Reet Laidoja: konverentsil arutatakse ortopeedia e-konsultatsiooni puudutavaid küsimusi | Med24\n10. aprill 2018 09:31\nTallinna Perearstide Seltsi regulaarsed kevad- ja sügiskonverentsid toimuvad alati koostöös mõne teise erialaseltsiga. Seekord toimub konverents koos traumatoloogide-ortopeedidega. Need on üritused, kus arutatakse erialade vahelise koostöö erinevaid aspekte nii korraldusliku kui kliinilise poole pealt.\n"Konverentsi partneri valiku tingib enamasti mingi päevakorraline suhtlus vastava erialaseltsiga - näiteks e-konsultatsiooniteenuse pakkumise alustamine, ravijuhendi väljatulek, mõned päevakorralised kliinilised teemad jne," tutvustas Tallinna Perearstide Seltsi juht Reet Laidoja. "E-konsultatsioon ortopeedia erialal on külaltki uus - esimesed teenusepakkujad liitusid eelmisel aastal. Mõningane kogemus on juba olemas ja seetõttu on hea võimalus uurida mõlema eriala vaatevinklist, kuidas on läinud ja kuidas saab veel paremini."\nKava on kokku pandud koostöös mõlema seltsi esindajatega.\n"Esmalt käsitlemegi e-konsultatsiooniteenusega seotud küsimusi. Sõna saab perearst ja sõna saab ortopeed," rääkis Laidoja. "E-konsultatsioonile suunamise ja vastuse kriteeriumid on küll juhendisse kirjutatud, kuid ikka juhtub, et juhendit tõlgendatakse erinevalt. Konverents on hea koht erinevate arusaamade lahtirääkimiseks ja ühtlustamiseks. Konverentsi diskussiooni osas saavad sõna kõik soovijad ning need sõnumid jõuavad mõlema eriala üsna rohkearvulise kuulajaskonnani."\nLaidoja lisas, et tahetakse puudutada ka taastusravi küsimusi.\n"Ortopeediline ravi ja trauma ravi on edukad ainult koos õige taastusraviga. Kelle mure on taastusravi korraldamine? Kuidas toimub patsiendi kompleksne käsitlus meeskonnana nii, et tulemus oleks parim?" seletas ta. "Edasi arutame kliinilisi küsimusi, mis on tekkinud elust enesest. On lasteortopeedia ja täiskasvanute ortopeedia küsimused. Perearst peab teadma, miks ta patsiendi eriarstile suunab, kuidas eriarst patsienti aidata saab. Seetõttu peab perearst kursis olema uuemate ravitaktikate ja kaasaegse probleemi käsitlusega. Kui perearst pole kursis näiteks kaasaegsete puusa- ja seljaortopeedia ravivõimalustega, võib mõni patsient jääda suunamata ning valuga patsiendile abistav ravi osutamata."\nEtte võetakse olulised küsimused - kui vastuvõtule saabub lonkav laps, siis millal ootame, aga millal tegutseme kiiremini? Kui kondid on haiged, kas alati on vaja ortopeedi? Arutame, millal suunata ortopeedile või millal on hoopis sobiv taastusravi? Millal on abi abivahenditest, näiteks tugitaldadest? Kliinilist käsitlust illustreerivad ka mõned perearstidepoolsed haigusjuhud.\n"Mida rohkem erialad omavahel räägivad, seda paremini nad mõistavad üksteise hingeelu ja tegutsemistaktikat ja seda paremat teenust saame koostöös patsiendile osutada," lisas Laidoja. "E-konsultatsioon on parim suunamisviis patsiendi jõudmiseks õigel ajal õige spetsialistini. E-konsultatsiooni käigus võib vahel selguda, et see õige spetsialist ongi just perearst ja patsient ei peagi mure lahendamiseks eriarstini jõudma. Perearstil on võimalus e-konsultatsiooni käigus ka küsida ja sellest targemaks saada. Mida targem on perearst, seda spetsialiseeritum ja kõrgetasemelisem saab olla eriarsti töö."


EESTI HETK - Õitseng\nRiina Kindlam - Eesti Elu Nr. 21 2018\nMilliste puude õied on fotol? Kõik on Põhja-Tallinnas nopitud, mitmed ka ööbiku laksutamise saatel. Mõned õied on pärit kobaratest või liitõisikutest, siin lahtivõetutena. Vastused leiate loo lõpus - foto: Riina Kindlam (2018)\nKuna Eestis on hetkel tõeliselt imestus- ja imetlusväärne, kui palju taimi ja eriti puid, samaaegselt õitsevad, otsustasin üritada matkida üht loodusuurijalikku kunstivormi, mis on Instagramis silma jäänud. (Instagram on sotsiaalmeediakanal, kus inimesed oma fotodega uhkeldavad.) Siinsele katsetusele taolisi loodusretkede käigus leitud killukeste kujundamine mustriks, kujuteldava raamiga ja siis otse ülevalt, justkui linnulennult jäädvustamine kannab nime nature flay lay fotograafia. Nimetagem seda siis looduslapikuks või -lamedikuks. Tegin seda lambist, nagu öeldakse (huupi, suvaliselt) ja see tundus küllaltki veider nõnda lammutada ja mitte õitsvaid oksi niisama vaasi pista. Kuid katsetamise ja kompositsiooni loomise mõttes – miks ka mitte.\nLamelaotud fotode eesmärk olevat jutustada lugu. Lugu, mis peatselt kaob, kuna õied ja lehed närtsivad ära. Olen jälgima jäänud kahte andekat selle tehnika harrastajat: Kerttu Siplane Eestis ja dog/walk/diary/ny (Instas kaldkriipsudeta) – naine New Yorgi linnas, kes oma koeraga jalutades ja ka reisides loob spontaanseid loodusest leitud (tihti taimseid) mosaiikseid hetki. Need on imekaunid tundeküllased teosed, mis meenutavad botaanilisi joonistusi või õpiplakateid, ent on ometi kunst.\nÜlal on rida hapukirsi- või äkki ka mureliõisi. Neid oli raske leida – juba lõpetavad õitsemise. Nende all, õunapuulehtedel on õunapuuõied. (Sordi suhtes jään vastuse võlgu.) Keskel on sireliõied; nii lillad, kui valged. Vasakul on toominga äraõitsenud õierootsud. Nemad õitsesid täies hoos emadepäeval. Nüüd on iga õie põhjas juba näha väikest rohelist nuppu, millest kasvab kirsitaoline kuid mitte eriti maitsev mari (inglise keeles on toomingas bird cherry). Toomingast allpool on pihlaka õiepuhm ja kõige all hobukastani õie „küünlalt“ ehk püstjalt liitõisikult nopitud üksikud õied.\nKõik õied on/olid valged, v.a. üks helelilla sireli esindaja ja kastaniõie kroonlehtede keskel olevad punased täpid. Kõige suurem nähtamatu ent tajutav võitlus käis vängelt haisva pihlaka puhvpilve ja imeliselt lõhnavate sirelite vahel. Magus jäi peale.


Töötajate paroolide lähtestamine - Office 365\nTeenusekomplektis Office 365, saate lasta töötajad oma parooli lähtestamine ja kasutajate paroole lähtestada. Kui proovite oma parooli või aidates kasutaja parooli lähtestada, lugege teemat enda parool lähtestada .\nKasutaja parooli lähtestamine\nOffice 365 halduskeskusejaotise Kasutajad, valige parooli lähtestamine.\nValige soovitud kasutaja ja seejärel valige Valige.\nValige Loo parooli luuakse automaatselt juhuslikud parooli.\nValige andke parooli loomine uus parool käsitsi loomiseks.\nNõua kasutajalt loomine uus parool järgmine kord, kui ta logib, märkige ruut selle kasutaja parooli sisselogimisel esmalt veenduge .\nParooli saatmiseks töötaja teisele meiliaadressile või mis tahes aadressi saate valida, valige Saada e-posti parooli, sisestage soovitud meiliaadress väljale, ja valige meilisõnumeid saata ja sulgege.\nAndke oma parooli lähtestamine\nOffice 365 halduskeskusekaudu nuppu sättedja seejärel valige Turvalisus ja privaatsus.\nAndke oma paroole lähtestada, klõpsake jaotises Valige Azure AD halduskeskus.\nValige kasutajad ja rühmadja seejärel valige vasakul menüüs parool lähtestada .\nValige Kõikja seejärel valige Salvesta.\nJärgmine kord teie töötajad logige sisse teenusekomplekti Office 365, nad sisestama kontakti Lisateave, alternatiivne telefoninumber või meiliaadress. Nii, kui nad unustanud oma parooli uuesti, saate need oleks neile saadetud uus.\nOma parooli lähtestamine\nPärast Office 365 on seadistatud lubama parooli lähtestamise, teie või teie töötajad saavad parooli lähtestamise passwordreset.microsoftonline.comkülastades.


Juhtkiri 29. märts 2017\nMõnikord mõtlen, kas minu lapsed hakkavad ka täiskasvanueas eakaaslastega arutama, kuidas noorus on hukas. Et õige oli nende noorpõlves, kui vaadati Youtube’i ja mängiti “Minecrafti”. Vaat kus see alles õpetas ja haris! Kas meie täiskasvanud lapsed räägivad arvutitest samal noodil nagu meie raamatutest ja sellest, kuidas salaja vetsus või teki all sai une arvelt põnev peatükk lõpuni loetud? Me ei tea, millises maailmas meie lapsed elama hakkavad, oskame vaid oletada, et küllap on see kiires muutumises. Seekordses ajakirjas oleme kutsunud arvutiteemat arutama väikese vestlusringi.\nTeisalt on ju tõesti mugav maandada laps ekraani ette, selmet talle ette lugeda või temaga mängida. Kas vanematel on tõesti kohustus koos lastega mängida? Olen ise ka süümepiinu tundes mõelnud roomata põrandale mänguasjade keskele, endal päevaväsimusest tähekesed silme ees keerlemas. Kindlasti arendab lapsi täiskasvanuga koos mängimine, aga olen leppinud, et minust laste mängukaaslast ei saa.


Sanitaartehnilised tööd Tallinnas | Osaline ja keeruline renoveerimine Tallinnas\nSanitaartehnilised teenused alates 20 € / tund\nTorude hakkeseinad alates 17 €/p.\nVeetorude paigaldamine, küte alates 7 € / p.\nKütteradiaatori paigaldamine alates 80 € / ühik\nKatla paigaldamine alates 45 € / ühik\nPesumasina / nõudepesumasina paigaldamine alates 30 € / ühik\nSegisti paigaldamine alates 30 € / ühik\nSoojendusega käterätikuivati paigaldamine alates 50 € / ühik\nValamu paigaldamine alates 50 € / ühik\nDušikabiini paigaldamine alates 100 € / ühik\nVannitoa paigaldus Tallinnas alates 60 € / ühik\nTualettruumi paigaldamine alates 50 € / ühik\nKanalisatsioonitorude paigaldamine alates 7 € / p.\nKui vajate sanitaartehniliste tööde jaoks kvalifitseeritud spetsialiste, AVGroup teeb teile optimaalse pakkumise. Pakume kõiki teenuseid, mille eripära on kliendi jaoks soodne hind torutöödele Tallinnas.\nMis kasu on koostööst?\nGarantii kogu tehtud töö eest.\nTasuta professionaalne konsultatsioon.\nRakenduse kiire vastuvõtmine ja lahkumine.\nTallinna sanitaartehnilised ettevõtted kohtuvad seda otsides üsna sageli, kuid on oht, et turul kohtab piisavalt kogenud mängijaid. Nad ei suuda alati pakkuda kõiki vajalikke teenuseid., ei suuda alati nõutaval tasemel taluda\nSeevastu pakume pidevalt kõrge kvaliteediga teenuseid., ja otsese tööga. Kõrgetasemeline tase on saavutatud tänu aastatepikkusele kogemusele ja vastutavate spetsialistide valikule.\nMilliseid torutöid võib vaja minna?\nMärkimisväärse osa ajast veedab Tallinna torulukksepp mitmekorruselistes hoonetes. Iga korter on väike kindlus, kus elamismugavus sõltub otseselt vannitubade kvaliteedist. Sanitaartehnilised tööd hõlmavad sellist paigaldust, mille juures on mugav käsitseda järgmisi põhielemente:\nKõik toimivad, seotud, nõuavad tähelepanelikkust ja sügavaid teadmisi. Oluline on mitte mööda minna sõlmede individuaalse paigutuse üksikasjadest ja järgida eeskirju.. Seetõttu usaldavad nad meie ettevõttes eranditult tõestatud meistreid. Nende kõrge kvalifikatsioon tagab teile kvaliteetse töö.\nSanitaartehnilised tööd: hind ja remont\nTallinn on Eesti suurim rikkaliku ajalooga linn. Uutes hoonetes võib erinevate sanitaartehniliste seadmete paigaldamisel hind varieeruda peamiselt sõltuvalt klientide vajadustest. Teistes majades on kõik sõlmed juba ühendatud ühiseks töömehhanismiks., ja võib vajada varem remonti või väljavahetamist.\nMääratlege täpselt, milline on demonteerimise ja paigaldamise hind, samuti väiksemaid remonditöid, võimalik AVGroupi spetsialistiga suheldes. Ta annab teile täpset teavet, milline lahendus on parim. Pärast eksperdiga vestlemist ilmub idee teatud toimingute vajalikkusest, ja ka viisardi toimingute jada kohta.\nLõplikku maksumust mõjutavad ka teie individuaalsed eelistused.. näiteks, vanni või pesumasina hind võib kõikuda laias vahemikus. Kuid seadme enda paigaldamine või remont ei avalda sama olulist erinevust..\nHind sõltub konkreetsest vannitoa tüübist, dušikabiin, WC või kraanikauss, kuid tähtsusetult. Selles küsimuses aitab meie spetsialist teid otsustada, valmis esindama adekvaatselt torustikuettevõtteid Tallinnas. See nõuab kontrollimist ja tingimuste hindamist, milles viiakse läbi sanitaartehnilised tööd.


