (tegutses ka Jälgimäel ja Sakus). Peahoonest kirde pool tiigi taga on prostüülikujuline templike. Pargis on skulptuurid (18. saj.?) "Herakles" ringmüüri keskel, "Leda luigega" ja "Lõvi" peahoone taga. Pargi serval raidkivitahvel (noor naine, vanamees hargiga), maski ja voluutidega barokne raiddetail (u. 1650) ning akantusdekoor ja vappidega reljeefplaat (17. saj. algus).\nSaue mõis eraldati Sausti mõisast 17. sajandi I poolel. Siis kandis ta nime Väike-Sausti. Mõlemad mõisad kuulusid von Scharenbergi perekonnale.\n1775. a. omandas mõisa von Fersen, kelle ajal hakati mõisa esinduslikult välja ehitama.\nAlates 1852. a. kuulus mõis von Ruckteschellidele, kellelt aga üsna pea siirdus von Straelbornide valdusesse. Nende kätte jäi mõis kuni 1919. a. võõrandamiseni.\nEesti Vabariik kinkis mõisa Vabadussõja väejuhile Johannes Ermile.\nII maailmasõja järel on mõisas asunud masina-traktorijaam, vanadekodu, haigla, lasteaed.\n1995. a. tagastati mõis Johannes Ermi tütrele Elga Viilupile.\nPraegu kuulub mõis perekond Kriisa eravaldusesse.


Kõik tööaja mõõtmise kanded ühes programmis - Terake Workfields\nGraafikud avanevad peamenüüst lingi “Töögraafikud” all. Vaikimisi kuvatakse sisseloginud kasutaja töögraafikut alates tänasest päevast kuni 31 päeva ettepoole. Teiste perioodide vaatamiseks tuleb klikkida ülal paremal paiknevat kalendri ikooniga nuppu. Avaneb kalender, kus saab valida kuupäeva, millest alates töögraafikut kuvatakse.\nOleme lisanud dokumendi vormistamise ja selle allkirjastamise võimaluse. Allkirja andmine tähendab kas näpu või vastava pliiatsiga puutetundlikul ekraanil joonistamist. Sellist lahendust saab kasutada olukordades, kus protsess näeb ette toimunud sündmusele vastaspoole (näiteks klient) kinnituse võtmist. Selline sündmus saab olla näiteks töö tegemine või materjali/kauba tarnimine. Dokument koosneb oma olemuselt sisutekstist, allkirjastaja nimest ja allkirjast. Automaatselt lisatakse allkirjastamise aeg ja arvutatakse dokumendi sisu krüptograafiline räsi.\n1) nii tööde kui teostatud transpordi nimekirjades on lisandunud nupp “Suuna allkirjastamiseks”. Sellele vajutades tehakse selle elemendi (töö või transport) sisust teksti kujul kokkuvõte ja kasutaja suunatakse dokumendivaatesse, kus see kokkuvõte on näha. Teksti on võimalik vajadusel muuta ja täiendada (näiteks kustutada ebaoluline ballasttekst). Kui ühte dokumenti on vaja lisada kas mitu tööd või mitu transporti, tuleb need järjekorras nupu “Suuna allkirjastamiseks” kaudu lisada. Dokumenti saab täiendada kuni allkirja andmiseni. Juhul kui dokumendi koostamine läks mingil põhjusel valesti, saab vajutada “PUHASTA VORM” ja dokumendi koostamine algab algusest peale.\n2) dokumendi võib luua ka vabatekstina kirjutades. Näiteks “24.10.2018 tarnitud kliendile X 10 ühikut kaupa Y. Aadress Ehitajate tee 777-22, Tallinn.”, lisada kliendi nimi ja paluda sellele kinnituseks kliendi allkiri.\nAllkirjastatud dokumente näeb veebirakenduses https://app.terake.com/ “Admin” alajaotuses “Dokumendid” lingi all. Dokumendi sisu vaatamiseks tuleb klikkida nimekirjas vastava rea juures dokumendi ikooniga nupule.\nprevious post: 5 võimalust töötajate efektiivsuse mõõtmiseks\nnext post: Tööaja planeerimine ja mõõtmine


Varas jätab varna seina\nVaras jätab varna seina (2)\n– 25/07/2014Rubriik: Arvamus\nEi oska öelda, kui palju minuvanuseid inimesi võiks väita, et ei ole ühtegi tulekahju näinud või pole miskitpidi ise punase kuke tegevuse tõttu kannataja rollis olnud. Kas ise või mõne lähedase inimese kaudu.\nMina kuulun nende hulka, kes on lapsepõlves üle elanud päeva, mille loojudes koosnes kogu mu vara lühikeste käistega särgist, põlvpükstest ja sandalettidest. Selle tõttu tunnen siiamaani ängi, kui kuulen kusagilt, et lastega pere on tuleõnnetuse tõttu lageda taeva alla jäänud. Toona oli mängus küll ulaka külapoisi käsi, ent suur osa tänastest põlengutest saab alguse ükskõiksusest, elementaarsete tuleohutusnõuete eiramisest ja ka võimetusest oma eluaset korrastada.\nEhk maakeeli rahapuuduse tõttu.\nOlen sellel teemal ka varem leheveergudel sõna võtnud ja teen seda tänagi. Ikka sellepärast, et olukord ei ole märgatavalt paremaks läinud ja ega üks tavakodanik saagi midagi rohkemat teha, kui neid ohte pidevalt kellelegi “nina peale” hõõruda.\nMiks siis Eestimaal juhtub nii sageli tulekahjusid? Mul ei ole käepärast andmebaasi tulekahjude tekkepõhjuste kohta, ent piisab lahtiste silmadega ringi käimisest, et seejärel mõnede hoonete välimuse järgi mõistatada, millises seisus võivad olla nende elumajade küttekolded või elektriseadmed. Maja, mille välimusest võib järeldada, et viimati sai see inimkätt tunda eelmise sajandi keskpaiku või mille korsten näeb välja selline, nagu oleks telliskivid ja mört kättesaamatu luksuskaup, nutab kindlasti ka küttekollete korrastamise ja elektriseadmete ülevaatamise järele. Kui pererahvas seda ise ei märka, siis tuleb neile seda aeg-ajalt meelde tuletada.