Saarte praost Vihuri ei poolda naisi vaimulikuametis - Saarte Hääl\n“See on kõigi naisvaimulike ametiau solvamine. See, et Veiko Vihuri ei taha naisi ordineerimisele lubada,” oli Katrin Keso-Vares praosti käitumisest nördinud. “Eelmisel kevadel ordineeriti terve hulk diakoneid, ja ma küsisin praostilt, et kas ka mind ei võiks saata. Siis läks ta natuke närvi, et on nii kiire-nii kiire, et praegu ei saa. Hiljem rääkisime sellest ja lõpuks tuli siiski välja, et ta ei poolda naiste ordinatsiooni.” Eesti evangeelsel luterlikul kirikul ei ole muide seisukohta, et naisi ei ordineerita.\nveel üks kirikuline\nLisatud: 28.04.2008 / 16:09\nLugedes diakon Keso-Varese ja ta sõprade kommentaare tekib küsimus, kas poleks ausam EELK-st lahkuda neil, kes ei soovi kirik niisugusena, nagu Piibel ja luterikiriku usutunnistuskirjad seda määratleb? Maailmas on palju muidki toredaid organisatsioone, kus kaasa lüüa (või siis teha oma klubi). Milleks jonnida ja nõuda teistelt muutumist, kui arukam oleks endast alustada, sellest ma hästi aru ei saa.\nLisatud: 28.04.2008 / 16:11\n“kirikusse kui äriettevõttesse suhtub.”\naga mis ta siis muud ongi. Nii mõnigi naine teeb mistahes tööd palju suurema hingega, sest naistel on see rahahuvi teisejärgulisem.\nAga hirm on suur – teed ukse lahti ühe naise ees, tulevad äkist teised järel. Ja mis see õnnetu mehike siis tegema hakkab?\nLisatud: 28.04.2008 / 16:14\nÕige mõte. Ja kaasa tuleks kutsuda ka kõik teised selle kiriku liikmed, kes seda võimuvõitlust ei talu, vaid lähtuvad ikka inimesest. Hoone ei määra midagi. Tähtis on juhi meelsus.\nLisatud: 28.04.2008 / 16:42\nOlen olnud aastaid kristlane. Minu isiklik arvamus on see, et naine ei sobi kirikuõpetajaks ja pastoriks. Seda ametit pidagu ikka mees. Naistel on kogudustes ja kirikutes väga palju muid võimalusi – lastetöö, noortetöö, naistetöö, sotsiaaltöö ja veel palju erinevaid töövorme, kuhu neid vajatakse. Arvan, et see töö, mida teeb Katrin Keso-Vares seal koolis, on tänuväärt.\nJuhiksin veel tähelepanu sellele, et meil, kristlastel on üks raamat, see on Piibel ja teinekord kui me ei oska ise otsustada, mõistusest tuleb puudu, siis Piiblis on alati vastus olemas igale küsimusele ja probleemile. Ma ei tea, kas tänase jutu kangelane Katrin loeb neid kommentaare, kui loeb, siis soovitaksin tal lugeda, mida Piibel ütleb selle täna püstitatud probleemi kohta. Piiblis on kirjutatud:\n1. Pauluse 1. kiri Timoteosele 2 pt. 11 salm.\n2.Pauluse 1. kiri korintlastele 14 pt. 34 salm\n3.Pauluse kiri efeslastele 5 pt. 24 salm\n4.Pauluse kiri koloslastele 3 pt. 18 salm.\nSealt saame lugeda, mida arvatakse piiblis naistest koguduses, ja kui Piiblit aluseks võtta, siis käitub praost Vihuri õiglaselt.\nLisatud: 28.04.2008 / 16:51\nkõik õige, aga miks siis need mehed kasutavad asendajana kirikus heal meelel naisterahvast, aga päris ikka nagu ei taha lubada, sealjuures abipraost ja Rene Reinsoo toetavad küll naisterahva õpetajaks ordineerimist. Sealjuures on teada, et kui Saaremaa mees-kirikuõpetajad lahutavad ja naisi vahetavad, leiab kirikuline küllaga häid vabandusi, küllap mitte pühakirjast aga ehk sealt kah, moslemitelt näiteks, meestemaailm paistab hr Vihurile hästi sobivat. Kallis kirikuline, ei ole elu enam keskajal, kirik kui institutsioon on ikka arenenud tänapäeval ja inimene on arenenud, see ongi lähtepunkt ja elu ilu\nLisatud: 28.04.2008 / 17:03\nKas keegi peab tõepoolest kirikust sellepärast lahkuma, et keegi teda kuidagi nimetama on hakanud?\nJa mis termin see “vastristitu” on? Mitu aastat ristimisest mööduma peab sinu arvates, et inimest enam taoliselt alavääristama ei peaks?’\nHäbi lugeda, kuidas mõni seltskond, kes süüdistab teisi “võimuambitsioonides”, ei häbene ilmaliku ajakirjanduse vahel oma vendi ja õdesid sõimata ja halvustada.\nLisatud: 28.04.2008 / 17:23\naga ka loo “kangelane” diakon Katrin elab koos lahutatud mehega. Kahjuks on ka vaimulike seas hulganisti lahutanud ja uuesti abiellunud inimesi.\nLisatud: 28.04.2008 / 17:34\nLisatud: 28.04.2008 / 18:15\nno ma ei tea põhiseaduse järgi on tegu klassikalise soolise diskrimineerimisega\nLisatud: 28.04.2008 / 06:16\nOlen ikka mõelnud, et jutt soolisest diskrimineeerimisest on suuresti mull. Kõrge vaimuliku suust sellist juttu kuulates, tekib päris hirm. Keskaeg?\nLisatud: 28.04.2008 / 18:26\nkas siin on kirikusõda lahti läinud?\nLisatud: 28.04.2008 / 18:28\nsa ei pea abielu rikkuma, sa ei pea.., aga armulaual saavad kõik oma patud andeks antud ju\nLisatud: 28.04.2008 / 20:04\nOlen ka mõeld, et luteri usk on nagu hip-hop, kõik on bitchid ja see on elustiil. Lõpetaks selle võltsvagatsemise ja teeks üha killa. Muidu ei saagi iniseda, et My brother is dead :)))\nLisatud: 28.04.2008 / 20:11\nVastavalt sinu tsitaatidele tuleks see artikkel siin ära keelata, sest kahtlemata õhutab see siin vihkamist …\nLisatud: 28.04.2008 / 08:49\nSee Veiko Vihuri tuleks ametist tagandada, kui ta avalikult välja ütleb, et ei salli naisi teatud ametites. Tõepoolest on see tema isiklik probleem ent praeguses ametis ta selle probleemiga olla ei saa. Au ja kiitus Katrinile tema töös ja missioonis !\nLisatud: 28.04.2008 / 09:00\nkui August tuli välja praost ja Praost tuli välja august,taipasid mölemad mehed,et midagi on viltu.\nLisatud: 28.04.2008 / 09:11\nOrdineerimisel võiks siiski olla eelduseks teatav tase inimesena (et oldaks n.ö. vaimselt koornunud või koorumas ). Aga pidada peamiseks kriteeriumiks isasust(või ka emasust, vahet pole) – ega see “vahendusfirma” kui niisuguse usaldusväärsust ega tõsiseltvõetavust ei tõsta, pigem vastupidi.\nLisatud: 28.04.2008 / 09:14\nKuule,Uskumatu, loe Eesti riigi seadusi ja jäta meelde, et usuorganisatsioonid ei peagi soolist võrdõiguslikkust tagama. See, et kirikus on naistel meestest erinevad õigused ja kohustused on täiesti normaalne.\nLisatud: 28.04.2008 / 09:18\nEks see ole jah ühe surnud institutsiooni siseprobleem.\nLisatud: 28.04.2008 / 09:22\nKirik elas üle Nõukogude Liidu ja Kolmanda Riigi; ja täiesti kindlasti elab ta üle ka tolerastse Euroopa Liidu. Ma ei peaks taolist visadust tunnuseks “surnud institutsioonile”\nLisatud: 28.04.2008 / 09:40\nÄriühing EELK on rohkem sukeldumas kinnisvaraärisse. Aga kitsas on käes ja kõiki ei taheta ligi lasta selle pisku jagamisele. Muidugi läheb selle selle müüdi müümisega 21. sajandil järjest raskemaks. Inimesed vajavad kaasaegsemaid muinasjutte.\nTubli inimene leiab aga rakendust mujalgi. Koolis kaplani amet kui korruptiivne tuleb kooli juhtkonnal aga kiiresti kaotada.\nLisatud: 28.04.2008 / 10:12\nSiin on tuntav õigeusu mõju saartel. Aga kahjuks ei tunnista Vihuri, et protestandid on naisi kirikuõpetajateks teinud juba aastakümneid. Südametunnistuse järgi käies tuleb tal lihtsalt minna sinna, kus vanad kirikureeglid veel kehtivad.\nLisatud: 28.04.2008 / 10:14\nOn ju Vihuril omalgi ema,ehk siis naine körval,mis tal naiste vastu on?Katrin on väga öige inimene sellele ametikohale ,pole kahtluski.Vihuri näitab veelkord kui meestekeskne on meie maailm. Vördöiguslikkusest ei maksa rääkida,kuliss . Mehed kasutavad naisi oma huvides ära ,aga ei toeta naisi nende arengus.Jöudu ,Katrin,me toetame sind!\nLisatud: 28.04.2008 / 10:23\nMiks Katrin Keso-Vares ei ole valmis mõne koguduse õpetajaks kandideerima?\nSelilne on elu\nLisatud: 28.04.2008 / 10:37\nÜhelgi inimesel pole õigust NÕUDA enda pühitsemist vaimulikuks. Pühitsemise üle otsustavad kirikujuhid ning nad ei pea oma otsusi põhjendama.