Valitsus otsustab Tallinki toetamise järgmisel nädalal - Majandus\nValitsus otsustab Tallinki toetamise järgmisel nädalal\n30. aprill 2020, 13:12\nTallinki laevad sadamas.\nRahandusminister Martin Helme (EKRE) usub, et valitsus on Tallinki 150 miljoni eurost likviidsuslaenu valmis arutama järgmise nädala istungil ning ta lisas, et riigi jaoks on oluline tagatiste olemasolu.\n«Otsust ei ole vastu võetud, nii nagu kinnitasime eelmisel nädalal kõikide meetmete kohta käiva üldmääruse: kõik summad, mis on suuremad kui 10 miljonit eurot, tulevad valitsuse lauale,» vastas Helme valitsuse pressikonverentsil küsimusele, kas Tallinki toetamine on otsustatud.\n«Täna peaks neile [Tallink Grupp] välja minema KredExi-poolne vastus. Nende tingimustega ma olen tutvunud ja minu hinnangul on need väga mõistlikud, meie jaoks on väga oluline, et sellel laenul on tagatised ja ma ei saa neid avaldada enne, kui oleme selle saatnud Tallinkile,» rääkis Helme.\nTema sõnul võivad pakkumisele järgneda läbirääkimised, kuid minister usub, et nädala pärast on valitsus valmis seda arutama.


Vasalemma Valla Lastekaitse Selts: Lapse õigused Eestis 2011. aastal\nLapse õigused Eestis 2011. aastal\nJuba mõnda aega tagasi ilmus Eesti Inimõiguste Keskuse aastaaruanne 2011 „Inimõigused Eestis2011“, milles on ka Malle Hallimäe poolt kirjutatud peatükk lapse õiguste kohta. Siinkohal teeme sellest väljavõtte ning innustame teid tutvuma kogu peatüki ning miks mitte ka aruande teiste osadega.\nAastal 2011 täitus 20 aastat Eesti Vabariigi ühinemisest ÜRO lapse õiguste konventsiooniga. Lapse õiguste konventsioon oli üks esimesi rahvusvahelisi inimõigustealaseid dokumente, mille taasiseseisvunud Eesti Vabariik ratifitseeris, väljendades sellega tahet panustada laste parema elukvaliteedi tagamisse. Konventsiooni kohaselt lasub osalisriikidel laste ees tähtis kohustus tagada neile ÜRO lapse õiguste komitee regulaarne kontroll konventsiooni täitmise üle.\nHinnates arenguid lapse õiguste valdkonnas 2011. aastal, tuleb positiivsena eelkõige välja tuua juba eelmises, 2010. aasta inimõiguste aruandes mainitud seadusandja poolt õiguskantslerile lasteombudsmani volituse andmist, õiguskantsleri poolt Õiguskantsleri Kantseleisse lapse õiguste osakonna loomist ning selle tegevuse alustamist ja Vabariigi Valitsuse poolt heaks kiidetud „Laste ja perede arengukava 2012–2020“.\nSamuti saab märkida, et Riigikohtu lahendites tunnistatakse last üha enam kui õigussubjekti, ning rõhutatakse kohtu uurimisprintsiibi olulisust antud asjades.\nAastal 2011 tuleb eelkõige esile tõsta seadusandja tahet väärtustada last ja tema õigusi Eesti Vabariigis. Riigikogu täiskogu istungil 2. veebruaril otsustati õiguskantslerile anda lasteombudsmani volitus. Seega on nüüd õiguskantsleril ühene volitus tegutseda laste ombudsmanina, nähes ette õiguskantsleri õiguse, aga ka kohustuse täita ÜRO Lapse Õiguste Komitee poolt soovitatud laste ombudsmani ülesandeid.\nNii täiskasvanud kui ka lapsed vajavad oma õiguste kaitsmiseks sõltumatuid institutsioone, siiski on mitmeid täiendavaid põhjuseid laste inimõigustele erilise tähelepanu kindlustamiseks. Lapsed on õiguste omajad, kuid oma õiguste teostamises sõltuvad nad täiskasvanutest. Ombudsmanivolituste andmine on vajalik riigisiseselt selge signaali andmiseks, et laps ja tema õigused on riigis väärtustatud ning et riik võtab lapse õiguste kaitset tõsiselt.\nLasteombudsmani ülesannete täitmiseks moodustas õiguskantsler Indrek Teder Õiguskantsleri Kantseleis laste õiguste osakonna. Õiguskantsler näeb lasteombudsmani ülesandena olla eelkõige erapooletu analüüsija ning probleemidele tähelepanu juhtija, järelevalve teostaja ja laste eestkõneleja, aga ka koordineerija, kes vaatab lastekaitsesüsteemi tervikuna ja edendab koostööd erinevate lastekaitsega tegelevate asutuste ja organisatsioonide vahel. Osakonna tegevuse prioriteetideks on laste soovide, tahtmiste, aga ka murede väljaselgitamine, lapse õigustest ja kohustustest teavitamine ning laste õiguste rikkumistele reageerimine.\nAasta lõpus valmis juhis lastega töötavatele spetsialistideleabi vajavast lapsest teavitamisel. Juhendi eesmärk on julgustada igaüht teada andma lapse väärkohtlemisest ja heaolu ohustamisest valla- või linnavalitsuse lastekaitsetöötajale ja vajadusel politseile, kellel on seaduslik alus sekkuda ja võimalused abi osutada. Varane märkamine ja võrgustikutöö on lastekaitse olulisteks alustaladeks.\nLaste ja perede arengukava 2012-2020\nVabariigi Valitsus kiitis 2003. aastal heaks „Lapse õiguste tagamise strateegia 2004–2008“, mis oli esimene riiklik algatus tegevuste strateegiliseks planeerimiseks, lapse õiguste teadvustamiseks ja tagamiseks valdkonnaüleselt.\n„Laste ja perede arengukava 2012–2020“ kiideti Vabariigi Valitsuse poolt heaks 10. oktoobril 2011. aastal. Arengukavas lähtutakse põhimõttest, et iga laps on väärtus omaette. Seega kõigis lapsi ja lastega peresid puudutavates otsustes ja ettevõtmistes seab riik esikohale lapse ja tema pere huvid, vajadused ja heaolu, tagades kõigile Eestis elavatele lastele võrdsed õigused ja võimalused. Arengukava üldeesmärk on laste ja perede heaolu suurendamine ning elukvaliteedi tõstmine, soodustades seeläbi laste sünde. Arengukava alusel töötatakse välja kaks rakendusplaani, millest esimene (perioodiks 2012–2015) on kättesaadav Sotsiaalministeeriumi kodulehel.\nLõpetuseks saab välja tuua uue lastekaitse seaduse eelnõu väljatöötamise algatamise Sotsiaalministeeriumi poolt 2011. aasta lõpus. Kauaoodatud uue lastekaitse seaduse väljatöötamine toimub „Laste ja perede arengukava“ ülesannete täitmise raames.\nLaste õigused meedias\nÜldiselt on Eesti noored teadlikud sellest, mis ohud internetis neid ähvardada võivad. Eeltoodut kinnitab ka uuring „EU Kids Online 2010“, millest selgub, et Eesti lapsed on digitaalses kirjaoskuses ühed Euroopa osavaimad: nimelt oskasid Eesti lapsed uuringus nimetatud kaheksast turvalise kasutusega seotud oskusest nimetada viit. Samas on kõrge interneti kasutussageduse tõttu Eesti lapsed Euroopas esirinnas internetiohtudega kokku puutumises.\nAlates 2010. aasta sügisest teevad Euroopa Liidu poolt kaasrahastatava projekti „Targalt internetis“ raames MTÜ Lastekaitse Liidu koordineerimisel koostööd Tiigrihüppe Sihtasutus, lasteabitelefon 116 111, Sotsiaalministeerium ning Politsei- ja Piirivalveamet. Lasteabitelefon 116 111 kaudu saavad lapsed ja lapsevanemad nõu ja abi, mida teha ning kellele teatada, kui lapsel on internetis suhtlemisel tekkinud probleemid. Lasteabitelefoni veebilehe www.lasteabi.ee kaudu saab nõu ja abi ka Skype’i ning msni vahendusel. Projekti raames avati veebikeskkond www.vihjeliin.ee, mis võimaldab interneti kasutajal edastada teavet internetis levivast laste seksuaalset ärakasutamist kujutavast materjalist.\n„Vägivalla vähendamise arengukava aastateks 2010–2014“ täitmise raames alustas Politsei- ja Piirivalve algatusel 2011. aasta juunis tööd virtuaalpolitsei, millega samuti toetatakse laste ohutumat internetikasutust.\nPS: Viitamisel soovitame kasutada originaalallikat.\nPilt pärineb: Street Art Utopia Facebooki lehelt.\nPostitaja: Vasalemma Valla Lastekaitse Selts kell 13:55\nSildid: lastekaitse areng ja seadusandlus\nKaasahaarav, kuid mitte kerge suvelugemine


Meesansambel Viisitiim tähistas 10. tegevusaastat - Maaleht\nMeesansambel Viisitiim tähistas 10. tegevusaastat\nJärvakandi Kultuurihalli meesansambel Viisitiim tähistas 12. märtsil oma 10. tegevusaastat suure kontserdiga.\nMerike Rego, kultuurihalli kunstiline juht\nKultuurihalli lavatreppidele sammus lauluga „Meite mehed” 10 meest: Enno Augjärv, Einu Endrekson, Ahto Satsi, Vello Veedam (tenorid), Jüri Baldesport, Arvi Lepp, Otto Salm, Ants Sepp (baritonid), Aleksander Maalik ja Valdek Tomson (bassid). Koos meestega astus sama vapralt lavale väike ja tragi naine: ansambli juht Heldi Tagel.\nUskumatu, milline energia oli meestes ja kui võimsalt kõlas laul, eriti arvestades, et ansambliliikmete keskmine vanus on 70,4 aastat.\nAlguse sai tegevus sellest, et segakoori mehed, kuhu kõik Viisitiimi liikmed kuuluvad, otsustasid koorinaisi naistepäeva puhul lauluga üllatada. Ja see oli 12. märtsi kooriproovis 10 aastat tagasi. Idee autor oli endine laulja Endel Mäede, kes tegi ka ettepaneku meesansambli asutamiseks. Nii need proovid tollest kevadest pihta hakkasidki.\nSünnipäevakontsert oli üles ehitatud mitmes osas. Esimeses pooles kõlasid rahvalikumad viisid ja laulud aastaaegadest. Teemakohaselt olid meestel seljas rahvuslikus stiilis vestid. Pärast vaheaega asendus aga rahvuslik stiil ülikondade ja lipsudega ning kõlasid lemmiklaulud. Siin sai ka publik kaasa laulda. Meesansambli repertuaaris on laule 60 ringis. Lemmiklaule „Sume suveöö” esitati\npeol 50. korda ja „Üks täht, üks laul” 45. korda, niivõrd armastatud ja oodatud on need palad.\nKava sees andsid mehed intervjuusid, millest selgus, miks laulmas käiakse, millised on reisimuljed ja millised laulud une pealt selged on.\nSeltsielu on meestel väga aktiivne. Esinemas on käidud Kergus, Viimsis, Kiisal, Kiilis, Riisiperes, Vooremaal, Karksi-Nuias, Otepääl, Tallinnas, Pärnus jne, oma vallast ja maakonnast rääkimata. Kuigi välismaal on veel käimata, olid Kihnu ja Vormsi reis täis omamoodi eksootikat. Siinkohal tahaks tänada showtantsurühma Vürtsitüdrukud ja Helgi Randlat, kes mehi erinevatele põnevatele esinemistele kaasa kutsunud on. Mehed on tänu tantsunaistele ka televiisorisse sattunud. Lisaks on olnud teisigi huvitavaid esinemispaiku: Solarise keskus, Saku Suurhall, Salme Kultuurikeskus ja Rocca al Mare Vabaõhumuuseum. Meeste laul on kõlanud ka laatadel, kirikutes, juubelitel, külapäevadel, memme-taadi suvepidudel, 5 valla kokkutulekutel ja sõpruskontsertidel. Suur au on olnud osaleda Thea Paluoja projektimeeskooris. Ka konkursidel on käidud. Meenutuseks Vooremaa lauluansamblite festival, kus Viisitiim oli ainukene meestekollektiiv 17 ansambli seas.\nSeekordne sünnipäevakontsert oli ansamblil 148. esinemine. Lisaks meestelaulule ilmestas pidu ka naistelaul. Järvakandi Pauluse koguduse naisansambel, kelle liikmed laulavad enamuses ka segakooris, tegid meestele toreda üllatuse. Lisaks esitatud kaunitele lauludele kinkisid nad igale laulumehele musta kikilipsu, mis mehed eriti šikiks tegi. Külla oli tulnud ka naisansambel Meelespea Tallinnast. Me-hi seovad sõprussidemed segaansamblitega Enelas Raikkülast ja Laulusõbrad Kaismalt. Laulu sekka pakkusid tantsunumbreid koostööpartneritena kultuurihalli kollektiivid Vürtsitüdrukud ja Hellakesed. Toreda showüllatuse tegi külla saabunud rahvaluuletaja Kalju Laiapea Kehtnast.\nTänapäeval eestikeelset meestelaulu kuulda on üsna haruldane. Isegi Rapla maakonnas on eakate meesansambleid väga vähe. Seetõttu võime olla uhked, et Järvakandis selline meestekollektiiv tegutseb. Hea meel on ka selle üle, et meestele meeldib koos käia ja oma seltsielu elada. Aitäh Heldile, kes jaksab pika tööpäeva lõpus esmaspäeviti Raikkülast kohale tulla ja tegeleda nii segakoori kui ka meesansambliga. Kuid laul teeb ju rinna rõõmsaks. Lõpetan üleskutsega: tulge laulma ning teis saab olema rohkesti tervist ja elurõõmu. Selle parimaks näiteks on Viisitiim!