\nÜhel varakevadisel vallavolikogu sotsiaalkomisjoni istungil arutasime seda teemat ja päästeameti palvel koostasime nimekirja elamistest, mille omanikud vajaksid meie arvates erialaspetsialisti nõustamist, kuidas end kõige lihtsamate ja odavamate vahendite abil tulekahju vastu kaitsta ja milliseid elementaarseid parandustöid oma majapidamises oleks vaja ette võtta. Eesmärk ei olnud korraldada mingit karistusoperatsiooni, vaid vastupidi, anda elanikele tuleohutusalast nõu. Kahjuks puudub siiani tagasiside, kas “külalised” kusagil ka käisid ja milliseid soovitusi kellelegi jagati.\nSellisel põhjusel tekkinud tulekahjust saab meediast teavet pea ülepäeviti. Voodis kimumine on saanud justkui rahvusspordiks. Reeglina puudub selle ala harrastajal suitsuandur või on see teenistusest “erru” saadetud.\nKaasnev nähtus sellise tuleõnnetuse juures on sageli ka tules hukkunud inimesed.\nKunagi oli ajalehtedes küll juttu, et müügile tulevad isekustuvad sigaretid, mis pidavat seda tüüpi tulekahjude arvu miinimumini viima, kuid kas sellised suitsud on ka saadaval või tõmbavad voodissuitsetajad ainult salasigarette, sellekohast statistikat ilmselt keegi teinud pole.\nEriti hull on olukord, kus napsilembene voodissuitsetaja elab vanas puidust ehitatud kortermajas. Siis arvestagu iga inimene enne magamaheitmist sellega, et ta võib alustada oma elu viimast und. Vaatamata asjaolule, et oma elamine on igati korras hoitud. Just seda tüüpi majades on suitsuandurist kõige rohkem abi. Seega, mitte üks, vaid isegi paar suitsauandurit korterisse või üks igasse magamistuppa. Korras suitsuandurid on palju elusid päästnud ja teevad seda edaspidigi. Hävinud vara asemele on kunagi võimalik uus saada, kaotatud inimeluga võrreldes on ühe suitsuanduri hind ikka väga tühine.\nSee vanasõna on ka tuleohutuse seisukohalt asjalik. Just praegu on paras aeg kutsuda endale külla pottsepp, korstnapühkija või elektrik. Vajadusel kasvõi kõik kolm ametimeest. Et saada neilt nõu, kuidas sättida oma elamine selliselt, et talv ja sellega koos eesootav kütteperiood ohutult järgmisse suvesoojusesse viia. Ja veelkord, suitsuandurile uued patareid sisse, kui sellest targast aparaadist nupulevajutamisel enam hädakisa ei kosta. Ja mõtleme aeg-ajalt kõik sellele, kas me oleme ikka enda ja oma lähedaste ohutuse nimel kõik teinud.\nLisatud: 25.07.2014 / 00:19\njutt! See teema on alaliselt aktuaalne!!!\nLisatud: 25.07.2014 / 07:56\nInimeste rahakott on nii õbluke, et püütakse olemasolevaga kuidagi hakkama saada. Prioriteedid paigast ära.


Laienenud poorid nägu - väga levinud probleem, millega puutuvad kokku meeste ja naiste erinevas vanuses. Muidugi, see nähtus on ebameeldiv ja võib vaevalt pidada kaunistamiseks. Lisaks on sellise rikkumise aitab välimust vistrikud, akne ja teatud naha infektsioonid. Kas on võimalik ravida laienenud poorid nägu? Kas on võimalik vabaneda selline puudus oma kodus?\nMiks on laienenud poorid nägu?\nMuidugi, enamasti sellise rikkumise peetakse oluliseks kaaslane õline ja kombineeritud nahale. Aga tegelikult ei ole keegi immuunne esinemist defekte. Ja enne sa tead seda näeb tõhus ravi laienenud poorid näol, on vaja tutvuda oluliste riskiteguritega. Tõepoolest, mõnikord nende esinemise saab vältida.\nSest alguses väärib märkimist, et antud juhul on väärtus geneetiline eelsoodumus ja mõned kaasasündinud omadused nahka. Lisaks, kuna laienemine võib seostada hormonaalsed häired (sageli sarnane probleem silmitsi noorukieas) ja seedetrakti haiguste vastu.\nTeiselt poolt suured poorid võivad viidata puudumisel vajalik hooldus näole, kasutades vale kosmeetika, halb toitumine, halb keskkonnatingimused. Igal juhul on võimalik ja on vaja tegeleda sellise probleemi.\nLaienenud poorid nägu: ravi\nEsiteks peame viidata iluravi ja dermatoloogia. Kui esinemine defektide tõttu hormonaalsed häired või süsteemne haigus keha, on vaja kõigepealt võtta meetmeid, et kõrvaldada nimelt peamisi põhjusi. Tulevikus arst valida sobiva ravi laienenud poorid näol.\nÕnneks kaasaegsete esteetilise meditsiini pakub mitmeid viise selle probleemi lahendada. Kõige populaarsem on keemiline koorimine. Selline protseduur eeldab tegevust naha keemiliselt agressiivsete ainete, mis lahustavad ülemiste kihtide epiteeli kraapides naha mustuse ja surnud rakud, samas viies oma struktuuri. See ravi on väga valus, kuid annab hea tulemuse.\nKõige tõhusam ja ohutum meetod on üheaegselt laser näo puhastust. Laserkiirgus on lihtsalt "aurustatakse" surnud osakesi epidermise sügav naha puhastamiseks, stimuleerida kollageeni tootmist, rida tooni ja tekstuuri nägu.