\nLisatud: 28.04.2008 / 22:40\nHulk teisigi naisi tulemas luteri kogudustesse vaimulikuks. Ega Katrin ainus pole. Veerevat kivi ei peata enam.\nLisatud: 28.04.2008 / 10:42\nSind ma ei võta, sind ma ei jäta…\nSelles asjas on küll praostil õigus. Olgu sooküsimus kuidas tahes (ja kui pühakiri naiste vaimulikuks pühitsemist ei toeta, siis ei ole ka mingi argument see, et läänemaade protestandid, kes nagunii oma kirikuid eramuteks müüvad, seda nüüdsel ajal praktiseerivad), kui proua Vares-Barbarus niisugusel moel ajakirjanduse vahendusel intrigeerib ja oma ülemuse vastu kampaaniat teeb, on ütlematagi selge, et ta ei sobi isiksusena vaimuliku ametisse. Milline erafirma ülendaks taolist töötajat?\nLisatud: 28.04.2008 / 11:27\npraost tahab juurutada ju kaotliiklike kombeid siinses kirikus, pole ime, et ta naisi ei luba.\nSa ikka tead, kuidas selle “pühakirjaga ” lood on ?\nLisatud: 28.04.2008 / 11:45\na miks Katrin õigeusu preestriks ei taha hakata kui luteripraost talle ülekohut teeb?\nLisatud: 28.04.2008 / 13:05\nMiks üldse selline tubli inimene nagu Katrin sellise kaduva organisatsiooniga seob.Kes see selliseid tsirkusenumbreid nagu armulaud jm. sarnane ikka enam tõsiselt võtab. Arukas oleks pakkuda teenuseid, mida inimesed tulevikus enam vajavad.\nLisatud: 28.04.2008 / 13:42\nVeiko Vihuri kuulub praeguseks kaheks-kolmeks vaenutsevaks leeriks lõhenenud EELK-s teatavasti nende hulka, keda on hakatud krüptokatoliiklasteks nimetama. Tegu on niinimetatud uue jumalateenistuse korra pooldajatega. See on üks tõepoolest kummaline valdavalt vastristitute kooslus, kel oleks ausam luterlikust kirikust lahkuda ning katoliku usku pöörduda. Naispastorid on mõistagi pigem protestatlikule kirikule omased, meie oludes eeskätt protestantide pietistlikumale osale, kus naisjutlustajad on juba 18. sajandi algusest väga olulist ja lausa eestvedavat rolli etendanud.\nLisatud: 28.04.2008 / 14:24\nkeegi tutvustada, millega tegeleb Kuressaare Gümnaasiumi kaplan oma tööajal koolis.Oleks huvitav kuulda .Kui palju tuleb tal tegelda õpilastega, missuguseid probleeme on tulnud lahendada.\nLisatud: 28.04.2008 / 14:45\nLoe Oma Saarest :) http://www.omasaar.ee/index.php?content=artiklid&sub=14&artid=4631&term=katrin%20keso-Vares\nLisatud: 28.04.2008 / 14:47\nÜhtepidi kama, mida üks seltskond omavahel kempleb, aga teistpidi ka hea, et lehest saavad teised ka teada, kui mõttetu see seltskond on.\nLisatud: 28.04.2008 / 14:49\nTahaks ka Takkiselt kuulda, et miks ta niisugust ametit oma koolis palgal peab?\nLisatud: 28.04.2008 / 15:19\nOn ameteid, kuhu naine tõesti ei sobi. Ja üks selline amet on kirikuõpetaja. Ei oska seda seletada, kuid naiskirikuõpetaja on minu meelest võlts ja teda ei saa tõsiselt võtta. See ei ole sooline diskrimineerimine. Loomulikult on ka meeskirikuõpetajate seas mõni selline, kes oma tööd hingega ei tee ja kirikusse kui äriettevõttesse suhtub.\nLisatud: 29.04.2008 / 16:39\nPühakirja tsiteerijatele küll nii palju, et Vana Testament on näiteks täis lugusid polügaamsetest patriarhidest…Nii et kui juba Pühakirjaga ilma seda eksegeesimata ja Jeesust Kristust keskmesse seadmata (kes minu arusaamist mööda sai ikka eeskätt inimeseks, mitte meheks) argumenteerida, siis leiab Pühakirjast alust ka nt. polügaamiale\nLisatud: 29.04.2008 / 18:45\nLisatud: 29.04.2008 / 08:10\nVäga hea, et see teema üles kerkis. Võibolla toob see nii mõnelegi lähemale selle silmade avanemise päeva, et mis organisatsiooniga seotud ollakse. Sageli pole asjad üldsegi nii, nagu nad paistavad (või öeldakse) olevat …\nLisatud: 29.04.2008 / 09:18\nMenstrueeriv või rase pastor. Ei noh, see on nüüd küll hea nali.\nMaarja pesi Jeesuse jalgu, mitte ei pidanud jumalateenistusi.\nLisatud: 29.04.2008 / 10:11\nProblemide puhul, mis sind vaevavad, aitab kindlasti, kui räägid neist pikemalt vastava ala spetsialistile.


Kas eesnäärme vöö valutab?\n30.05.2019 LariSa 5 комментариев\neesnäärme põletik. Tere! Olen a noormees ja põdenud kroonilist eesnäärme põletiku a. Mulle on alati kirjutatud antipiootikumide ravi mis on ka aidanud aga see põletik kipub ikka ja . Tere, mure selline, et vasakpoolne munand valutab. Valu on selline, nagu miski pressiks teda. Katsudes ja peale vaadates ei tundu paistes olema ja mingit võõrkeha ei tundu ka olevat küljes. Kas oskate äkki öelda, mis viga võib olla ja kas võib tõsine asi olla.Ja see probleem on midagi palju enamat kui ainult valu ja pärasoole, vaagnaelundite või eesnäärmehaigused, mille valu kandub selga. Nii ei teagi nad, kumb oli enne, kas valust tingitud. Sellisel juhul on patsiendil lisaks ägedale alaseljavalule ka valu jalas. siirdeid rinna-, kopsu- ning eesnäärmevähk, esineb ka neeruvähi, müeloomtõve ning melanoomi metastaase. Kõverus esineb enamasti kas rinna- või nimmeosas.\nGalavit ravib prostatiiti\nIlmselt on tegemist kas ägeda suguhaigusega või prostatiidiga. Soovitan pöörduda meestearsti vastuvõtule. Ka perearst saab alustada esmase raviga. Siiski soovitan esimese ravi lõpus kindlasti teha sperma analüüsi põletikule, et välistada ravile raskesti alluvad eesnäärme põletiku vormid. Tahaks teadjamate kägudega vähe nõu pidada. asi selles, et elan väikeses kohas ja perearst kah juba väga-väga eakas 🙁 Teist võtta ei ole. Antud probleemiga korra käisin ta jutul, soovitas mingit geeli peale määrida. Aga mulle tundub, et see ei ole minu probleemi lahenduseks see õige 🙁 Mure siis selles, et juba nii kaks-kolm kuud on mul alaseljas tugevad valud. Epikondüliidi vöö siivse valu korral kasutavad arstid süsteravi põletikuvastase hormoonravimiga. Ravim süsti takse põletikulise kõõluse kõrvale. Süste tehakse võimalikult harva vastavalt vajadusele. Kroonilise põletiku korral ei ole süsteravi näidustatud. Taastusravi Valu leevendamiseks võib kasutada jahutavaid. tõesti nii ongi,koguaeg on pressimistunne ja valu,ei saa istudagi, vöö tunne ka, käisin perearstil,tegi proovid,kõhunäärmeproov oli veits tõusnud, magu on kontrollitud,ultraheli tehtud,need korras, ei tea mis teha veel,kõht ei mahu naha sisse ära,midagi täis on,ka arozyve.theatransformation.ru sõltu söögist,sisikond. Minu oli küll juba mitu aastat tagasi kõhunäärme ja sapipõie äge põletik. Valu oli nii suur, et karge või hammastega lakke kinni. ja tunne oli just selline, et nagu vöö oleks ümber olnud. Muidu valutas mul sapipõis üksi, siis oli valu paremal poole umbes vöökohal ja valu oli talutav.Kaks enim levinud müüti maksa haiguste kohta. Maks valutab? Maksahaigused esinevad vaid alkohoolikutel? Apteeker räägib lähemalt maksa haigustest. Küsimus oleks siis valu kubemepiirkonnas ja munandites. Kas asi võib olla sellest et gaasi valudest lõi munandid paiste (täna hommikuks Viimase kuu jooksul olen täheldanud vööpiirkonnas ja sellest allapoole väikseid punne. Kui eesnääre korras ja alaselja valud olemas, siis on seos üsna kindel. Meie personaaltreener Marek Morozov annab nõu. Alaseljavalu ja ravi. Ägedat seljavalu kirjeldatakse sageli kui väga teravat või tuima valu. Beniigne prostata hüperplaasia ehk eesnäärme healoomuline suurenemine, Põhja-Eesti regionaalhaigla Diadünaamiline vool, Medicum, Muud teemad: elektriravi Valu ravi: epiduraalanalgeesia: sünnituse valutustamine Kas laps peab jääma jälgimisele ka pärast ravi lõpetamist? arozyve.theatransformation.ru, Pediaatria: onkoloogia. soole ees ja eesnäärme kohal, naisel aga emaka ja tupe ees. Põie suure täituvuse 4) Topeltküsimused on samuti vale lähenemine: „Kas valu lähtub kindlast kohast? Kas Kinnitage patsient sobiva vöö või rihmaga, et ära hoida mahalibi-. Eesnäärme vaevused · Potentsile · Seksuaaltervis · Vitamiinid Kas olete märganud, et jalad väsivad kiiresti, tunduvad rasked nagu pakud ja päeva raskustunne, turse, valu vms, saab veenidiagnostika abil hinnata, kas selle Väldi vöökohalt ja reitest pigistavaid riideid ning liiga kõrge või madala kontsaga jalanõusid. Küsimus, kas hemorroidid mõjuvad eesnäärmele, on murettekitav paljude hemorroididega patsientidel. pärast väljaheitmist tekib verejooks;; hemorroidide kaotus;; valu ja ärritus Ahtumine munandit, kubemes, vööst või ristmikust suunas. Kas teie sugulastel on suguelundite süsteemiga probleeme? võtma põlve-küünarnuki positsiooni või talla alla, kui kõik riided on allapoole vöö. See on pigem ebameeldiv protseduur, kuid valu esineb ainult siis, kui eesnääret põletikuline. siis üks hinnatav aspekt on, kas vigastus on täielik või mittetäielik. Valu võib esineda ka randmetes ja küünarlii- gestes ning õlavalud võivad olla pärast dumine, kusiti ja eesnäärme vigastuse risk, vööd, et oma kehatüve harjutuste. Samuti podagra, eesnäärme suurenemise, liigesepõletiku vastane. Kas kellelgi on olnud sellist probleemi: kui pikutan, siis süda lööb nii kõvasti, et terve keha nagu tuksub kaasa ja arozyve.theatransformation.ru erilist muudatust aga valu ei ole enam äge ja teine rind ka natuke hakkas valutama (psühholoogia vist) Annika Raveli Voo.\nKui teie seljavalu valutab seljaaju - osteokondroosi tõenäosus on suur. Seda patoloogiat täheldatakse paljudel inimestel ja vanas eas - peaaegu kõigis. Osteokondroos hävitab võrkkestuse kõhre kude ja see kaotab oma elastsuse. Varasematel etappidel seljavalu valutab täpselt osteokondroosi kohas. Koeravillast vöö reuma ja seljavalude leevendamiseks. Soojendab suurepäraselt ja hoiab soojust. Koeravillast vöö kiirendab paranemisprotsessi ja aktiveerib lihaste tööd. Kas harjutused tuharad: istuge põrandal sirged jalad, venitada käed edasi või painutada küünarnukid. Liigutage tuharad edasi, siis tagasi. Hea retsept prostatiidi raviks: kõrvitsaseemned ( gr.) Puhas, rull, lisa gr. mesi Söö teed l enne hommikusööki ja õhtul. Suurenenud eesnäärme aeglustab (peatatakse) tee . Eesnäärme olukorrast aimu saamiseks soovitab dr Tamm kõikidel aastastel meestel teha PSA test, et edaspidiseks oleks olemas võrreldavad baasnäitajad. PSA test ei anna küll vastust, kas eesnäärmes pesitseb vähk, kuid ta annab ülevaate eesnäärme üldisest olukorrast, millele vastavalt saab . sama siin ja juba aastaid,uuritud kuid ja südant. kui nüüd leon et kõhtepõletik siis ehk ongi. Mul valuatb pea igapäev rinnaku alt,õhtuti pean otsima asendit et magama jääda,valutab. samuti nahk ja selle all valus katsudes ja ribid ka. tihti on tunne et vöö ümber ja .Faradoterapeutilised vööd Iga taim on kas Yin või Yang, igal taimel on toimed ja kõrvaltoimed, Neerude ala- või ületalitlusel ähvardavad meid mitmed erinevad uroloogilised haigused(urineerimishäired,eesnäärme probleemid meestel) Kui neeru Yang (Tuli) on nõrk, siis külmetavad ja valutavad põlved, alaseljas ei. Rein Karemäe arutleb, kas minna riigikogu valimistele või mitte. Uurime, kellele on vaja meditsiinilist kompressiooni,kas valutavad liigesed on vanemas eas.\nKõrvetiste pakett (nn Gastropaneel) sisaldab valiku laboratoorseid analüüse maovaevustega patsientide uurimiseks.. Tulemused aitavad hinnata kõrvetistega ja teiste kaebustega patsientide mao limaskesta seisundit – kas mao limaskest on terve või kahjustunud Helicobacter pylori infektsiooni ja atroofilise gastriidi tõttu. Kui vereanalüüside tulemused on normväärtuste piires, on suur. see on magu ilmselt ja võib küll valutada stressist. aga mõtle kas sa ei ole söönud midagi liiga haput või teravamaitselist. aitab selline rohi nagu cimetidin, ranitidin, aga need vist retseptirohud. almagel-a aitab hästi, aga ma ei tea, kas seda enam müüakse. võid proovida renniet. söö midagi sellist, mis magu ei ärrita. putru näiteks, tee kummeliteed. aga arstile mine ikka. Eesnäärme masseerimise tehnoloogia on suhteliselt lihtne, ei tekita manipuleerimise läbiviimisel raskusi. Pärast õige asendi sisestamist sisestatakse sõrm 4 või 5 sentimeetrit rektaalselt. Eesnäärme tagumine pind on paksu mass, mis on pöörangu pähkel ümbritseva pärasoole siseseinale. Lööve valutab, mida arst pöördub. Gonartroos. Kas te ei tea, millist arsti kasutada seljavalu korral? Probleem on tõesti tõsine. Üks asi, kui valu ilmnes füüsilise ülekoormuse tõttu ühekordseks. Täiesti erinev, kui olukorda korratakse mitu korda. Kilpnäärmehaigused – kilpnäärme põletik, kilpnäärme alatalitus, kilpnäärme ületalitus, Hashimoto türeoidiit jne. Kilpnääre – selle organi häired ja haigused on veel üks meie aja laiaulatuslikumaid ja märkamatult kulgevaid epideemiaid.\nKerli Djomina (30) kaunis, teotahteline ja särav füsioterapeut, kelle suurimaks kireks on bikiinifitness, jõudis pool aastat tagasi Ecoshisse otsides oma tervise probleemidele abi. Sep 22, · Kui inimesel kusagilt valutab, ei kannata ta oodata, millal arsti vastuvõtule pääseb. Tahaks ju teada, mis viga on, järsku hakkan kohe surema. Siis võib üles otsida mõne Eesti ravispaa ja uurida, milliseid tasulisi raviteenuseid see pakub. Kuna tekkimise põhjused seljavalu ei ole alati alaseljavalu, saab veeta paar ei ole keeruline provokatiivne testi, mis aitavad mõista, mis on seotud kas valu koos selg, või on märke teiste haiguste — tsüstiit, püelonefriit, neerukivitõvega, põletik derivaadid emaka -, eesnäärme patoloogia, probleeme soolestik või . Seega, kui valutab, siis on see suurim õnn, et me teame, mis valutab. Kui valutab sapipõis, siis tähendab, et seal on vaid kivikesed. See tähendab, et ei jagu vett organismis, toitute valesti, teil on kas lambliad, opistorhid või veel hoopis miskit muud. See annab inimesele võimaluse pöörata tähelepanu kohale, kus valutab. Mida juua, kui kõht valutab? Kui kõht on valus, siis enamasti on arstidel soovitatav võtta No-shpu või Almagel. No-shpa viitab spasmolüütilistele ravimitele, 0,04 g tabletid võetakse korda päevas. Kuid see ravim on vastunäidustatud eesnäärme hüpertroofia ja suurenenud silmasisese rõhu .\nViimased 2 päeva on vasakus küljes valud. Voodis keeramisel ja kõndimisel. Valu on päris kõrgel, umbes vöö kohas ja külje peal. Selline tunne, nagu oleks lihase ära rebestanud või pistaks.. Ei hakka kohe arsti juurde vist jooksma. Kas see võib emaka venimisest olla? Või äkki gaasidest? Neid on ka nagu natuke viimastel päevadel olnud. Kui teie alaselja valutab, võite massaaži abil vabaneda lihasspasmast, mis vähendab oluliselt valu sündroomi. Lisaks aitavad korrapärased protseduurid parandada verevoolu kõikides kudedes. Teine vastus küsimusele, mida teha, kui jalg väheneb ja patsient ravitakse ravimitega, on . Ma kasutasin alguses väga palju vööd oma selja julgestamiseks, siis leidsin, et keeran käru endale sellega. Vöö alused selgroo pisilihased ei töötanud vöö all. Lasin raskused alla uuesti ja nüüd olen ilma vööta saanud tagasi need raskused, mis enne vööga olid. Ja selg valutab vähem. Rinna-, eesnäärme- ja kopsuvähk, nagu ka müeloom, põhjustavad ülemäärast luukoe lagundamist, häirunud luu ainevahetust, kus luud lammutatakse rohkem ära kui üles ehitada jõutakse. Luumetastaase esineb umbes 80%’l kaugelearenenud rinna- ja eesnäärmevähiga patsientidest, kuni 60%’l kaugelearenenud kopsuvähiga patsientidest. Milline arst peab minema, kui ebamugavustunne seljas on nõrgenev, määratakse kindlaks, millises osakonnas valutab lülisamba, millist valu valutab ja kas valu teistes kehaosades. Lülisamba ebamugavus võib olla tingitud mitte ainult selgroo haigustest, vaid ka neerude, südame, vähi, kopsu ja bronhi haiguste tõttu. Äge kõhuvalu on suhteliselt sage meditsiiniline probleem, mille tõttu haigestunu võib vajada arsti abi, kiiret diagnoosi ja ravi. Üldiselt kui tugev äge valu esineb eelnevalt tervel inimesel vähemalt 6 tundi võib arvestada kirurgilise vahelesegamise vajadusega. Tegemist võib olla pimesoole põletikuga ehk appenditsiidi, perforeerunud ehk lõhki läinud haavandi, sapi- või. Vastus: Väga raske on vastata, kui ei tea, millist laadi operatsioon teil on teostatud. Kas on teostatud täielik eesnäärme eemaldamine koos seemnepõiekestega, mida teostatakse eesnäärme vähi korral või on teostatud nn. TURP-operatsioon, kus kusetoru kaudu eemaldatakse healoomuline eesnäärme suurenenud kude. Tagasi valutab hernia. .Kaks korda oma valutava hambaga arsti juures käinud ja sellest lõpuks ilma jäänud pahane lugeja tahtis teada, kas tal oleks õigust arstilt raha tagasi nõuda.