Kes oli Tallinnas elanud ja surnud briti pungilegend Pete Shelley? - Elu24\n7. detsember 2018, 10:40\nKes oli Tallinnas elanud ja surnud briti pungilegend Pete Shelley?\nSuri punkbändi Buzzcocks ninamees Pete Shelley.\nEile teatas legendaarne Briti punkbänd Buzzcocks, et suri ansambli laulja ja kitarrist Pete Shelley. Oma viimased eluaastad veetis 70ndatel suurt rahvusvahelist kuulsust nautinud mees Eestis.\n1976. aastal tegevust alustanud punkbänd Buzzcocks teatas neljapäeval, et lahkunud on nende ninamees Pete Shelley, kes elas juba aastaid Tallinnas. Mees oli 63-aastane ning surma põhjuseks peetakse infarkti. Shelley oli tänaseni tegutseva neljaliikmelise bändi ainuke originaalliige.\nKümnendi alguses Eestisse kolinud Shelley oli abielus eestlanna Gretaga. Naine kasvas üles Kanadas. Tallinnasse tuli pungilegend rahu ja vaikust otsima. «Ma abiellusin paar aastat tagasi ja Londonis oli meil vaid väike kitsas korter. Tulime Tallinnasse naise sugulastele külla ja see imeilus paik võlus mind,» selgitas Shelley mõne aasta eest Stuffile, kuidas ta Eestisse sattus.\n«See on maailmapärandi nimekirjas ning kena ja vaikne koht,» tutvustas pungilegend Eestit välismaa ajakirjanikele. «Londonis huilgasid kell kolm öösel sireenid, Tallinnas on palju rahulikum. Ma pole maailmast välja lõigatud, lend Inglismaale kestab vaid kolm tundi,» rääkis Shelley.\nPete Shelley (paremal) ja bändikaaslane Steve Diggle jagasid lavalaudu 42 aastat.\nShelley sõnul sobib vaikus ja rahu talle kui loomeinimesele hästi. «Mõnes mõttes on mul nüüd rohkem võimalust mõelda ja muusikat kirjutada. Alati võib palju kära teha, aga mulle meeldib vaikselt olla,» ütles menukas muusik.\nEestit kutsus muusik hellitavalt e-stoniaks, kuna meil on e-riik ja Shelley sõnul tehakse siin kõike interneti kaudu. Viis aastat tagasi rääkis mees, et saab veidi ka meie keelest aru. «Ma vaatan «Simpsoneid» eestikeelsete subtiitritega ja siis saan pihta, mis mida tähendab,» vahendas Postimees toona Shelley sõnu.\n2013. aastal rääkis mees, et on hakanud harjuma ka eesti toiduga. «Ma ei ole saunas käinud, aga olen proovinud kohalikku kala. Ma olen söönud hommikusöögiks kilu rukkileivaga,» jutustas Shelley.\nViis kümnendit lavalaudu kulutanud Shelley Eestis esineda ei jõudnud, küll aga tuuritas bänd veel tänavu Suurbritannias ja Ameerikas. Oma viimase kontserdi andis Shelley vähem kui nelja kuu eest, kui 25. augustil astuti üles Põhja-Iirimaal Belfastis.\nVaata, kuidas bänd esitas oma tuntuimat lugu:\nInglismaal Boltonis alguse saanud bänd avaldas suurt mõju Manchesteri pungiliikumisele ning ansamblit on eeskujuks nimetanud paljud teised muusikakollektiivid. Buzzcocksi peetakse muusikamaastikul sama oluliseks kui Sex Pistolsit ning Shelleyt nimetati üheks Suurbritannia mõjukamaks ja viljakamaks laulukirjutajaks. Mees esines edukalt ka sooloartistina.\nPunkbänd tegi ajalugu, kui andis debüütplaadi «Spiral Scatch» välja iseseisvalt, mitte suure plaadifirma käe läbi. See 1976. aastal täiesti ennekuulmatu otsus andis julgust paljudele indie-muusikat viljelevatele artistidele, kes annavad plaate siiani iseseisvalt välja.\nOma tegevuse jooksul andis Buzzcocks välja üheksa stuudioalbumit, neist viimane ilmus 2014. aastal. Buzzcocksi tuntuim hitt on «Ever Fallen in Love (With Someone You Shouldn't've)». Mis ansamblist edasi saab, pole veel teada.\nVaata muusikavideot «Homosapiens», mis aitas Shelley ka sooloartistina kaardile panna:


Toomas Hendrik Ilvesel tasub järele mõelda, miks on "ärmatamine" Eestis korruptsiooni asesõna - Uued Uudised\nEsilehele » Uudised » Eesti » Toomas Hendrik Ilvesel tasub järele mõelda, miks on “ärmatamine” Eestis korruptsiooni asesõna\nSotsist president Ilves ei saanud kunagi Eesti rahvale omaks, vaid esindas pigem nätsu närivat jänkist globalisti. Pilt on illustratiivne.\nKunagine riigipea Toomas Hendrik Ilves on oma mõttekäikudes juba sedavõrd mandunud, et ta ei näe reaalselt ka kogu maailmas toimuvat – nimetades Eestis toimuvat pimeduseks.\nKõigepealt ei näe ta protsesse, mis toimuvad tema enda kunagisel kodumaal Ameerikas, kus ühiskond on samuti lõhenenud, ning väidab seetõttu, et Eestis demokraatia piires toimuvad arengud olevat oht demokraatiale.\n“…Oleme pingutanud selleks liiga palju, ohverdanud liiga palju aastaid, et jõuda siia, kus täna oleme, ja me ei saa seista jõuetu kõrvaltvaatajana, kui seda tahetakse meilt võtta,” sõnas Ilves.\nMida “ärmataja” arvates Eestilt tahetakse võtta? Kõik arengud on toimunud ja toimuvad täiesti demokraatlikel alustel ja mingit ohtu õigusriigile pole – see oli pigem ohus siis, kui ühe ülbe nätsutajast võimuri kodukulud ühiskonna rahakotist kinni maksti.\n“Argumenteeritud diskussiooni püüti lämmatada solvangute ja ähvardustega. Võimukandjad pöördusid halvustustega omaenda riigi kodanike vastu, kes julgesid kaitsta vaba ühiskonna tugitalasid. Selline valitsus ei vääri valitsuse nime,” kirjutas Ilves.\nArgumenteeritud diskussiooni on terve aasta jooksul mõttetuks muutnud opositsioon, peavoolumeedia ja Ilvese järglane, kes kõik on oma vihkamist tunnistanud, nii Kaljulaidi kui Kallase suust, ajakirjandusest rääkimata. Võimukandjatel pole pidava nõiajahi tõttu peaaegu aasta otsa lastud rahulikult tööd teha – “vaba ühiskonna tugitalade kaitsjad” on need, kes algusest peale valitsuse püüdlusi nurjata on üritanud.\nIlves ütleb, et selline valitsus ei väärivat valitsuse nime – tema ise ei väärinud vähemalt oma teisel ametiajal riigipea nime. Teiste sajataja võiks korralikult järele mõelda, miks Eesti ühiskonnas tema valitsemisaega ei hinnata ja miks on “ärmatamine” saanud riikliku korruptsiooni sünonüümiks.\nTeemad: ärmatamine esilugu kuum Toomas Hendrik Ilves\nOne commentOn Toomas Hendrik Ilvesel tasub järele mõelda, miks on “ärmatamine” Eestis korruptsiooni asesõna\nIlves näitab täpselt, et ta pole kunagi hoolinud sellest rahvast ja tema tahtest, vaatab kõrgilt sellele madalale orjarahvale peale. Aeg annab arutust ja nii nagu Ilvese tegelik nägu on maski tagant rahvale ilmutatud, juhtub see ka kõigi teistega. Hans H Luik paluks järgmiseks, kes suure liberaalina ajab ainult ja ainult isiklikku äri. Tahaks näha mõnda tõelist liberaali.