\nRavivad laienenud poorid nägu kodus\nMitte igaüks sobivad kallis salong ravi. Seetõttu saame proovida korrigeerida sellise defekti ise. On väga oluline õige igapäevase nahahoolduse.\nMitte mingil juhul ei tohiks unustada, et nahakoe vajavad puhastamist ja niisutav. Nahahooldusvahendid tuleks valida väga hoolikalt - on soovitav sisaldavad teatud ravimi komponente. On vajalik, et saada nahapiimaga adstringentsete omadused - selle koostisse peaksid esinema salitsüülhapet või tsingi Glycas.\nSee on kasulik pühkida nahka Keetmine saialill, seeria, rosmariini. Need taimed on kerge kibe ja põletikuvastased omadused, nii kiiresti leevendada punetust ja pingutab poore. Eemalda laienenud poorid näol, mida saab kasutada savi maske. Muidugi, see on vajalik ja õige toitumine - toidust peaks välistama vürtse, rasvhapete ja praetud toidud, alkohol.\nGünekoloogia. Endometrioos: Kas see on ohtlik?\nSümptomi Tuzhilin: Ravi\nSüdamehaigused vastsündinutel. Sümptomid.\nOrganisatsiooni missiooni - ühine viide\nMida teha, kui telefon ei "näe" kõrvaklapid: Nõuanded ja juhised


Info maleva jõuluetenduse kohta. Ürituse toimumise koht: Sakala keskus (Tallinna tn 5, Viljandi) Toimumise aeg: 6.12.2020a. algus kell 11.00 (kohal võib olla pool tundi varem) Lapsed vanuses 3-11 (k.a.) Toetaja- ja tegevliikmetel, kelle laps osaleb , peab olema tasutud liikmemaks. Osa saavad...\nValgamaal toimub Kaitseliidu õppus SIBUL 2020 Kaitseliidu Lõuna maakaitseringkonna traditsiooniline lahingõppus SIBUL leiab tänavu aset kolmes etapis Tartu-, Valga- ja Võrumaal ning sellest võtavad osa kõik Kaitseliidu Lõuna-Eesti malevad. Valgamaa ja Sakala malevad viivad õppuse läbi...\nSakala maleva sünnipäeva tähistamine\nMaleva sünnipäeva info! Sellel korral peame sünnipäeva õigel päeval - 07.09.2020 kl 1800-2000 maleva staabihoones. Oodatud on kõik maleva kaitseliitlased, naiskodukaitsjad ja noortejuhid (ilma saatjateta). Kavas on: 1) ööbikukeeled ja keelekaste (toitlustab Volli Grill). 2) muusikalised etteasted. 3)...\nJ. Kärneri nimelise laskevõistluse ära jäämine 29.03.2020.a.\nTere Teatavasti on Vabariigi Valitsus välja kuulutanud eriolukorra.Korraldus on suure mahulisi üritusi mitte korraldada/on keelatud. Ja Jaak Kärneri nimeline laskevõistlus on mahult suur.Seoses sellega teatan,et sel aastal J. KÄRNERI NIMELIST LASKEVÕISTLUST EI TOIMU. Järgmine aasta proovime uuesti! Võistluse...\nEV 102 tähistamine Viljandis 24.02.2020\n24.02.2020 EV 102 tähistamine Viljandis 09.30 - pärgade ja küünalde viimine mälestusmärkide juurde (Noored Kotkad ja Kodutütred) 10.15 jalutuskäigul osalejate kogunemine maleva staabi territooriumil. 10.25 transport Posti tänavale. 10.45-11.05 iseseisvusmanifesti ettelugemine Viljandi...\nKodutütred tunnustavad aastapäeval organisatsiooni tegevusse panustajaid Sel pühapäeval, 19. jaanuaril kell 13.00 tähistavad Kodutütred Viljandimaal Heimtali ringtallis organisatsiooni 88. aastapäeva. Pidulikul aastapäevaüritusel antakse üle teenetemedalid, autasud ja tiitlid „Aasta Pärl“....\nSpordiürituste ja -võistluste kalenderplaan 2020 (KAITSELIIT)\nKAITSELIIDU MEISTRI-, KARIKA JA AUHINNAVÕISTLUSED 25. jaanuar KL MV murdmaasuusatamises, TEHVANDI 09. veebruar KL MV lauatennises, VILJANDI 07....\nKaitseliidu lauatennise meistrivõistlused\nKaitseliidu lauatennise meistrivõistluste JUHEND. EESMÄRK 1.Võistluse eesmärk on Kaitseliidu 2020.aasta parimate lauatennisemängijate selgitamine. 2. Lauatennise propageerimine Kaitseliidus. AEG ja KOHT 1.Võistlused toimuvad 9 .veebruaril 2020.a.algusega kell 10.00 Viljandi Spordihoone suures saalis....\nMaleva tegemised blogina\n„ Maleva tegemisi kajastame ka meie blogis: https://ajalehtomamaa.blogspot.com/ „


KONTROLLIGE, MIS VÕIB PÕHJUSTADA GASTRIITI - SEEDETRAKTI HÄIRED\n5 peamist gastriidi põhjust\nGastriit on mao põletik, mida tuleb kiiresti ravida, et vältida võimalikke tüsistusi, nagu maohaavand ja isegi vähk maos.\nKuigi ravi on tavaliselt lihtne, on väga oluline teada saada, mis põhjustab selle kordumist, põhjustades väga ebamugavaid sümptomeid, nagu näiteks kõhuvalu, iiveldus, oksendamine või söögiisu puudumine. Vaadake, kuidas määrata gastriidi sümptomeid.\nSeega on kõige sagedasemad gastriidi tekke põhjused:\n1. Liigne stress\nStress on üks levinumaid gastriidi ja muude maohäirete põhjuseid. Mõnedel intensiivsetel eluajal võib maos tekitada rohkem vesinikkloriidhapet ja vähem mao limaskesta kaitsev lima, mis võib põhjustada maoärritust ja põletikku, põhjustades gastriiti. Seda võib nimetada ka ägedaks või erosiooniks närvi gastriidiks , mida iseloomustab ainult pindmine kahjustus. Lisateave gastriidi närvide kohta.\nMida teha. Üldjuhul ravib selline gastriit ennast selle tekitava ärevuse ja närvilisuse eest. Tavaliselt on üliõpilastel katsetamise ja testimisperioodide jooksul välja kujunenud äge gastriit ja inimesed, kellel on näiteks tööle liiga palju survet.