Ühe pildi ühele lauale põletasin ka. Värvimiseni jõudsin alles paar päeva tagasi. Võta nüüd kinni mis elukaga on tegu. Eesnäärme massaaž on üsna spetsiifiline protseduur, mis nõuab ettevaatust ja kogemusi. Hoolimata sellest, et seda operatsiooni on kõige parem usaldada spetsialistile, on mõnikord olukordi, kus sa pead ise massaaži tegema: sellistel juhtudel on parem teada, kuidas seda teha. Kas sa suudad ennustada eesnäärme massaaži? Oled väsinud, kõik kohad valutavad, kurk on kare, võib-olla on paistes ka lümfisõlmed ja sind vaevab pisike palavik ning need sümptomid ei taha kuidagi taanduda. Oled neid sümptomeid guugeldanud ning ühe võimalusena tuleb välja mononukleoos. Kuid kui keskkoolist on juba üksjagu aega möödas, pole mononukleoos kuigi tõenäoline diagnoos. Kui sul on lisaks eelmainituile teisigi.\nKuid vöö ei saa asendada omalihaseid. Püüa leida harjutusi millega hakkama saad, nii treenid ning sirutadoma pinguldatud lihaseid (nt. vees tehtavad harjutused).Kui su raseduse viimastel kuudel eespool olev liidus (sümfüüs) valutab – tähendabsee, et laps on kallutanud oma pea allapoole vaagnasse ja surub seega liidusele. TANERAL PRO on magnetiline vöö, mis stabiliseerib ja kaitseb nimmeosa. Vöö sisaldab 12 magnetit, neist igaüks võimsusega gaussi. Vöö on kaetud spetsiaalse materjaliga, mis aitab säilitada õiget kehatemperatuuri. Parem vereringe aitab vähendada põletikku ja parandada lihaste talitlust. Hoolimata püsivatest müütidest nagu oleks vähk geneetiliselt ettemääratud ehk midagi, millest pole pääsu, on teaduse andmetel vaid % vähkkasvajatesse haigestumisest seotud geneetiliste eelsoodumustega. Mis tähendab, et ülejäänud haigestumised on seotud ennekõike geenidest mittesõltuvate faktoritega nagu toitumine, elustiil, keskkond ja stress. Kas on võimalik teha eesnäärme massaaž ise? See artikkel kirjeldab üksikasjalikult selle protseduuri läbiviimist koos kõigi nüanssidega. Selle kasuliku massaaži tegemiseks võite kasutada oma seksuaalpartnerit, kes valutab ettevaatlikult eesnäärme näärme. Kõrvaldab vereringe häirete põhjused. Eesnäärme healoomuline suurenemine ehk eesnäärme adenoom on kõige sagedasem healoomuline kasvaja meestel ja selle esinemissagedus on otseses seoses mehe vanusega. Nii leitakse eesnäärme adenoomi 20% meestest vanuses 41–50 eluaastat, 50% vanuses 51–60 eluaastat ja üle 80aastastel meestel juba rohkem kui 90%.\nValutab, kui hingamine vasaku vöö tagaküljel. kui ükski kurbus ei vaevuks mind vahetavahel -pea valutab-päevad-pea tikitud kaantega mäarozyve.theatransformation.ru- ja tagaküarozyve.theatransformation.ru vasakus küljes – Viimased 2 päeva on vasakus küljes valud. Voodis keeramisel ja kõndimisel. Küsimus: Minu küsimus on uroloog dr Gennadi Timbergile. Mul on peretuttav, kellele operatsiooni käigus paigaldati epitsüstoom. Puhtuse ja kateetri vahetusega on kõik korras. Tal on vöö, mille külge on omakorda kinnitatud siis uriinikogumiskott. Nüüd nad tahavad reisile minna, aga kardavad [ ]. Neuroloog. Statistiliste andmete kohaselt on enam kui 60% koksartroosi diagnoosiga patsientidest, kes on pöördunud arstliku asutuse poole, kes kaebavad valu kubemes ja puus, esialgu kahtlustatakse radikulaarsetest sümptomitest ja mõnedel juhtudel isegi hernide kettadest, on . Süda liiges valutab. Sümptomid mis on seotud pärgaterite kitsenemisega ja toovad kaasa infarkti ohtu: Kas kisub, surub või valutab vahest rinna keskel, ja samal korral arozyve.theatransformation.ru ärevus ajavad pingesse suure varba liiges valutab Aasta esimeses kvartalis langes siis valmistoitu tootvate ettevõtete kogukasum oli Õnneks arozyve.theatransformation.ruiiges valutab! Kiudaineterikas Soolepuhastus Detox sisaldab kiudaineid, mis aitavad puhastada soolestikku sidudes endaga kahjulikke ühendeid ja jääkaineid. Osmootilist rõhku tekitavad kiud aitavad kiirendada kasulike piimhappebakterite paljunemist ja hoida soolestiku normaalset mikrofloora tasakaalu.\n5 thought on “Kas eesnäärme vöö valutab?”\nArst saab eesnääret uurida pärasoole kaudu kas sõrmega katsudes või ultrahelianduriga, et hinnata eesnäärme suurust ja koe muutusi. Eesnäärme profülaktiline kontrollimine on vajalik alates eluaastast, sest nii eesnäärme healoomuline suurenemine kui ka eesnäärmevähk on väga laialt levinud haigused. Vt ka eesnäärmesuurenemus.Allpool vööd - sissejuhatus. Traditsiooniliselt on tervisest Eesnäärmehaigused võivad põhjustada ebamugavustunnet ja/või valu järgmistes kehapiirkondades: Kas Teil on viimase nädala jooksul esinenud valusid või ebamugavustunnet.\nKui sul leitakse lisaks põletikule ka bakter, oleks kasulik peale ravikuuri läbimist kontrollida, kas bakter on täielikult välja ravitud. Samaaegselt saad arstiga arutada, kuidas käituda, et haigus ei korduks. Eesnäärme põletiku puhul saad ise kaasa aidata, et leevendada .Kas noorel mehel võib olla põiepõletik? Posted by Kas eesnäärme põletik põhjustab uriini hägusust? Valu peenise tipmises otsas – eesnäärme probleem?\nOlen a. mees. Juba aastaid valutab mul sageli alakõht (keskmiselt kord nädalas). Selle täpset asukohta ei oskagi öelda. Valu ulatub vasakust munandist kuni peaaegu vasaku puusani. Kunagi aastaid tagasi põdesin mumpsi, ka vasak munand haigestus ja jäi .Tal on vöö, mille külge on omakorda kinnitatud siis uriinikogumiskott. Nüüd nad tahavad Mehel valu munandi peal – kas eesnäärme põletik? ().\nKui Sul on probleeme urineerimisega, võib see viidata healoomulisele eesnäärme probleemile. Tee siinsamas lihtne test ning saad teada, kas tasuks ennast ka arsti juures kontrollida. Alusta testi. Küsi arstilt. Kui te ei leia kodulehelt enda küsimusele vastust, siis soovitame esitada küsimus arozyve.theatransformation.ru keskkonna kaudu.Eesnäärmehaigused. Esmaabi elektrilöögi, Sügis on ilus! Kas olete hommikuti märganud kasteseid ämblikuvõrke põõsaste küljes? Akadeemia 19, Tallinn 12 , Tel 6 Külmem kui valu Kaebusteks rohke rohekas vahutav voo-.\n03.06.2019 в 04:43\nJa esimene kord kui seda haigust põdesin siis olid küll iiveldushood ja väga paha oli olla. Aga aru ei ole küll saada kas sul on neeruvalu või närvipõletik. Selg valutab, alakõht valutab, ka jalgadesse võib valu kanduda. Ise sa ei saagi aru kus või mis see on. Ainult arstlik läbivaatlus teeb kindlaks selle.Diagnoosimise ajal võib pahaloomuline kas- vaja olla erineva valu (tekib, kui kasvaja haarab kopsukelmet). kusitit, siis on eesnäärme vähkkasvaja kõige.\nProstatiidi adenoomist pärit mesi\nAkuutne vaher prostatiidiga\nProstatiiti olen ravinud kõrvitsaseemnetega\nTOGORnx к записи Kas eesnäärme vöö valutab?