Ulmefoorum.eu :: Vaata teemat - Kuidas suhtute TNG sarja?\nKuidas suhtute TNG sarja?\nPostitatud: Laup Nov 27, 2004 3:49 pm Teema: Kuidas suhtute TNG sarja?\nMa olen küllaltki suur TNG fänn, olles ära näinud kõik selle sarja episoodid ja isegi vahepeal pidasin ma teda parimaks Star Treki sarjaks üldse.\nEriti suurt mõju avaldasid mulle selles sarjas kolm tegelast, kes olid kapten Picard, Worf ja Data.\nKapten Picard'i pean ma parimaks Star Treki kapteniks, sest ta oskas oma osa äärmiselt tõetruult mängida ja juba tema ütlus "Make It So" jääb alati meelde.\nWorf'i puhul nägime tõeslist Klingon'i, kellele au oli kõige olulisem ja ta ei kuritarvitanud au mõistet nagu teised tema rassist seda vahel tegid. Minu arust paremat Klingon'i Star Treki sarjades ei ole olnud.\nJa lõpuks Data, keda ma pean Star Treki sarja parimaks näitlejaks üldse, tema kohta on meeletult häid sõnu öelda nii näitlemise seisukohalt (Brent Spineri poolt) kui ka tema osa kohta.\nVälja võib tuua Brent Spiner'i fantastilise oskuse Andoridi mängida ja sealhulgas tema oskus igas osas midagi naljakat teha.\nSee peaks minu suhtumise sellesse sarja enam-vähem kokku võtma.\nMilline on teie suhtumine sellesse sarja?\nPostitatud: Laup Nov 27, 2004 10:30 pm Teema:\nTjah. 1989-nda aasta sügisel langesin sügavasse masendusse, sest vana Trek sai läbi (duh, ja viimane episood, muide, mida põhjanaabrid näitasid, oli Plato´s Stepchildren ) ja nii mul ei olnudki enam mitte midagi vaadata (hehe, muidugi peale Treki joonisfilmi, mis siiski ei olnud SEE).\n1990-ndal aastal oli see vist, kui Soome TV-st kuulsin uudist, et hakatakse uuesti Trekki näitama. Oh seda pettumust, kui nägin, et tegu hoopis uute tegelaste ja hoopis uue laevaga, mille disain mulle eriti ei istunud. Aga ära harjusin lõpuks ja vaatasin seda sarja ikka pikka aega. Isegi vist lõpuni, ma ei mäletagi täpselt. Heh, ükskord põgenesin isegi mingit klassiekskursioonilt poole pealt, et jumala eest mitte ühtegi episoodi maha magada Nimelt seal, kus me asusime, ei olnud telekat, oh seda õnnetust\nTäitsa meeldis aga pean nentima, et siiski parema puudusel, sest paraku minu jaoks jäi siiski TOS ülimaks.\nNB: ja Data oli ka minu lemmiktegelane\nSeni pean ise ka ST:TNG-d seni parimaks ST seriaaliks üldse. TOS on omamoodi lahe ja pioneer muidugi..aga eks TNG-s ole juba tehniliselt paljud asjad paremini välja kukkunud...ja huvitavaid teemasid jätkub seal ohtralt. Muidugi suur pluss TNG suunas on ka see, et selles seriaalis on siiski suurelt jaolt ST olemust kui sellist tehnikat, elu-olu üritatud kirjeldada meile maakatele Smile\nPostitatud: Laup Dets 18, 2004 9:32 pm Teema:\nNu suhtun hästi loomulikult! (duh! Star Trek ju ikkagi )\nMa ise pole kahjuks seda sarja eriti palju näinud, aga võin öelda, et tegelased olid üsnagi meeldivad ning sobisid hästi kokku. Picard on lemmikuks, ka Data ja Dr. Crusher meeldisid hästi.\nLemmikosaks on "Yesterday's Enterprise" (mulle üldse meeldivad sellised alternatiivuniversumi lood), aga ka "The Best of Both Worlds" oli kõva, eriti esimene jagu.\nPostitatud: Püh Dets 19, 2004 10:37 am Teema:\nTNG on väga tugev seerial, kui stardivärin maha oli raputatud. Näitlemise tase vast oli tõesti parim kogu trek-i uues ja vanas ajaloos Eriti hea näide sellel teemal on minu arust Chain of Command ja Patrick Stewart.\nPostitatud: Esm Jan 10, 2005 8:29 pm Teema:\nPean samuti TNG-d parimaks Star Trekiks. Peamine p6hjus on vast selles, et seal tulid juba eriefektid mis v22risid oma nime. Yks p6hjuseid miks ma ei suuda vanu ulmekaid hinnata :<. Kui efekte pole siis peab ikka ylimalt pidav shyzhee olema. Praegu neid vaadates muidugi pole nad muidugi p2ris see but you get the point. Ja loomulikult Stewarti karisma.\nMeeldej22vamaks osaks peaks seda, kus nad kohtusid Nagilumiga. Osa nimeks "Where Silence Has Lease " . Ma olin suht noor kui ma seda n2gin ja kontseptsioon v6ttis mu hingetuks(ma polnud "Linn ja t2hed" siis veel lugenud vist :X)\nYhes6naga jah. TNG defineerib minu jaoks Star Treki. V6rreldav on temaga ehk Voyager, kuid selle tase on minu meelest k6vasti n6rgem.\nPostitatud: Nelj Veeb 17, 2005 9:04 pm Teema:\nMulle meeldis väga see, kui Data sai omale kassi Spot'i, väga huvitav oli jälgida kohati kuidas Data kassi hoidis ja vahepeal ei saanud ta kassi tegudest aru\nPostitatud: Laup Veeb 04, 2006 11:34 am Teema:\nSee oli tõesti väga lahe, ka mulle meeldis tema suhe Spot'iga, selles oli midagi lapsikut ning see andis Datale palju inimlikuma iseloomu.\nPostitatud: Laup Veeb 04, 2006 7:18 pm Teema:\nParim ST sari seni. Oli ka esimene sari , mida nägin algusest kuni lõpuni. Vanast trekist olin selleks ajaks näinud umbes pooli osi.\nPicard seni parim kipper ja Data kõige värvikam tegelane . Sarjas ei olnud nii palju moraalitsemist kui näiteks DS9-s.Kuna vaatasin soome pealt ei saanud tollal veel kõigest aru ning vaataksin hea meelega uuesti. Kahju , et sakslased subtiitreid ei kasuta, vaid peale loevad, muidu saaks SAT i pealt vaadata.\nPostitatud: Teis Juun 03, 2008 2:00 am Teema:\nMa ei otsi oma meelelahutusest reaalset kvaliteeti taga aga tõesti.. selle aja tehnika mis lubas seda sarja teha andis Roddenberryle kindlasti väga palju uusi võimalusi ja viise oma ajumahlade televiisori toimetamiseks. Lood on palju omapärasemad ja kindlasti kaasahaaravamad isegi inimestele kes ehk ei suuda taluda ST: TOS'i vana ja kulunud stiili. Vahva on näha kuidas kõikide lemmik Spock oli väljavahetatud täiesti erineva kuid ometigi sarnase imetlusväärse tegelasega nagu Data. Peale selle on märgata kuidas sari on kõvasti tõsisemaks läinud.. TNG's ei panda laeva ninamehi kujutlusvõimega teiste ees tantsima.\nPostitatud: Kolm Juul 29, 2009 1:22 pm Teema:\nOlen näinud kõiki TNG episoode, ja ma ütleks et see on Trekkidest isegi kõige originaalsem. Kõige enam meeldisid mulle esimesed 3 hooaega, kus Roddenberry veel elus oli ja neid ise tegi. Hilisemad olid ka head, aga mitte nii head..\nPraegune lemmik on siiski Voyager.\n"As the builders say, the larger stones do not lie well without the lesser. "\n"All civilizations become either spacefaring or extinct." -Sagan\nPostitatud: Esm Dets 28, 2009 5:31 pm Teema:\nOlen samuti kõiki TNG osasid näinud(vaatasin alles hiljuti suhteliselt järjest) ja olen varemalt täieliku Star Treki võhikuna meeldivalt üllatunud. TOS'i olin näinud enne ainult mõne osa telekast ja ausalt-öeldes jättis esimese põlvkonna kvaliteet soovida(mäletan veel tobedavõitu võitslustseene ja suurte nuppudega juhtpulte)...\nKuigi TNG esimesed hooajad olid kuidagi kuivad ja eriefektid odavad, leidus sarjas ka tõsiseid pärlepisoode - tegelaskuju Q jääb vist täielikuks lemmikuks(õnneks oli igas hooajas vähemalt üks Q osa).\nMis aga sarja juures tõsiselt üllatas oli Roddenberry visioon tuleviku inimühiskonnast - rahandussüteemi kadumine, isiklikest huvidest motiveeritud karjäär ja eelkõige religiooni täielik kadumine(mille puudumine iganädalasest telesarjast oli ilmselt tolle aja kohta tohutu saavutus ja riskantne ettevõtmine), nimelt oli ju Gene Roddenberry ise veendunud ateist ja oma vaateid maailmale ta sarjas ka ei kartnud igati näidata...eriti teravalt oli alati välja mängitud kaine mõistuse võit ebausu ja religiooni üle...\nTegelaskujud olid kõik hästi tugevad ja hea näitlejatööga viimistletud - eriti muidugi Picard, Riker ja Worf...\nPicard oma Earl Grey tee ja käeviipega saadetud "engage'ga", Riker naistejahi ja vääramatu õiglustundega, Worfi kõigutamatu ja absoluutne autunnetus...\nJa muidugi Data masinlikuse ja oma inimolemuse otsingutega...Veel meeldis Guinani tegelaskuju ja muidugi kõigevõimsam irooniline Q...\nVäga tähtsat osa sarjast mängis ka peategelaste suhtumine uutesse eluvormidesse ja eksistentsialismi - igale suuremale ettevõtmisele eelnes detailne filosoofiline/moraalne arutlus nii Prime Directiv'i kui ka tõeliselt arenenud humanismi kaasatusel...ühtegi uut eluvormi ei mõistetud hukka ega ei hävitatud mõeldamatult - asi, mis ei ole väga inimlik - see oligi üks Star Treki universumi üks uuremaid saavutusi - tõeliselt kuhugi arenenud ja ümberdefineeritud inimlikus...- millest puudub igasugune rudimentaalne religioon...\nÜhegi osa kohta pole midagi halba öelda, ainult head ja väga head mõne üsna sagedase pärli kohta...\nPostitatud: Teis Dets 29, 2009 12:15 am Teema:\nHetkel on mul käsil TNG järjekordne ülevaatamine ja eelkõneleja postitus ajendas ka mind taaskord antud teemal sõna võtma.\nEnda üllatuseks mäletasin TNG episoode võrdlemisi häguselt, sest päris mitu väga head episoodi oli mul peaaegu täielikult ununenud. TNG tugevaim külg paistabki olevat asjaolu, et kuigi mingit kindlat läbivat tegevusliini eriti ei ole, suudetakse vahel täiesti eraldiseisvatest episoodidest teha kõrgel tasemel ja sageli mõtlemapanevad lood.\nSarjas on muidugi ka väga halbu episoode, kuid siiski on pikka järjestikkust kuiva perioodi suhteliselt harva ning mõni pärl on õigel momendil sisse põimitud.\nErinevalt TOS-ist, mille vaatamine piirdub suurel määral Star Treki alge nautimise ja kohati meelelahutuslike dialoogide jälgimisega, viib TNG sarja uuele tasemele ning näitab inimkonda just selles valguses, mis ühtib Roddenberry ideaaliga, mida TOS ajastul teatavatel põhjustel esile tuua ei õnnestunud.\nKõik tegelased ei ole mulle küll päris meeldivad, kuid samas suudavad Patrick Stewart ja Brent Spiner oma kõrgetasemelise näitlemisega niigi suure töö ära teha.\nMõneti häirivad mind hetkel TNG igavad värvid, mis segavad teatud määral sarja täisväärtuslikku nautimist, sest teiste sarjade (eriti Voyageri) taustal on värvigamma ikka väga nukker. Isegi TOS remastered episoodide ilusad värvid on mind mõneti selles osas ära rikkunud.\nPostitatud: Teis Dets 29, 2009 3:18 pm Teema:\nLäbivat tegevusliini TNG tõesti ei olnud(kuigi osaliselt kõlbaks selleks kurikuulus kollektiivmõistus Borg), kuid olekski kuidagi sobimatu taolise ehitusega sarja pikka lugu sisse põimida - suurema osa ajast ju Enterprise lihtsalt hulgub suvaliselt kaardistamata kosmoses ringi...\nOsad tegelased tõesti käsid kuidagi närvidele - eriti Marina Sirtis'e poolt mängitud betazoid Deanna Troi, kellel oli sarja alguses veider aktsent(mis kõlas nagu naisel oleks kõnepuue; õnneks lihviti see aktsent järgnevates hooaegades sujuvalt maha) ja telepaatilised võimed(millegipärast pole mulle kunagi meeldiunud ulmes telepaatiat näha - telepaatia kõlab rohkem sellise mustlasmuti uduajamisena kui sobiva teadsliku ulme osana)...\nLiiga stereotüüpselt igav ja nämmutava iseloomuga tegelane oli ka Beverly Crusher(Gates McFadden), keda 2. hooajas asendas Diana Muldaur'i poolt mängitud Katherine Pulaski - kes mulle väga meedis aga kes kahjuks järgnevates hooaegades ei jätkanud.\nData, njaaa...vahepeal tundus Data natukene igavana, kuna ta muutus sarja jooksul minimaalselt - kuid pikas perspektiivis(ja fakt, et tüüp oli masin), mängis ta tõesti oma osa sarja üldise miljöö kasuks täiuslikult välja...\nHetkel vaatan DS9'i(viimane hooaeg juba käsil) ja kuigi paljud ütlevad, et DS9 on parim Star Treki sari, jääb minu poolehoid ikkagi TNG juurde...\nPostitatud: Teis Dets 29, 2009 8:35 pm Teema:\nKa mind häirsid mõningal määral Deanna Troi ja Beverly Crusher, eriti esimestes hooaegades olid nad pigem häirivaks elemendiks. Hiljem siiski harjusin tegelastega ära ning aegamööda läks ka nende näitlemine minu arust paremaks. Sellest hoolimata ei pea ma neid eriti vajalikeks tegelasteks.\nKui võrrleda Beverlyt näiteks Voyageri või TOS-i arstidega, siis on ta ikka väga pikalt maas, sest neis sarjades oli arst üks huvitavamaid tegelasi.\nIsiklikult kuulun nende hulka, kes peab DS9't parimaks Star Treki sarjaks, TNG-s on ka häid episoode, nagu enne mainisin, kuid DS9 tase on minu arvates ühtlasem ning lisaks on mulle alati rohkem meeldinud sarja läbivad tegevusliinid.\nPostitatud: Nelj Dets 31, 2009 1:24 pm Teema:\nKusjuures imelikul kombel olevat Deanna Troi tegelaskuju olnud üks Roddenberry lemmikutest...\nJa algselt oli Tasha Yar'i ja Deanna Troi'i rolle kehastanud näitlejad kandideerinud üksteise rollidele, aga Roddenberry vahetas näitlejad omavahel ära...\nPostitatud: Reede Jan 01, 2010 7:59 pm Teema:\nEhmatusega märkasin, et minu viimasest ja seni ainsast postitusest selles teemas on möödunud juba üle 5 aasta. Vimane aeg natuke seda täiendada.\nVahepealse aja jooksul olen jõudnud terve sarja põhimõtteliselt kaks korda üle vaadata. Ütleme nii, et minu eelmises postituses toodud arvamused kehtivad üldjoontes endiselt, kuigi häid episoode oskan nüüd nimetada tunduvalt rohkem ja tegelasi tunnen ka paremini.\nTNG esimene hooaeg on minu arvates kahjuks väga nõrk - ma ei suuda sealt meelde tuletada ühtegi tõsiselt head osa; ainus mis kuidagigi sellesse kategooriasse võiks sobida, on "Conspiracy", kuid võrreldes järgnevate hooaegade episoodidega oli seegi suhteliselt nõrk. Teine hooaeg jätkas visuaalse stiili poole pealt esimest, kuid lood ise muutusid huvitavamaks ning tegelased kasvasid paremini oma osadesse sisse. Lemmikosaks võiks siit nimetada Star Treki tõelisesse klassikasse kuuluvat "The Measure of a Man", kuid huvitavaid, meelelahutuslikke ning mõtlemapanevaid episoode oli teisigi. Mis puutub laeval teeninud kahte arsti - Crusherisse ja Pulaskisse - siis selle kohta ütleks nii, et esimeses hooajas ei teadnud sarja tegijad täpselt, mida Crusheriga peale hakata (kuskil on sellest ka räägitud, kuid ei suuda hetkel viidet anda) ning selles valguses tundus Pulaski tegelaskuju teises hooajas ehk parema ja värsemana, kuid tema ilmselge põlgus Data vastu mõjus ebameeldivalt, mis siis et tema arvamus selles osas hiljem muutus. 3-7. hooaja Crusher meeldis mulle aga rohkem kui Pulaski, sest viimane tundus võrreldes muu meeskonnaga minu jaoks mingi võõrkehana, mis ei kuulunud sinna, kus ta parasjagu oli.\nNii-öelda "tõeline" TNG hakkas minu jaoks siiski alates kolmandast hooajast - tegelased ning lood muutusid järsku kuidagi palju vaadatavamaks ning kaasahaaravamaks, kuigi kahtlemata mängisid siin rolli ka uued visuaalsed elemendid.\nMis puutub minu arvamusse TNG ja DS9 erinevustest, siis nendest kirjutan täpsemalt DS9 teemas, kuid ütlen siin ära niipalju, et üksinda võttes pean TNG-d väga heaks sarjaks ja Roddenberry tulevikuvisioon on küll ilusalt roosa ja mannavahune, kuid inimeste nii kardinaalsesse muutumisse ma ei usu. Tsiteeriks siinkohal ühte BSG uusversiooni episoodi: "They're people. Deeply flawed, yes, but deeply human too. And maybe that's saying the same thing." Meie vead ja puudused on muuhulgas ka need asjad, mis teevad meist inimesed. Ja ma ei ole sugugi veendunud, et selline "totaalne muutumine" hea oleks.\nPostitatud: Reede Veeb 05, 2010 6:45 pm Teema:\nJah, ise suutsin eelmise aasta suve lõpus isegi TNG 1. hooaja läbi vaadata ning ei saaks öelda, et erilist huvi järgnevate hooaegade vastu tekitas, kuigi üks suur TNG fänn mulle korduvalt öelnud, et hiljem läheb paremaks. Muidugi kavatsen kunagi ikkagi jätkata, kuid paar sõna esimesest hooajast.\nÜldiselt häiriski mind kõige enam see Roddenberry pealesurutud visioon. Ma ei sallinud seda, kuidas Roddenberry jätkuvalt toonitas, kui arenenud 25. (oli vist 25.?) sajand on, nii et lausa episoodides oli stseenid, kus sellele noorele poisile räägiti "aga kunagi tehti seda ja seda, kuid me kasvasime sellest välja". Sotsiaalne utoopia on tore, aga pidev nina alla hõõrumine jätab väga propagandistliku mulje.\nTeiseks jäid tegelased küllaltki nõrgaks, va Picard, kes on kahtlemata tuhandetes kordades karismaatilisem ja huvitavam kui Kirk. Teised kõrvalosad aga jätsid tuimaks, oli siis selleks nõrk näitlejatöö või tühjad karakterid.\nKolmandaks: osade süžeed olid tihti originaalseeria vaimus, mis ilma TOS-i kaasaegse retrohõnguta muutusid tihti naeruväärseks. Paar meeldivat ja omapärast osa siiski leidus (nagu see, kus ametnikkonda sulandub groteskne tulnukas, ning lugu mustast limast), kuid üldiselt ei avaldanud ükski muljet.\nViimasena saan veel öelda, et nii Q, Data ja Data kuri teisik olid nii igavad. Dataga seonduvad naljad sundisid mind ohkama ja Q'le mõeldes kaob mul TNG-i isu üldse.\nArvatavasti jätkan vaatamist Picardi pärast, kuid esimene hooaeg oli küllaltki nõrk.\nPostitatud: Kolm Veeb 10, 2010 11:32 am Teema:\nMa siiski ütlen, et ära liiga kergelt otsust TNG suhtes tee. On õige see, et esimesed hooajad olid tõesti nõrgad. Näitlejad mängisid alles kokku ja ilmselt polnud ka visioon veel paigas stroy kirjutajatel. Aga siiski viimased hooajad on väga head minuarust.\nIse pean seni TNG üheks parimaks ST sarjadest (mul lihtsalt ei eksisteeri sellist asja nagu kõige parem ). Lisaks minuarust Data teema alles lõpus huvitavaks lähebki. Data püüd saada/sarnaneda inimesele, sellest tulevad väga huvitavad episoodid. Selge see, et eks igale oma, usun, et mõni inimene võibolla ei leiagi endale seda "pointi" TNG-st ja fännab hoopis mõnda teist ST sarja.\nTeine asi, et näiteks vaatan tagasi TOS-i mis mind omal ajal nii paelus teleka ette, siis nüüd tundub enamus sellest nii lapsik, rumal, kohati isegi naljakas. Samas on ka TOS-is väga tugevaid episoode tehtud. Inimene areneb, kasvab oma ootustest ja lootustes välja ajapikku. Selline on elu


Tengil – Vikipeedia\nTengil on tegelane Astrid Lindgreni raamatus „Vennad Lõvisüdamed“. Ta on pärit Karmanjakast, mis asub üleval Ürgmägede mägedes, mööda mida voolab Ürgjõgede jõgi. Tengil on türann ei taha lasta inimestele elada orgudes nii, nagu nad elavad ja talle meeldib laastada kõike, mis ta teele jääb. Lisaks sellele on Tengilil vaja ka orje, eelkõige vallutamatu kindluse ehitamiseks. Ükski sellele tööle valitud meestest pole eluga tagasi tulnud. Hirmutamiseks ja tapmiseks on tal olemas Katla – tänu sõjasarvele temale alluv draakon. Tengilil on kuldne lodi ja must täkk kuldsete ratsmete ja kuldse sadulaga. Tal on kurjad silmad ning Kibuvitsaorgu külastades kandis ta veripunaseid rõivaid ning veripunane oli ka ta kiivritutt.\nTengili suurimad vaenlased on Orvar Kibuvitsaorus ja Sofia Kirsiorus. Orvar õnnestus tal vangistada, lisaks lubas ta 15 valget hobust tasuks sellele, kes Sofia elusalt või surnult tema kätte toob. Loo jooksul kujuneb tema suurimaks sihtmärgiks Joonatan Lõvisüda, kelle kättetoimetamise eest pakutakse 20 valget hobust. Tengili tapab Katla, kui Joonatan sõjasarve enda kätte saab.\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Tengil&oldid=4755163"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 20:51, 30. september 2017.