\n2. Saastunud toidu tarbimine\nHelicobacter pylori bakteriga saastunud toidu tarbimine on tavaline gastriidi põhjus ja sageli jääb see isik paljudeks aastateks sümptomiteks. Bakterid jäävad toortoidu pinnale ja allaneelamisel koloniseerib maha. See põhjustab infektsiooni, häirib vesinikkloriidhappe sekretsiooni kontrolli ja põhjustab limaskestade kaitse vähenemist. Vaadake Helicobacter pylori sümptomeid maos .\nMida teha: gastroenteroloog juhib spetsiifiliste antibiootikumide abil bakterite likvideerimist tavaliselt gastriiti. Bakterite esinemise lõplik diagnoosimine võib toimuda mao koe biopsia abil, mis eemaldatakse seedetrakti endoskoopia ajal.\nMitte kõik inimesed, kes baktereid neelavad, on selle suhtes tundlikud, kuid mõned inimesed tekitavad gastriiti, kui nad söövad selle bakteriga saastunud toitu. Vaadake, kuidas peaks toitumine olema gastriidi ja haavandite raviks.\n3. Mõnede ravimite kasutamine\nVajadus võtta mõned ravimid, eriti mittesteroidsed põletikuvastased ravimid (mittesteroidsed põletikuvastased ravimid), võib põhjustada gastriidi, mis on vanuritele tavaline gastriidi põhjus. Seda seetõttu, et seda tüüpi meditsiin nõrgendab mao vooderdamist, põhjustades gastriiti. Ravimi pikaajalise kasutamisega põhjustatud gastriit on tuntud kui krooniline gastriit ja areneb tavaliselt aeglaselt, haavandite tekkimise ja verejooksu esinemisega. Mõistke, mis krooniline gastriit on ja mida süüa.\nMida teha . Gastriidist põhjustatud kahjustused, mis on põhjustatud ravimite jätkuvast kasutamisest, kaotavad tavaliselt ravimi kasutamise peatamise vastavalt arsti nõuannetele.\n4. Alkoholi ja sigareti tarbimine\nNii alkohol kui ka sigaretid võivad ärritada ja seedida soolestiku ja mao vooderdust, põhjustades maohaavandeid ja gastriiti. Vaadake, millised on peamised haigused, mis on põhjustatud alkoholist ja suitsetamisest.\nMida teha: alkoholist ja suitsetamisest põhjustatud gastriidi sümptomite vähendamiseks on oluline kõrvaldada need harjumused rutiinist ja võtta vastu tervislikud harjumused, nagu regulaarne kehaline tegevus ja tasakaalustatud toitumine. Vaadake lihtsaid näpunäiteid tervisliku toitumise kohta.\nCrohni tõbi, mis vastab seedesüsteemi põletikule, võib põhjustada ka gastriiti, samuti iseloomulikke sümptomeid nagu haavandid, kõhulahtisus ja vere olemasolu väljaheites. Vaadake, mis sümptomid on ja mis põhjustab Crohni tõbe.\nMida teha: Crohni tõvest ei ole ravivat ja arst soovitab söömisharjumusi parandada, näiteks vähendada tarbitava rasva ja piimatoodete hulka. Õpi sööma Crohni tõvest.\nVaadake videot, et teada saada, kuidas sümptomeid tuvastada:\nSilte: kaalu kaotama üldkliinik nakkushaigused\nTsirroosi põhjused: mis see on, peamised põhjused ja kuidas ravi on tehtud\nMis on anaalfistul ja kuidas seda ravida\nKuidas teha kindlaks ja ravida soolepõletikku\nGastriit on mao põletik, mida tuleb kiiresti ravida, et vältida võimalikke tüsistusi, nagu maohaavand ja isegi vähk maos. Kuigi ravi on tavaliselt lihtne, on väga oluline teada saada, mis põhjustab selle kordumist, põhjustades väga ebamugavaid sümptomeid, nagu näiteks kõhuvalu, iiveldus, oksendamine või söögiisu puudumine. Vaadake, kuid\nCopyright 2021 https://thelightlifeblog.com 5 peamist gastriidi põhjust


18. dets 2009 08:51\nTean oma tutvusringkonnast kahte noort inimest, kes käisid nn. oma unelmatemaal puhkusereisil. Hiljem tuli välja , et noored käisid luurekal-uurimaks välja kas ja kuidas oleks võimalik sinna riiki elama asuda ja mis olukord tööturul valitseb. Üllatus oli kindlasti nende vanematele ja ka mullegi -olid ju mõlemad kõrgharidusega, pereisa teenis hästi, peres kasvab kolmeaastane laps. Praeguseks on nad oma unelmatekoha leidnud. Mõlemad said tööd ja ei kaeba elu üle. Kogu see protsess käis minu jaoks üllatava kiirusega-kuskil pool aastat ja asi oli tehtud. Väga ohtlik tendents Eesti riigi jaoks. Kas ongi nii, et paljud noored tripikad käivad lihtsalt nn. luurekal? Ei maksa muidugi arvata, et ma puhta seniilne olen ja ei tea midagi Eestist väljarändest. Kodust äraminek on väga raske ja keeruline otsus. Hirmsasti ootaks noorte arutlusi sel teemal-eriti nendelt, kel on tõsi taga. On ka neid lihtsalt elupõletajaid, kel on täielik suva, kus ja kuidas olla või elada. Need ärgu kirjutagu. Lugupidamisega.\n18. dets 2009 09:27\nTuletab meelde kingsepp Johannese sõnu: "Hea on seal kus meid ei ole". Et võib-olla paar aastat elavad võõrsil, aga siis jälle tagasi. Inimene on loodud ikka elama seal, kus ta üles on kasvanud.\n18. dets 2009 09:44\nÄra ikka räägi ,miks siis kogu euroopa moslemeid ja hiinlasi täis on? Ja elavad,ei kipu sugugi oma sünnimaale tagasi.\n18. dets 2009 09:55\nEks seal ole ülerahvastus ja elatustase oluliselt madalam .)