Tööpakkumise number #376934\nOtsime hotelli restorani baarmani\nKlientide sõbralik ja professionaalne teenindamine hotelli hommikusöögis, a la carte restoranis ja koolituste kohvipausidel\nOrienteeritus heale klienditeenindusele ja meeskonnatööle\nTöö eeldab kohusetunnet, ausust, viisakust ja pingetaluvust.\nEesti, inglise ja vene keele oskus vähemalt suhtlustasandil\nHuvitavat ja mitmekesist tööd sõbralikus kollektiivis\nLisaks põhipalgale ka boonustasu sõltuvalt töö tulemustest\nCV-s palume märkida palgasoov\nHotell Susi*** on Tallinnas tegutsev majutusettevõte. Asume Peterburi tee 48, ajaloolise Jüriööpargi vastas.\n2 km kaugusel lennujaamast ja bussijaamast ning vaid 10 minuti sõidu kaugusel Tallinna vanalinnast ja sadamast.\nKaasaegse sisustusega 3* hotell on sobiv peatuspaik nii hubasust ja rahulikku miljööd hindavale turistile kui ka töö eesmärgil Tallinnat külastavale kliendile. Hotellis on kokku 99 tuba, neist 4 sviiti saunaga. Olemas on toad ka allergikutele ja erivajadustega inimestele.


Inforegister | Kas ettekandja on süüdi, et ta saab ümbrikupalka?\nHakka EESTI KAUBANDUS-TÖÖSTUSKODA MTÜ-d jälgima Hakka EESTI KAUBANDUS-TÖÖSTUSKODA MTÜ-d jälgima\nLisa EESTI KAUBANDUS-TÖÖSTUSKODA MTÜ jälgimisse Lisa EESTI KAUBANDUS-TÖÖSTUSKODA MTÜ jälgimisse\nToom-Kooli tn 17\nKaubandus-tööstuskoja ettevõtjate seas läbiviidud küsitlus näitab, et ettevõtjate hinnang ümbrikupalga osakaalu kohta oma sektoris on võrreldes aastatagusega kahanenud. Ettevõtjate sõnul aitaks olukorda veelgi parandada see, kui ka töötajad vastutaksid ümbrikupalga vastu võtmise eest.\nVastupidiselt eelmiste küsitluste trendile on sel sügisel suurenenud nende vastajate osakaal, kes hindavad enda sektori ettevõtetes makstud ümbrikupalga osakaalu madalamalt. Peaaegu pooled ettevõtjad hindavad ümbrikupalga osakaaluks kuni 5 protsenti ning pea viiendik ettevõtjatest hindavad ümbrikupalga osakaaluks oma sektoris 6-10 protsenti.\nKõige probleemsem sektor on vastanute hinnangul jätkuvalt ehitus, millele järgnevad majutus ja toitlustus ning kunst, meelelahutus ja vaba aeg. Vastanud kahtlustavad aga ümbrikupalkade maksmises varasemast enam ka muid teenindavaid tegevusi ning hulgi- ja jaekaubandust.\nKuidas on palkadega lood ehitussektoris?\nEhituseks on oma tegevusala Eestis märkinud enam kui 12 600 ettevõtet ning neist pea pooled on registreeritud Harjumaal.\nPalgad sektori ettevõtetes on täiesti seinast seina. Kui vaadata ettevõtteid, kus on palgal vähemalt 10 inimest, oli töötasu kõige priskem TIMBECO CONSTRUCTION OÜ-s, kus keskmine brutopalk selle aasta III kvartalis oli 5 060 eurot. Teisalt, umbes kolmandik ehitussektoris tegutsevaid ettevõtteid ei maksnud III kvartalis üldse mingit palka.\nVähemalt Eesti keskmist brutopalka maksis 12 600 ettevõtte seast vaid 1 082 äriühingut ning vähemalt miinimumpalga suutis välja käia 5 100 ettevõtet.\nVõiks ju arvata, et tegemist on suikunud äridega, aga ei. Enam kui 1 200 ehitusfirmat olid aga sellised, kus oli III kvartalis küll käive, aga ametliku palka keegi ettevõttest ei saanud.\nKuidas on palkadega lood majutus- ja toitlustussektoris?\nMajutuse ja toitlustuse valdkonnas tegutseb ühtekokku 3 640 ettevõtet. Vähemalt 10 töötajaga ettevõtete seas oli kõige parem töötasu selles sektoris KÕUE MÕIS OÜ-s, kus brutopalk oli keskmiselt 3 245 eurot kuus. Paraku on too osaühing palkadelt maksude tasumisega rajalt maas ning võlg riigi eest on kasvanud juba 160 000 euroni.\nVõrreldes teiste samas sektoris tegutsevate äridega on see väga suur number. Vähemalt Eesti keskmist palka, mis selle aasta III kvartalis oli 1 291 eurot, maksis oma töötajatele samal ajal vaid 84 majutuse- ja toitlustuse alal tegutsevat firmat, ehk siis umbes 2 protsenti äridest. 98 protsenti sektori töötajaid pidi vähemaga läbi ajama!\nVähemalt miinimumpalka suutis oma töötajatele selles valdkonnas maksta veidi üle 1 000 firma ning ametlikku palka, olgu see nii väike kui tahes, on selle aja jooksul välja käinud umbes 2 500 toitlustus- või majutusettevõtet.\nMõnel juhul võib tegemist olla igavlevate riiulifirmadega, aga mitte alati! 400 majutus- ja toitlustusäri aga tegid selle aasta III kvartalis küll käivet, kuid palka keegi tehtud töö eest ei saanud.\nKuidas ümbrikupalgaga võidelda?\nVõimalikest konkreetsetest meetmetest ümbrikupalga maksmise vastu võitlemisel pidasid vastajad jätkuvalt tõhusaimaks töötaja vastutuse laiendamist ümbrikupalgaga nõustumisel.\n66 protsenti küsitlusele vastanutest leidis, et töötaja vastutuse laiendamine ümbrikupalgaga nõustumisel oleks tõhus vahend probleemi vähendamiseks. Pooled vastajad peavad heaks meetmeks peatöövõtja vastutust alltöövõtjate maksukäitumise eest. Ehk siis peaks karistama ka ehitajad või ettekandjat, kes mustalt palgalisa vastu võtab.\n62 protsenti küsimustikule vastanud ettevõtjatest oleks valmis loobuma koostööpartnerist, kes maksab oma töötajatele ümbrikupalka.\nKaubandus-tööstuskoja peadirektor Mait Paltsi sõnul on viimase küsitluse tulemusi vaadates positiivne, et üha tugevnev palgasurve ei ole siiski toonud kaasa olulist ümbrikupalkade maksmise kasvu. „Kuigi ümbrikupalkade olukord on jätkuvalt murettekitav ja kasvav palgasurve sunnib ausaid ettevõtjaid veelgi rohkem pingutama on hea näha, et kergelt ei pöörduta ebaausate võtete poole, kuigi surve on tugev,” sõnas Palts ning rõhutas, et tagamaks jätkuvalt hea maksulaekumine ja aus konkurents, tuleb maksuhalduril koos turuosalistega järjepidevalt mõelda uute lahenduste peale nii kontrollis kui ka muudes preventiivsetes meetmetes ning seadusandjal analüüsida, kuidas maksusüsteemi läbi ausat maksumaksmist motiveerida, vahendas Maksu- ja Tolliamet.\n„Riigihangete kahe miljardi suurusest aastasest mahust moodustavad ehitushanked tervelt kolmandiku, kuid veel hiljutised kontrollid näitasid, et seitse protsenti riigihankeobjektidel töötanud ehitajatest olid registreerimata ehk said töötasu täies mahus n-ö mustalt,“ ütles Reitmann.\nEestis tegutsevate ettevõtete palganumbritest saab hea ülevaate, kui kasutada Inforegistri täislahendust.\nEttevõtted ei peaks osutama kohtutäituritele tasuta võla sissenõudmise teenust, kirjutab Kaubandus-T...


Kertti – Sinu Juuksed. Jagame ilu ja enesekindlust\n21. juuni 2021 26. jaan. 2022 Kertti\nKogume rahalisi annetusi, et muuta parukate tegemine abivajajatele soodsamaks\n2. okt. 2019 Kertti\nOled oodatud mõnusasse vestlusringi, kus saad jagada ja kuulda teiste kogemusi, kuidas toetada last, sõpra ning iseennast\nalopeetsia ning teiste juuste ja peanaha\nmeditsiiniliste probleemide korral\nKaks kohtumist toimuvad\n28.oktoober ja 4. detsember kell 18.00-20.30\nKohtume Pikk 7-13, Tallinna vanalinnas.\nPalun anna oma tulekust teada maili@hooling.ee\nVestlusring on Tasuta\nKorraldaja MTÜ Sinu Juuksed\nParukas, mis valmis tänu annetatud juustele\n27. sept. 2017 27. sept. 2017 Kertti\nCasabella salongis valminud annetatud juustest parukas spetsiaalselt Sara Sofia jaoks. Tänu annetustele sai Sara uue paruka tervelt 20% soodsamalt!\nSara ja parukameister Anu Voolpriit\nKülma mütsi teraapia jätab keemiaravi ajal juuksed pähe? Müts sai USAs kasutusloa\n4. jaan. 2016 4. jaan. 2016 Kertti\nJuuksuritel tuleb olla kliendi kõrval nii heas kui halvas. Mõnikord võib juhtuda, et uue soengu asemel tuleb kliendi juuksed hoopis maha lõigata vältimaks keemiaraviga kaasneva juustekao psühholoogilist traumat. Kel endal on tulnud see raske teekond läbida teavad kindlasti ka seda, et juustekaotus sellel stressirohkel ajal just „motiveerivalt“ ei mõju.\nTäna väidetakse aga ajakirjas Modern Salon, et kõik see võib muutuda. Lahenduseks on „Külma mütsi teraapia“.\nTeraapia seisneb selles, et patsient kannab keemiaravi ajal jääkülma, kitsalt ümber pea olevat mütsi. Tänu sellele kitsenevad peanahas olevad veresooned ja keemiaraviga organismi paisatud ravim ei saa mõjutada karvanääpsu. Viimane on põhjuseks, miks juuksed ravi ajal välja langevad. Kuigi sellel teraapial on olnud edu, ei sobi see kahjuks kõigile ja mõne ravimi puhul see ei toimi.\nPõhiliselt on praegu kasutusel kaks meetodit\nEsimese puhul müts jahutatakse spetsiaalses külmikus, mille temperatuur on madalam kodukülmiku omast. Patsient kannab mütsi 30 minutit ning siis see vahetatakse värskema, otse külmikust võetu vastu. Penguin Cold Caps, Chemo Cold Caps , ElastoGels.\nTeisel juhul on müts ühendatud jahutusseadmega, mis tasapisi külmutab mütsi vastavale temperatuurile ning hoiab selle muutumatuna. DigniCap System, Paxman Scalp Cooling System\nDigniCap on arvuti abil juhitav süsteem, mis paneb jahutatud vedeliku keemiaravi ajal kantavas mütsis ringlema. Jahutusmüts on kaetud teise, neopreenist valmistatud mütsiga, mis kinnitub lõua alla ja hoiab jahutusmütsi paigal. See toimib ka isoleeriva kattena jahutuskao takistamiseks (tervis.postimees.ee)\nMõlemad meetodid on läbinud ka kliinilised uuringud, kuid tulevik näib olevat teisel meetodil, sest patsientidele meeldib rohkem järkjärguline temperauuri langemine ning samuti saab kogu teraapia ajal kanda ühte mütsi.\nOponendid on väitnud, et peanaha jahutamine võib mõjuada ravi selles piirkonnas ning võimalikud on metastaasid. Selle väite lükkavad ümber aga vastavad uuringud, mis on tõestanud metastaase peanahas pole täheldatud.\nNüüd on USA toidu- ja ravimiamet (FDA) lubanud esimest niisugust seadet Ameerika Ühendriikides turustada, vahendab meditsiiniuudiste portaal Med24. DigniCap Cooling System (valmistaja Dignitana Inc, Lund, Rootsi) on läbinud mitmes USA keskuses suure tähtsusega katsed ja seda on lubatud kasutada keemiaravi saavate rinnavähki põdevate naispatsientide juuste väljalangemise vähendamiseks.\nSeadme toimet uuriti 122 esimeses ja teises staadiumis rinnavähiga naisel, kes said keemiaravi tunnustatud keemiaraviskeemide järgi, mida seostatakse juuste väljalangemisega, märkis FDA. Enam kui kaks kolmandikku (66 protsenti) seadet kandnud ravitud patsientidest ütles, et nad kaotasid juustest alla poole.\nSildistatud juuksed ja keemiaravi, Juuste väljalangemine, külm müts, külma mütsi teraapiaLisa kommentaar\nUltimate Brow – kulmumeik, mis püsib nädalaid\n30. dets. 2015 28. juuni 2016 Kertti\nUmbes kümmekond aastat tagasi hakkasid meigitrendid rõhku asetama täiuslikult viimistletud kulmudele. Oli ka viimane aeg, sest üks Eestit külastanud vene meigikunstnik märkis esmamuljena, et Eesti naistel pole millegipärast kulme.\nTäna on kulmuteenuseid valikus palju, kuid mida valida siis, kui püsimeiki päris ei taha ja tavalise hoolduse kahjuks räägib tõik, et selle ilu just väga pikalt ei naudi. Siiani pakuti lahenduseks kulmupikenduste teenust. Kui pikenduskarvad kinnitatakse oma kulmukarvade külge, siis püsib selline tulemus päris mitu nädalat, kuid probleem seisneb selles, et tavaliselt tuleb neid karvu lisada just nendesse kohtadesse kus kulmukarvu ei ole. On siis põhjuseks liig hoogne kulmude kitkumine, trauma või muu selline, igal juhul tuleb kogeda seda, et karvad seal ei püsi. Lahendus saabus Eestimaale sellel sügisel ja kutsutakse seda teenust Ultimate Brow. Maaletoojaks on Ruthie Belle, kelle teeneks on ka volüümiripsmete teenuse tutvustamine ja õpetamine meie ripsmetehnikutele.\nMille poolest Ultimate Brow erineb teistest kulmuhooldustest?\nUltimate Brow hoolduse alguses teeb kulmudisainer kerge korrigeeriva hoolduse ning siis segatakse kokku tekstuurgeel. Segatakse kokku tähendab seda, et tekstuurgeelile lisatakse toon, mis sobib kõige paremini kliendi juukse ja nahatooniga. Järgnevalt kantakse geel kulmudele. Võimalik on seda teha nii karvtehnikas, mis tähendab seda, et iga karv joonistatakse täpselt välja kui ka hajutatult. Viimase puhul sarnaneb lõpptulemus eelkõige tavapärase kulmumeigiga. Geel kantakse otse nahale ning lõpptulemus ei sõltu sellest kui tihedad või siis hõredad on oma kulmud. Tulemus püsib 2-3 nädalat ja on väga loomulik.\nLahendus ka neile, kellel kulmud ajutisel või pikemaajalisel põhjusel üldse puuduvad\nErinevate terviseprobleemide või traumadega võib kaasneda juuste ja kulmude kadu. Hiljuti soovitati sellisel juhul kulmupikenduste teenust, kuid probleemiks jäi, nagu ka eelnevalt märgitud, see, et hooldus püsis ainult paar päeva. Ultimate Brow tehnika võimaldab ka sellisel juhul nö joonistada nahale täiuslik kulmukaar, mis võimaldab selle iluvea unustada pea paariks nädalaks.\nKulmud on mulle peavalu valmistanud juba mõnda aega. Iseenesest on nad tihedad, aga nende kujusse seadmine on päris korralik ettevõtmine. Esiteks ei oska ma ise neid nii kitkuda, et tulemus oleks ühtlane ja korrektne ning kaunist kulmukujust ei ole juttugi. Teiseks kipuvad kulmud juuste eeskujul lokki minema, mis tähendab, et tänasest rahuldavast välimusest ei pruugi homseks midagi järel olla, iga kulmukarv püüab meeleheitlikult vältida seda suunda, kuhu tema naaberkarv end sättinud on.\nOlen mõelnud ka püsimeigi peale, aga alguses oli takistuseks see, et lihtsalt ei soovinud endale kulme, mis oleks nagu paksu vildikaga joonistatud ja ajaks, kui püsimeigi tehnikad tunduvalt loomulikumaks on arendatud, olen mina püsimeigi juba, teises näo piirkonnas, ära proovinud ja kuigi olen tulemusega rahul, siis kogetud ebamugavustunne ja ka pisike valu ei motiveeri mind seda teekonda taas ette võtma.\nLahendamatuid olukordi õnneks olemas ei ole ja ühel kenal päeval sean õhinal sammud Ruthie Belle salongi, kus mind ootab tunnustatud kulmudisainer Lydia Feodora Jakson.\nKõigepealt eemaldatakse minu kulmupiirkonnast need karvad, mis õigel kohal ei kasva ja selleks kasutab Lydia niite. Kuigi mulle lahkelt näidatakse kuidas see käib, jääb see ikka müstikaks, mis omakorda annab tunnistust, et olen meistri käe all, kes teab, mida teeb.\nTekstuurgeeli värviks segab Lydia pruunikas-kuldse tooni, mis mulle väga meeldib, sest see toob kenasti esile ka minu kuldset karva juuksetooni, mille üle olen väga õnnelik.\nKui eelnevalt sai juba mainitud, et kardan valu, siis selle tehnika puhul ei ole midagi valulikku ega ebameeldivat. Geel kantakse pea märkamatult kulmudele. Põnev on aga see, et Lydia kasutab selleks nõelu, mida muidu kasutavad hambaarstid. Nõelu on siis vaja geeli täpseks nahale asetamiseks, mitte torkimiseks. Selgub ka, et need nn juureravi instrumendid pole ainsad, mida ripsme- ja kulmutehnikud kodustanud on. Näiteks kasutavad ripsmetehnikud hambaravist tuntud pisikesi peegleid, et töö korrektsust kontrollida.\nKuna minu kulmud on ninajuure juurest suht tihedad, siis sinna tekstuurgeeli ei kanta, küll aga vajab lisatäidet ja korrigeerimist kulmu ülejäänud osa. Õnneks selgub, et auklikuks kitkutud kulmud on suhteliselt levinud teema, millega kulmutehnikud tegelema peavad ja mina nö massist väga ei eristugi. Veel eksitakse kulmukuju loomisega. Küll on kulmude vahe liiga suur või ei sobi kuju näokujuga. Etteruttavalt saan märkida, et minu uus perfektne kulmujoon ei sarnane eriti sellega, mida olen erinevate õpetuste järgi ise proovinud teha.\nPea tunnikese pärast selgub, et minu uued kulmud on valmis ja võin püsti tõusta. Peeglist vaatab vastu selline kulmukaar nagu siiani ainult ajakirja piltidelt olen näinud. Kilkan midagi sarnast nagu „issand mul on nüüd kulmud“ nagu oleksin ennem ilma nendeta olnud, kuid võrreldes enne ja nüüd, siis on vahe tõeliselt suur ja tundubki, et alles nüüd on mul tõelised kulmud.\nKatsudes on kulmudel olev geel tunda, aga see on ka ainus asi, mis tunnetuslikult enne ja nüüd erinev on. Ohutustehnika kohalt ei tohi ma neid näppida ning samuti on ebasoovitavad kreemjad ja õlised tooted nagu kreemid jms kulmupiirkonnas.\nKoju sõites korraldan paar liiklusseisakut, sest imetlen peeglist oma kulme ja rohelist tuld lihtsalt ei märka. Muuseas, sama oli siis, kui endale kunagi geelküüned panin. Komplimente saan rohkelt ning peale kauni kuju kiidetakse ka kulmutooni kuldset helki.\nKuigi alguses on päris raske olla neid näppimata, siis paari päevaga olen nii harjunud, et ei pööra neile tähelepanu. Võib olla siiski niipalju, et jumestuseks piisab nüüd ka ainult ripsmete värvimisest, sest koos korrektse kulmukaarega oleks nagu jumet ja sära näkku juurde tulnud.\nUmbes 1,5 nädala pärast hakkan märkama kergeid kulumise märke ja see on ka loomulik, sest garantiiaeg hakkab täis tiksuma. Kuna kuju on aga nii täpselt joonistatud, siis saab vajadusel kulunumad kohad järele toonida. Ise loodan, et varsti kasvavad oma kulmud ka selle kuju järgi ja olengi ilus. Unustasin muidugi selle, et minu kulmukarvad minu sõna ju ei kuula ja seda tooni ma ise ka neid värvida ei oska. Igatahes plaanin varsti jälle hooldusesse minna, sest kui sul puudub korrektne kulmukaar, siis on ka su jumestus poolik ja jume tuhm ning ilmetu.\nUltimate Brow tehnikas kulmuhoolduse hinnaks on 30 -35 €\nEestis valdab seda tehnikat juba kümmekond kulmutehnikut. Tehnikat on võimalik õppida koolituskeskuses www.ruthiebelle.com\nPilte teenusest näeb siit: http://www.lydiajakson.com/ultimatebrow/\nLydia Feodora koduleht: http://www.lydiajakson.com/\nRuthie Belle koduleht: http://www.ruthiebelle.com/et/home\nSildistatud kulmudisain. kulmumeik, Lydia Feodora Jakson, Ruthie Belle, Ultimate BrowLisa kommentaar