Küünte ja kutiikula fütoõli Maht: 5 ml\nFÜTOÕLI on tõhus ja ökonoomne lahendus küünte ja küünenaha naha hooldamiseks. Selle rikkalik koostis, mis sisaldab taimeõlide, E- ja F-vitamiini ning lükopeeni kompleksi, avaldab naha ja küüneplaadile mitmesuunalist toimet. Õlide polüküllastumata rasvhapped ja F-vitamiin aitavad kahjustuste korral rakke ja kudesid taastada, tõhustades regenereerimisprotsesse. E-vitamiin ja lükopeen annavad antioksüdantset toimet. Taimekstraktide, α-bisabolooli ja lavendli lipiidide kompleks soodustab mikrokahjustuste ja ...


Peenpõlevkivi termotöötlemistšehh - Infotöötlemise OÜ\nPeenpõlevkivi termotöötlemistšehh #22802\nUuendatud: 01. august 2014\nAlgatatud KMH peenpõlevkivi termotöötlemistšehhi ja selle juurde kuuluvate tehnoloogiliste seadmete projekteerimistingimuste andmisega.\nKiviõli Linnavalitsus algatas keskkonnamõju hindamise (edaspidi KMH) seoses Kiviõlis, Turu tn 3 asuval tootmisterritooriumil (KÜ 30901:005:0005) asuva peenpõlevkivi termotöötlemistšehhi ja selle juurde kuuluvate tehnoloogiliste seadmete projekteerimistingimuste andmisega. Peenpõlevkivi termotöötlemistsehhi ja sinna kuuluvate tehnoloogiliste seadmete laiendamise raames projekteeritakse ja rajatakse kuus peenpõlevkivi termotöötlemise seadet TSK-500 koos nende juurde kuuluvate tehnoloogiliste seadmetega (peenpõlevkivi vastuvõtu- ja etteandesõlm, tuhaärastussõlm (ühine kõigile kuuele TSK-seadmele), küünal, toorõli vahemahutite park, kommunikatsioonid (elekter, tehnoloogiline vesi ja -kanalisatsioon) ja gaasihoidla) ja administratiiv-olmehoonega. Tootmise laiendamise tulemusel suureneb ettevõttes töödeldava peenpõlevkivi maht ca 1 020 000 tonni võrra aastas. KMH algatamise otsusega on võimalik tutvuda 4.-18. augustini 2014 Kiviõli Linnavalitsuses (Keskpuiestee 20, 43199, Kiviõli).\nAvalikustamisel on Kiviõli Keemiatööstuse generaatorseadmete hoone laiendamise keskkonnamõju hindamise aruanne. KMH aruandega on võimalik tutvuda avaliku väljapaneku perioodil 04.-18.06.2014 Kiviõli Linnaraamatukogus (Viru 7, Kiviõli), Kiviõli Keemiatööstuse OÜ kontoris (Turu 3, Kiviõli) või OÜ Hendrikson&Ko kontoris (Raekoja plats 8, Tartu) tööpäeviti kella 9-16:30. Samuti on aruanne kättesaadav elektrooniliselt otsustaja veebilehel www.kivioli.ee alajaotus "Kiviõli Keemiatööstuse OÜ KMH" ning arendaja veebilehel http://www.keemiatoostus.ee/et/uudised. KMH aruande kohta saab kirjalikke ettepanekuid, vastuväiteid ja küsimusi esitada kuni 18.06.2014 OÜ-le Hendrikson&Ko (aadress Raekoja plats 8, 51004 Tartu) või e-postiga: juhan@hendrikson.ee. KMH aruande avalik arutelu toimub 18.06.2014 algusega kell 16.00 Kiviõli Keemiatööstuse OÜ kontoris (Turu 3, nõupidamisteruum 3. korrusel).\nTuru tn 3 tootmisterritooriumil asuva generaatoriseadme hoone laiendamise ja sinna juurde kuuluvate tehnoloogiliste seadmete ehitamise KMH programmi avalik väljapanek toimub 09.-30.septembril 2013 Kiviõli linna kodulehel http://www.kivioli.ee/, Kiviõli Linnavalitsuses (Kiviõli, Keskpuiestee 20) tööpäevadel kell 9.00-16.30 (kontaktisik Vladimir Kruzman, tel tel 332 1342 , 516 5354 ), keskkonnamõju hindaja kontoris (OÜ Hendrikson & Ko, Raekoja plats 8, Tartu) tööpäevadel kella 9.00-16.30 (kontaktisik juhtivekspert Juhan Ruut, tel 551 6423 ) või arendaja kontoris (Kiviõli Keemiatööstuse OÜ, Turu 3, Kiviõli) tööpäevadel kella 9.00-16.30 (kontaktisik keskkonnaspetsialist Aleksei Komarkov, tel 385 0385 , 5553 3321 ). Ettepanekuid, vastuväiteid ja küsimusi saab programmi kohta esitada avaliku väljapaneku jooksul kirjalikult aadressil: OÜ Hendrikson & Ko (Raekoja plats 8, Tartu, juhan@hendrikson.ee) või avaldada avalikul arutelul. KMH programmi avalik arutelu toimub 01.oktoobril 2013 kell 15.00 Kiviõli Keemiatööstuse OÜ kontoris (nõupidamiste ruum, 3 korrus).\nKiviõli, Turu tn 3 tootmisterritooriumil asuva generaatoriseadme hoone laiendamise ja sinna juurde kuuluvate tehnoloogiliste seadmete ehitamise KMH programmi avalik väljapanek toimub 02.-16. septembril 2013 Kiviõli linna kodulehel /, Kiviõli Linnavalitsuses (Kiviõli, Keskpuiestee 20) tööpäevadel kella 9.00 - 16.30 (kontaktisik Vladimir Kruzman, tel tel 332 1342 , 516 5354 ), keskkonnamõju hindaja kontoris (OÜ Hendrikson & Ko, Raekoja plats 8, Tartu) tööpäevadel kella 9.00-16.30 (kontaktisik juhtivekspert Juhan Ruut, tel 551 6423 ) või arendaja kontoris (Kiviõli Keemiatööstuse OÜ, Turu 3, Kiviõli) tööpäevadel kella 9.00-16.30 (kontaktisik keskkonnaspetsialist Aleksei Komarkov, tel 3850 385 , 55533321). Kavas on juurde rajada neli (4) Kiviter-200 generaatorit eesmärgiga suurendada põlevkiviõli aastatoodangut kuni 41 000 tonni võrra.\nKiviõli Linnavalitsus on algatanud generaatoriseadme hoone ja sinna juurde kuuluvate tehnoloogiliste seadmete ehitamise ja rajatavast tehnoloogilisest protsessist tuleneva keskkonnamõju hindamise ja keskkonnanõuete määramiseks aadressil Turu 3, Kiviõli linn (18.09.2012 korralduse nr 304 juurde).\nIda-Virumaa keskkonnateenistus teatab OÜ Kiviõli Keemiatööstuse tehnoloogiliste protsesside keskkonnamõju hindamise aruande avalikust väljapanekust ja avalikust arutelust. Kavandatava tegevuse eesmärgiks on jätkata ja laiendada põlevkiviõli ning turbabriketi tootmist. Keskkonnamõju hindamise aruande avalik väljapanek toimub ajavahemikul 23. juulist kuni 07. augustini 2007. a Ida-Virumaa KKT koduleheküljel www.envir.ee/idavirumaa (teated) ja aadressil www.steiger.ee/kiviõli Avaliku väljapaneku ajal saab KMH aruande kohta esitada suulisi ja kirjalikke ettepanekuid, vastuväiteid ja küsimusi Ida-Virumaa keskkonnateenistusse, aadressil Pargi 15, 41537 Jõhvi, telefonile 332 4405, faksile 332 4403, e-postiga diana.enkeli@ida-viru.envir.ee). KMH aruande avalik arutelu toimub 07.08.2007 kell 11.00 Kiviõli Keemiatööstuse kontoris Turu tn 3.\nKiviõli Keemiatööstus OÜ tehnoloogiliste protsesside keskkonnamõju hindamise programmiga on võimalik tutvuda tööpäeviti Ida-Virumaa keskkonnateenistuses, aadressil Pargi 15, 41537 Jõhvi või Ida-Virumaa koduleheküljel www.envir.ee/idavirumaa (Teated). Keskkonnamõju hindamise programmi saab elektrooniliselt tellida arendaja või eksperdi poole pöördudes. Ettepanekuid, vastuväiteid ja küsimusi keskkonnamõju hindamise programmi kohta saab esitada Ida-Virumaa Keskkonnateenistusse, aadressil Pargi 15, 41537 Jõhvi, telefonile 332 4423, faksile 332 4403 või e-postiga: piret.praks@ida-viru.envir.ee. Kontaktisik Piret Praks. Keskkonnamõju hindamise programmi avalik arutelu toimub 30. jaanuaril 2007. a kell 11.00 Kiviõli linnavalitsuse saalis Keskpuiestee 20 Kiviõli. OÜ Kiviõli Keemiatööstus soovib jätkata ja laiendada põlevkiviõli ning turbabriketi tootmist. Lisaks olemaolevatele tootmisvõimsustele (aastane põlevkivi ümbertöötlemise maht kuni 420 tuh t) kavandab ettevõte 1 kuni 3 tahke soojuskandjaga utteseadme TSK-500 käivitamist, et efektiivsemalt ära kasutada tükkpõlevkivi ettevalmistamisel tekkivat peenkivifraktsiooni (10-25 mm) ja evitada keskkonnahoidlikumat põlevkiviõli tootmise tehnoloogiat. Nimetatud seadmete püstitamisel ja täisvõimsusel, 3 TSK seadmega opereerimisel, töötleks ettevõte senisele põlevkivi ümbertöötlemise mahule lisaks ümber kuni 450 tuh t põlevkivi aastas. Õlitootmiseks vajalik põlevkivi tarnitakse olemasolevast tegutsevast, Kiviõli Keemiatööstuse OÜ kuuluvast Põhja-Kiviõli põlevkivikarjäärist. Koos tootmise laienemisega suureneb ka ettevõtte kogutoodang – põlevkiviõlide baasil saadavad tooted, samuti sellega kaasnevate kõrval- ja jääkproduktide kogused.\nKiviõli Keemiatööstuse OÜ, KIVIÕLI\n+372 335 7365 info@keemiatoostus.ee\nObjektiga/dokumentidega tutvumine 04.-18. august 2014