\n18. dets 2009 10:08\nAga ehk ka avaramad eneseteostamise võimalused nutikamatele ja inimkesksem elukeskkond?\n18. dets 2009 10:12\nEuroopa on moslemeid täis sest nad saavad lubada endale hea elamise ja auto isegi siis kui on töötud. Omal maal vireleks nad mingis pappkastihunnikus. Asi selles, et vanades EU riikides on sotsiaalabi ikka väga suur. Samas on astmeline tulumaks, seega need kes on õppinud ja teenivad rohkem peavad nii 42-52% tulumaksu maksma.. sellega peetakse neid töötuid üleval.\n18. dets 2009 10:54\nMul hea hulk töökaaslasi ja ka muid tuttavaid, kes on Eestisse elama tulnud. Igalt poolt üle maailma. Nii et eks need asjad tasakaalustavad üksteist natuke.\nTutkaonule, internet on täis (Eesti) noorte blogisid, kus nad oma välismaa elu üle meelt mõlgutavad. Võta ja loe! Ja PetronePrindi "minu..." sari on natuke samasugune. Võta ja loe :)\n18. dets 2009 11:34\nJätsin Teile sõnumi privaatselt.\n18. dets 2009 11:46\nEks ma olen neid lugenud ka.Ega mind need poolharimata nolkide sõnakõlksud ei huvitagi. Need suuresti sõnavõtjad taolistes kohtades on tavaliselt kõige väiksemad tegijad.Ei ole nendest suurt tolku ei siin ega sealpool piiri. Ma eelkõige mõtlen just haritud ja tõsiseid noori,kel justkui eluperspektiiv siingi olemas.\n18. dets 2009 14:51\nMina liigitaks julmalt äraminejad kahte klassi:\nneed, kelle minemisest pole kahju\nneed, kelle minemisest on kahju\nEks neid ikka ole ja inimesed peavad vahepeal silmaringi laiendama olgu siis niisama ringi rännates või mujal tööd tehes. Pikemas perspektiivis võiks see olla meile kõigile kasulik, kui uusi kogemusi nö. imporditakse.\nNii palju, kui ma Tripi teemadest olen aru saanud, siis suurem osa äraminejaid toob lakooniliselt põhjusena välja kehva kliima ning eestlaste kurjad näod ning kehva majanduse. OK, esimesega võib mõnevõrra nõus olla. Mulle ka nt. talv ei meeldi, aga selle elab üle. Aga mis mind häirib taoliste minemarändajate puhul häirib on see, et lihtsalt antakse alla proovimata ise midagi ära teha. Jah, hetkel on raske, aga selle nimel tuleb teha tööd, et raskustest üle saada ja tulevikus oleks hea olla. Kõike head tahetakse saada kohe nüüd ja praegu. Kui aus olla, siis polegi kahju, et nad minema lähevad. Peaasi, et nad meie maksumaksja kulul elama ei hakka.\nTõsine probleem on nende puhul, kellel on tahtmist ja võimet siinset elu edasi viia. Mina ise pole arutlenud, et mis need põhjused on, kas ainult majanduslikud? Kuskilt võiks saada statistikat, et milline on väljarändaja keskmine profiil (sugu, vanus, haridus jne).\n18. dets 2009 18:02\nNoh, näiteks arstide väljarännule pole vist vaja põhjuseid kaugelt otsida. Eestlane on kõva töötegija ja samas mahus välismaal töötades on palgavahe siinsega mitmekordne. Lisaks ebakindlus tervishoiusüsteemi tuleviku suhtes, mõnitav suhtumine siinse meedia poolt, halbade uudiste esiplaanile toomine, mis lihtsalt tuju ära võtavad.\n18. dets 2009 19:36\nNo aga mina mõtlen ka juba, et kui kool läbi lähen ära. Võtan oma 7 asja ja lähen ära sest ma ei näe mingit põhjust, miks ma peaks siia Eesti Vabariiki jääma.\n18. dets 2009 20:24\nMina ei saa jätkuvalt aru, miks Eestis eluga mitte (väga edukalt) hakkama saavad inimesed kujutavad ette, et kusagil mujal on pudrumäed ja piimajõed. Välismaal sobib olla koristaja, aga Eestis mitte jne. Kas see on elustandardite hoidmine, kui elad kodust kaugel paljude inimestega koos ühiskorteris ja hoiad kõhu arvelt kokku? Noorte puhul on mõistetav seiklushimu ja kogemuste hankimine, Eestis edukate inimeste puhul on ka mõistetav, et uued väljakutsed jms. Aga päris ainult raha pärast mujale kolida... ma ei tea. Kui ma aastaid tagasi hoidsin teatud riikide kinnisvaral pilku peal, siis ostmisest olen nüüdseks loobunud oma rahutu loomuse tõttu. Kui minu vastutus Eestis jääb väiksemaks (laps saab iseseisvaks jne), siis kujutan ette, et veedan talved siit eemal. Kus täpsemalt - ei tea ja ei valuta selle üle pead ka, eks aeg näitab.\n19. dets 2009 03:16\nOi, oi..ka mina olen noor inimene, kõik tuleviku perspektiivid olemas: kodu, pere (4 aastane laps), töö, kus saab karjääri võimalus, kuid siiski jääb siin midagi puudu, miski kutsub siit ära. Mis? Olen palju ja korduvalt enda sisse sööbinud, et äkki see vaid seiklushimu ja uudishimu, kuid mida aeg edasi, siis üha rohkem tahan võtta seda ette, et alguses kasvõi natukeseks siit ära, eemale.Kuskile kaugele unelmatemaale, kus materiaalne ja masendav ühiskond niivõrd ei masendanud mind, kui just siin Eestis.Olen tundnud mujal end paremini, kui siin. Tahan ellu tuua natuke vaheldust, saada "elukooli" ja rikastada oma meeli uue ühiskonna elustiiliga ning katsetada oma piire hakkkama saamisel, sest elu ju ei pea olema nii lihtne, et kõik kandikul kätte saabub. Vähemalt, mulle meeldib rohkem, kui elu on