Robert Kleinschroth ja Anne-Laure Maupai Prantsuse keelt õpetab ja juveelijahti peab Marie Paulard, Ilo 2009 | vanaraamat.ee\nRobert Kleinschroth ja Anne-Laure Maupai, Prantsuse keelt õpetab ja juveelijahti peab Marie Paulard, 2009 Ilo\nSee unikaalne õpperaamat on kirjutatud kõigile neile, kel napib aega või kannatust närida end läbi tüüpilisest õpikuprogrammist ja kes läheksid hoopis meelsamini detektiiv Marie Paulard’iga kurjategijaid taga ajama. Tegu on naljaga vürtsitatud lugemik-õpikuga, mis erineb tavapärastest õpikutest nii sisu kui ka vormi poolest. Ainsaks eelduseks on varasem kokkupuude prantsuse keelega. Raamatus on 22 peatükki. Teksti kõrval on tulp sõnadega, mis kergendab tekstist arusaamist ja sõnade õppimist. Ei puudu ka väike grammatikareeglite osa ja harjutused. Raamatu lõpuosast leiab harjutuste vastused, selgitavad kommentaarid ja sõnastiku. Lõbusalt ja lihtsalt. Uus raamat kirjastusest Ilo, 2009a.\nRaamatu autoriks on Robert Kleinschroth ja Anne-Laure Maupai kasutatud raamatud pealkirjaga Prantsuse keelt õpetab ja juveelijahti peab Marie Paulard on raamat kirjastuselt Ilo aastast 2009\nmille on kirjutanud Robert Kleinschroth ja Anne-Laure Maupai antud 2009 aasta raamat Prantsuse keelt õpetab ja juveelijahti peab Marie Paulard on Robert Kleinschroth ja Anne-Laure Maupai oluline teos, kasutatud raamatute hulgas. Siin saad osta uusi ja kasutatud raamatuid veebipoest vanaraamat.ee vaata ka uute ja vanade raamatute nimistut Robert Kleinschroth ja Anne-Laure Maupai, Prantsuse keelt õpetab ja juveelijahti peab Marie Paulard vanaraamat.ee raamatupood Robert Kleinschroth ja Anne-Laure Maupai, Prantsuse keelt õpetab ja juveelijahti peab Marie Paulard\nRaamat "Prantsuse keelt õpetab ja juveelijahti peab Marie Paulard",\nPealkiri: Prantsuse keelt õpetab ja juveelijahti peab Marie Paulard\nAutor(id): Robert Kleinschroth ja Anne-Laure Maupai\nSari: Lõbusalt ja lihtsalt\nSee unikaalne õpperaamat on kirjutatud kõigile neile, kel napib aega või kannatust närida end läbi tüüpilisest õpikuprogrammist ja kes läheksid hoopis meelsamini detektiiv Marie Paulard’iga kurjategijaid taga ajama. Tegu on naljaga vürtsitatud lugemik-õpikuga, mis erineb tavapärastest õpikutest nii sisu kui ka vormi poolest. Ainsaks eelduseks on varasem kokkupuude prantsuse keelega. Raamatus on 22 peatükki. Teksti kõrval on tulp sõnadega, mis kergendab tekstist arusaamist ja sõnade õppimist. Ei puudu ka väike grammatikareeglite osa ja harjutused. Raamatu lõpuosast leiab harjutuste vastused, selgitavad kommentaarid ja sõnastiku.\nLõbusalt ja lihtsalt. Uus raamat kirjastusest Ilo, 2009a.


PUHASTAV / LÕÕGASTAV\nMikrolihvimine nägu - 55 €\nMikrolihvimine nägu + dekoltee - 65 €\nMikrodermabrasioon - mikrolihvimine protseduur, mis kujutab endast nahapinna tasandamist naha pindmiste kihide koorimise teel. Selleks suunatakse spetsiaalse aparaadi abil nahale õhuke inertsete korundikristallide kiht. Lisaks suurendab protseduur kollageeni ja elastiini hulka nahas ning kiirendab uute, tervete naharakkude kasvu.\nPuhastus 75min - 35 €\nNäopuhastus ultraheliga aparaadi abil, mis võimaldab nahka puhastada mustusest, naha rasust, surnud naharakkudest, komedoonidest. Ultraheli aktiveerib taastamise protsessid, soodustab kollageeni ja elastiini teket. Selline puhastus on valutu ja ei jäta nahale jälgi või turseid.\nSilmaümbrus - 25 €\nNägu + kael - 35 €\nLaialt kasutatav aparaadimeetod – ultraheli fonoforees – on protseduur, mille käigus kosmeetilised vahendid tungivad tänu ultrahelile sügavale nahakihtidesse. Aktiivsed koostisosad kogunevad ja tungivad organismi järk-järgult ning ravim toimib mitu päeva pärast protseduuri.


Gael Monfils: Elina nutab igal õhtul… – TENNISNET.EE\nGael Monfils: Elina nutab igal õhtul…\nAutor Toomas 15/03/2022\nElina Svitolina ja Gael Monfils / Foto: Zumapress/Scanpix\nGael Monfils (ATP 28.), pärast maailma esireketi Daniil Medvedevi alistamist (6:4, 3:6, 6:1) Indian Wellsi turniiril, kirjeldas portaalile Yahoo Sport Australia antud intervjuus ka Venemaa ja Ukraina vahelise sõja mõju tema perekonnale.\nTeatavasti on Gael Monfils abielus Ukraina tennisisti Elina Svitolinaga. Muuhulgas kirjeldas ta olukorda, mis valitseb nende perekonnas:\n“Mu perekonna teine pool, ütleme nii, on sõjas. Ei ole lihtne kaks nädalat näha oma naist igal õhtul nutmas. Muidugi olin ja olen iga päev tema kõrval. Temaga ja tema perega. Päris paljud sugulased on endiselt Ukrainas. Seda on raske kirjeldada, sest ma olen sellega seotud. See on lihtsalt hullus, kui sellele mõelda…”\nElina Monfils-Svitolina ootab last\nSvitolina mõtles ümber: ta siiski mängib Potapovaga\nMis nüüd saab? WTA ei ole Svitolina ja Potapova mängus võitjat välja kuulutanud\nSwiatek ja Svitolina langesid Indian Wellsis välja\nLeylah Fernandez jõudis poolfinaali!\nBelinda Bencic tõi Šveitsile ajaloo kolmanda olümpiakulla\nPrevious Post Anett Kontaveit sai valusa kaotuse: vastane eksis lihtsalt lõpus vähem\nNext PostMark Lajal alustas võidukalt, Daniil Glinka läbis kvalifikatsioon