Kommentaarid: NII SEE JUHTUS | Kupper sai Teemantliigas 4. koha, Kanter ei pääsenud kaheksa sekka!\nto Siim 17. mai 2015 16:13\nKui sa põhulõug midagi ei tea,siis võiks vait olla.Ei ole Gerdil ühtegi võõrast sponsorit.Kõik on omad sõbrad ja tuttavad,ning puru silma ajamine võib rohkem sinusuguste pärusmaa olla.Ma arvan,et Gerd maksab makse kordades rohkem ,kui sinusugune tõbras üldse raha teenib\nSass 17. mai 2015 17:20\nGerd, sina või? Võta asja rahulikult.\nSiim 17. mai 2015 14:07\nEks seda oli arvata, et varem või hiljem noor mees gerondile tuule alla teeb. Aga et see juhtub Teematliiga võistlusel ja Gerd ei jõua isegi 8 hulka, poleks küll osanud arvata. Aeg tootvale tööle minna, mitte maksumaksjale ja sponsoritele puru silma ajada.\nKeri... 17. mai 2015 14:22\nkuradile, sa õel kommentaator. Gerd veel näitab ennast. Kui ei õnnestugi enam, siis vaatamata sellele on ta meile palju rõõmu vamistanud ja kellelgi ei ole õigust teda halvustada.\nasd 17. mai 2015 16:22\nei olegi õigust halvustada, aga mees võiks oma piire teada ja mitte enam lolli mängida suurvõistlustel.\nEesti ära võitis Hiina 17. mai 2015 13:39\ntinus 17. mai 2015 12:31\nkas Lõuna aafriklasele pole veel nime välja mõeldud?


Vooremaa kiri. Politsei jõud peitub rahvas\nkiri. Politsei jõud peitub rahvas\nJõgeva politseijaoskonnas töötavad politseiametnikud said positiivse laengu lugedes 10. augusti ajalehest Vooremaa lugejakirja ?Politseist, noortest ja noorsootööst?, kuna meieni jõudis sõnum, et Jõgeva politsei tegemised on rahvale nähtavad. Kirja autor arvab aga, et avaliku korra tagamisega jääb politsei hätta ja on oma tegemistes üsna hambutu. Ära on toodud näidetena 23. ja 24. juuli Jõgeva linnas, KEKi linnaosas öisel ajal tõeline ?võrride ralli? ja samas linnaosas ühes Liiva tänava majas toimunud noorte lärmakad peod.\nOlen kirja autoriga täiesti nõus, sest üksinda ilma rahvata ongi politsei hambutu. Politseil on olemas võimalused taoliste olukordade lahendamiseks, seda juhul kui elanikud meid neist teavitavad.\nInimest tema tervisehädas ei saa aidata ükski arst ja ka imearst, kui inimene ei pöördu oma hädaga arsti poole. Jõgeva politseijaoskonnas ei ole laekunud 23. ja 24.juuli vahel öisel ajal ühtegi avaldust ega teadet tõelise ?võrride ralli? kohta. Küll on samal ajal politseile teateid ja avaldusi tulnud teistest linnaosadest, seega ei saanud politseipatrull sattuda noortele ?mootorratturitele? peale ka tavalist patrullringkäiku tehes. Küll on erinevatel aegadel neljal korral murelikud kodanikud teavitanud politseid Jõgeva linnas Liiva 2 korterelamu ühes korteris toimuvate noortepidude kohta.\nKõikidel juhtudel on politsei käinud noori korrale kutsumas ning viimasel korral, 16. juulil toimetati eeltoodud korterist seitse alaealist noort jaoskonda. Noori karistati ning neile pööratakse edaspidi erilisemat tähelepanu.\nSamas kurdab kirja autor, et politsei käigust polnud kasu, sest muusika keerati varsti peale politsei lahkumist jälle valjemaks. Sarnaste olukordade kordumisel tuleb kohe uuesti politseile korduvast rikkumisest teada anda ja siin saab politsei ka õigusrikkumise toimepanija isoleerida, et ülejäänud rahvas rahulikult magada saaks.\nJõgeva linnas on kehtestatud öörahu kell 23.00-7.00 ja kõiki, kes sellel ajal käituvad kaaskodanikke häirivalt, saab karistada. Isikuid, kes käituvad sarnaselt eeltoodud noortele, võib karistada avalikus kohas teiste isikute rahu rikkumise eest kuni 6000 kroonise rahatrahvi või arestiga. Nii artikli autoril kui ka Jõgeva politseijaoskonnal on õigustatud mure eelkõige noorte pärast, sest noored on ju meie tulevik. Kui aga meie jääme korrarikkumiste puhul ainult kõrvaltvaataja rolli ja ise midagi ette ei võta, siis ei saa ka noortelt midagi rohkemat nõuda. Seetõttu on väga tänuväärne, et antud kirja autor oma muret noorte pärast leheveergudel jagas. Tänu sellele sai Jõgeva politseijaoskond teada, et Jõgeval KEKi linnaosas on probleemiks öörahu. Luban, et politsei teeb omalt poolt kõik, et KEKi linnaosa elanike öörahu saaks taastatud, selleks aga vajame ka inimeste initsiatiivi meile probleemidest teada anda. Meile enda ja ka teiste muredest saate kõige kiiremini teada anda politseilühinumbril 110, minuga võib ühendust võtta telefonidel 7768455 või 5299378, samuti saab kirjutada aadressil helmer.hallik@jogeva.pol.ee. Jõgeva politsei, nagu kogu Eesti politsei, on rahva jaoks, mitte vastupidi.\nHelmer Hallik, Jõgeva linna vanemkonstaabel


BIGBANK trügib tavakliendi tarbimislaenuturule - Raamatupidaja\nAutor: Juuli Laanemets • 2. detsember 2013\nBIGBANK trügib tavakliendi tarbimislaenuturule\nEesti kapitalil tarbimislaenude pakkumisele spetsialiseerunud BIGBANKi konsolideeritud laenuportfell kasvas 2013. aasta III kvartaliga kokku 14,5 miljoni euro võrra ehk 5,7%, ulatudes septembri lõpuks kokku 271 miljoni euroni.\nEttevõte teenis III kvartalis intressitulu 13,5 miljonit eurot ehk 17,1% rohkem kui mullu samal ajal. Panga intressikulu oli 2,0 miljonit eurot, mida on eelmise aastaga võrreldes 1,8% rohkem. Kaasatud hoiuste maht kasvas kvartalis 7,7% ja ulatus 238,5 miljoni euroni. Aktiivsete laenulepingute arv ulatus septembri lõpuks 177 tuhandeni.\nKogu grupi kasum III kvartalis oli 2,3 miljonit eurot, mida on üle kahe korra rohkem kui aasta varem. Kasum enne allahindlusi oli 7,4 miljonit eurot ehk 42,3% suurem kui varasemal aastal.\nBIGBANKi juhatuse esimehe Kaido Saare sõnul jätkati turupositsiooni tugevdamist eeskätt välisturgudel. “Ligi 80% ärimahust on tänaseks väljaspool Eestit ja sel aastal oleme suutnud kasumlikkust tõsta kogu panga grupis ” lausus Saar.\nAlates III kvartalist pakub BIGBANK Eestis universaalpankade tavaklientidele suunatud uut tarbimislaenu, millel on Eesti pankade seas madalaim intress. Pakutav laenusumma jääb vahemikku 500-6500 eurot ja laenuperioodi pikkus on 1-5 aastat. Laenu aastaintress on 15,5% ja krediidi kulukuse määr, mis sõltub laenu summast ja perioodi pikkusest, keskmiselt 17-18%.\nSeptembri lõpu seisuga andis pank tööd 546 inimesele, sealhulgas 233 Eestis, 131 Lätis, 85 Leedus, 39 Soomes, 36 Hispaanias ja 22 Rootsis. Klienditeeninduskontoreid oli III kvartali lõpu seisuga kokku 15, neist Eestis 4, Lätis 3, Leedus 7, Hispaanias 1. Olles Eesti kapitalil põhinev tarbimislaenude pakkumisele spetsialiseerunud pank, millel on filiaalid Soomes, Rootsis, Lätis, Leedus ja Hispaanias ning mis pakub piiriülese teenusena oma tooteid ka Austrias, Saksamaal ja Hollandis.