Kaupmees kardab E-päeva - Kaubandus\nEesti jaemüügiketid on allkirjastanud ausa hinnastamise kokkuleppe ja peavad Andres Heinveri sõnul seega jälgima, et hinnad ei tõuseks. "Kaupmees saab aga vaid lubada, et euro tulekust tingituna hinnad ei muutu, sest äsja käimalükatud hinnaralli juures pole lootustki, et jaanuari hinnad tulevad kokkuleppe aegsetega võrreldavad," arvab Heinver.\nPea ükski suur jaekett pole Heinveri sõnul lubanud endale müügimaksu lisamist Tallinna poodide kaubale, samuti jäid paljud hinnad samaks pärast mullust käibemaksutõusu, aga ka kaupmehe rahakott pole kummist.\n"Kaupmeeski tarbib suures koguses üha kallinevat elektrit ja kütust. Kasum on vähenenud ja miinusessegi läinud, aga Eesti tarbija ei kannataks hinnatõusu välja. Ühel hetkel pole mõrude pillide neelamine enam tervislik, sest kaupmees ei saa ju ära surra. Tootja ja tarbija tahavad edaspidigi poes kokku saada. Seega on mastaapse sisseostuhinna tõusu puhul paratamatu, et kaubad ja sellega koos ka igapäevane ostukorv muutuvad kallimaks," kirjutab Heinver arvamusloos.\nKaupmees palub hasartsetel hinnajälgijatel kalendrisse kirja panna, et keset sooja suve teavitasid tootjad ja maaletoojad üksteise võidu hinnatõusudest. Et siis on e-päeval ehk meeles, et kõrgemad hinnad pole tingitud poepidajate soovist euro tulekut enda kasuks keerata ja hindu ülespoole kruvida.\nAndres Heinveri arvamuslugu ilmub homses Äripäevas.


Filosoofiateaduskonna lõpetaja tunneb end tööturul konkurentsivõimelisena | Tartu Ülikool\nFilosoofiateaduskonna lõpetaja tunneb end tööturul konkurentsivõimelisena\nTartu Ülikooli filosoofiateaduskonna vilistlasuuringus tõdevad vilistlased, et omandatud eriala on toetanud nende karjääri. Vilistlased tunnevad end tööturul konkurentsivõimelisena ning üha rohkem lõpetajaid suundub avaliku sektori asemel tööle erasektorisse, mõnda MTÜsse või sihtasutusesse.\n2014. aasta kevadel Tartu Ülikooli sotsiaalteaduslike rakendusuuringute keskuse poolt läbiviidud küsitlusele vastas 764 filosoofiateaduskonna 2009.–2013. aastal lõpetanud vilistlast. Küsitluse eesmärk oli saada vilistlaste tagasisidet läbitud õpingutele ja lõpetamisjärgsele tegevusele, sealhulgas eriala- ja tööalastele valikutele.\nFilosoofiateaduskonna vilistlased meenutasid, et üks peamisi ajendeid teaduskonda õppima asumisel oli võimalus erialaseks eneseteostuseks ning teadmine, et nad on õpitavas valdkonnas tugevad. Õpingute vältel oldi rahul nii teaduskonnas õpetamise taseme kui ka õppejõududega. „Teaduskond püüab õppetöös hoida ühtlaselt kõrget kvaliteeti ja seda kinnitab ka rahvusvaheliselt tunnustatud ülikoolide erialasid reastav edetabel QS. Näiteks on teaduskonna erialad, nüüdiskeeled ning ajalugu ja arheoloogia, viinud Tartu Ülikooli maailma 200 parima ülikooli hulka – see kinnitab üheti nii õppejõudude kui ka õppekavade kõrget kvaliteeti, mida vilistlased ka välja tõid,“ sõnas Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonna dekaan professor Margit Sutrop.\nÕpingute ajal töötas kaks vastajat kolmest, sh pooltel juhtudel oli õpingute aegne töökoht seotud õpitava erialaga. Kõige sagedamini töötasid erialaga seotud ametikohal eesti ja üldkeeleteaduse instituudi, germaani, romaani ja slaavi filoloogia instituudi ning ajaloo ja arheoloogia instituudi lõpetanud vastajad.\nÕpingute ajal töötamist nägid vilistlased kui tööalast arengut soodustavat faktorit, mis aitab omandada ja kinnistada erialaseid teadmisi ja oskusi. „Filosoofiateaduskonna õppekavades on palju ülekantavaid oskuseid, mis soodustavad tööturul hakkamasaamist. See näitab, et teaduskonnast ei saa vaid raamatutarkust vaid palju eluks vajalikke teadmisi, mida tööturul rakendada,“ tõdes Sutrop.\nKüsitluse hetkel töötas 75% vastajatest, sh pooled erialaga seotud ametikohtadel. Pooled vastajatest töötasid tippspetsialistina ning peamiselt riiklikus, avalik-õiguslikus või munitsipaalasutuses. Erialasel tööl töötajatest 59% töötas sellel ametikohal juba õpingute ajal.\nErafirmas või eraisiku teenistuses töötas 28% vastajatest. Õpingute lõpetamise aasta järgi on vähenenud nende osakaal, kes töötavad riiklikus, avalik-õiguslikus või munitsipaalasutuses ning suurenenud nende osakaal, kes töötavad erafirmas, MTÜs või sihtasutuses.\nSuurem osa vastajatest on oma praeguse tööga rahul, nad tulevad oma praeguses töökohas tööalaselt hästi toime ning tunnevad end tööturul konkurentsivõimelisena.\nTutvu täispika uuringuga filosoofiateaduskonna kodulehel.\nLisainfo: Lea Kivi, TÜ filosoofiateaduskonna koostöövõrgustike koordinaator, tel: 737 5306, e-post: lea.kivi [ät] ut.ee.


Nägu - FORME ilukaubamaja\nKuvatud 1 - 12 kokku 21 tootest\nToon : Clear Neutral Purple ...\nKohe turuletulekuga sai see meigipõhi üheks meie kõige populaarsemaks tooteks. See ülikerge ja vananemist aeglustav, antioksüdante, A- ja E-vitamiini, jojoobi- ja viinamarjaseemneõli sisaldav meigipõhi täidab peened jooned ja kortsud, väldib kollageeni lagunemist ning annab nahale siidiselt sileda, kauakestva ja veatu põhja.Pikendab meigipõhja kestust...\nBodyography Mineral Body Gloss Bronzer\nMineral Body Gloss niisutab, andes samas ka terve ja päevitunud jume. Võib kasutada käsivartel, jalgadel, dekolteel või kogu kehal, et näha välja kui pronksjas jumalanna!Hästi hingav koostis laseb kanda kogu päeva Vananemisvastased omadused aitavad taastada naha üldist tervist Saab kasutada kihtidena, et saavutada sobivalt intensiivne toon Maha pestav...\nBodyography Sunkissed Bronzer\nPäevitunud jume võib kesta aasta ringi! Kanna sinna, kuhu päike loomulikult peale jääks, et saavutada just õige pruunikas jume.Kõige tervislikum viis saada kaunis päevitunud jume Antioksüdante sisaldav vananemisvastane koostis Saab kasutada kihtidena, et saavutada sobivalt intensiivne toon Ilma parabeenide, gluteeni ja lõhnaainetetaKasutamine: Seda...\nToode, mis annab sulle loomulikul viisil otsekui Kariibi mere äärse puhkuse hõõguse! Igale nahatoonile mõeldud mineraalidega koostis sisaldab ka tõhusaid vananemisvastaseid koostisosi. Loomulik pruunistav kreem annab nahale värskendatud välimuse, andes samas kerge katvuse ning imelise, loomulikuna paistva päevituse!Kõige tervislikum viis saada kaunis...\n21,00 € On laos\nParabeenivaba, universaalne valgustpeegeldav toode. Toitvat avokaadoõli sisaldav niisutav koostis annab nahale hetkega särava hõõguse! Kanna seda nahale kas enne meigipõhja, koos sellega või pärast seda, et nahk oleks kaunilt õhetav ning püsiks niisutatud ja näeks iga päev välja nooruslik.Niisutav koostis annab särava hõõguse Võib kasutada enne või...\nBodyography Highlighter/Essence Inner Glow Stick\n23,00 € On laos\nÜlima sära saad kahe lihtsa etapiga – Sisemise sära meigipulk on kahe otsaga: valgustpeegeldav ots ja põhi. Kanna põhja näo kõrgematele kohtadele, et anda neile värske, niiske eredus või kasuta valgustpeegeldavat otsa, et rõhutada kontuure ja anda nahale kuldne, sädelev hõõgus. Kumbagi otsa saab kasutada eraldi või kahe kihina koos, et anda intensiivsem...\nBodyography Pressed Highlighter From Within\nUniversaalselt sobiv kuldne särapuuder on ülisileda tekstuuriga ning jätab särava mulje.Poore mitteummistava koostisega puuder Saab kanda peale kas märjalt või kuivalt ning soovitud efekti jaoks ka kihtidena Täiendab kõiki nahatoone Annab nahale hetkega loomuliku sära ja hõõguse Kestab kogu päeva, ei muutu mudajaks ega kriitjaks Ilma parabeenide,...\nBodyography Loose Shimmer Powder\nToon : Light Catcher (Rose ...\nVärskelt hõõguv nahk ülipeene sädelusloori all! Lahtine sädeluspuuder on mõeldud juustele, näole ja kehale sädeluse, sära ja aktsendi andmiseks. See aktsendiandja pöörab päid, ükskõik kas soovid tagasihoidlikku hõõgust või sädeleda nagu seksikas täht!Kergesti pealekantav tänu ülipeentele pärlpigmentidele Saab kanda peale kas märjalt või kuivalt, et...\nBodyography Pressed Bronzer/Highlighter Sunsculpt Duo\nBodyography Pressed Highlighter\nToon : Sunrise (Light Golden ...\nToon : Cameo (Light/Medium) ...\nVitamiinidega rikastatud, niisutav ja paigalpüsiv tagab täiusliku silmameigi. Bodyography silmavaht annab sileda põhja, millele kanda veatu meik. Ei lase lauvärvil koguneda ning laseb värvidel erksamana paista Vananemisvastane koostis sobib ripsmetest kulmudeni Võib kasutada ka kerge silmaümbruse peitekreemina Pehmendab silmaümbruse peeneid jooni ja...\nÜlimalt kerge ja läbipaistev, hüaluroonhappega segatud lahtine viimistluspuuder pehmendab ja niisutab. Kinnitab meigi kogu päevaks, jättes pehme joonega viimistluse.Hüaluroonhape annab nahale pehmust ja niiskust Poore mitteummistav profiklassi puuder Siidine tulemus, mis pole kunagi kuiv ega pulberjas Läbikumav toon sobib kõigile nahatoonidele Ei...


Ilus Linn Austrias Külmkapi Magnet Liikme suurus 11cm AS\nPalun repack objekti hoolikalt. Kõik tagastatud kaupade peab sisaldama kõiki originaal pakendid. Teie nimi, oksjoni number ning tagastamise põhjus peaks olema lisatud e-posti. Pakendi Kaal: 0. Kõik tagastatud kaupade peab sisaldama kõiki originaal pakendid. Tagasi saatmine on Ostja poolt tasutud.\nTugi 3 maha jäänud mällu taasesituse.\nKui sisestatud TF-mälukaart, koos mees-mees-ühendage usb-kaabli abil arvutiga, aga kui kaardi lugeja, kopeeri audio faile otse TF kaart, väga mugav.\nMe vabandame, et me ei saa aktsepteerida teiste makseviiside nt tšeki või posti tellimusi. Toote Omadused: 7-värviline valgus: punane, kollane, roheline, helesinine, sinine, lilla, valge seitse värvid 9 heleduse reguleerimine. Tere tulemast meie poe, nautida shipping siin, võite võtta ühendust minuga vabalt, kui mõni küsimus, tavaliselt me saadame teabelehe,kood e-posti teel.\nMe vabandame, et me ei saa aktsepteerida teiste makseviiside nt tšeki või posti tellimusi. Enne ostmist Palun veenduge, et teie aadress on õige.\nEnne ostmist Palun veenduge, et teie aadress on õige. Kõik tagastatud kaupade peab sisaldama kõiki originaal pakendid. Palun repack objekti hoolikalt.