aprill | 2015 | Gondori kroonika\nPosted on 27. apr. 2015 by Matti Maasikas\nAvasin Eesti Idapartnerluse keskuse seminari EL kommunikeerimisest partneriikides. Keskus on mõne aastaga saanud väga arvestatavaks tegijaks idapartnerluse maastikul, peamiselt avaliku halduse reformi alal. [[EE]] müüb oma kogemusi ja oskusi, saades sellega ka välispoliitilist kapitali, sidemeid, nähtavus Brüsselis jne – suurepärane! EL kommunikeerimine on tohutu töö ka liikmesriikides, mis veel partneritest rääkida, kus EL otsene igapäevane kasu palju vähem nähtav. Ja igatahes on see töö riigipõhine, omaluse tekitamine on spetsiifiline. Nii täna just tehti, igast partnerriigist oli kohal ajakirjanikke ja riigi kommunikatsiooniinimesi ning iga riigi kohta räägiti eraldi. Õhtul korraldasime esinduses neile ka vastuvõtu.\nLõuna Põhja- ja Baltimaade kolleegidega. Peateemad esiteks [[GR]], mida meie oma lennu kõrguselt palju ei näe, info tuleb peamiselt Financial Times´ist, mis on õnneks Brüsseli siseinfost kadestamisväärselt hästi informeeritud. Teiseks Vene-Ukraina-Riia tippkohtumise asjad, kus meie grupi frustratsioon paari suurema [[LR]] vastutulematuse üle kaunis suur. Kolmandaks 23.04 erakorraline [[ÜK]], mis ka põhjapoolsemate [[LR]]de meelest saavutas selle, et teema on kõrgeimal tasandil tähelepanu all (peale juba tsiteeritud [[IT]] peaministri rahul ka [[MT]] ja [[CY]] juhid, seega läks korda), ja et fookus nihkus ikkagi kuidagi keskele, nii eri aspektide kui ka [[LR]] eriarvamuste paleti mõttes. 3 Balti riiki on rändevoogude teemal suhteliselt sarnastel seisukohtadel, Põhjamaade vahel on aga suured erinevused – [[SE]] võtab palju põgenikke, teised mitte. [[COM]] tuleb 13.05 välja rändeteemalise teatisega, ja peab seal ikkagi realistlikult arvesse võtma ka 23.04 [[ÜK]] arutelude sisu.\nPosted on 26. apr. 2015 by Matti Maasikas\nErakorraline [[Coreper]], umbes 5. kord 4 aasta jooksul, mil nädalavahetusel koosolek. Põhjuseks, et [[LT]]le, [[SE]]le ja [[EE]]le ei sobinud 24.04 lepitud EL-Ukraina homse tippkohtumise ühisavaldus. On üpris ilmne, et mõne suurema [[LR]] juhtimisel püütakse EL seniseid lubadusi mitte ehk tagasi võtta, küll aga lahjendada ja sõnumeid segasemaks ajada, ja 24.04 teksti oleks võinud niimoodi lugeda, et Ukraina liikumine EL poole on piiratud vaid assotsiatsioonilepinguga. Tänane ülesanne polnud tegelikult raske – tuli leida sõnastus, mis võimaldaks mõnel [[LR]] öelda, et mingeid uusi lubadusi pole antud ja Ukraina valitsusel oma kodanikele öelda, et kõik senilubatu on jätkuvalt jõus. Olles eenevalt töötanud [[PRES]]ga, ja kuna vilgast tööd toimus ka pealinnade vahel, muuhulgas survet nn vastalistele ka Ukraina valitsuse poolt, saavutasime üpris hõlpsalt sõnastuse, mille järgi tunnustab homne tippkohtumine Ukraina Euroopa-ambitsioone ja tervitab Ukraina Euroopa valikut – mis on ka assotsiatsioonileppe sõnastus. Iseenesest kasulik kogemus, aga tõestab taas kord, läbi kui vaevaliselt lähevad kõik idapartnerite Euroopale poliitilise lähenemise asjad hetke EL-is.\nSelleaastane Lennart Meri konverents oli osalejate poolest vast esinduslikumgi kui mõnel eelmisel aastal ning oli jätkuvalt sujuvalt ja stiilselt korraldatud. Teemadest domineerisid muidugi Vene ja Ukraina ja Ida-Euroopa omad, aga mitte ainult. Esinesin ühel hilisõhtusel sessioonil, sisuks [[ENP]] ja küsimuseks, kas naabrid on jäetud külma kätte? Publikut ja kohta arvestades läks jutt kohe idapartnerite Euroopa perspektiivile ja sinna jäigi, oli vinkel siis koduste reformide stimuleerimine või geopoliitiline vastus Venemaale. Esines ka [[LV]] välisminister Rinkevics ja ega meil enda, või täpsemalt, EL kaitseks palju öelda polnud. Rinkevics oli veel nadimas olukorras kui mina, tema peab ju need EL ühised seisukohad, kus idapartnerluse Vilniuse tippkohtumisega sammu edasi ei astuta, partneritele ka eesistujana maha müüma ja kogu Riia tippkohtumise läbi viima. Auditooriumis oli päris palju grusiine ja nende frustratsioon olukorra üle on muidugi veel eriti suur – nende vastu peetud sõda 2008 ei pidanud Lääs mingiks tegelikuks ohumärgiks, nende reformid on ehk kaugeimal, perspektiiv isegi viisavabastuseks aga nadi. Selle viimasega töötame veel enne Riiat, et seal lubadus võimalikult konkreetne saaks.\nPosted on 20. apr. 2015 by Matti Maasikas\n[[FAC]] peateemaks sai arusaadavalt olukord Vahemerel. Juurde olid kutsutud ka siseministrid, kokku oli kohal 47 ministrit 56 võimalikust, mis on päris hea saavutus, kui arvestada, et siseministrite jaoks oli etteteatamisaeg pool päeva. Väärib ka märkimist, et näiteks [[FR]] ja [[BE]] välisminister tuli kohale vaid selle punkti ajaks, muuks [[FAC]]iks aga mitte. Olukorra tõsiduse kinnitamiseks tuli veel teade erakorralise [[ÜK]] kokkukutsumisest 23.04. [[COM]] esitles 10-punktilist plaani, millega pidid nagunii mais välja tulema, nüüd on see siis kiirkorras laual. Välisministrid käisid eelnevalt läbi poliitilise olukorra Liibüas – arutati ka konkreetseid [[CSDP]] võimalusi, milleks on enne küll vaja, et Liibüas tuleks kokku ühtsusvalitsus – ja ebaseadusliku migratsiooni osa jäi suuresti siseministrite katta. Nendest asjadest kuuleme sel nädalal veel palju ja see [[ÜK]] nõuab ka Tallinnas põhjalikku asutustevahelist ettevalmistust.\nStrateegiline teema, suhted Ladina-Ameerikaga jäi kavandatust lühemaks, aga päris asjalik arutelu toimus seekord siiski. Põhipunktid on konkurents mitte päris samu väärtusi jagavate toimijatega nagu Hiina ja Venemaa, kaubanduslepingu võimalused Ladina-Ameerika riikide MERCOSURi grupiga ja aktuaalsete üksikteemadena Venetsueela ja Kuuba. [[CFSP]] kõrge esindaja Mogherini andis ülevaate ka Euroopa julgeolekustrateegia ülevaatuse arenemisest, teemat jätkavad välis- ja kaitseministrid ühisel [[FAC]]il 19.05.\nÕhtul olid juurde kutsutud idapartnerite välisministrid, teemaks ettevalmistused Riia tippkohtumiseks 21.-22.05. Nagu arvata oli, partnerite Euroopa aspiratsioonid tõusid esile, ja ka Mogherini tõdes oma lõppsõnas, et Riia deklaratsiooniga tuleb ses plaanis veel tööd teha. Meile see sobib. Ukraina välisminister pidas jõulise sõnavõtu Vene teemal, mida saime vaid toetada.\nPosted on 16. apr. 2015 by Matti Maasikas\nÜle kahe nädala jälle [[Coreper]]. Terve päev, teemaks 21.-22.05 idapartnerluse tippkohtumine Riias, täpsemalt ühisdeklaratsiooni tekst. Mis puudutab majandusosa, siis on rõõm tõdeda, et õige mitmel alal nagu ühendused, digimajandus, on päris hästi edenetud. Ukraina ja Gruusia viisavabaduse perspektiivide osa on veel lahtine, kuna [[COM]] peab selleks vajalike tehiniliste ettevalmistuste kohta veel eraldi aruande esitama, ootame lähiajal. Mis aga puutub politilistesse sõnumitesse, siis on kurb tunnistada, et EL ei suutnud kokku leppida üheski konreektsemas sammus, mis võiks vastata EL-iga lähemaid poliitilisi suhteid soovivate partnerite püüdlustele. Ka juba varem lepitut, nagu 2013 Vilniuse tippkohtumise sõnastust partnerite Euroopa soovide ja Euroopa valiku tunnustamisest või 2014 veebruari [[FAC]] sõnastust selle kohta, et assotsiatsioonilepingud ei kujuta endast meie suhete lõplikku eesmärki, keelduti mõne suurema [[LR]] raevuka vastuseisu tõttu kordamast. Tõsi, leppisime kokku (selle peavad homme keskpäevaks kinnitama veel meie pealinnad), et kinnitame üle kõigi seniste idapartnerluse tippkohtumisel võetud kohustused, et see siis nagu kataks ka Vilniust jm. NATO teeb midagi sarnast, nad ei korda enam 2008 Bukaresti tippkohtumise sõnastust, et Gruusia ja Ukraina saavad liikmeks, vaid ütlevad, et kehtib kõik seniöeldu. Aga diplomaatiliselt öeldes mage lugu ikkagi, eriti olukorras, kus pärast Vilniust on nii palju juhtunud, aga EL vastus sellele on mis? Kole vaevaliselt läheb see ühtse välispoliitika arenemine, sest EL kui tervik ei suuda, nii oma ülesehituse kui ajaloo tõttu, kaugeltki veel täita nn normaalse välispoliitilise toimija rolli.\nVaatame, nüüd läheb [[EEAS]] selle teksti alusel läbirääkimistele idapartneritega. Nood nõuavad kindlasti mingeid sõnastusi tagasi, ja midagi kindlasti ka saavad, ning siis tullakse [[Coreper]]i tagasi. Eks tehti siis meie tänase istungi lõpus urinat mõlemalt suunalt, nii “ärge isegi mõelge, et siia saaks veel muudatusi teha” kui “siit tektist on puudu olulisi asju, mis on edasiste läbirääkimiste objektiks”.\nPosted on 2. apr. 2015 by Matti Maasikas\nHarva saab nii väheste sõnadega lugeda nii palju täpseid asju ELi kohta nagu mõttekoja EFCR analüütiku Torreblanca selles artiklis [[GR]] uue valitsuse vigadest. Tõepoolest, kõrvaltvaatajatel (ja, tunnistagem, ka liikmeksolijail) on tihti raskusi mõista, kuidas EL kui kohutavalt legalistlik nähtus, kus kõik reeglid ja seadused ülitäpsed, võib tõeliselt otsustavatel hetkedel leida keerulistele probleemidele lahendusi väga loovalt ja vastutulelikult. Torreblanca küsib aga, et miks selle üle liiga palju pead murda? Miks kurta, kui üks asi teoreetiliselt ei tööta, praktikas aga küll? Autor ei hakkagi liigselt analüüsima, miks ikkagi nii on, aga kontekstist tuleb välja – nagu ka kõigi EL-asjadega tegelejate kogemus on – et EL töötab, kuna ta on on suveräänsete riikide poolt kindlatel suurtel eesmärkidel moodustatud ja sellest on kõigil kasu. Sellises olukorras leiavadki laua ümber kogunenud džentelmenid kokkuvõttes alati lahenduse, kui üks klubiliige tõesti hädas on. Sellest oleks [[GR]] uus peaminister Tsipras pidanud ka alustama: hakkama viisakalt teistele selgitama, et ta on tõesti hädas ja palub selle üle läbi rääkima hakata. Tema aga hakkas oma valimisvõidu najal nõudmisi esitama, ja nüüd saavutab Torreblanca sõnul poole sellest, mida oleks võinud saavutada ja topelthinnaga. Arve maksab kinni kreeka rahvas.


Mare Kirr: tunnustus on meie võrratu kollektiivi ühine panus - meiemaa.ee\nMare Kirr: tunnustus on meie võrratu kollektiivi ühine panus\nMare Kirr: mulle esmaabitöö väga meeldib. Kui midagi osata, miks siis mitte seda teistele õpetada. FOTO: Valmar Voolaid\nPean tunnistama, et kohtusin Marega silmast silma esimest korda. Seda sel neljapäeva hommikul ametikooli ühes avaras nurgakeses enne tema koolitunni algust. Koolis seepärast, et nädal tagasi vabariigi aasta naiskodukaitsjaks kuulutatud Mare Kirri igapäevased tegevused on samuti seotud esmaabiga, seda õpetades või abi andes. Uurime, kuidas ta jõuab kõike teha nii suure pühendumisega, mis on pälvinud üldsuse tunnustuse.