väljakutse,mitte roosamanna.Samas reaalne mõistus ütleb, et kas ikka lapsega saab selliseid suuri elumuutusi teha? Samas ka teda täiustavad need kogemused ja see ju pere ongi, kõike tehakse ühiselt koos, liigutakse ja õpitakse. Eks igasuguseid põhjendusi võib tuua, et miks tahta ära minna ja sama miks ei saa seda teha. Kuid selleks peab ikka tohutult enesekindlust olema, et jätta kõik see mis käepärane ja mugav, sisseharjutatud ning alustada niiöelda nullist võõras kohas. Supper, austan neid inimesi täielikult ja ei nurise, et Eestis jälle vähem tublisid noori maksumaksjaid. Eks näis,kuidas minuga saab...kas võtan julguse kokku ja proovin ühe talvekese oma unistuse teoks teha ja minna sinna, kus tunnen et hing on rohkem rahul :)\n19. dets 2009 10:08\ntekst reedab, et sul körgkool seljataga. Praegu on töö saamine välisriikides väga raske, kui lausa mönda väga -väga erilist elukutset ei omista. Muidu jääb variandiks töötada alla normaalpalga vöi alustada oma ettevötlusega. Kuid kui sa oled väismaalane, siis kas pöhielanikkond ostab sinu teenuseid? Mina tahan hoopis tagasi tulla.\n20. dets 2009 20:03\nNo hetkel on majanduslanguse tõttu väga odav mujale elama kolida.\n22. dets 2009 12:40\nKa minu nö unistuste maa on mujal, aga seda mitte kliima, majanduse või "kurja näoga inimeste" pärast. Juba mitu aastat tagasi tundsin hingelist seost selle konkreetse maaga (kuigi käin seal aastas vaid mõne korra), selle kultuuri ja keelega. Samas, päris ära kolida ei saa enne, kui olen lõpuks leidnud, et mul on sellele maale midagi pakkuda, see, et ma keelt valdan ja kõrgharidust oman ei ole piisav....Samas mõistan raudselt hukka sellised inimesed, kes tõesti lähevad sellepärast võõrsile, et seal tundub kergem, mugavam...ka minu paar tuttavat kes on läinud Euroopasse lapse hoidmisega raha teenima ja sinna jäänud, on minule mõistmatu elutee valinud, abielludes lõunamaalasega (mustanahalisega siis), mängides koduperenaist ja kasvatades lapsi....võib olla tõesti see ongi inimese elueesmärk, kuid seda võiks teha ka siin Eestis.....Pole see välismaal nö nullista alustamine keeruline või raske midagi,et neile jooksikutele peaks alt üles vaatama ning nende tugevust kiitma, palju rakskem on siia jääda ja siin rasked ajad üle elada, oma koht leida ja midagi korda saata....see on palju raskem, kui kusagil välismaal koristajat või koduperenaist mängida.\n22. dets 2009 16:26\nSee, et sina ei taha koduperenaine olla ei tähenda seda, et keegi teine ei taha. Meil on koolis koristaja kellel on rikas mees ja lapsed suureks kasvanud ja käib niisama tööl. Otsest vajadust ju pole aga nagu ta ütles, et pesnionärina, kes on oma elu eesmärgi saavutanud pole tal midagi selle vastu. Tema elu eesmärk oligi kasvatada üles lapsed ja olla hea naine oma mehele. Väga tore naisterahvas on kusjuures, natukene bravuurikas aga väga kihvt. Kursusel on meil üks tütarlaps samuti, kes arvata on, et peale kooli teeb endale 2 last ja jääbki koju. Tema tahab samamoodi olla koduperenaine aga see ei tähenda veel seda, et ta ülikooli haridust ei taha. Mis ta sellega teeb, ma ei kujuta ette. Eks ta õpib sama eriala enamvähem millel mees töötab, kuid mis see meie asi on. Ega mina ka ei suudaks koduperenaine olla aga näed mõnele meeldib. Üks sort on selliseid ja elavad nii, neid ei saa nüüd kohe hukka mõista. Ja mis selles siis on, et nad kuskil Ameerikas näiteks mängivad koduperenaist. Mina olen täheldanud seda, et ameeriklane eeldab rohkem, et naine peab kodus lapsi kasvatama kui eestlane. Seal see vahe ongi. Aga noo mis mina ka tean, eksole.\n24. dets 2009 18:12\nKui kunagi sügavas nõuka-ajas käisin üleliidulise spets-eriala-grupiga Kanadas, pakkusid sealsed väliseestlased mulle võimalust sinna jääda - et nad korraldaksid selle asja ära. Sellegipoolest ma ütlesin ära - ema oleks ju siia jäänud. Ega polnud mul ka vastavaid plaane eelnevalt tehtud ega midagi eluks vajalikku kaasas, ega ka - läbilöögiks vajalikku haridust olemas. Kui praegu korduks analoogne olukord (ilma et ema oleks siin mind ootamas), oleksin nõus. Miks? Raudne gaasitoru-haare on reaalsus. Back to the USSR. Kui kahju ka ei oleks, aga - kui ma tahaksin lapsi saada, siis mitte siin. Pigem kuskil, kus neil on enam võimalusi end vabalt realiseerida. Paraku on mu oma lapsed kinnistunud Eestimaa külge. Võibolla on neil õigus. Minu hing ihaldaks küll mujale. Veidi vabamasse maailma.\n27. dets 2009 19:16\nMina arvan, et kõik ei peagi aru saama sellest, miks keegi Eestist ära tahab ning pole kellegi asi teiste otsuseid maha teha. Jah Eestis saab ka töötada, lapsi kasvatada, õppida jne aga võib-olla osadele ei meeldi Eesti, kui elukoht? Minul isiklikult on kõrini siinsest kliimast ja inimestest. Suures piiris on inimesed mornid, küünilised, kinnised jne. Ma leian, et inimene reisib/elab seal, kus talle meeldib ning see, et ta on sündinud Eestis, ei tähenda, et ta siia kogu eluks jääma peab.