Rein Vill (1944-2007)\nPõlva Linna Kalmistu, Vana osa, 5, 25, kirstuplats\nRein Vill 20.01.1944 02.06.2007 07.06.2007\nRein Vill 20.01.1944 - 02.06.2007\nRein Vill oli Jakob Hurda nimelise Põlva Rahvahariduse Seltsi esimees.\nRein Vill oli põline põlvalane. Kultuuritööle andis ta oma käe juba Põlva keskkooli (ühisgümnaasium) õpilasena. Seetõttu oli loomulikuks jätkuks ka tema tööleasumine Põlva kultuurimajas 1963. aasta sügisel.\nOluline lõik tema pärimuskultuurialasest tööst ja saavutustest on seotud laulupidudega. Ta alustas 1967. aastal rajooni laulupidude korraldajana. Koos ajaloolase Tiiu Ojaga tegi ta kindlaks, et 1855. aastal toimunud Põlva laste laulupüha on eesti laulupeoliikumise esimene teadaolev alusepanija. Sellele olulisele tähtpäevale pühendati 2005. aastal üleriigilise tähendusega konverents ja laulupidu. Rein Vill oli üks nende peakorraldaja, tema sellealase tegevuse krooniks sai raamatu "Põlva laulupeod 150" (2006) koostamine ja väljaandmine. Kõige selle tunnustuseks pälvis ta käesoleval aastal Põlvamaa Teenetemärgi.\n1990. aastate alguses toimusid Põlvas mitu aastat järjest Rein Villa korraldamisel täiskasvanute harrastusteatrite ülevaatused. Nendest kasvas 1997. aastal välja harrastusteatrite riigifestivalide traditsioon.\n1995. aastal taastas Rein Vill koos mõttekaaslastega Põlva Rahvahariduse Seltsi, mis hakkas kandma Jakob Hurda nime. Rein Vill oli ka üks Eesti Kultuuriseltside Ühenduse asutajaid ja aktiivne liige.\nRein oli terase pilguga vaatleja, jälgija ja talletaja. Alati oli ta ideedest tulvil, täis hakkamist neid ellu viia. Eestimaa kultuuriüldsus ei unusta Reinu, sest oma elu ja tööga on ta meie kultuurilukku jätnud igavese jälje.


USA merevägi kinnitab, et tuvastamata lennuobjekte kujutavad videod on ehtsad\nUSA merevägi kinnitab, et tuvastamata lennuobjekte kujutavad videod on ehtsad (7)\nToimetas Greete Kõrvits, 23. september 2019 18:22\n„Mu jumaluke!“ ahhetab üks kummalist objekti märganud piloot.Foto: The New York Times/Kuvatõmmis\n2017. aasta detsembris ja 2018. aasta märtsis avaldas The New York Times salvestised tundmatutest lendavatest objektidest, mis väidetavalt pidid avalikkuse eest saladuseks jääma. USA merevägi kinnitas nüüd, et videod on tõepoolest ehtsad, kuid mida need kujutavad, ei tea nad endiselt.\nJoseph Gradisher, üks USA mereväe pressiesindajatest, edastas luureuudiste veebilehele The Black Vault teate, et kolmes videos nähtud õhumasinad on identifitseerimata objektid. Ehk et merevägi ei tea, mis need olla võiksid. Ta kinnitab, et kolm videot on ehtsad ning tõepoolest üles võetud mereväe piiratud treeningaladel. Gradisher lisab, et avalikkus poleks pidanud videosid kunagi nägemagi.\nThe Black Vault spekuleerib, et videod lekkisid Timesi valdusse kogemata, kui üks Pentagoni endine ametnik soovis neid tegelikult jagada valitsusasutuste, mitte ajalehega. Veebilehe haldajate kätte sattunud paberid väidavad, et ametnikul oli selline luba tõepoolest olemas. Ent, ehkki must valgel seisab, et väljaspool valitsusasutusi videosid levitada ei tohi, unustas keegi need ametlikult salastada.\nVeidrad esemed lendlesid 2014. aasta suvest 2015. aasta märtsini USA idakalda kohal pea iga päev, rääkisid neid märganud mereväelased Timesile. Piloodid informeerisid kummalistest nähtustest ka oma ülemusi, kirjeldades, kuidas objektidest ei paistnud väljuvat heitgaase, õieti ei suutnud nad tuvastada, kas objektidel üldse mingi mootorgi oli. Objektid keerlesid vastutuult ja teinekord kuni 12 tundi järjest.\n„Need asjandused olid seal terve päeva!“ rääkis leitnant Ryan Graves, kes teatas lendavatest objektidest ka Pentagonile ja USA kongressile. Ta selgitas: „Ühe õhumasina üleval hoidmiseks kulub märkimisväärne hulk energiat. Arvestades nende kiirust on 12 tundi õhus umbes 11 tundi kauem kui tundub võimalik.“\nParaku tuleb UFO-entusiastide pettumuseks rõhutada, et ükski ametnik ega väljaanne, ka neid näinud mereväelased ise ei väida, et tuvastamata lendavad objektid on automaatselt seega maavälised. See tähendab vaid seda, et seni USA mereväele teadaolevate lennumasinate hulgas ei ole neid üles tähendatud. Eksperdid rõhutavad, et enamasti leiab sellistele nähtustele, kui tahes põnevad nad ka ei tunduks, üsnagi maised seletused. Ka ühes videos teatab ropendav mereväelane hoopis, et näeb droonide armeed. Nii et küllap ei saa välistada ka maapealseid, USA ja tema sõjalise võimekuse suhtes huvi tundvaid jõude.


PEGGY SULAHIAN DIKO SULAHIAN SUHTED - PUHASVÄÄRTUS, VANUS, PIKKUS - KOHTUNIK\nPeggy Sulahian on Kuveidis sündinud populaarne Ameerika telenägu, kes on abielus Diko Sulahianiga. Ta on laialt tunnustatud selle eest, et ta osales tõsieluseriaalis “Orange'i maakonna tõelised koduperenaised” Bravo saates toimuva saate frantsiisi 100. koduperenaisena.\nRHOC-s ilmunud kuulsusrikka väljanägemise kaudu on tal õnnestunud saada internetis üks otsitumaid kuulsusi.\nPeggy Sulahiani abikaasa Diko Sulahian - kas on mõni lahutusplaan?\nPeggy Sulahian on abielus oma kauaaegse abikaasa Diko Sulahianiga alates 1995. aastast. Paar kohtus oma pere kaudu ja armus kiiresti ning tähistas oma suurt päeva Beverly Hillsis, kuid lahutas oma teed pärast 1996. aastat.\nKuid Peggy Sulahiani ja Diko Sulahiani suhted ei püsinud seal, kui nad leppisid ja alustasid uut reisi. Sellest ajast peale on nad endiselt koos ja hellitavad oma abieluelu üksteise intensiivse armastuse ja toetusega.\nPaaril on kolm last; tütred, Giovanna ja Gianelle ning poeg Koko.\nVaatamata kirglikule ajakavale ja rambivalgusesse tutvustamisele on Peggy Sulahian ja Diko Sulahian suutnud abielus säde elus hoida, kuigi nende lahutusplaani ega abieluvälise elu kohta pole kunagi midagi kuulda olnud.\nPeggy Sulahian ja Diko Sulahian Net Worth - 6 miljonit dollarit\nPeggy Sulahiani puhasväärtus tuleb veel meedias avaldada, kuid võime eeldada, et ta on kindlasti oma televisiooni kaudu kogunud kolossaalse rahasumma. Märkides oma identiteedi meelelahutustööstuses, on ta RHOC-i registreerumise kaudu kogunud märkimisväärset kuulsust ja teinud ilmselgelt ka varanduse.\nSamamoodi on Diko Sulahian kahtlemata tekitanud tohutu netoväärtuse tänu oma tunnustusele uhke auto- ja ratasteäri maailmas.\nEhkki nende individuaalset netoväärtust pole paljastatud, on nende koguomand väidetavalt umbes 6 miljonit dollarit, noh, nüüd on need paremad numbrid kui Peggy soolo teenimine.\nPeggy Sulahian ja Diko Vanus ja pikkus\nPeggy Sulahiani vanus on 45 aastat tema sünnikuupäeva kohta 30. juulil 1973, samal ajal kui ta seisab 5 jalga 10 tolli kõrgusel.\nSaate üks uhkeimaid koduperenaisi, talle kuulub ligitõmbav liivakella kuju, suitsused pruunid silmad ja pruunid, pargitud jumega juuksed.\nTeisalt ei ole Diko Sulahiani vanust ja pikkust meediale avaldatud, erinevalt tema naisest.\nKuid ta on täielik südametemurdja, hõõguva isikupära ja silmatorkava välimusega ning näib seksikam kui tippklassi automargi omanik.\nPeggy Sulahian ja Diko Sulahian Wiki\nPeggy Sulahian on oma nimele loonud Internetis arvukalt biosid, samas kui tema Wiki profiil on endiselt puudu.\nKuveidis sündinud sündis ta armeenlastest vanematel ja oli alles aasta vana, kui kolis koos perega USA-sse.\nKaotas oma ema rinnavähi tõttu, kui ta oli kõigest 21-aastane, läbis ta ise topeltmastektoomia pärast seda, kui arstid mõtlesid 2017. aastal tema rinnus tükke.\nSellest ajast alates on ta aktiivselt osalenud heategevusorganisatsioonides ja kampaaniates, mis propageerivad ja tegelevad rinnavähiga.\nSamamoodi pole ühtegi Wikot saadaval ka Diko Sulahiani nimes.


Tallinn korraldab lastele ja noortele suvist treeningsarja > Tallinn\nTallinnas on suvel tasuta treeningute sari, mis pakub lastele ja noortele suvevaheajal mitmeid võimalusi sportlikuks ajaveetmiseks, õpetades oskusi, mis innustaks neid ka edaspidi regulaarselt liikuma.\nMöödunud suvel noorte seas populaarsust kogunud võrk-, korv- ja jalgpallitreeningud on taas treeningkavas ning läbiviijateks on ka sel aastal mitmed tippspordi kogemusega treenerid, teatas linnavalitsuse pressiesindaja teisipäeval. Pallitreeningutega saab liituda igal ajal, eelregistreerimine pole vajalik. Pealinna noortele on osalemine tasuta.\nAbilinnapea Vadim Belobrovtsevi sõnul lisandus sel suvel esmakordselt suvetreeningute programmi võimalus osaleda ka ujumise algõpetuse kursustel, kus ujuma õpitakse väikestes, kuni 12- liikmelistes gruppides. „Kursustel osalemiseks oli vajalik eelregistreerimine ja grupid täitusid kiiresti,“ märkis abilinnapea. „Ujumine on lisaks suurepärasele spordialale ka eluks vajalik oskus. Ehkki ujumise harrastamine sportlikel eesmärkidel pole iga lapse kutsumus, on Tallinn merelinn, kus elades veedame suviti rannas, veekogude ääres ja paadiga sõites meelsasti aega, mistõttu on hea ujumisoskus igale lapsele ja linlasele väga tarvilik oskus.“\nTäpsemat infot treeningkava kohta leiab siit.