Lisatarvikud väljatõmbekahvlitele ja väljatõmbesüsteemidele | Geovent\nMeil on lai valik lisaseadmeid liigend-imutorude jaoks\nPaljud kohtäratõmbe imutorud on kohandatud vastavalt meie klientide erinõuetele.\nSeetõttu pakume erinevaid mudeleid ja tarvikuid.\nAllpool leiate mõned meie kohtäratõmmete lisaseadmed. Kas teil on oma tööstusliku ventilatsiooni suhtes erinõuded? Palun võtke meiega ühendust ja räägime neist.\nKomplektis 5W LED-pirn, võrk, lüliti ja trafo.\n01-172 LED komplekt R2 koos kaitsevõrega – va. trafo, ø125 mm\n01-173 LED komplekt R2 koos kaitsevõrega – va. trafo, ø160 mm + ø200 mm\n01-173A LED komplekt R3 – va. trafo, ø160 mm + ø200 mm\n01-179 Trafo 70 W elektrooniline, 12V\nStandardne seinakinnitus WING ja COMPACT arm imutorude jaoks, seinast 260/280 mm.\n01-540 Seinakonsool ø160 mm, 260 mm seinast\n01-541 Seinakonsool ø200 mm, 280 mm seinast\nSeinakonsool WING ja COMPACT arm kohtäratõmbe pikendamiseks seinast 1000 mm kaugusele.\n01-550 Seinakonsool 160mm, 1000mm seinast\n01-550A Seinakonsool 200mm, 1000mm seinast\nPikenduskonsool 1 m kohtäratõmbele ASA-3 arm.\n10-260 Pikenduskonsool 1m\nGeoventi pikenduskonsoole saab tellida 2 versioonis, 1-liigendiga pikenduskonsool pikkusega 2–5 meetrit (1 osaline) või 2-liigendiga pikenduskonsool pikkusega kuni 4m (2 osaline). Pikenduskonsool sobib kõigile meie kohtäratõmmetele. Kohtäratõmbe kogupikkust on võimalik saada kuni 9 meetrit. Eri pikkused on saadaval soovi korral. Pikenduskonsool on varustatud torustiku ja painduvate lõdvikutega. See on sujuvalt kasutatav ja hõlpsasti positsioneeritav tänu spetsiaalsele disainile ning tänu liigendites kasutatavatele koonuslaagritele ja raamitud ääriklaagritele, liigendi pinnal olevatele hõõrdketastele. See võimaldab reguleerida telgede hõõrdumist, lihtsalt lisades või vähendades pinget. Pikenduskonsoolid pikendavad WING, COMPACT ja ASA arm kohtäratõmmet. Kui WING ja COMPACT arm kohtäratõmbed on paigaldatud kinnitusäärikule, on võimalik imutoru 360° pöörata. Kui ASA arm kohtäratõmbed on paigaldatud kinnitusäärikule, on võimalik imutoru pöörata 270°. Kohtäratõmbed tarnitakse komplektina ja nende disain on keskendunud paigaldamise ja kasutamise lihtsusele.\n01-181 Pikenduskonsool 2m, 1-liigendiga ø160 mm, seinakonsooliga, va. adapter\n01-181A Pikenduskonsool 2m, 1-liigendiga ø200 mm, seinakonsooliga, va. adapter\n01-182 Pikenduskonsool 3m, 1-liigendiga ø160 mm, seinakonsooliga, va. adapter\n01-182A Pikenduskonsool 3m, 1-liigendiga ø200 mm, seinakonsooliga, va. adapter\n01-183 Pikenduskonsool 4m, 1-liigendiga ø160 mm, seinakonsooliga, va. adapter\n01-183A Pikenduskonsool 4m, 1-liigendiga ø200 mm, seinakonsooliga, va. adapter\n01-184A Pikenduskonsool 5m, 1-liigendiga ø200 mm, seinakonsooliga, va. adapter\n01-186 Pikenduskonsool 4m, 2-liigendiga ø160 mm, seinakonsooliga, va. adapter\n01-186A Seinakonsool 4m, 2-liigendiga ø200 mm, seinakonsooliga, va. adapter\nSoovi korral on võimalik tellida ka lühemaid 2-liigendiga pikenduskonsoole.\n01-195 Adapter pikenduskonsoolile – WING / COMPACT ø160 mm\n01-196 Adapter pikenduskonsoolile – WING / COMPACT ø200 mm\n01-197 Adapter pikenduskonsoolile – ASA, universaalne\n01-198 Adapter pikenduskonsoolile – ESA, universaalne\nVäljatõmbeotsikud on valmistatud alumiiniumist või terasest ja standardvarustuses pulbervärvitud RAL 1007. Otsikud võivad olla varustatud magnetiga, mis stabiliseerib nende asukohta nii horisontaalsel kui ka vertikaalsel pinnal saasteallika lähedal. Otsikud on saadaval 160–200 mm.\nMini otsik on valmistatud alumiiniumist või terasest ning standardvarustuses pulbervärvitud RAL 1007.\nMini otsik on saadaval 80 ja 100 mm.\n06-051 MINI otsik 80 mm magnetiga 0,65 kg\n06-052 MINI otsik 80 mm magneti ja tiheda klapiga 0,65 kg\n06-053 MINI otsik 100 mm magnetiga 0,65 kg\n06-054 MINI otsik 100 mm magneti ja tiheda klapiga 0,65 kg\nVäljatõmbeotsikud on valmistatud alumiiniumist või terasest ja standardvarustuses pulbervärvitud RAL 1007. Otsikud võivad olla varustatud magnetiga, mis stabiliseerib nende asukohta nii horisontaalsel kui ka vertikaalsel pinnal saasteallika lähedal. Otsikud on saadaval ø80, ø100 ja ø125 mm.\n06-014 Lehterotsik 80mm magnetiga 1 kg\n06-015 Lehterotsik ø80 magneti ja tiheda klapiga 1,2 kg\n06-020 Lehterotsik 100mm magnetiga 1,1 kg\n06-021 Lehterotsik 100mm magneti ja tiheda klapiga 1,3 kg\n06-025 Lehterotsik 125mm magnetiga 1,3 kg\n06-026 Lehterotsik 125mm magneti ja tiheda klapiga 1,5 kg\nLED valgustusega otsik, komplekt R2\nVäljatõmbeotsikud on valmistatud alumiiniumist või terasest ja standardvarustuses pulbervärvitud RAL 1007. Otsikud tarnitakse valgusega ja tarnitakse 125 mm.\nPulbervärviga otsik koos LED-komplektiga R2.\nLäbipaistev polükarbonaadist otsik\nPolükarbonaadist otsikud on saadaval läbimõõduga 280, 380, 500 mm, ühendusega 100, 125, 160 või 200 mm *. Need kõik on saadaval tiheda klapiga. Klapp tuleb eraldi tellida.\n* Kehtib ainult 500 ja 380 mm kohta.\nLäbipaistev polükarbonaadist otsik 500 mm\n01-568 100 mm ühendus\n01-569 125 mm ühendus\n01-548 160 mm ühendus\n01-549 200 mm ühendus\nLäbipaistev polükarbonaadist otsik 380 mm\n01-566 100 mm ühendus\n01-567 125 mm ühendus\n01-546 160 mm ühendus\n01-547 200 mm ühendus\nLäbipaistev polükarbonaadist otsik 280 mm\n01-564 100 mm ühendus\n01-565 125 mm ühendus\n01-545 160 mm ühendus\nKõigi polükarbonaadist otsikute puhul palun märkige, millise kohtäratõmbe jaoks seda kasutatakse:\nA: ASA (nt. 01-568A)\nF: FLEXI (nt. 01-568F)\nW: WING/COMPACT (nt. 01-568W)\nRuudukujuline polükarbonaadist otsik\nPolükarbonaadist otsikud on saadaval 265 x 168 mm koos ühendusega 100 või 125 mm. Need on saadaval tiheda klapiga. Klapp tuleb eraldi tellida.\nLäbipaistev polükarbonaadist otsik 265 x 168 mm\n01-558 100 mm ühendus\n01-559 125 mm ühendus Märkus: üleminekuga 100mm\nLäbipaistev polükarbonaadist otsik 330 x 245 mm\nPolükarbonaadist otsikud on saadaval 330 x 245 mm, ühendusega 100 ja 125 mm. Need on saadaval tiheda klapiga. Klapp tuleb eraldi tellida.\n01-556 100 mm ühendus\n01-557 125 mm ühendus


Alar Volmeri teekond ümber maailma regatile algas Regati baarist! - Purjetamine - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\nAlar Volmeri teekond ümber maailma regatile algas Regati baarist!\n21. oktoober 2017, 11:50\nAlar Volmer veidi pärast 1989-1990 Whitbreadi regatilt naasmist.\nAastatel 1989–90 Whitbreadi ümbermaailmaregati (seda nime kandis võistlus enne, kui sponsoriks asus Volvo) Soome jahil Belmont Finland II läbinud ja kokkuvõttes 23 jahi konkurentsis 10. koha saanud Alar Volmer meenutab võistlust heldimusega\n«Mõned aastat varem olin Balatoni järvel peetud võistlusel soomlastega tuttavaks saanud. 1989. aasta eel pakkus tubakafirma Philipp Morris Hjallis Harkimole (ärimees, spordimänedžer, Helsingi Jokerite jäähokimeeskonna omanik ja Soome parlamendisaadik – toim) võimalust Whitbreadi regatil osaleda.\nMõned kuu enne starti panid nad sponsorid jahi peale ja seilasid nendega Tallinnasse. Minu tuttavad olid Harkimo tiimi põhijõud ja kutsusid mind õhtul Regati baari peole. Seal astus Hjallis meie laua juurde, vaatas mulle otsa ja ütles: kutid räägivad, et oskad hästi rooli hoida. Vastasin, et midagi olen õppinud. Harkimo jätkas, et neil on peagi ümbermaailmaregatile minek ja kas ma tulen kaasa? Ütlesin, et okei.\nKui sain viisa kätte, tegime Soomes kaks kuud trenni, millele järgnes meeskonna koosolek, kus oli arutluse all üks küsimus: kas Volmer sobib meeskonda? Leiti, et sobib. Ja nii ma ümber maailma seilama läksingi,» meenutab praegugi purjetajana tegutsev Volmer. «Eluolu oli täitsa okei. Meil oli jahil isegi duširuum ja soolase vee magedaks tegija. Iga mees sai igal päeval endale väikese duši lubada.»\nKuivõrd ohtlik ümber maailma seilamine on? «Muidugi on ohtlik. Aga õnneks on laevastik lähestikku ja kui kellelgi midagi juhtub, siis saavad teised appi tulla. Näiteks meie regatil juhtus ühel teisel Soome paadil nii, et kiil tuli alt ära, mille peale käis paat kohe ülepeakaela. Kuna kiil logises juba varem, oldi õnnetuseks valmis ja signaal saadeti kohe teele. Kolm tundi hiljem olid Šveitsi ja Prantsusmaa paadid kohal ning korjasid kõik mehed peale. Prantslased panid soomlased veel enda jahil tööle kah, et ise natuke hinge saaks tõmmata!»


Jalgpalliklubi FC Puuma on 33-aastat!\n« Esiliiga IX vooru mängude tulemused\nEsiliiga B avavoor jõudis lõpule »\nVälja antud 23 Oct 2014 в 09:00. Rubriiges: Uudised. Jälgi kommentaare RSS 2.0. Te saate jätta arvamust või trackback oma saidist.


Telia büroohoone rajamisel lähtuti kõige uusimatest trendidest - iNkodu.ee\nTelia uus ultramoodne, julgete ja rõõmsate värvidega maja üllatab igal sammul nii arhitektuuri, põneva sisekujunduse, kaasaegsete töötamise võimaluste kui uskumatute tehnoloogiliste lahendustega. 9000 m2 büroopinda sisaldav ja 800-le töötajale töökohta pakkuv hoone on energiasäästlik, saades sõltuvalt perioodist enamuse oma jahutus- ja soojusenergiast maa seest. Valdav osa valgustitest töötab LED tehnoloogial, mis koos muu automaatikaga annab arvestatava energiakokkuhoiu.\nHoone sisekujunduses on lähtutud kõige aktuaalsemates trendidest maailmas, mille kohaselt tuuakse kirevast looduspildist inspireeritud värvid ja sümbolid siseruumi. Kui mujal maailmas sümboliseerib loodust kõige paremini vihmamets, siis Telia majas on see asendatud eestlastele omasemate lilleseinte, -pottide ja puudega. Loodusteema seob läbivalt kõiki korruseid, igal pool on lillekonteinerid ja taimedekoratsioonid, kusjuures kõik taimed peale laest rippuvate ja puhkeala õitsevate puude on elus. Taimed on oskuslikult valitud ja põnevas värvigammas. Eriti efektsed on esimese korruse fuajee ja kohvikuala 9 meetri kõrgused mastaapsed elustaimeseinad, mis sõna otseses mõttes muudavad ruumi elavaks, kandes ühtlasi ka helisummutuse funktsiooni.\nBüroohoone 14. korrus on mõeldud tiimiürituste läbiviimiseks, koosolekute pidamiseks ja välispartneritega kohtumisteks. Ruumid on kõik erinevalt disainitud, lähtudes siiski kogu hoonet läbivast looduse teemaatikast. Lisaks päristaimedele on palju kasutatud ka loodusteemalisi tapeete (Mr Perswall'i pilttapeet Green Wall) ja muid sisustuselemente. Seinu katavad metsade, rabade, puude ja teiste loodusmotiividega fototapeedid, mis jätavad vägagi tõetruu mulje.\nSeda puhkeruumi ilmetavad lisaks ilusale rabavaatele, klaaspilt-põrandale ja efektsetele kiikedele ka dsainer Annike Laigo loodud viltkattega Kivi istmed.\nKorruse ringliiklus on töölaudadest eraldatud nõupidamisruumide, garderoobide ja isteniššidega. Väga palju on tähelepanu pööratud helisummutusele. Tööruumides kasutatkase akustilisi lauakõrgendusi ja vaheseinu, mis aitavad lõigata töötaja muust maailmast ära. Põrandaala on kaetud Tekero ja Vivareci põrandakatetega. 95% Telia büroomööblist, dekoratiivseinad ja helisummutusseinad on Teila nn emafirma valitud sisustuspartneri Rootsi ettevõtte Input Interior vahendusel tellitud. Kogu koostööala seinapind on nn whiteboard, mis võimaldab igal ajal oma ideed või lihtsalt olulised mõtteid kirja panna.\nAutor: INkodu.ee (t: K. Viksen; J. Rohtsalu)