\n"Eks ma olen neid lugenud ka.Ega mind need --poolharimata nolkide sõnakõlksud-- ei huvitagi. - äärmiselt nõme suhtumine mu meelest.\nMina isiklikult kavatsen ka Eestist ära minna - mitte küll ühele kindlale "unistustemaale" vaid mitmesse sihtkohta jõuda. Ma armastan reisimist, mul on seiklusjanu ja ma soovin muutusi. Kodu jääb ikka koduks ja kindlasti tulen ma ka siia tagasi, kas päriseks, ei tea.\nKohati mulle tundub, et kõige suuremad arvustajad on need, kes ise pole mujal maailmas piisavalt palju käinud. Kohati = on ka erandeid.\n7. jaan 2010 02:52\nLoen siin neid kommentaare ja mõtlen, et, eh...\nInimene elab seal, kus tahab. Ja kui enam ei taha, läheb jälle mujale. Keegi ei pea kogu aeg samas kohas olema.\nJa ei ole ühte või ainsat põhjust või gruppi või kategooriat. Et just noored tahavad Eestist ära minna või et otsitakse miskisugust paremat elu või midagi veel. Põhjusi on palju rohkem. On asju, mis Eesti tõesti vastikuks teevad ja sealt inimesi minema ajavad ja on asju, mis kuskil tõmbavad. Ja muidugi on ka asju, mis inimesi Eestis hoiavad.\nMa olin 54-aastane, kui otsustasin Eestist ära tulla. Sest teadsin maad, kus mul oli märksa kodusem olla. Tean terveid perekondi kooliealiste lastega, kes on Eestist lahkunud ja mujale elama asunud ja kahetsevad vaid seda, et nad varem seda ei teinud. Tean väga lugupeetud vanema põlve eesti kirjanikku, kes peab Eestist lahkumise plaane. Seiklushimulised noored ja parema teenistuse otsijad on vaid väike osa sellest kõigest.\nJa samal ajal tunglevad kasvõi Eestisse elama paljude teiste maade rahvad.\nJa siinsamas, kus ma praegu elan, tahaksid paljud kohalikud just siit kuskile mujale elama minna.\nKogu seda teemat võiks võtta rahulikumalt. Las inimesed elavad seal, kus neile meeldib.


Tööpakkumise number 115031\nPõhitööks on tellimuste vastuvõtmine nii eraklientidelt kui suurtelt koostööpartneritelt. Sellega kaasneb saatelehtede tegemine, kondiitritele ja pagaritele töölehtede koostamine ning tooteetikettide trükkimine.\nEraklientide puhul on oluliseks tööülesandeks nende nõustamine pulmatortide ning erikujuliste tortide tellimisel - hinnapakkumiste tegemine, vajaduse korral allhanke ning transpordi organiseerimine ja kauba kätteandmine.\nTöökohustuste hulka kuulub ka tooraine laoseisu jälgimine, kauba tellimine ning vastuvõtt.\n* täpsus ja korrektsus,\n* positiivne ellusuhtumine, mis kajastuks ka klienditeeninduses,\n* pingetaluvus ja võime luua ise töösse süsteemi,\n* energilisus ja ind muuta asju paremaks\n* Stabiilset töökohta,\n* Võimalust osaleda firma edasist arengut puudutavates otsustusprotsessides,\n* Konkurentsivõimelist palka,\n* Värskeid saiakesi hommikukohvi kõrvale :)\nFirma töötab iga päev kella 9:00 st kuni 17:00ni, mis tähendab, et kõnelaust tööd tehakse tootearendusspetsialistiga vahetustes. Tööpäevad oleksid pühapäevast neljapäevani, ning puhkepäevad oleksid reede ja laupäev.\non Viimsis asuv kondiitri- ja pagariäri, mis on tegutsenud juba üle kümne aasta. Violia kondiitrid on kuulsad kaunite erikujuliste tortide ning pulmatortide poolest. Meie torte, kooke ning pagaritooteid võib leida Selverite, Rimide ja Prismade lettidelt.\nEt kõik tööd õigeaegselt valmis saaks, vajame lisaväge


Karl Lagerfeld (1933–2019) – Portail\nTäna tabas moemaailma suur kaotus. Keset tempokat Londoni moenädalat saabus Pariisist teade, mis pani kõik pausile – 85-aastasena lahkus meie seast ikoon, legend, visionäär Karl Lagerfeld.\nOn raske sõnadesse panna, kui meeletu oli Lagerfeldi panus meie moeajalukku. Ennekõike jääb ta meie mällu kui Chaneli moemaja loominguline juht, pidades seda ametit rohkem kui 35 aastat. Lisaks oli ta Chaneli kõrvalt aastakümneid nii Fendi kui ka omanimelise moebrändi peadisainer.\nLagerfeldi moeteekond sai alguse 1952. aastal, mil ta kolis Saksamaalt Pariisi. Just seal inspireeris teda moe vallas Christian Dior alustuseks moeillustratsioonidega katsetama. Vaid mõni aasta hiljem jäi ta silma Pierre Balmainile, kes kutsus Lagerfeldi endale assistendiks. Sealt edasi jätkus ta teekond Jean Patou moemajas ning 1964. aastal sai temast disainer Chloé moemärgi juures. 1965. aastal ühines Lagerfeld Fendi moemajaga ning just temale võlgneb moemärk oma brändingu topelt-F-id. Tema Chaneli muinasjutt sai alguse 1983. aastal. Viimase kahe kohta on Lagerfeld kunagi öelnud järgmist: „Fendi is my Italian identity, and Chanel is my French one.”\nKindlasti jääb Karl Lagerfeld moemaailmale meelde ka oma huumorimeele ja meeleolukate väljaütlemiste poolest. Ning mehena, kes oma viimse päevani tõestas, et „black and white always looks modern, whatever that word means.”\nIgavesti legend, igavesti „Kaiser de la mode”.