Tagasiside lõppenud koolituselt Väärikate Ülikoolis - Viavorte arvutikoolitused\nTeised meist, blogi\nAll Koolitaja Teekond Olukorrast Riigis Õppija Teekond Õppija Teekond Tagasiside Koolituselt Teised Meist\nVanemad postitused leiad siit\nTagasiside lõppenud koolituselt Väärikate Ülikoolis\nArvutikoolitus toimus kolmes parallel grupis. Õppijaid oli 42. Oma hinnangu andis 31 õppijat. Samalaadseid vastuseid püüdsin mitte korrata.\nSee on pikk lugemine! 😉\nKuidas hindate koolituse õppe keskkonda?\nKoolituse keskkond oli heal tasemel.\nPraegusel ajal ainuvõimalik.\nArusaadav, lihtsalt käsitletav.\nZoom on igati mugav ja turvaline keskkond.\nVäga mugav ja hea, sobib täiesti, ajavõit selle arvelt, et kusagile klassi peaks kohale minema, ei jää põrmugi klassikoolitusele alla, pigem isegi parem, iga küsimus sai kohe vastuse\nHindan väga heaks.\nTäiesti vastuvõetav, ei pea häbenema oma rumalust ja samas saad kohe esitada küsimusi.\nTurvaline ja sõbralik; salvestused järel vaatamiseks toetasid seda.\nZoom´i keskkond väga sobis. Õppijana oli mul veidi tehnilisi probleeme kaamera ja mikrofoni kasutamisega (põhjuseks lisamonitori kasutamine), kuid ka see ei vähendanud saadavat teavet ja selle rakendamist.\nÕppe keskkond oli hea.\nHea, sobilik. Pidi aktiivselt osalema e- õppes, väga julgustav kogemus.\nKeskkond oli normaalne.\nZoom keskkond, oli jälgitav ja täiesti uus kogemus.\nÕppe keskkond sobis väga.\nKuidas hindate koolitaja koolitamise oskust?\nKoolitaja oskus on kõrgel tasemel.\nVäga hea, oskab ka väärikatele arvuti arusaadavaks teha ja plussiks eestikeelne arvuti.\nHea metoodika, hästi läbi mõeldud tunnid.\nKoolitajal on vajalikud oskused olemas. Meeldiv ja hea suhtleja. Ükski küsimus ei jäänud vastuseta Hea oleks oma digioskusi veel arendada.\nVäga heal tasemel, väga mõistev ja väärikate iga ning erinevaid oskustasemeid arvestav.\nImeline õpetaja! Sellist malbet, rahulikku õpetajat, koroona ajal, oli rõõm kuulata, vaadata.\nVäga hea oskus lihtsalt ja selgelt keerulisi asju seletada.\nVäga kõrgelt, asjalik.\nVäga hea (omab julgust tunnistada, et areneb ka ise koos õppijaga).\nSUPER! Keerulistest asjadest tulebki vanemale generatsioonile rääkida lihtsalt ja arusaavas vormis, vahel teha puust ette ja värvida ka punaseks :) veelkord SUPER!\nKoolitaja oli suurepärane, saime vastused kõigile küsimustele.\nVäga hea koolitaja. Selge ja rahuliku jutuga. Kõik õppurite küsimused said kohe vastused.\nKoolitaja oskus oli tasemel.\nSobivaks, sest lähenes loovalt ja loogiliselt teemadesse. Näitas mitmeid võimalusi. Kõige parem oli see, et igast tunnist tehti videosalvestus, mida sai järele vaadata. Nii sai ebaselgeks jäänud kohti veelkord üle vaadata ja ise proovida. Hea, et neid salvestusi saab vaadata veel kuu aega pärast õppusi. Kordamine on tarkuse ema!\nTänan uute omandatud teadmiste ja ning siira ja südamliku püüdlikuse eest.\nJäi mulje, et ka koolitajale oli see uus kogemus ja veel harjumatu koolitusvorm. Olen arvamusel, et tunniks antud aega oleks saanud kasutadga otstarbekamalt kui 1.meil oleks olnud programm 2. ma oleks tundi sisenenud teadmisega millist teemat käsitletakse. 3. koolitaja oleks teemat käsitledes olnud konkreetsem ja ning täpselt teadnud kuidas ja mida teha lahenduseni jõudmiseks (Koos õpilastega esmakordne tegemine võttis palju aega).\nMinul oli päris raske jälgida, sest lisaks nappidele oskustele pidin hakkama saama ka "õunakese" taltsutamisega.\nKodutöö vajalikkus erinevate teemade lõpetuseks oleks teadmisi kinnistanud.\nKuidas hindate koolitaja suhtumist õppijasse?\nKoolitaja suhtus õppijasse väga hoolitsevalt.\nKannatlik ja abivalmis.\nLugupidav, julgustav ja sõbralik.\nSõbralik, mõistev, rahulik.\nSuhtumine oli igati positiivne ja toetav.\nVäga lahke, mõistev, abistav, juhendav, iga esitatud küsimus sai vastuse.\nVäga lugupidav, kannatlik, kõigega arvestav.\nSõbralik, abivalmis, tähelepanelik, igati meeldiv koostöö, lisaks individuaalne juhendamine.\nKõikidesse lugupidavalt ja mõistvalt.\nHeatahtlik, julgustav! Ühtegi küsimust ei peetud rumalaks ja iga küsimus oli oodatud.\nSuhtumine oli ülihea, koolitajal jätkus kannatust.\nPositiivne, ,, õppijakeskne,,.\nKoolitaja suhtumine õpilastesse oli hea ja mõistev.\nVäga heaks, sest püüdis maksimaalselt lahendada ka õpilaste eriküsimusi ja probleeme.\nSiiras ja abivalmis.\nVäga hästi suhtus meisse.\nKas midagi oleks võinud olla teisiti?\nEi oska öelda. Kõik oli nagu tasemel.\nVeebikeskkonna stabiilsus on tervitatav.\nOlen rahul sellega, mida tegime ja õppisime, alati võib asju ka teise nurga alt vaadata. Materjal ju mõõtmatu. Minu jaoks oli kaks tundi nädalas palju. Kui on üks tund, siis jõuab iseseisvalt rohkem õpitut katsetada. Aeg ju lendab.\nEi ole asjatundja. Ei oska öelda.\nKõik sobis: sisu, tempo jm.\nRohkem võiks olla praktilisi harjutusi.\nKursus võiks veel jätkuda, palju on veel avastada: facebook ja need muud suhtlusportaalid, igasugused nüansid juba õpitud tegevustes jms.\nIgale küsimusele sai vastused, saab vaadata kordusi. Ei oska midagi rohkem tahta.\nInformatsiooni oli küllaga, mina jäin väga rahule. Ise tuleb olla nüüd tegija.\nEdaspidi vajan rohkem praktiseerimist MacBook AIr 13 2020 kasutamise osas kuna see on mulle alles uus tundmatu: lootusega eeloleval aasta omandada lisaks uusi teadmisi ja oskusi.\nEsialgne kursuse ajakava (mis võib olla muutuv).\nTeisiti ei oleks osanud küll midagi tahta. Küll aga läks aeg lennates ja tekkis janu uute teadmiste järele arvutimaailamas. Ootan järge uutele avastustele. Vägaaaaaa!\nEi oska öelda, kõik oli tore ja meeldiv. Suur tänu, Tiiu Aavik!\nKõik oli hästi. Palun jätkame võimalusel.\nKursus oleks võinud olla veel pikem või teine variant- sooviks jätkukursust, sest kõiki nüansse ei jõuagi korraga lahata ja ka omandada, eriti , mis puudutab nutitelefoni, mis on arvutiga seotud\nVeel pikemalt oleks võinud teha koolitust, et saada rohkem teadmisi.\nKoolitus võiks olla pikem. Ootan teist koolitust.\nVõiks veel õppida.\nKuidas hindate koolituse sisu?\nSai juurde palju tarkust.\nSisu oli vajalik, kasulik ja huvitav.\nVajalik, kaasaegne, huvitav.\nTähelepanu oli olulistel ja vajalikel asjadel.\nMulle oli koolitus väga vajalik. Sisu koosnes praktilistest harjutustest ja vajalikest näpunäidetest.\nVäga hea, kasulik, palju uut infot.\nSain teada palju kasulikku nt ZOOM ja palju muud . Eluga peab kaasas käima.\nAvardab ja julgustab arvutis tegutsemist. Igas eas õppimine on võimalik.\nPaindlik, vastavalt igaühe eelnevatele erinevatele oskustele ja uutele kasvanud vajadustele.\nVäga vajalik, sageli tuli mõte-oleks ma seda varem teadnud.\nVäga vajalik. Sain palju tarkust juurde.\nPraktiline ja sisutihe.\nVäga hästi üles ehitatud koolitus liikumisega lihtsamalt keerulisemale. Teemad olid huvitavad. Ka nendes osades, mis olid tuttavad ja sageli kasutatud, sain juurde uusi nippe ja oskusi.\nKoolituse sisu oli väga ulatuslik.\nVäga hea. Parandas arvutioskusi suuresti, õpetas erinevaid programme kasutama. Andis julgust aina katsetada.\nSisu vastas vastas ootustele.\nMaksimaalne antud aja raames.\nMõte sellise koolituse läbi viimiseks oli väga hea. Täpset programmi ja seda millist teemat millal käsitletakse ei saanud, toimis programm pigem kõike ja natukene või hoopis vähe. Paremaks käsitletud teemade kordamiseks (omandamiseks) oleks võinud olla rohkem kodutöid - iga teema kohta kokkuvõtvalt üks. Koolitus oleks võinud olla suurema tundide arvuga.\nKoolitus oli hästi sisustatud.\nMa pole eilne ega homne.\nPüüan Sind mõista, mitte ära arvata.\nEi tee ettepanekuid, vaid küsin küsimusi.\nTahad avastada maailma, leida vastuseid? Lahe! Teeme seda koos.\nMa ei suuda paljusid asju, aga unistada suudan ma ometi!\nMuide, unistustel on kalduvus täituda.\nOlen täiskasvanute koolitaja Tiiu Aavik (tase 6)\n ja toetan õppijaid nende õppimise teel.


Puhkus Kreeka saartel on teistmoodi emotsioon! Kõigele iseloomulikule, mida me teame Kreekast, lisandub kohalik meeleolu, sest igal saarel on midagi ainuomast just sellele paigale. Kutsume teid puhkama Joonia mere rohelisele saarele Korfule! See on väga eriline paik, kus kaunid rannad ja puhas meri pakuvad parimat rannapuhkust ning pika ajalooga saar jutustab teile kauneid lugusid minevikust ja vapratest inimestest, kes siin elanud!\n* Kõik Kreekasse saabuvad reisijad peavad esitama negatiivse antigeeni meetodil läbi viidud koroonatesti tulemuse (inglise keeles), mis ei tohi olla vanem kui 48 tundi. Lisainfo testi tegemise võimaluste kohta reisi broneerides - Germalo Reiside kliendid saavad soodushinnaga testi teha meie koostööpartnerite juures.\nrikkaliku valikuga ja väga tervislik kohalik köök\nmitmekülgne ekskursioonide valik\nhästi toimiv ühistransport


Leerikooli lõpp ja algus\n8. veebr. 2021 by Kaie\n7. veebruaril 2021 oli algus kevadleerile 2021. Sügisleer 2020 oli kutsutud nö “teatepulka” üle andma, tutvustades ja rääkides oma emotisoonidest ja kogemustest leerikoolis. Sügisleer oli lõpukingiks toonud väga kauni digimaali, mille põnev saamislugu. Ühe leerilapse isa leidis 1920-ndatest pärit vana must-valge foto, mille ta arvutis valmis joonistas, värvis ära ja lisas detaile juurde (inimesi, linde). … [Loe edasi…]\nLaste pühapäevakool alustab taas\n31. jaan. 2021 by Kaie\n7.-ndal veebruaril alustab taas lastele pühapäevakool. Klõpsa kuulutusele\n7.veebruaril 2021 algab kevadleer.\n6.12.2020 toimub koguduses käsitööringi jõulueelne näitusmüük.\n28.11.2020 toimub kirikus pidulik advendiaja algus.\n20.septembril 2020 algab sügisleer EELK Rapla Maarja-Magdaleena koguduses.


Tööstustoodang suurenes võrreldes mullusega 3% - Raamatupidaja\nTööstustoodang suurenes võrreldes mullusega 3%\nTööstusettevõtted tootsid 2013. aasta aprillis 3% rohkem toodangut kui eelmise aasta aprillis, teatas Statistikaamet. Enim mõjutas toodangu mahu suurenemist kasv elektroonikaseadmete ja elektrienergia tootmises.\nAprillis toodeti töötlevas tööstuses 2% rohkem toodangut kui eelmise aasta samal kuul. Suurema osatähtsusega tööstusharudest suurenes toodang veel puit- ja keemiatoodete ning ehitusmaterjali tootmises. Toodang vähenes toiduainete, elektriseadmete ning metalltoodete tootmises.\nVälisturule müüdi aprillis 72% kogu töötleva tööstuse toodangust. Toodangu müük ekspordiks suurenes võrreldes 2012. aasta aprilliga korrigeerimata andmetel 15%, müük kodumaisele turule 7%.\nSesoonselt korrigeeritud andmetel toodeti 2013. aasta aprillis tööstuses kokku 3% vähem toodangut kui märtsis, sealhulgas töötlevas tööstuses 4% vähem.\n2012. aasta aprilliga võrreldes toodeti 19% rohkem elektrit, soojusetootmine jäi eelmise aasta tasemele. Elektri tootmise suurenemise peamine põhjus oli elektriekspordi kasv võrreldes eelmise aasta sama kuuga.\nAutor: Lilain Bõkova, Juuli Laanemets


Pärnu Aerutamisklubi – Lehekülg 9 – Siin sünnivad meistrid…\nEesti noorte ja täiskasvanute MV\nLäinud nädalavahetusel peetud Eesti meistrivõistlused Tallinnas Harku järvel noorte ja täiskasvanute klassis tõid Pärnu Aerutamisklubile mõõduka medalite saagi (18)! Oluliselt haavas meie noori ja suuri aerutajaid tugev küljelaine, mis ei ole vesi meie aerutajate veskile! Pärnu on kanuuaerutamise häll – ükski meistritiitel ei läinud Pärnust välja ja nii juba teist aastat järjest!\nMeie tublid medalistid:\nMeeste ühekanuu I koht Joosep Karlson\nMeeste kahekanuu I koht Andreas Baum/Joosep Karlson\nNaiste ühesüst II koht Anette Baum\nNaiste kahesüst I koht Anette Baum/Eve Külasalu (Viljandi AK)\nMeeste ühekanuu I koht Andreas Baum\nMeeste neljasüst III koht Karmo Siim/Allan Aim (TÜASK)/German Orlov (Pirita AK)/Daniel Rudõk (Pirita AK)\nNaiste ühesüst I koht Anette Baum\nPoiste ühekanuu II koht Cristopher- Robin Antsu\nPoiste kahekanuu III koht Kirill Sobolev/Ilja Kuznetsov\nMeeste ühekanuu I koht Joosep Karlson ; III koht Andreas Baum\nNaiste neljasüst I koht Anette Baum/Eve Külasalu (Viljandi AK)/Valeria Mitrofanova (Pirita AK)/Natalja Tortsova (Narva AK)\nPoiste kahekanuu II koht Christopher- Robin Antsu/Hannes Laar\nTüdrukute neljasüst III koht Annabel Pors/Karoliina Poželaite/Jane Lii Koltsov/Marleen- Kirsika Braumann\n22. augustist 23. augustini toimuvad Pärnu jõel Eesti juunioride meistrivõistlused – Tule ela omadele kaasa!\nReedest pühapäevani oli Pärnu Aerutamisklubi võtnud hooleks viia läbi Pärnumaa Lahtised MV ja Eesti Karikavõistluste 7. ja 8. etapid. Kahjuks sel korral Eesti aerutamise ässad oma õnnistusega meid ei kuhjanud ja kõige põnevamad vastasseisud olümpiakohta püüdvate meeste vahel jäid nägemata.\n24. juuli – Pärnumaa Lahtised MV 2500m/5000m\nEsmakordselt viisime pikamaa distantsi võistluse läbi ICF’i määrustikus nõutud kujul. 5000m distants tuli läbida ühel suurel ringil ja viiel väiksesel ringil. Noortel tuli läbida aga üks suur ja väike ring. Kindlasti jätkame seda traditsiooni. Meie parimateks osutusid: 5000m sõidus oma vanusklasside võitjad Karmo Siim (M K-1), Anette Baum (N K-1), Joosep Karlson (M C-1) ja viimase järel 2. koha lõpetanud Andreas Baum. Tüüri mehhanismi purunuemise tõttu jättis sõidu poolele oma esimesel linnaloal olev ajateenija Rannar Jantson.\nNoorte neidude vanuseklassis 2500m sõidus võtsid kaksikvõidu Marleen Krisika Braumann ja Karolina Poželaite, ülejäänud kolm neidu, Annabel Pors, Jane-Lii Koltsov ja Piia Liisa Künnapas, kahjuks finišijooneni ei jõudnud. Pärnust pärit noormeestele jäi parimaks tulemuseks Marlon Tamme 9. koht. Kanuude konkurentsis veel 200 m enne finišijoont 3. kohta hoidnud Cristopher- Robin Antsu aga kukkus paadist ja finišijooneni ei jõudnud.\n25.-26. juuli – Eesti KV 7. etapp (500m) ja 8. etapp (1000m)\nVanuseklasside parimad aerutajad selgitati välja 500m ja 1000m etappide kokkuvõttes nii ühe- kui ka kahepaatidel. Kõik sõidud õnnestus võita ühepaadil Anette Baumil, Mareeln Kirsika Braumannil, Joosep Karlsonil. Kahepaatidel samuti Anettel koos Eve Külasaluga ja Karlsonil koos Andreas Baumiga.\n500 m ühekanuul tuli kullale Joosep Karlson, Andreas Baum oli alles viies. Tüdrukute A-vanuseklassis võitis Anette Baum, edestades ka naiste parimat. Poiste B-vanuseklassi ühekanuul oli läti sportlaste järel kolmas Cristopher- Robin Antsu. Tüdrukute D-vanuseklassis oli peajagu kõigist üle Marleen Kirsika Braumann. Naiste kahesüstal võitsid Anette Baum ja Eve Külasalu (Viljandi AK), meeste kahekanuu võitsid pisikese eduga Joosep Karlson ja Andreas Baum. Tüdrukute D-vanuseklassis oli parim kahepaat Marleen Krisika Braumann/Marja Kirss (Viljandi AK) ning poiste B-vanuseklassis said kolamda koha duo C-R Antsu/Siim Laas (Viljandi AK)\n1000 m meeste ühekanuul võttis kulla juba 6 sekundilie eduga Joosep Karlson, Andreas Baum võttis ennast kokku ja tuli võimsa sõiduga kolmandale kohale, teisest kohast jäid puudu napid 0,6 sekundit. Tüdrukute A-vanusklassi võitis Anette Baum ja võit parima naisaerutaja ees oli juba 9 sekundit. Poiste B-vanuseklassis tegi tubli sõidu Christopher- Robin Antsu, kuid vaatamata sellele tasuks kolmas koht. Tüdrukute D-vanuseklassis konkurentsitult jälle parim Marleen Kirsika Braumann. Naiste kahesüstal võitis taaskord dou Baum/Külasaulu. Meeste kahekanuul panid arvestatava märgi maha 3.53,66 Karlson/Baum, jättes konkurendid trammipeatuste vahelistele kaugustele maha. Poste B-vanuseklassi kahekanuu dou Antsu/Laas võtsid taas vastu pronksi. Tüdrukute D-vanuseklassi duo Braumann/Kirss leppisid poole pikemal distantsil 2. kohaga.\nTeiste tublide sportlaste tulemused leiate võistlustulemuste lehelt “Tulemused 2015”.\n10. kuni 12. juulini toimunud Läti meisitrivõistlustest võtsid osa ka Pärnu Aerutamisklubi õpilased. Kolmepävases võistluses olid kavas 1000 m, 200 m ja 500 m distantsid ühe-, kahe- ja neljapaatidel. Kõigil kolmel päeval valitsenud rasked ilmastikuolud meie esindust ei kõigutanud ja medaleid nopiti kõikidelt distantsidelt.\nAvapäev, 1000 m päev. Ühekanuude finaalis hoidsid eestlaste au kõrgel kanuu esinumber Joosep Karlson ja Andreas Baum, kes saavutasid vastavalt 4. ja 7. koha. Karlsoni medal läks ilmselt kaotsi eelsõidus, kust jäi kehtima ka ülekaalukalt päeva parim aeg 4:05,43 ja millest ta enam finaaliks ära ei taastunud, tehtud pingutuse pärast. Naiste konkurentsis pidi Anette Baum leppima 4. kohaga. Kahekanuu duole Baum/Karlson kuulus hõbedane autasu. Naiste kahesüstal sõit ebaõnnestus ja vastu võeti alles 6. koht.\n200 m distantsi võeti kui treeninguna ja vaimse ettevalmistusena eelseivateks võistlusteks. Sellest hoolimata mindi püüdma kõrgeid kohti. Ühekanuude konkurentsis kuulus 6. koht Karlsonile ja 15. koht Baumile. Naistes oli 6. Anette Baum. Kahekanuu duo võitles välja kolmanda koha.\nLahkumispäeval sõideti 500 m distantsi päästis eestlaste au ühekanuul Joosep Karlson, kes võitis oma esimese Läti meistritiitli ajaga 2:10,40, Andreas Baum lõpetas B-finaali teisena. Anettele kuulus 5. koht.\nCopyright © 2019 Pärnu Aerutamisklubi. All Rights Reserved.\tEpic by Slocum Studio