lav - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nLõuna-Aafrika Vabariigis Johannesburgis elava Susanne'i jaoks tähendas kanep veel hiljuti illegaalset uimastit, mille eest oma poega teismeeas hoiatada. Nüüd kasutab ta seda aga lapse haruldase haiguse raviks.\nMobiili kaotanud mees avas LAVis kontserdikülastajate pihta tule 1\nKontserdikülastaja avas täna Lõuna-Aafrika Vabariigis Johannesburgi Hillbrow teatris tule, surma sai üks ja haavata kaheksa inimest, teatas politsei.\nLAVis avatakse maailma kõrgeim klaasist vaateplatvorm\nLõuna-Aafrika Vabariiki (LAV) Mpulanga provintsi plaanitakse ehitada klaasist vaateplatvorm, millelt avaneks suurepärane vaade Blyde’i jõe kanjonile, mis on omasuguste seas maailmas suuruselt kolmas.\nLAV lahkub Rahvusvahelisest Kriminaalkohtust 1\nMusta Mandri kuulsate liikide heaolust hakkab Hiina majanduskasvu jõul saama üks suuremaid rahvusvahelise looduskaitse tulipunkte. Salaküttimine ei näita vaibumise märke.\nPriit Rohumaa: Uus-Meremaa ehk õpetajate palgast teisel pool planeeti 4\nLAV-is nõudis põleng kaheksa inimelu\nLõuna-Aafrika Vabariigis Kaplinna eeslinnas sai täna põlengus surma kaheksa inimest, nende seas kolm last, teatas tuletõrje.\nUSA-l on andmeid plaanitavate terrorirünnakute kohta Lõuna-Aafrikas\nUSA valitsus on väidetavalt saanud informatsiooni, mille kohaselt terroristlikud rühmitused plaanivad rünnakuid Lõuna-Aafrika kaubanduskeskustes ja teistes inimrohketes paikades, teatas Ühendriikide saatkond avalduses täna.\nVideo ja galerii! Ülemiste Keskuses avati üks särav paik - LAV ORGANIC LIFESTYLE maherõivaste pood\nAlatest tänasest on avatud Ülemiste Keskuse teisel korrusel üks särav paik - LAV ORGANIC LIFESTYLE maherõivaste pood.\nLAVi presidendi umbusaldushääletus kukkus läbi\nLõuna-Aafrika Vabariigi (LAV) presidendi Jacob Zuma umbusaldushääletus pärast parlamendis peetud ägedaid vaidlusi kukkus läbi.\nLAVi parlament arutab teisipäeval presidendi tagandamist\nLõuna-Aafrika Vabariigi parlament arutab järgmisel nädalal opositsiooni algatust president Jacob Zuma tagandamiseks, teatas parlamendispiiker pühapäeval.\nLAV-i teedel hukkus pühadeperioodil 1755 inimest\nLõuna-Aafrika Vabariigi teedel hukkus kuuenädalase pühadeperioodi jooksul üle 1700 inimese, hoolimata üleriigilisest liiklusohutuse kampaaniast oli ohvrite arv mullusega võrreldes 14 protsenti suurem.\nNobelist hoiatas Euroopat kontrollimatu migratsiooni eest\nNobeli preemia laureaat ja endine Lõuna-Aafrika Vabariigi (LAV) liider F.W. de Klerk hoiatas Euroopat kontrollimatu migratsiooni eest, millega võivad kaasneda ksenofoobsed rünnakutelained.\nHiina pidas kinni 20 välismaalast ja saatis 11 neist riigist välja\nHiina põhjaosas peeti kinni 20 välismaalast, teiste seas Suurbritannia, Lõuna-Aafrika Vabariigi (LAV) ning India kodanikke, teatas ühe kinnipeetu perekond täna\nLAVi võimud leidsid ühishaua sajakonna surnukehaga\nLõuna-Aafrika Vabariigi kaguosas Durbani sadamalinna lähistel leiti suhkrurookasvanduses ühishaud umbes saja surnukehaga, teatasid täna võimud.\nLAV-i salakütid on tapnud 1020 ninasarvikut\nLõuna-Aafrika Vabariigis on salakütid 2014. aastal tapnud rekordilised 1020 ninasarvikut, teatasid võimud neljapäeval.\nLAV-s alandas ja peksis politsei kahtlusalust\nLAVi kullakaevanduses jäi maa alla lõksu üheksa kaevurit\nLõuna-Aafrika Vabariigis Doornkopi lähistel asuvas kullakaevanduses jäi 1,7 kilomeetri sügavusele lõksu üheksa kaevurit.\nValitsus: lõuna-aafrikased Mandela matustele ei pääse Eile õhtuks oli matmispaigaks olevasse külla saabunud juba 3000 ajakirjanikku!\nLõuna-Aafrika valitsus: võib-olla tõesti ei saadud tõlgist aru\nH&M asub Musta Mandrit vallutama\nRootsi kiirmoekett Hennes & Mauritz AB (H&M) teatas, et sõlmis lepingu, mille järgi avatakse 2015. aastal esimesed kauplused Lõuna-Aafrika Vabariigis (LAV), linnades Johannesburg ja Cape Town.\nNelson Mandela sai 95-aastaseks\nLAV-i üliõpilased tervitasid Obamat vihase meeleavaldusega\nZuma saadeti mõtlematu märkuse eest koera saba alla\nNoorteakadeemia suleti, sest mängijad valetasid oma vanuse kohta\nPopulaarne Lõuna-Aafrika Vabariigi jalgpalliklubi Orlando Pirates oli sunnitud sulgema oma noorteakadeemia, sest paljusid mängijaid kahtlustatakse vale vanuse esitamises, vahendab Soccernet.ee.\nPiltuudis: LAVis lasti ringlusse Mandela pildiga uhiuued paberrahad\nLõuna-Aafrika Vabariigi (LAV) keskpank lasi täna Pretorias ringlusse uued rahatähed, mille esiküljel on endise presidendi Nelson Mandela pilt ja tagaküljel nö suurde viisikusse kuuluvad metsloomad.\nVideo: LAVi politseinikud õiendasid streikivate kaevuritega jõhkralt arveid\nLõuna-Aafrika politseinikud avasid eile tule streikivate kaevurite pihta, täpsustatud andmete järgi hukkus 34 inimest ja lisaks sai viga 78 inimest.\nLAV-i ametiühingujuht: kaevandusstreigi mahasurumine nõudis 36 inimelu\nLõuna-Aafrika Vabariigi plaatinakaevanduses sai surma 36 inimest, kui politsei ajas laiali ebaseaduslikult streikinud relvastatud kaevurid, ütles mõjuvõimsa ametiühingu liider täna.\nLAV-is sadas lund\nLõuna-Aafrikas hukkus rongi ja veoki kokkupõrkes üle 30 inimese\nLAVis hukkus kaevandusõnnetuses mitmeid inimesi\nNelson Mandela viidi haiglasse\nNelson Mandela toimetati haiglasse Lisatud Reutersi video\nLAV võtab kasutusele Mandela portreega rahatähed\nLAVi avalik sektor streigib\nLõuna-Aafrika Vabariigi avaliku sektori töölised alustasid täna üleriigilist streiki. Töölt lahkus väidetavalt ligi 1,3 miljonit inimest.\nKohus karistas Interpoli eksjuhti 15-aastase vangistusega\nLõuna-Aafrika Vabariigi kohus mõistis politseipeadirektori ja rahvusvahelise politseiorganisatsiooni Interpoli eksjuhi Jackie Selebi süüdi korruptsioonis ja karistas teda 15-aastase vangistusega.\nLõuna-Aafrika järgmine eesmärk: olümpia\nJalgpalli MMi õnnestumise üle õnnelik Lõuna-Aafrika taotleb endale 2020. aastaks suveolümpia korraldamise au.


Tundmatu heli otsingud jätkuvad: Kesklinna vanema Sveti sõnul võetakse teemat väga tõsiselt - Tallinn - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nLisatud kaart kohtadest, kus heli on kuuldud!\nKesklinna vanema Vladimir Sveti sõnul ei ole tundmatu öise heli allikas teada, kuid teadet häirivast helist võetakse väga tõsiselt.\n«Tundmatu öise heli allikas ei ole meile teada, aga Reidi tee projektijuht on meile kinnitanud, et see ei olnud seotud Reidi tee ehitusega,» sõnas Kesklinna vanem Vladimir Svet.\nTema sõnul hõlmab sealne ehitus küll uue sademevee kollektori rajamist koos sademevee pumplaga, mis aitab leevendada Tuukri, Jõe ja Ahtri piirkonna üleujutusi, aga nende töödega alustatakse alles 26. novembril, kui jõuab Eestisse mikrotunneli puurimise masin.\n«Mina elan ise sealkandis ega ole öösel midagi kuulnud. Aga me võtame teadet häirivast helist väga tõsiselt ja teeme kõik meist sõltuva, et välja selgitada, mis ebameeldiva hääle põhjustas,» sõnas Svet, paludes inimestel Kesklinna valitsusega ühendust võtta, kui sama asi korduma peaks.\n«Olen õhtul hilja väljas seda heli kuulnud ning mulle tundub, et see omapärane hääl tuleb lennujaamast. Vähemalt sellest suunast. Olen seda varemgi kuulnud ja iga kord mõtlen, millega tegu. Justkui üliraske lennuk stardiks ja jääbki startima. Natuke külmavärinaid tekitav,» kirjutas Postimehe lugeja Ursula.\nVäide nagu heli tuleks lennujaamast, kinnitust ei saanud. «Saan kindlatele allikatele tuginedes väita, et Tallinna Lennujaamast sellised helid ei pärine,» kommenteeris Tallinna lennujaama kommunikatsioonijuht Margot Holts.\nTallinna Sadama kommunikatsioonijuhi Sirle Arro sõnul ei tule kummaline heli ka sadamast.\n«Meie sadama laevaliiklusjuhtimise keskuse töötajad (24 tundi valves) ei kuulnud häirivat helinat või sireeni. Ilmselt sadamast see ei tulnud,» kommenteeris Arro.\nKaitseväe sõnul nemad selle heliga seotud ei ole.\nTänaseks on Postimehele saabunud veelgi rohkem vihjeid imelikust helist\nLugeja Ene sõnul on sama heli olnud kuulda ka Veerenni tänaval.\nTeateid kummalisest helist on tulnud ka Kristiinest. «Elan Tallinnas A le Coq Arena, Pärnu maantee viadukti läheduses raudtee ääres ning ärkasin eelmisel nädalal kuskil kella 3-4 ajal öösel veidra heli peale üles. Esmalt arvasin, et äkki teeb sellist häält mööduv kaubarong, kuid õue vaadates raudteel ronge ei liikunud,» kirjeldas Postimehe lugeja Johanna.\nTa arvas, et tegu on häiresignaaliga, mis võis kõrvalkorteris tööle hakata või hoopis suitsuanduriga, aga see ei tundunud ka kumbki neist olevat.\n«Heli oli pisut hirmuäratav, kuna oli mulle võõras - polnud varem sellist sireeni ega signaali heli kuulnud,» sõnas Johanna.\nTa lisas, et veider oli see, kui pikalt heli käis. «Võiks arvata, et üle tunni aja kindlasti ja ma imestan, et keegi ei reageerinud. Ma ei suutnud ka tuvastada, kust heli võiks tulla, kuna see tundus, et tuleb kuskilt lähedalt, kuna suutis ju mind läbi paksu une üles äratada, ent siiski mitte nii lähedalt, et ma suudaks isegi aru saada, mis suunast see kostub,» kirjutas Johanna.\nVaata kaardilt, kus kummalist heli on kuuldud!\nPunased täpid kujutavad hääle kuulmist ööl vastu teisipäeva, sinised nädalal 5.-11. november ja pruun suviseid hääli. Täppidele vajutes saab vaadata ka konkreetsete vihjete üksikasju.


Mis vahe on kindlustusseltsil ja kindlustusmaakleril? - Rahakott - Tarbija.Postimees\n16. aprill 2012, 11:17\nTartu esimene kindlustusautomaat Lõunakeskuses.\nErinevate seltside võrdlemine on oluline, sest kõikide kindlustusseltside teenuste tingimused on erinevad. Seega on üks variant võrdlemise töö ise ära teha, võttes pakkumised vähemalt kolmest kindlustusseltsist. Teine võimalus on kasutada kindlustusmaakleri abi, kirjutas tarbijaveeb minuraha.ee.\nKindlustusmaakler on kindlustusvahendaja ja tema töö on valida pärast sinu kui kliendi kindlustushuvi väljaselgitamist erinevate kindlustusseltside pakkumiste seast välja sulle kõige sobivam. Kindlustusmaakler peab sulle esitama piisava hulga, soovitavalt vähemalt kolme erineva seltsi pakkumised.\nSamuti pakub kindlustusmaakler välja enda meelest sinu huvidele kõige paremini vastava kindlustuspakkumuse variandi, kuid sul ei ole kohustust sellega nõustuda. Lõpliku valiku tegemise õigus jääb sulle.\nKindlustusseltside, kindlustusseltside filiaalide ning kindlustusmaaklerite nimekirjaga saab tutvuda finantsinspektsiooni lehel alajaotuses «Turuosaliste nimekirjad».


"saksa keele tunnid"\nEratunnid, muu 02.08.18 Tallinn\nSAKSA KEELE TUNNID, Annan saksa keele tunde nii algajatele kui ka edasijõudnutele. Olen hariduselt saksa keele õpetaja ning leian, et paremat ametit maailmas ei ole. Annan tunde kõikjal, kuid siiski soovitatavalt õppija enda kodus. Tunni hind on 15€ (60 minutit).\nEratunnid, müük 04.07.18 Tallinn\nSAKSA KEELE ERATUNNID, Annan saksa keele eratunde nii algajatele kui ka nendele, kes on seda varem õppinud ja soovivad oma teadmisi värskendada. Elan Tallinnas Kadriorus. Akadeemilise tunni (45 min. ) hind on 10 eurot. Õpetan ka Skype`i kaudu.


Ookerkollane – Vikipeedia\n(228, 173, 78)\n(0, 24, 66, 11)\n(38°, 66%, 89%)\n(228, 173, 82)\n(0, 35, 61, 17)\n(26°, 61%, 83%)\n(186, 143, 76)\n(0, 23, 59, 27)\n(37°, 59%, 73%)\nRAL Classic 1024\nHTML CSS Colors\nOokerkollane on üks kollastest värvitoonidest, mille tume- või pruunikaskollane värvus vastab värvipigmendi kollase ookri värvusele. Ka naturaalse sieena värvus on tumedam ookerkollane.\n3 Ookerkollane looduses\nErineva värvusega kollased ja pruunid ookrid\nValik ookerkollaseid (ochraceus) toone. Värviproov 2 on saadud naturaalset sieenat kasutades, värviproov 9 on puhas kollane ooker\nKollase ja punase ookriga maalitud metshobused Lascaux's\nJan Vermeer. "Tütarlaps pärlkõrvarõngaga". Jakk on maalitud kollase ookriga\nEri paikadest pärit loodusliku ookri värvus varieerub kahvatukollasest tume- ja oranžkollaseni kuni punakaspruunini (punane ooker, hematiit).\nE. F. Glockeri "Grundriss der Mineralogie ..." kirjeldab ookerkollast kollasena, millesse on segatud pruuni ja õige natuke punast. Ookerkollase värvuse näideteks mineraalide hulgas nimetab ta kollast ookrit ennast ja jaspist (gemeiner Jaspis).\nPantone värv 14-1036 Ochre on keskmiselt küllastatud, kergelt murtuna või hallikana mõjuv kollane värvitoon, mida kirjeldatakse ka kerge heleda pruunika värvitoonina. Vastab loodusliku ookri värvuse kahvatumale varjundile.\nRAL Classic värvikaardi värvitoon 1024 Ockergelb on kollakas-hallikaspruun, mis samuti sarnaneb loodusliku ookri värvusega.\nOokerkollane looduses[muuda | muuda lähteteksti]\nLimoniit on üks peamisi mineraale, millest saadakse kollast ookrit\nOokerkõht-haugaskakk (Ninox ochracea)\nVaenukäo (Upupa epops) sulestik on oranžika poole kalduv ookerkollane\nRussula fellea - ookerkollane pilvik\nIda-Aasia surulane Ambulyx ochracea puutüvel\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Ookerkollane&oldid=5789600"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 20:33, 3. jaanuar 2021.