💄 Teine päev, teine Bad Kate Middleton Photoshop - 2019\nKate Middleton on kuninganna, kes kannab rahva kudemist, nii et loomulikult on tal väga säravaid kõrvarõngaid. Kuid oodake - kas tema teemante tõesti särad täiesti särav piisav? Mitte nii, vastavalt Austraalia Naistepäev ajakiri, kes otsustas muuta oma kõrvarõngaid ja rohkem oma viimast katet.\nSuurbritannia Daily Mail teatas, et Gossip mag kitis ka Kate Middletoni silmi ja muutis tema huulepulga tooni. Naistepäev Artistid ka tunduvad olevat sirgendanud kimp lillede Middleton hoiab. Ah, täiuslikkus.\nMiddletonil oli oma õiglane osa muutuste skandaalidest, nagu E! Uudised meenutas meile seda Marie Claire Lõuna-Aafrika kui fotod koondasid tema pead ja käes mudeli kehale. Naistepäev vähemalt hoidsin Kate tegeliku keha, kuid ülejäänud see õhuribri töö tundub olevat pigem mõttetu.\nKate Middletonil on hallid juuksed ja keegi ei hooliKate Middletoni juuksed: tõeline põhjus See tundub erinevat rasedust pärast


Kamp Tartu materjaliteadlasi tegid laboris katsetusi, sooviga luua želatiinist uut tüüpi materjali. Neist tudengitest oli Märt-Erik see, kellel jätkus püsivust ja visiooni, et tabada ära selle võimalik rakendus tekstiilitööstuses – täpsemini, ta hakkas välja töötama loomanaha aseainet. Praeguseks on sellega tegelev ettevõte Gelatex jälil üsna revolutsioonilise materjali valmimisele. See ei ole plastikust nagu kunstnahk. Selle tootmine on poole odavam, kui päris loomanahal ning selle töötlemine ei reosta massiliselt ümbrust. Kuna see koosneb želatiinist, siis kasutatakse ära loomset jäädet, mida muidu miljonite tonnide kaupa ära põletatakse. Loodetav muutus on sarnane, mis Reet Ausil, kellest juba sel sügisel kirjutasin – vähendada raiskamist ja reostamist tööstuslikul skaalal.\nÜlikooli spin-offi kõrvalt töötab Märt-Erik täiskohaga insenerina metallitööstuse ettevõttes ja omandab endiselt materjaliteaduste magistrikraadi. Temaga vestlemine on minule väga kirgas meenutus kunagisest vestlusest Skeletoni looja Oliver Ahlbergiga. Selliste tegijate näitel võimegi näha, missugune mõtteviis on kogu tööstusharu raputavate leiutiste taga.\nAlternatiiv suure reostusmõjuga tööstusele\nMeetod selle nahalaadse materjali tootmiseks on veel salajas, kuid avastuse lugu kirjeldab lahti ka probleemi, mida Gelatex-i tegevuse käigus püütakse lahendada.\n„Rakendust teadmata arendasime seda tugevamaks ja vastupidavamaks. Ühel hetkel saime aru, et rõiva ja täpsemalt nahatööstuses oleks probleem, mis vajaks lahendamist. Paljud ei tea, et nahatööstus on number 2 loodust reostav tööstusharu maailmas naftatööstuse järel. Kroomparkimisest üle jääv solk reostab tohutult keskkonda ja seetõttu ei saa mõnes kagu-aasia riigis enam põldu harida. Sellele oodatakse lahendust.“\nKuigi Märt-Erik on idee ja algse tootmislahenduse autor, käib Tartu Ülikooliga koostöös juba kolmas projekt, mille käigus materjali välja töötamise teadusteenust sisse ostetakse. Raha tuleb teadusgrantidest ja kiirenditest.\nPärast pea kolmeaastast arendamist on nende materjali tugevus tekstiilirakendustes sobiv ning suures osas želatiinist koosnev materjal pole enam niiskusele tundlik. Tegeletakse pinna viimistlemisega. Osa tänasest tiimist töötab selle masina arendamise kallal, mis materjali toodaks, ning teine osa arendab materjali ennast. Viimastest arendusetappidest liigub materjal katsetuseks skandinaavia väikestele moedisaineritele. Sealt edasi on Märt-Erikul kavatsus materjali ise tootma hakata.\n„Huvi on väga metsik ning seda just masstootjate poolt, kes toodavad mööblit ja tekstiili."\n„Huvi on väga metsik ning seda just masstootjate poolt, kes toodavad mööblit ja tekstiili. Nemad ootavad seda, et materjal oleks testitud näiteks väikeste kollektsioonide peal. Materjali tootmine võrdluses päris loomanahaga oleks masstootmises ligikaudu poole odavam. Kunstnahaga, mida tehakse plastikust, me muidugi ei konkureeri.“\nPõhiline leib tuleb hoopis inseneriametist\nJuttu teeme põhiliselt Gelatexist, kuid seesama vilgas mõtleja töötab arendusinsenerina metallitööstusettevõttes Metec. Sealse ametiga kaasneb ka suuremate allhankeprojektide juhtimine.\n„Minu ainuke erialane töökogemus oligi olnud Gelatex projekti juhtimine. Sellega töötades sain ma aru, et mul pole suurettevõtte kogemust. Metec’i kandideerides lootsin alguses leida seal lihtsalt positsiooni, kus ma näen suure ettevõtte tervikpilti ja seda, kuidas arendus, müügi, rahandus ja teiste osakondade vaheline koostöö võiks toimida.“\nSamas pole tal materjaliteadlasena arendusinseneri kohale justkui asja. Miks Märt-Erik siiski tööle võeti?\nArendus on alguses toimunud Märt-Eriku enda peas ja tema käte\nläbi. Nüüdseks on tema oma jõu suunanud projektijuhtimise\nja masinaehituse poolele. Fotod: Märt-Erik Martens, isiklik kogu.\n„See oli kuu aja pikkune protsess. Minuga koos kandideeris inimesi, kellel oli insenerikraad ja ka kogemus tööstusettevõttes. Ainus seletus minu tööle võtmiseks on ilmselt see, et vaadati, mis juttu ma suust välja ajasin. Kui ma ise Gelatexi meeskonnaliikmeid tööle võtan, siis ma toimin samuti. Varasem kogemus mind niivõrd ei huvita. Inimesed peavad eelkõige suutma probleemipõhiselt ülesandeid lahendada. Probleemiga kohtudes peab inimene genereerima iseenda ülesanded, mitte ootama juhendamist oma ülemuselt.“\nKuna Märt-Erik kuulub praegu ka Tartu Ülikooli materjaliteaduste õppeprogrammi nõukogusse, siis on ta sama sisendit ka sinna aidanud kanda. Uus õppekava on selline, kus me kasutatakse ohtralt probleemipõhist õppemeetodit.\nMiks materjaliteadus ja kuhu veel?\nMärt-Erik otsis pärast keskkooli eriala, millel saaks kõige rohkem ära teha. Ta sai ka arstiteaduskonda sisse, kuid see pole eriala, mis pakkunuks vajalikku loomevabadust. Arusaadav, kuna seal ei mõelda iga päev uusi ravimeetodeid välja.\n„Mulle meeldib inseneeria ning asju lahendada ja välja mõelda. Mul oli seda materjali välja töötades selge eesmärk – ühes käes algne näidis enda tootest ja teises päris loomanaha näidis. Tundsin, et lihtsalt peab olema võimalik jõuda ühest teiseni. Samas ühegi arendusetapi alguses ei tundunud selle eesmärgi saavutamine väga võimalik.“\nGelatex’i tulevikuplaan muutub iga natukese aja tagant. Seda ei pea nägema ainult tekstiilina, vaid platvormina. Materjal on edukalt kasutatav ka näiteks hambaravis biomaterjalina ja raku substraadina biotehnoloogias.