Tistou päevaraamat: Rohetäpikud\nFutu 14. juuli 2016 09:59\nKas ei ole rohetäpikuid sel aastal tavaliselt rohkem? Ka mina nägin oma aias kahte isendit Pskeemi laugul poseerimas ja pole varem selliseid meie aias kahte korraga küll näinud.\nTistou 14. juuli 2016 14:30\nJah, see mõte oli, aga jäi kirjutamata. Ilmselgelt peab neile väga hea aasta olema, sest nii massiliselt pole ka mina neid kunagi näinud.\nAedkutsub 15. juuli 2016 08:18\nSelliseid liblikaid pole ma oma aias küll kunagi varem näinud - kuid ma käin ka süüdimatult tilli peenrast toomas, ups.\nTistou 19. juuli 2016 00:03\nTäpikuliigid on enam metsa kui aiaelanikud. Siin on neid varasemalt aeda ikka vahel üksiti sattunud, kuid sellist pilti pole kunagi varem näinud. Tilli ja porgandilehti tasub jälgida, äkki on mõni pääsusaba Sullegi oma pojad usaldanud! :)\nMUHEDIK 15. juuli 2016 14:46\nJu need täpikud ja muud tiivulised teavad, kelle aeda nad külastama peavad.\nMina jälle ütleksin, et nii vaest liblika-aastat kui tänavu polegi varem olnud. Aga eks meil nüüd sajab ka vahetpidamata, nad ei saa lennatagi ju.\nTistou 19. juuli 2016 00:06\nViimastel nädalatel on olnud palju vilusi ja vihmaseid ilmu- siis liblikad ei lenda. Oma aias ma liblikavähesuse üle kurta ei saa - on teisis päris palju ja liigirohkus on ka lai. Päris mitu uut leidu on, keda polegi varasemalt aias näinud. Rääkimata päeva-paabusilmadest ja koerliblikatest, kes viimaste päevadega on välja ilmunud.\nRahutu rahmeldaja 15. juuli 2016 19:11\nMina olen seda toredat liblikat ikka näinud aga nüüd tean nime ka :)\nTistou 19. juuli 2016 00:07\nTäpikuid on päris palju liike, kuid kõige suurem ja levinum neist peakski olema rohetäpik. Küllap on olnud samad. :)\neestimaa 20. juuli 2016 16:30\nKyll on tore pilt see vorstirohi mesimummudega, andis kohe otsida :) Samuti tuli mulle mote, et meil on pollul ju ohakaid kyll, mahe pold ikkagi. Ja seda juba aastaid. Kuigi jah, naaberpollud ju myrki tais puha...\nTistou 20. juuli 2016 23:24\nMina leidsin vorstirohupildilt kaheksa mummu.\nOhakaid meil ka tõepoolest ülekraavi põllul on. Just täna vaatasin aiamaad kõblates. Aga seal tuule käes liblikaid polnud - ja miks peakski, kui selline pidulaud aias kaetud. Kahel viimasel soojal päeval on palju liblikaid juurde tulnud - päeva paabusilmi ja koerliblikaid. Täna käis jälle ka pääsusaba.


Jälle 100 ja 110 km/h - ZIL - Uudised - autoleht.ee\nAvaleht » Uudised » ZIL » Jälle 100 ja 110 km/h\nJälle 100 ja 110 km/h\t(3)\nMaanteeamet hakkab täna eraldi suunavöönditega 2+2- ja 2+1rajalistel maanteedel tõstma piirkiirust suviseks. 110 km/h tohib sõita 143 kilomeetril ja 100 km/h 25 kilomeetril (vaata joonist). Uudisena lisandub kiirema sõidu lõikudele Tallinna–Tartu maantee Pikknurme-Puurmani neljakilomeetrine 2+1 teejupp.\nSarnaselt mullusega jääb Tallinna–Narva maantee lõikudel Võerdla, Jõelähtme, Kuusalu, Liiapeksi ja Kukruse kandis kiiruspiiriks 90 km/h, seda liiklusohutuse pärast.\nNäiteks Pärnu maantee muutmärkidega lõikudel võis 110 km/h sõita juba nädalavahetusel ning hea ilmaga varemgi.\n.\t• 7 aprill 2020 16:48\tEbasobiv kommentaar\nJa millal saab neil idiootlikel 80ne lõikudel jälle inimese moodi 90ga sõita?\nViimasle\t• 7 aprill 2020 18:01\tEbasobiv kommentaar\nKogu aeg saab.\n.\t• 8 aprill 2020 7:27\tEbasobiv kommentaar\nIkka saab, kui politseiga kokku lepid...\nPraegu on nad nagu hagijad neil lõikudel väljas- papp ju voolab. Huvitav, kas nad seda ikka liikluse rahustamise sildi all teevad, sest liiklus on niigi üle 30% hõredamaks muutunud ja kohtades, kus varem olid hommikuti-õhtuti kolonnid ja kõik uimasid 75-80ga ning politseil polnud seal teha midagi, sest raha ei tulnud, siis nüüd pole ühtegi kolonni ja pole justkui miskit rahustada.