PÖFF 2017 - Norra ja Eesti\nKogu PÖFFi programm on nüüd avalik.\nPimedate Ööde filmifestival ehk PÖFF toimub sel aastal juba 21. korda, toimumisajaks 17. november kuni 3. detsember. Nii nagu varasematel aastatel, on ka sel aastal PÖFFi kavas Norra filme.\n1997. aastal asutatud Pimedate Ööde filmifestival kuulub Põhja-Euroopa suurimate filmifestivalide sekka, olles üks maailma 15st A-kategooria võistlusprogrammiga festivalist, mida on tunnustanud Rahvusvaheline Filmiprodutsentide Liitude Föderatsioon (FIAPF). Festivali kavas on üle 200 pika mängu- ja ligemale 350 lühi- ja animafilmi, mis on viimastel aastatel kogunud 80 000 külastust ja toonud Tallinna üle 300 välismaise filmindustegelase.\nNORRA filmid PÖFFil 2017:\nReeglid kõige jaoks / The Rules for Everything (Norra, 2017) https://poff.ee/est/filmid/324015\nStorm on 10-aastane tüdruk, kes peab pärast lähedasega juhtunut õnnetust leidma endas jõudu eluga edasi minna. Samal ajal kui tema ema Agnes (Natalie Press, „Minu armastuse suvi“, 2004) tõmbub endasse ja sukeldub eneseabimaailma, püüab Storm toime tulla omamoodi, kaardistades reegleid ja seaduspärasusi, mis valitsevad seda pealtnäha kaootilist ja ettearvamatut maailma. Selleks, et teda ümbritsevast ja ees ootavast elust sotti saada, harutab Storm maailma ja inimelu algosakesteks, veendumaks, et see kõik ei saa ju olla pelgalt sihitu kaos… või on?\nTänu režissööri omapärasele stiilile ja mängulistele visuaalidele, mis meenutavad kohati nii Miranda July („Mina, sina ja kõik, keda me teame“, PÖFF 2005) kui ka Michel Gondry („Karge meele igavene sära“, 2004; „Uneteadus“, 2006) käekirja, läheneb see omanäoline autorifilm oma tegelastele ja tõsistele teemadele empaatilise huumoriga. Norra filmiauhindade galalt toodi ära kaks preemiat, parima operaatoritöö ja naiskõrvalosa eest; Stormi nooruke osatäitja Tindra Hillestad Pack kandideeris aga parima naispeaosa auhinnale.\nRežissöör: Kim Hiorthøy (sünd 1973) õppis Trondheimi akadeemias kujutavat kunsti. Ta on töötanud nii illustraatori, fotograafi, muusiku kui ka filmitegijana. „Reeglid kõige jaoks“ on tema debüütmängufilm. Lisaks filmide lavastamisele teeb ta ka muusikavideosid ja on tegutsenud operaatorina Norra režissööri Margreth Olini filmides.\nSamui laul/ Samui Song, "Mai Mee Samui Samrab Ter" (Tai, Saksamaa, Norra, 2017) https://poff.ee/est/filmid/322539\nRežissöör: Pen-ek Ratanaruang (sünd 1962, Bangkok) õppis kunstiajalugu New Yorgis ning töötas seal graafilise disainerina. Pöördudes tagasi Taisse, asus ta Leo Burnetti agentuuris kunstiala juhataja kohale ning hakkas muuhulgas lavastama telereklaame. Mitu kodumaist ja rahvusvahelist auhinda on võitnud nii tema reklaamid kui ka filmid. Praktiliselt kõik tema viimased mängufilmid on linastunud PÖFFi programmis, neist „Ploy“ ka EurAsia võistlusprogrammis. Pen-ek Ratanaruang oli 2009. aasta PÖFFi võistlusprogrammi EurAsia žürii liige. 2011. aastal oli ta üks mitmekümnest režissöörist, kes osalesid unikaalses filmiprojektis „60 sekundit üksindust aastal null“. „Samui laul“ on tema 11. täispikk film.\nThelma /Thelma (Norra, Rootsi, Prantsusmaa, Taani, 2017) https://poff.ee/est/filmid/323136\nRežissöör: Joachim Trier (sünd 1974) on õppinud Taanis Euroopa Filmikolledžis, seejärel astus ta Rahvuslikku Filmi- ja Televisioonikooli Beaconsfieldis Inglismaal, mille lõpetas 2000. a. Oma esimese täispika filmini jõudis Trier 2006. a, pärast reklaamfilmide väntamist. „Kordus“ pälvis arvukalt auhindu kõikjal maailmas, sh Torontos, Istanbulis, Rotterdamis, Milanos ja Karlovy Varys. Film valiti ka aasta parimaks Norra filmiks. Ka Trieri teine film „Oslo, 31. august“ ja kolmas linateos „Pommidest valjem“ olid festivalidel edukad (linastusid PÖFFil vastavalt 2011. a ja 2015. a.). „Thelma“ on režissööri neljas täispikk film.\nSuve lapsed/ Summer Children, "Sumarbörn" (Island, Norra, 2017) https://poff.ee/est/filmid/313132\nKaks väikest last, Eydis ja Kari, pannakse bussi peale ja saadetakse suvekuudeks linnast maale lastekodusse. Ema paneb vanemale õele südamale, et ta noorema venna eest hoolitseks ja too teebki seda, aga mõlemad on alles väikesed ja kodust eemal olla ei ole lihtne – eriti kui kasvatajad on ranged ja kord karm. Ainus mõte, mis õde-venda lohutab, on see, et nende siinviibimine on ajutine – on ka neid lapsi, kes elavad lastekodus aastaringselt ja kellele see on ainuke koht, mis neile on üldse jäänud.\nTasapisi leiavad Eydis ja Kari uusi sõpru ja kohanevad pisut, aga ikkagi satub emb-kumb neist õpetajale jalgu ja saab karistuse osaliseks. Laste elav kujutlusvõime ja mänguline meel aitavad neil üle saada mitmest raskest hetkest, ja pealegi – nad lähevad ju varsti koju tagasi! Aga ema ei tule ega tule ja suve lõpp on juba käega katsuda…\nFantaasia ja reaalsus segunevad vaevumärgatavalt selles Guðrún Ragnarsdóttiri nõiduslikus debüüdis. Lugu meenutab vendade Grimmide muinasjutte ja on ühtaegu nii sünge kui ka lootusrikas. Tühjad ja tuulised väljad ja teravad kaljunukid muutuvad tegelaseks omaette ning suur kivitükk võib ühe hetkega justkui ellu ärgata. Maagiline realism seguneb filmi vähehaaval ning see, mis on päris ja mis mitte, jääb juba igaühe enda otsustada. Eydis ja Kari igatahes usuvad.\nRežissöör: Gudrun Ragnarsdottir on Reykjavikist pärit stsenarist-lavastaja. Pärast graafilise disaini õppimist Islandi Kunstiakadeemias asutas ta reklaamiagentuuri KRASS ja asus pärast seda täitma oma elu unistust minna elama L.A.-sse. Ameerikas õppis ta California kunstiinstituudis (Cal Arts), mille lõpetas magistrikraadiga 1995. a. Järgmised aastad elas ta Los Angeleses, kus töötas erinevate projektide, filmide ja reklaamidega. Pärast Islandile naasmist hakkas Gudrun tööle teles ja filmis ning asus lapsi õpetama kohalikes filmikoolides. Ta on kirjutanud ja lavastanud mitu lühi- ja dokumentaalfilmi. "Suve lapsed" on tema esimene täispikk filmilavastus.\nEnergiajook/ DRIB (Norra 2017) https://poff.ee/est/filmid/321513\nRežissöör: Kristoffer Borgli (sünd 1985) on sündinud ja üles kasvanud Oslo äärelinnas. Tema noorus möödus rulatades ja videokaameraga filme tehes. Pärast filmikooli lõpetamist sai temast tunnustatud muusikavideote lavastaja, kelle töid näidati kõikjal maailmas. Koostöö elektroonilise muusika duoga The Golden Filter tõi talle auhinna mainekal SXSW festivalil. „Energiajook“ on režissööri esimene täispikk film.\nReedel, 23. veebruaril on saatkond avatud 09:00-13:00.