Selgus, millal tuleb Kontaveidil maakera kuklapoolele lennata - Tennis - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\nSelgus, millal tuleb Kontaveidil maakera kuklapoolele lennata\n25. november 2021, 8:59\nAnett Kontaveit mullu Austraalias. FOTO: David Gray\nPikalt lahti olnud uue tenniseaasta kuupäevad on praeguseks lukku pandud ning valgepallurid avavad oma hooaja kohe uue aasta esimesel päeval.\nNimelt algab 1. jaanuaril Sydneys ATP Cup. Sellele järgneb 9.–15. jaanuarini kestev Sydney Tennis Classic, mille hulka kuuluvad nii WTA 500 kui ka ATP 250 turniirid.\nParalleelselt on tennisistidel võimalik ennast proovile panna ka Adelaide'is, kus 2.–9. jaanuarini toimuvad WTA 500 ja ATP 250 ning seejärel nädal hiljem WTA 250 ja ATP 250 turniirid.\nAasta esimese suure slämmi ehk Austraalia lahtiste kvalifikatsiooniturniiriga tehakse algust 10. jaanuaril. Melbourne'is toimuva slämmi põhiturniirile lükatakse hoog sisse 17. jaanuaril ning aasta esimene tšempion saab selgeks 30. jaanuaril.\nTenniseaastat maailma seitsmenda reketina alustav Anett Kontaveit kavatseb uueks hooajaks põhjaladumisega algust teha Tallinnas, kuid Austraalia lahtiste lähenedes kavatseb ta kusagile soojemasse kliimasse edasi liikuda.\nRohelisel mandril on eestlanna parimal juhul jõudnud veerandfinaali (2020), mis ongi tema parim tulemus suure slämmi turniiridelt.\nAustraalia tennisekalender. FOTO: tennis.com.au


Vägivald sünnitab vägivalda. Pealtnägijate roll pole tühine - Paberleht - Tasuline - Sakala\nVägivald sünnitab vägivalda. Pealtnägijate roll pole tühine\nJärjest sagedamini tuleb uurimisorganitele lastevastaste vägivallajuhtumite kohta informatsiooni lasteasutuste kaudu. Sageli räägivad koolilapsed oma üleelamistest parimale sõbrale või sõbrannale. Üha rohkem algavad kuriteoteated ka sõnadega «naaber kuulis», «naaber avastas» või «naaber andis teada». FOTO: Elmo Riig / Sakala\nLõuna ringkonnaprokuratuuri abiprokurör Merike Tikk toob näiteks kaks lapse kallal vägivallatsemise juhtumit, millega tal möödunud aastal tegelda tuli. Ühte lühikesse lausesse surutuna sarnased, on need tegelikult erinevad. Ka lööja suhtes tehtud otsuse poolest.\nMõlemal juhul tõstis väikese lapse vastu käe oma ema. Üht naist kriminaalkorras ei karistatud. Tema suhtes lõpetati menetlus oportuniteediga, mille alusel pidi ta riigituludesse raha maksma. Teisele naisele esitati süüdistus ja prokuratuur saatis kriminaalasja kohtusse. Kohus tunnistas naise süüdi ja määras talle karistuseks vangistuse. Küll tingimisi, aga lisaks sellele peab naine kontrollnõudeid järgima.\nMis neid kahte lugu eristab?


EAS annab 12 tootmisettevõttele 11,4 miljonit suurinvestori toetust - Äriuudised - Majandus\nEAS annab 12 tootmisettevõttele 11,4 miljonit suurinvestori toetust\n6. aprill 2015, 15:33\nEttevõtluse Arendamise Sihtasutus (EAS) otsustas anda suurinvestori toetust 12 tootmisettevõttele kokku summas 11,4 miljonit eurot.\nKoos ettevõtete panusega investeeritakse Eestisse kokku 42,4 miljonit eurot, teatas EAS. Toetatud ettevõtted asuvad üle Eesti, neist kuus Harju- ja kaks Tartumaal, lisaks Viljandimaal, Võrumaal, Pärnumaal, Järvamaal ja Saaremaal.\n«Ühele ettevõttele antav summa ei ületa ühte miljonit eurot,» teatas EAS.\nEASi juhatuse liikme Indrek Kaju sõnul on aastatel 2008 – 2015 üle Eesti toetust saanud ligi paarsada tootmisettevõtet oma seadmepargi uuendamiseks. «Möödunud eelarveperioodil investeerisime suures mahus Eesti ettevõtete tootmisseadmete soetamisse. Aktiivsemad taotlejad olid puidu-, metalli- ja mööblitööstuse ettevõtted, aga ka farmaatsia-, trüki- ja väikelaevatööstus,» ütles ta.