Suulise eesti keele audiovisuaalse suhtluskorpuse kogumine ja päringusüsteemi arendamine.\n"Riiklik programm: Eesti keeletehnoloogia" projekt EKT8\n2. Ühiskonnateadused ja kultuur 2.6. Filoloogia ja lingvistika H350 Keeleteadus 6.2. Keeleteadus ja kirjandus 75,0\n01.01.2011−31.12.2011 25 000,00 EUR\n01.01.2012−31.12.2012 20 000,00 EUR\n01.01.2013−31.12.2013 20 000,00 EUR\n01.01.2014−31.12.2014 20 000,00 EUR\nKokku 85 000,00 EUR\nKäesolev projekt arendab edasi töörühma projekte Eesti kõnekeele korpuse kogumine ja translitereerimine (2004-2008) ja Tartu ülikooli eesti kõnekeele audio- ja videokorpuse kogumine ja otsingutarkvara loomine (2009-2010). Projekt moodustab kaksikprojekti prof. Mare Koidu poolt kavandatava projektiga Eestikeelse dialoogi pragmaatika analüsaator. Projekti üldeesmärgid a) filmida ja salvestada suulise eesti keele kasutust tegelikes suhtlussituatsioonides b) translitereerida tekstid ja varustada taustakirjeldusega keelekasutust mõjutavate keeleväliste nähtuste kohta c) arendada välja arvutitarkvara, mis võimaldab otsida korpusest erinevaid keelelisi nähtusi ning neid analüüsida. Suulise keele korpuse (SKK) olemus SKK on reaalsetes suhtlussituatsioonides toimuva suhtluse korpus. SKK-sse kuuluvad argi- ja institutsionaalsed vestlused, monoloogid ja dialoogid, silmast-silma, telefoni- ja meediasuhtlus. SKK koosneb salvestustest, nende transkriptsioonidest, taustakirjeldustest ja otsingutarkvaras. SKK vajalikkus Tänapäeval nõuab arvuti ja inimese dialoogi modelleerimine lisaks keele analüüsile ja sünteesile ka suhtlusnormide ehk pragmaatika modelleerimist. Senised katsed on näidanud, et selle mittearvestamine viib kasutajate rahulolematusele rakendustega. Suulise suhtluse analüüs näitab, et keele kasutamine on seotud a)kasutajate sotsiaalsete omadustega (naised/mehed jms) b)suhtlussituatsiooni tüübiga (argisuhtlus/institutsionaalne suhtlus jms) c)sooritatavate dialoogiaktidega (nt küsimuse vorm oleneb sellest, kas sellega küsitakse infot või algatatakse parandus) d)dialoogiakti positsiooniga suhtluses (nt küsimuse vorm oleneb sellest, kas see esitatakse suhtluse pealiinil või kõrvalepõikes). Neid asjaolusid arvestava Inimese-arvuti suhtlussüsteemi loomiseks tuleb analüüsida tegelikku suulist suhtlust. Sellist süsteemi ei ole põhimõtteliselt võimalik teha laboris salvestatud tekstide või kirjaliku keele analüüsidele toetudes, kuna seal kasutatakse keelt teisiti kui tegelikus suulises suhtluses. Lisaks keelelisele suhtlusele arvestatakse üha enam suhtluse mitteverbaalse komponendiga (Žestid jms), kaugemaks eesmärgiks videosuhtluse modelleerimine. Meie kogutav korpus on seetõttu vajalik andmeressurss kõigile loodavata eesti suulise keele töötluse programmide loomiseks, treenimiseks ja testimiseks. See on eelduseks nt kõnetuvastusele ja telefonipõhistele infosüsteemidele, interaktiivsetele kõnekeele õppeprogrammidele, suulise kõne erisõnastike koostamisele, mis on pea kõigi keeletehnoloogiliste rakenduste realiseerimiste eelduseks. Kavandatavad tegevused Projekti esimeseks eesmärgiks on kolme liiki suhtluste kogumine: 1)multimodaalsed videosalvestused (videokoosolekud, argisituatsioonid, koosolekud, vestlusringid jms), 2)institutsionaalne telefonisuhtlus, sh suuline materjal Dialoogikorpuse tarvis, arvestades Mare Koidu projekti vajadusi, 3)meediasuhtluse kogumine, mida on praegu vähe. Arendame edasi mitteverbaalse suhtluse litereerimise skeemi ja tegeleme selle suhtluse litereerimisega. Põhiosa töö ajast võtab erinevate tekstide litereerimine, mis on väga ajamahus tegevus. Projekti teiseks eesmärgiks on otsingutarkvara (päringusüsteemi) arendamine, mis võimaldab otsida korpusest automaatselt erinevat materjali. Eelneva projekti käigus tegime päringusüsteemi, mille abil saab otsida sama sõnavormi variante seotuna suhtlejate erinevate sotsiaalsete parameetritega (naised/mehed, erinev haridus jms). Uues projektis jätkame päringusüsteemi arendamist vastavalt süsteemi senise kasutamise käigus ilmnenud vajadustele: a)teeme täpsemaks variantide otsingu ja lisame otsimisel kasutatavaid parameetreid, b)loome võimaluse otsida sõnade erinevaid grammatilisi vorme, c)loome võimaluse otsida üksiksõnade kõrval ka mitme lähestikuse sõna järjendeid, d)loome võimaluse otsida erinevaid lauseliikmeid. Nende tarvis tuleb lisaks integreerida süsteemi suulise keele morfoloogia ja süntaksi analüsaatorid. Päringusüsteemi luuakse antud korpuse tarvis, kuid seda arendatakse ka teiste korpuste tarvis (praegu netikeel, murdekorpus). Korpuse kasutamine ja eetika Korpuse materjali on kogutud eelmises projektis (2009-2010) ja kogutakse ka edaspidi keelejuhtide nõusoleku alusel. Olen võtnud kontakti Tartu ülikooli inimuuringute eetikakomiteega, et saada infot selle kohta, kas nende nõusolek on tarvilik või mitte. Antud korpust on kasutatud pidevalt nii Eestis kui väljapool Eestit (nt Soomes ja Rootsis) suulise keele ja suhtluse analüüsiks, arvuti ja inimese suhtluse modelleerimiseks ning eesti keele võõrkeelena õpetamise jaoks. Korpus saab olema ka edaspidi kasutatav kõigile uurijatele uurimiseks ja õppetööks. Korpus ei ole internetis vabalt kättesaadav. See on välistatud allikakaitse seaduste ja eetikaga. Materjalide saamiseks tuleb esitada soov korpuse administraatorile ja allkirjastada ülikooli juristi poolt kinnitatud konfidentsiaalsuskohustus. Edaspidi vahendab korpust eeldatavasti Eesti Keeleressursside Keskus enda poolt seatud tingimustel.\nSuulise keele audiovisuaalne suhtluskorpus (SKK) on reaalsetes suhtlussituatsioonides kasutatava suulise suhtluse korpus. SKK-sse kuuluvad argi- ja institutsionaalsed vestlused, monoloogid ja dialoogid, silmast-silma, telefoni- ja meediasuhtlus. SKK koosneb (1) video- ja audiosalvestustest, (2) nende transkriptsioonidest, (3) suhtlussituatsioonide taustakirjeldustest iga salvestuse juures ja (4) otsingutarkvarast. Salvestused on wav formaadis. Tekstid on translitereeritud, kasutades vestlusanalüüsi transkriptsiooni, mis on praegu suuliste tekstide puhul enimlevnud standard. Litereeringud on mitmekordselt dubleeeritud ja olemas rtf, doc ja otsingutarkvara formaadis. Tekstid ja litereeringud on süstematiseeritud kesksete keelekasutusega seotud situatsioonitunnuste põhjal: argine ja institutsionaalne (avalik) suhtlus; dialoogid ja monoloogid; vahetu, telefoni- ja meediasuhtlus. Iga situatsioon kannab korpuses vastavat koodi (nt in_di_va_NUMBER on teatud numbriga institutsionaalne vahetu dialoog). Salvestud situatsioonid on varustatud taustakirjeldusega keelekasutust mõjutavate keeleväliste nähtuste kohta (kokku 23 tegurit). Taustakirjelduse põhiosadeks on: 0. Tehniline info salvestamise ja litereerimise kohta 1. Situatsioon (aeg, koht, suhtlussfäär jms) 2. Suhtlejad ja nende omadused (sugu, vanus, sotsiaalsed omadused jm) 3. Ainestik ja teema 4. Teksti ja suhtluse jooned (dialoog/monoloog jms) 5. Keel ja keelekasutus (suhtlusstiil, register jms) 6. Lisainfo Päringusüsteem sisaldab kõikide tekstide translitereeringuid ja taustakirjeldusei. Tema abil saab otsida sõna variante üldistatud teisenduskasuguse abil ning leida üles võimalikult kõik sama sõnavormi variandid. See on oluline suulise keele tarvis, kus on palju sama sõna varieerumist (ütles / üts jms). Oluline on asjaolu, et süsteem võimaldab otsida sõnavariante ilma neid eelnevalt morfoloogiliselt märgendamata. Käesolev projekt jätkas projektide sarja, millesse kuulusid varem Eesti kõnekeele korpuse kogumine ja translitereerimine (2004-2008) ja Tartu ülikooli eesti kõnekeele audio- ja videokorpuse kogumine ja otsingutarkvara loomine (2009-2010). Projektis osalesid Tartu ülikooli suulise ja arvutisuhtluse labori töötajad: Tiit Hennoste (projekti juht), Olga Gerassimenko, Riina Kasterpalu, Krista Mihkels, Andriela Rääbis ja Kirsi Laanesoo. Projekti heaks töötas programmeerija Siim Orasmaa. Lisaks aitasid projekti jaoks kaasa Tartu ülikooli suulise keele loengute kuulajad-üliõpilased, kes kursuse käigus salvestasid ja litereerisid teatud määral materjali. Projekti vajalikkus Projektis kogutud korpusel kaks laia kasutussuunda. 1) Korpus on vajalikuks eelduseks suulise kõne arvutirakenduste tegemisele, nt kõnetuvastusele ja telefonipõhistele infosüsteemidele, suulise teksti refereerimise ja sisukokkuvõtete programmidele, interaktiivsetele keeleõppeprogrammidele, mille abil õpetatakse tegelikku kõnekeelt jm. Konkreetselt moodustas käesolev projekt sisuliselt kaksikprojekti Mare Koidu juhitud projektiga “Eestikeelse dialoogi pragmaatika analüsaator“, mida finantseeriti samast programmist. Projekti üks ülesanne oli koguda, translitereerida ja ka analüüsida lingvistiliselt materjali, mis oli eeltööks M. Koidu projekti programmide tegemisele. 2) Korpus on vajalik eeldus suulise eesti keele uurimiseks erinevate meetoditega. Kuna korpus sisaldab spontaanseid tegelikke dialooge, siis on ta eriti sobiv suulise keele morfoloogia, süntaksi ja dialoogi sõnavara, grammatika ja pragmaatika uurimiseks. Antud korpust on kasutatud praktiliselt kõigis nii Eestis kui väljapool Eestit (nt Soomes ja Rootsis) tehtud suulise eesti keele ja suhtluse analüüsides ning ka eesti keele võõrkeelena õpetamise jaoks. Konkreetselt: aastal 2014 algas projekt „Suulise eesti keele tervikkäsitlus“ (Tiit Hennoste, 2014-2016) , mille tulemusel valmib esimene suulise eesti keele terviklik ülevaade. See on omakorda eeltööks esmakordse suulise keele osa kirjutamiseks uude eesti keele grammatikasse (peab valmima aastaks 2018). Ilma käesolevas projektisarjas kogutud korpuseta oleks see töö täiesti võimatu. Projektis eesmärgid ja kavandatud tegevused Projekti kavandatud tegevused jagunevad kahte osasse: suulise suhtluse tekstide kogumine ja korpuse otsingumootori arendamine. Materjali kogumine Projekti esimeseks eesmärgiks oli suulise suhtluse tekstide salvestamine, translitereerimine ja varustamine taustakirjeldusega. Eesmärgiks oli koguda ennekõike kolme liiki suhtlussituatsioone: - multimodaalne suhtlus (videokoosolekud, argisituatsioonid, koosolekud, vestlusringid jms), mida kogutakse videosalvestuste abiga; - verbalne suhtlus, eriti institutsionaalne telefonisuhtlus; - meediasuhtlus (TV ja raadio). Kogumistöö tulemused Kavandatud eesmärgid on peaaegu täielikult täidetud. Projekti jooksul 2011-2014 on kogutud: 43 tundi videosalvestusi; 23 tundi verbaalse suhtluse audiosalvestusi; 19 tundi meediasuhtluse salvestusi (raadiosaadete eelsalvestused ja raadiosaated). Projekti jooksul on translitereeritud kokku 460 000 sõna (osa. Märkus: Kogu suulise eesti keele korpus aasta 2014 lõpu seisuga sisaldab 659 tundi salvestusi. Kokku on 3872 vestlust, mille seas on 3748 audio- ja 127 videosalvestust. Tüübilt jagunevad need: 1922 telefonikõnet, 1306 silmast silma suhtlust, 442 meediasuhtlust, 198 muud suhtlust. Translitereeritud on 2285 vestlust või selle osa, kokku ca 1 960 000 tekstisõna. Projekti keskseks kogutavaks materjaliks olid multimodaalse suhtluse videosalvestused. Põhjuseks on ennekõike asjaolu, et tänapäeva suulise keele uuringud tegelevad valdavalt videomaterjaliga ning selline materjal lubab uurida mitteverbaalset keelt, selle seoseid verbalse keelega ning luua tegelikku multimodaalset keelekasutust arvestavaid suhtlusprogramme (nt interaktiivsed multimodaalsed keeleõppeprogrammid). Videosalvestuste kvaliteetset kogumist võimaldas 2010. aastal saadud multimodaalse suhtluse labor (kaamerad, programmid jm). Võimalusel kasutati korraga kahte kaamerat, mis võimaldab uurimisel vaadelda eri suhtlejate mitteverbaalset tegevust. Tähtsuselt teine oli verbaalse suhtluse kogumine, sh institutsionaalse telefonisuhtluse kogumine, arvestades antud projekti keskse koostööpartneri, Mare Koidu projekti “Eestikeelse dialoogi pragmaatika analüsaator“ vajadusi. Kolmandaks teemaks oli plaanitud meediasuhtluse kogumine. Seda oli seni kogutud vähe. Videosalvestuste ja verbaalse suhtluse salvestuste kavandatud eesmärgid ületati. Meediasuhtluse kogumine jäi suuremas osa tegemata. Põhjus: kuna raha eraldati projektile küsitust oluliselt vähem, siis keskendusime tegelikus töös kahele esimesele suhtlusliigile, sest need olid korpuse seisukohast olulisemad. Need on suhtlused, mida on vaja eraldi koguda, samas meediasuhtlust saab kergesti hankida nt ERR-i arhiivist. Meediatekstide kogumine ei jää ära. Nende tarvis on koostatud valikukriteeriumid ning nende saamine on ERR arhiiviga kokku lepitud. Vaba raha tekkimisel saab ka tekstid kopeerida. Kogumise ja translitereerimise kõrval oli eesmärgiks arendada edasi mitteverbaalse suhtluse litereerimise skeemi ja tegeleda selle suhtluse litereerimisega. Mitteverbaalse materjali translitereerimissüsteemi standardit ei ole maailma suuliste korpuste puhul olemas. Töötasime läbi ja katsetasime erinevad litereerimise süsteemid ning koostasime nende algusel enda tarvis süsteemi. Mitteverbaalse suhtluse litereerimine on äärmiselt töömahuks ja seetõttu litereeritakse üksnes uurimiseks vajalikke tekstiosasid. Otsingutarkvara Projekti teiseks eesmärgiks oli eelneva projekti käigus tehtud otsingutarkvara (päringusüsteemi) arendamine. Projektis oli plaanis jätkata päringusüsteemi arendamist vastavalt süsteemi kasutamise käigus ilmnenud vajadustele: a) teha täpsemaks variantide otsingut ja lisada otsimisel kasutatavaid parameetreid, b) luua võimalus otsida üksiksõnade kõrval ka mitme lähestikuse sõna järjendeid, c) luua võimalus otsida sõnade erinevaid grammatilisi vorme, d) luua võimalus otsida erinevaid lauseliikmeid. Nende tarvis oli kavas integreerida süsteemi suulise keele morfoloogia ja süntaksi analüsaatorid. Tulemused Kavandatud eesmärgid on peaaegu täielikult täidetud. a) Päringusüsteemi on täiustatud. Praegu on võimalik otsida sõnu piisavalt paljude taustaparameetrite alusel. Kasutatavad parameetrid: vestluse tüüp, suhtlejate hulk, suhtlejate omavahelised suhted, sugu, vanus, haridus, sotsiaalne staatus. Süsteemis on seotud tekstid ja nende taustakirjeldused, mis võimaldab avada teksti juures tema taustainfo. b) On lisatud päring, mis lubab otsida üksiksõna kõrval ka mitme lähestikku paikneva sõna kogumeid. c) On lisatud liidese osa, mis lubab otsida sõnavariante sõnaliigi ja morfoloogiliste vormide alusel. Selleks on integreeritud süsteemi ka eesti keele morfanalüsaator. See on materjali otsimiseks eriti oluline ja vajalik liides. Tegemata jäi lauseliikmete otsimise süsteem. Põhjusi on kaks. Esiteks, meie teada ei ole suulise süntaksi analüsaator sellises seisus, et seda saaks otsingumootoris kasutada. Teiseks, projekt sai pidevalt oluliselt vähem raha kui küsitud ning see ei võimaldanud palgata vajalikku lisatööjõudu programmeerimiseks. Päringusüsteem loodi suulise keele korpuse tarvis, kuid seda on modifitseeritud teiste korpuste tarvis (hetkel netikeele ja Võru murde korpus). Päringusüsteem on väga õnnestunud ja hästi kasutatav. Kokkuvõttes on projekti alguses püsitatud ülesanded peaaegu täielikult täidetud. Osa töid jäi tegemata, kuna raha saadi küsitust oluliselt vähe. Samas on osa plaane ületatud. Korpuse kasutamine ja eetika Oleme saanud Tartu ülikooli inimuuringute eetikakomiteelt kinnituse, et meie korpus ei vaja eetikakomitee eraldi luba. Korpuse materjali kogutakse keelejuhtide nõusoleku alusel. Suhtluses osalejad täidavad kirjaliku dokumendi, millega nad annavad materjali korpusesse uurijatele kasutamiseks Korpus ei ole internetis vabalt kättesaadav. See on välistatud allikakaitse seaduste ja eetikaga. Korpus on ja saab olema ka edaspidi kasutatav kõigile uurijatele teaduslikel eesmärkidel ja õppetööks (v.a. vähesed väga tundlikud materjalid, nagu arsti-patsiendi vestlused, mis on väljapoole suulise keele laborit kasutamiseks suletud). Materjalide saamiseks tuleb esitada soov korpuse administraatorile (hetkel Andriela Rääbis; andriela.raabis@ut.ee). Kasutamiseks tuleb allkirjastada ülikooli juristi poolt kinnitatud konfidentsiaalsuskohustus, milles on toodud materjalide kasutamise tingimused ja piirata avalikult esitatavad tsitaadid kõnelejate identifitseerimist mittevõimaldava mahuni. Korpuse otsingumootori lihtsustatud demoversioon on vabalt vaatamiseks aadressil: https://biit-dev.cs.ut.ee/~orasmaa/sk-demo/. Korpuse säilitamine Korpus kuulub Tartu ülikoolile. Seda haldab korpuse koostaja ehk Tartu ülikooli Eesti keele instituudi suulise ja arvutisuhtluse labor. Materjalide originaalid ja nendest tehtud koopiad paiknevad suulise suhtluse laboris. Salvestused säilitatakse DVD-del (vanad lisaks ka analooglintidel), kahes arvuti välismälus ja dialoogikorpuse tööpingis www.dialoogid.ee/dialoogid. Litereeringud ja taustakirjeldused asuvad välismäludes ja arvutites. Kõik materjalid on mitmekordselt dubleeritud. Päringusüsteem ja temaga seotud materjalid on professor Jaak Vilo töörühma serveris. Edaspidi vahendab korpust eeldatavasti Eesti Keeleressursside Keskus. Projekti rahade eest ostetud tehnika (arvutid, monitorid, tarkvara) jääb uurimisrühma kasutusse. Amortiseerunud riistvara vms hetkel ei ole. Andmebaase raha eest soetatud ei ole.