Meie kalendrikoolitused sisaldavad järgmist valikut:\nKoolituse nimi Kestus\n23. - 25. aprill 2018\nTarkvaranõuete ABC 1 päev\nISTQB Certified Tester Agile Tester Extension 2 päeva 22. oktoober 2018 1200€\nISTQB Advanced Level Test Manager 5 päeva (3p klassis + 2p e-õpet)\nKüsi kuupäeva! 300€\nTurvateadlikkuse ABC 1 päev\nsügis 2018 1600€\nASTQB Mobile Tester 2 päeva Küsi kuupäeva! 1200€\nISTQB Advanced Level Test Analyst 4 päeva\nKüsi kuupäeva! 2000€\nTestimisteadlikkuse tõstmine juhtidele 0,5 päeva\nSisekoolitusena teile sobival ajal\n* Sisaldab vajalikke õppematerjale, lõunatoitlustust ja energiapause. Ei sisalda sertifikaadieksamitasu. Lisandub käibemaks.\nLisaks pakume koolitusi ja töötubasid vastavat teie personali arenguvajadustele.\nTarkvara testimise ABC (8 akadeemilist tundi): Mida tähendab kvaliteet tarkvaras ning IT valdkonnas? Kuidas kvaliteeti arendajatele ja testijatele üheselt arusaadavalt ja piisavalt kirjeldada? Kuidas kvaliteeti mõjutada ning vältida kvaliteedi kadumaminemist projekti jooksul? Kuidas kvaliteeti mõõta ehk põhitõed testimisest – testimise erinevad liigid ning vastutused testimisel. Oodatavaks kuulajaskonnaks on tarkvara tellija esindajad, aga ka projektijuhid ning testitiimi juhid, kellel lasub vastutus IT projektides kvaliteet saavutada. Koolitab Maili Markvardt.\nOskab koostada testiideed ja testilugu\nTeab protsesside parendamise põhimõtteid ja võimalikke ohte\nTurvateadlikkuse ABC (8 akadeemilist tundi): Koolitus Turvatestimise ABC on mõeldud kõigile projektimeeskonna liikmetele – testijatele, analüütikutele, projektijuhtidele, arendajatele, kes puutuvad kokku tarkvaranõuete kirjeldamise, realiseerimise või kontrollimisega. Koolitusel näidatakse interaktiivselt, missuguseid võimalusi annavad puuduliku turvalisusega IT lahendused kasutajate petmiseks ning kuidas seda vältida. Jutuks tulevad ka probleemid puudulike turvanõuetega ning äriloogilised turvavead, mis on sobilikud teemad tiimijuhtidele ja analüütikutele. Tutvutakse ka OWASP standardite ja parimate praktikatega, kuid antud koolituse eesmärgiks ei ole siiski turvalise koodi kirjutamise õpetamine. Koolitus käsitleb küberrünnakute inimfaktorit, toimimismehhanisme ja aitab tõsta töötajate turvateadlikkust, eesmärk on anda ülevaade teemadel, mida iga koolitusel osalenu peaks tarkvara turvalisuse osas teadma. Koolitab Sten Mäses.\nOn teadlik ernevatest küberohtudest ja nende toimimisest\nOskab koostada turvalisusega seotud tarkvaranõudeid\nTeab tähtsamate IT turvalisust puudutavate standardite ja praktikate sisu\nOskab oma teadmisi rakendada IT arendusprojektide läbiviimisel\nISTQB Certified Tester Foundation Level (24 akadeemilist tundi): Testimise baaskoolitus, mis katab ülevaatlikult kõik testimise olulised aspektid, on mõeldud eelkõige testijatele. Koolitus on akrediteeritud Eesti TEstijate Liidu poolt. Koolitavad Kristjan Karmo ja Sten Mäses.\nKoolituse läbinul on lisatasu eest võimalik sooritada ISTQB Certified Tester Foundation level eksam. Eksamit saab sooritada kas koos oma grupiga, kui otsustatakse kokku leppida grupieksam, või siis Eesti Testijate Liidu poolt pakutavatel avalikel eksamiaegadel, mis on leitavad siit: http://testijateliit.ee/ISTQB-CTFL.html Eksami maksumus on 200€ (KM ei sisaldu ega lisandu)\nISTQB Certified Tester Agile Tester Extension (for Foundation Level) (16 akadeemilist tundi): Kursusel saadakse teadmisi ja oskusi toimetulemiseks agiilsetes projektides – kuidas agiilne arendus toimib ning missugune on testija roll selles. Missuguseid meetodeid ja tööriistu peaks testija kasutama agiilses keskkonnas? Koolitajaks on Lloyd Roden Inglismaalt (Lloyd Roden Consultancy). Koolituse läbinul on lisatasu eest võimalik sooritada ISTQB CTFL Agile Tester Extension eksam. Eksamit saab sooritada kas koos oma grupiga, kui otsustatakse kokku leppida grupieksam, või siis Eesti Testijate Liidu poolt pakutavatel avalikel eksamiaegadel, mis on leitavad siit: http://testijateliit.ee/ISTQB-CTFL.html Eksami maksumus on 200€ (KM ei sisaldu ega lisandu)\nFrom User Stories to Tests Workshop(16 akadeemilist tundi): Praktiline töötuba tuleb kasuks kõigile, kes osalevad agiilsetes projektides testija rollis - testijatele, analüütikutele, projektijuhtidele, tellija esindajatele ja miks mitte ka programmeerijatele. Töötoas vaadatakse üle erinevad tehnikad, kuidas soovilugudest mõistlik hulk teste koostada, sealhulgas leides üles ka võimalikud sooviloos olevad "hallid alad" ja ebaselgused. Töötoas tegeleme reaalsete soovilugudega ning kõik osajejad võivad ka oma soovilugusid "kaasa võtta" - tegelikult on see lausa ülimalt soovitav! Koolitajaks on Lloyd Roden Inglismaalt (Lloyd Roden Consultancy).\nMõistab sooviloo ja "traditsioonilise" nõude või analüüsidokumendi erisusi\nOskab valida kõige efektiivsema tehnika konkreetse sooviloo testimiseks\nOskab välja selgitada optimaalse hulga olukordi (teste), mida sooviloo testimiseks kasutada\nRakendab oma töös uurivat testimist ja erinevaid testimise heuristikaid (juhtnööre)\nOskab anda soovitusi soovilugude paremaks kirjeldamiseks\nASTQB Certified Mobile Tester (16 akadeemilist tundi): Koolitus järgib ASTQB Certified Mobile Tester Foundation Level õppekava. Esmalt selgub, mis on mobiilirakenduste (äppide ja mobiilsete veebide) testimise kõige olulisemad väljakutsed ning missugused on võimalikud lahendused. Mille poolest erinevad pisiseadmetes kasutatavad tarkvaratooted "tavalistest" ning kuidas erinevate nõuete kontrollimiseks teste teostada (nt seadmete paljusus ja baastarkvara kiire muutumine, aga ka seadme standardfunktsioonaalsused nagu orientatsioon, sissetulevad kõned/teavitused, akukasutus, levi/andmeühenduse kättesaadavus, positsioneerimine jm). Eraldi tähelepanu pööratakse ka mobiilsete rakenduste turvalisuse ning kasutusmugavuse testimise soovitustele. Koolitajaks on Lloyd Roden Inglismaalt (Lloyd Roden Consultancy).\nASTQB eksamit on Eestis võimalik sooritada koos grupiga kokkulepitud ajal. Teised eksamikeskused hetkel kahjuks Eestis ASTQB CMT eksamit ei paku. Eksami hind on 180€ + KM. Eksam on 40 küsimusega valikvastustega eksam, mille jaoks on ette nähtud 1h, ingliskeele emakeelena mitte rääkijatele on ette nähtud 1 tund ja 15 minutit eksamiaega. Eksami edukaks läbimiseks tuleb vastata õigesti 65% küsimsutest ehk 26 küsimusele.\nTeab erinevaid mobiilirakenduste testimise eripärasid, tunneb erinevat tüüpi mobiilirakendusi\nOskab valida optimaalse skoobi (seadmed, operatsioonisüsteemid, funktsionaalsus jm) mobiilirakenduse testimiseks\nTunneb erinevaid mobiilirakenduste kvaliteedikriteeriume (turvalisus, skaleeruvus, porditavus jne) ja oskab disainida teste nende kontrollimiseks\nTeab mobiilirakenduste testimist abistavaid tööriistu\nIREB Requirements Engineering Foundation Level (24 akadeemilist tundi): Nõuete kirjeldamise baaskoolitus annab vajalikud teadmised ja oskused, mida peaks valdama iga äri- ja süsteemianalüütik, et end nõudeid kirjeldades korrektselt väljendada, ja ka projektijuhtid ning testijad, kes peavad oskama hinnata nõuete kvaliteeti. Koolituse läbinul on võimalik sooritada IREB RE Foundation Level sertifikaadieksam (lisatasu eest). Täpsem info programmi kohta: http://www.ireb.org/. Loe täpsemalt tarkvaranõuete kohta ka meie blogist: Essee tarkvaranõuetest ja nendes leiduvatest vigadest, koolituse sisust ja koolitajatest Fraunhoferi instituudist. Koolitajad Sebastian Adam ja Norman Riegel.\nIREB CPRE sertifikaadieksamit on võimalik sooritada IT Koolituse eksamikeskuses, selle maksumus on 300€+KM. Lisainfot vaata http://www.koolitus.ee . Teine võimalus IREB CPRE eksami sooritamiseks on BCSi eksamikeskuses, kuhu registreerumine toimub PearsonVUE keskkonna kaudu, kus registreerumisel tuleb ka tasuda eksami eest (sobib seetõttu neile, kes soovivad eksami eest ise tasuda). Lisainfo: http://www.pearsonvue.com/isqi/ .\nISTQB Advanced Level Test Manager (40 akadeemilist tundi): Kõik vajalikud süvateadmised ja oskused, mis testijuhil vaja võib minna! Organisatsiooni testipoliitika ja –strateegia loomine, testimise planeerimine ja -juhtimine. Testiprojektide eelarvestamine, mehitamine, infovahetuse tagamine, probleemide lahendamine ning töötulemuste kommunikatsioon ning raporteerimine. Koolitajaks on Lloyd Roden Inglismaalt (Lloyd Roden Consultancy).Testijuhtimisest ja testijuhi ülesannetest saad lugeda ka meie blogist: Missugused halvad asjad juhtuvad, kui testimine on juhtimata?, 5 asja, mida teeb hea testijuht.\nKoolituse läbinul on lisatasu eest võimalik sooritada ISTQB CTAL Test Manager eksam. Eksamit saab sooritada kas koos oma grupiga, kui otsustatakse kokku leppida grupieksam, või siis Eesti Testijate Liidu poolt pakutavatel avalikel eksamiaegadel, mis on leitavad siit: http://testijateliit.ee/ISTQB-CTFL.html Eksami maksumus on 250€ (KM ei sisaldu ega lisandu)\nTunneb testiprotsessi ülesehitust, oskab valida kirjeldatud olukorra jaoks kõige sobilikumad testimise liigid ja tasemed ning testijad\nTeab, kuidas minimaalse testimisega saavutada maksimaalne testimise tulemus ning mis riskid sellega kaasnevad\nOskab anda testimise mahuhinnanguid\nOskab valida sobilikke meetrikaid testimise kirjeldamiseks ning tulemusi interpreteerida\nOn valmis läbi viima testimise parendamist etalonmudeli alusel\nTeab testimise tööriistade erinevaid liike ja võimalusi ning ohte\nOn valmis sooritama ISTQB CTAL Test Manager eksamit\nISTQB Advanced Level Test Analyst (32 akadeemilist tundi): Testianalüüs on testimise süda. Koolitus on mõeldud testianalüütikutele-disaineritele, kelle oluliseks vastutuseks on koostada testikomplekt, mis leiab maksimaalselt palju vigu, võttes minimaalse hulga aega ja muid ressursse. Kuidas valida testidisaini tehnikad? Kui palju testilugusid on vaja koostada, et oleks „piisavalt testitud“? Kuidas valida õiged testid, kui aeg ja eelarve on piiratud? Koolitajaks on Lloyd Roden Inglismaalt (Lloyd Roden Consultancy).\nKoolituse läbinul on lisatasu eest võimalik sooritada ISTQB Certified Tester Foundation level eksam. Eksamit saab sooritada kas koos oma grupiga, kui otsustatakse kokku leppida grupieksam, või siis Eesti Testijate Liidu poolt pakutavatel avalikel eksamiaegadel, mis on leitavad siit: http://testijateliit.ee/ISTQB-CTFL.html Eksami maksumus on 250€ (KM ei sisaldu ega lisandu)\nTeab testianalüütiku tegevusi ja vastutusi erinevates projekti etappides\nOskab kasutada rohkem kui kahtekümmet erinevat testidisainitehnikat, et disainida paremaid teste\nOskab optimeerida testide mahtu riske arvesse võttes\nValdab staatilise testimise meetodeid\nTeab ja oskab kasutada testidisaini abistavaid tööriistu\nOn valmis sooritama ISTQB CTAL Test Analyst eksamit\nKristjan on mitmed IT-ga seotud erialad (arendamine, projektijuhtimine, administeerimine) ise omal nahal läbi testinud, enne kui 2011. aastal jõudis oma tõelise kutsumuse - tarkvara kvaliteedi ja testmiseni. Vähe sellest, ka erinevad testimise-alased spetsialiseerumised on Kristjan läbi testinud, niisiis praktik mis praktik. Esialgu töötas Kristjan testijana ja seejärel testijuhina ASA Quality Services OÜ-s. Alates 2014. aastast on aga sellesama, eesti vanima sõltumatu kvaliteediettevõtte, õigel kursil hoidmisega. Nii Kristjani kui ASA ühine missioon on mitte vigu vaid kinni püüda vaid harida oma tellijaid ja partnerid, ja teadvustada kogu tarkvaraarenduse maailmas testimise ja kvaliteedi tagamise olulisust.\nKristjan on lõpetanud Eesti Infotehnoloogia Kolledži ning hetkel õpib Tallinna Ülikoolis IT juhtimise magistrantuuris.\nKristjan ei löö kunagi väljakutsete ees põnnama - näiteks palus ta James Bachilt autogrammi väljatrükitud ISTQB syllabusele ja ka sai selle (testimise sügavamate telgitagustega kursis olijad saavad naljast aru :)).\nVäljaspool tööd on Kristjanit üsna tõenäoline kohata esinemas TTÜ Akadeemilise Meeskoori või TTÜ Bigbandi koosseisus. Kristjani kirjutatud testiraporteid uudsete elektroonikavidinate kohta võib aga tihti kohata Arvutimaailma veergudel (am.ee).\nMaili alustas oma IT karjääri kunagi testijana, suurema osa ajast on veetnud aga testijuhi ja testimise juhi rollis, luues, juurutades ja käigus hoides testimisprotsesse erinevates era- ja riigiettevõtetes ja juhtides testijate meeskondi. Koolitades püüab ta eelkõige tuua näiteid reaalsetest projektidest ja olukordadest, kus teatud tehnikad töötavad või ei tööta. Koolituse lõpptulemusena tahab Maili saavutada olukorda, kus koolitatav valdab teatud mõtteviiside, teadmiste ja tööriistade portfelli, kuid oskab valida sealt kõige sobilikumad tööriistad konkreetses olukorras. Maili põhimõtteks on, et standardid ja praktikad on head ja lausa suurepärased, kuid aitavad ainult siis, kui neid kohaldada oma vajadustele ja olukorrale vastavaks.\nMaili kogemus testimise ja IT-alase kvaliteedi alastes koolitustes algab 2005. aastast, kui ta õpetas informaatika õppekava esmakursuslastele C-keeles programmeerimist. 2006. aastal alustas ta TTÜ-s testimise alase seminari pidamisega magistrantidele, hiljem muutus see täismahus testimise aluseid käsitlevaks õppeaineks. 2009. aastal alustas Maili sama ainega ka IT Kolledžis.\nMaili jaoks ei ole testimine elukutse, see on elustiil ja eelkõige väga efektiivne viis informatsiooni hankimiseks. Testida saab kõike, alates supermarketi ostuprotsessist, kaastöötajate teadmiste ja iseloomuomadusteni ning miks mitte ka toidukohtade või autodeni. Saadud info põhjal saab teha olulisi otsuseid, mis aitavad kokku hoida aega, raha ja närve. Näiteks on oluline teada, mis kell on kõige kasulikum poodi minna, et vältida järjekordi. Kindlasti peab teadma, kuhu tasub lõuna ajal sööma minna (taskukohane, maitsev, kiire) ja kus võõrustada kalleid külalisi, kes ei söö liha/kala/koorikloomi, ning missugune auto käivitub ka 30-kraadise pakasega.\nSten on saanud tehnilise bakalaureusekraadi Tallinna Tehnikaülikoolis ning on hetkel magistriõpingute raames lõpetamas sama ülikooli küberkaitse eriala. Tark- ja riistvara testimisega on Sten tegelenud erinevate projektide raames nii Eestis kui ka välismaal. Viimase välisprojekti raames vastutas Sten rahvusvahelise konverentsi IT-lahenduste eest Egiptuses. Lisaks tarkvara testimisele on Sten tegelenud ka näiteks inglise keele õpetamisega ja majandustarkvara juurutamisega.\nOma põhiliseks kutsumuseks peab Sten turvatestimise valdkonda. Sertifitseeritud eetilise häkkerina teab ta nii mõndagi tehnilistest turvaaukudest ning tehnosotsiaalsest sahkerdamisest. Oma igapäevatöös aitab ta erinevatel riigi- ja erasektori asutustel oma süsteemide turvatasemest paremat ettekujutust saada ning jagab meelsasti nõuandeid, kuidas tarkvara küberkriminaalide eest kaitsta.\nVabal ajal meeldib Stenile vahelduseks virtuaalmaailmast kaugeneda ning raamatuid lugeda, ujumas käia või metsas jalutada.\nLloyd Roden (Inglismaa)\nLloyd Rodeni kogemus tarkvaraarenduses arendaja, testianalüütiku ja testijuhina on üle kolmekümne aasta. Aastatel 1999-2011 töötas ta konsultandina, aastal 2011 asutas isikliku koolitus- ning konsultatsiooniettevõtte (www.lloydrodenconsultancy.com). Lloyd on tuntud esineja mitmetel testimisalastel konverentsidel nagu EuroStar, StarEast, StarWest, samuti on ta esinenud meie kodumaisel Nordic Testing Days konverentsil.\nTagasiside Lloydi koolituselt: "Ka 5-päevasel Lloydi koolitusel pole hetkekski igav ning koolituse lõpus on lausa kahju, et see läbi sai. Lloyd õpetamise stiil on tulvil mängulisust ja head huumorit".\nSebastian Adam (Saksamaa)\nSebastian Adam omandas magistrikraadi arvutiteaduses Kaiserslauterni ülikoolis Saksamaal 2005. aastal. Samal aastal ühines ta Fraunhoferi Eksperimentaalse Tarkvaraarenduse instituudiga (Fraunhofer IESE) ning töötab konsultandi, projektijuhi ja teadlasena tarkvaranõuete valdkonnas (Requirements Engineering). Alates 2011. aastast juhib ta Fraunhofer IESE tarkvaranõuete tiimi. 2012. aastal sai Sebastian Kaiserslauterni ülikoolist doktorikraadi.\nTema töökogemused ning eriline fookus on seotud tarkvaranõuete integreerimisega äriprotsesside juhtimisse, lean tarkvaraarendus ning nõuete halduse tehnilised lahendused.\nNorman Riegel (Saksamaa)\nNorman Riegel on konsultant, projektijuht ja teadur tarkvaranõuete valdkonnas Fraunhoferi Instituudis (Fraunhofer IESE).\nNorman ühines Fraunhoferiga 2007. aastal pärast Mannheimi ülikooli logistika ja tööstusjuhtimise informaatika eriala lõpetamist. Konsultandina on ta töötanud mitmete rahanduse, kindlustuse, logistika-, ravimi-, sotsiaalmeedia- ja avaliku sektori ettevõtete heaks. Ka teeb Norman koolitusi ja õpetab ülikoolis tarkvaranõuetega seonduvaid õppeaineid.\nOma erialase fookuse on Norman suunanud lean tarkvaraarendusele ja äriliste otsustusprotsesside toetamisele. Hetkel on Normanil käsil ka doktoriõpingud ja tema uuringute teemaks on tarkvaranõuete efektiivne kogumine.