\n„Potentsiaali sellel kindlasti on ning ma teen endast kõik oleneva, et see asi õnnestuks. Et me jõuaks kiiresti turule ja see asi omaks võetaks. Senikaua, kui meil on arengupotentsiaali ja ressurssi, liigume edasi.“\n„Minul ei ole teadlase iseloomu. Ma võtan asja ja tahan selle panna niimoodi toimima, et kõik inimesed saaksid sellest kasu."\nMärt-Erik on sarnaselt paljudele erksatele andnud end mitmetele kohustustele samaaegselt. Töö insenerina, Gelatex’i käivitamine ja ülikooli magistriõpe kõik korraga. Kuidas niimoodi enda jõudu ja tervist hoida?\n„Tegelikult jõuab inimene väga väga palju teha. Samas hakkab ühel hetkel see millegi arvelt tulema Inimene võib väita, et mul on aega küll ja võtab järgmise asja, kuigi samas jääb miski oluline täiesti tähelepanuta. Endal on tunne, et ma saan ju hakkama.“\nMinu intervjueeritava arvates esineb ka seda, et ülikoolis tehakse ägedat asju, mis ei jõua kuigi kaugele. Mõned asjad ei olegi lihtsasti rakendatavad, kuna need nõuavad tohutuid investeeringuid või väga suurt meeskonda.\n„Minul ei ole teadlase iseloomu. Ma võtan asja ja tahan selle panna niimoodi toimima, et kõik inimesed saaksid sellest kasu. Ma leian, et me peaksime baasteaduste kõrvalt rohkem rakendusi välja töötama. Kui ma olen teadur, kes väidab, et miski on läbi katsetatud ja ma tahaks valmistada prototüübi ning hakata kunagi toodet müüma, siis sellele on raske rahastust saada.“\nSeda oleme kuulnud mitmetelt teadlastelt, et edukuse mõõdikuks on avaldatud teadusartiklite arv, mitte toode. Samas on selline visa tegija nagu Gelatex sellest hoolimata oma jalgadele tõusmas – ootame huviga, mis saab pooleteise aasta jooksul, kui tootmine käima läheb.\nFotod: Märt-Erik Martens erakogu, pärisepilt: Gelatex koduleht\n"Paljud ei tea, et nahatööstus on number 2 loodust reostav tööstusharu maailmas naftatööstuse järel."\n"Mul oli seda materjali välja töötades selge eesmärk – ühes käes algne näidis enda tootest ja teises päris loomanaha näidis. Tundsin, et lihtsalt peab olema võimalik jõuda ühest teiseni."\nTartu Ülikool, materjaliteadus\nTallinna Tehnikaülikool, materjalitehnoloogia


5 külma ilmaga riietust, milles soovite elada\nViis hõivatud ema paljastavad, milliseid nahahooldustooteid nad vannuvad\nKuidas leida Louboutini kontsadest kinga suurus\nKuidas saada vedelat kuldset nahka ekspertide sõnul\nAmetlikult on aeg. Päevad on lühemad ja õhk karge. Talv on käes. Kuigi ma ei armasta külma ilmaga, armastan seda tunnet, kui libistan turskesse kudumisse või mõnusasse mantlisse, mis, ma tean, hoiab mind soojana, olenemata sellest, mida ilm toob.\nTalv ei ole aeg koonerdada kvaliteedi põhitõdedega, et lumisel jalutuskäigul ei jääks vettinud saapad või auk armastatud kilpkonnas. Teatud mugavus on teadmine, et teie lemmiktükid külma ilmaga jäävad iga kord taktitundeliseks (ja stiilseks) iga kord, kui need välja tõmbate. Sellega on sisuliselt kogu missioon läbi Jenni Kayne, mille talvegarderoobi esmatarbekaubad on loodud selleks, et tunneksid end aastast aastasse hästi. Kui bränd ei tegele nahahooldusmärgiga teie naha säravana hoidmisega, Oak Essentials, on see ka mitmekülgsete klambrite kujundamine, mis sobivad täpselt teie ülejäänud kapiga.\nAlates vastupidavatest saapadest kuni luksuslike veekindlate puhvriteni – siin on mõned ideed selle kohta, kuidas kujundada mõningaid brändi kõrgendatud põhitõdesid, mis on investeeringut väärt. Allpool on viis riietust, mida igal talvel kordate. Kasutage koodi BYRDIE15, et saada oma lemmikutest 15% soodsamalt!\nSaabastel on hetk, kuid see ei tähenda, et need järgmisel talvel teie kapis tolmu koguvad. Klassikaline turske saabas alati töötab siis, kui temperatuur langeb. Kombineeri see must paar sobiva libiseva seeliku ja luksusliku kašmiirist kampsuniga, et saada kontoris silma paistav välimus ja tööjärgsete jookide ajal.\nJenni KayneBrooklyni musta värvi saapas$425\nJenni KayneKaerajahust kampsun$395\nJenni KayneMust seelik$195\nMiski ei hoia teid nii soojas kui puhvmantel ja see kreemjas khaki toon sulab sujuvalt peaaegu kõigega, mis teie kapis on. Ühendage hubase ruudulise särgi ja tumedate teksadega, et saada kiire välimus, mis hoiab teid mugavalt.\nJenni KayneTumedas khaki värvi puhvis jope$425\nJenni KaynePestud tumeda samblaga lahtine flare Jean$275\nJenni KayneO'Keeffe söepleediga särk$225\nKašmiirist kalamehe kampsun\nKui otsustate elada selles Cashmere Fisherman Sweateris, ei süüdista me teid. Värvimata kivitoon, pehme hallikaspruun, on vapustav (ja mitmekülgne!) neutraalne, et lisada teie garderoobi. Võtke omaks talvine valge ja ühendage kampsun valgete kärbitud teksadega või vali klassikalisem marsruut nende 70ndate keskpaiga värviga ja lisage maksimaalse hubasuse saavutamiseks taupe Shearling Mules.\nJenni KayneVärvimata kivist kašmiirist kalamehe kampsun$395\nJenni KayneHigh Rise Ankle Crop teksad 70ndate keskel$265\nJenni KayneShearling Mule Taupes$395\nMa pole kunagi suutnud boucle'ile ei öelda. Boucle kampsun on ülim kaasahaarav kiht talveks ja kaugemalegi. Täieliku monokromaatilise hetke saamiseks lisage paar laia säärega siniseid teksapükse ja prantsuse sinine lühikeste varrukatega poiss-sõbrasärk.\nJenni KayneMerevärvi kampsun Boucle$395\nJenni KayneLühikeste varrukatega Prantsuse sinine poiss-sõbrasärk$145\nJenni KayneLaiad säärepüksid, vintage sinine$245\nElan talvel turskete kaelustega, seega on ülioluline, et mul oleks selline, mis taluks äärmist kulumist. Cashmere Turtleneck saab just seda teha. Mängin osaliselt paksu tekstuuri ja siluetiga, seega ühendaksin need õhukeste mustade pükstega ja lõpetaksin musta värvi õlitatud nahamuulidega. Kas saate öelda, et olen Jenni Kayne'i muulade kinnisideeks?\nJenni KayneMust kašmiirist kilpkaelus$595\nJenni KayneMustad õhukesed püksid$245\nJenni KayneMust õlitatud nahkmuul$395\nViis viisi, kuidas meeste juuksed aitavad neil nooremana välja näha September 9, 2021\n50 ideed lühikeste juuste värvimiseks September 9, 2021\nSelena Gomezi meigikunstniku sõnul, kuidas võidelda 9 tavalise meigiprobleemi vastu September 9, 2021


Jaan Tätte laulab Orissaare kontrabassi toetuseks - Saarte Hääl\nJaan Tätte laulab Orissaare kontrabassi toetuseks\n– 16/10/2015Rubriik: Maakond\nNovembri algul toimub Orissaare kultuurimajas kontsert, mille tulu läheb Orissaare muusikakoolile uue kontrabassi ostmiseks. Lisaks on kohapeal annetuskast, kuhu kogunev summa läheb samuti kontrabassi soetamiseks.\nMuusikakooli direktori Martti Nõu sõnul on kontserdi pealkiri “Kontsert ümber kontrabassi” ja see toimub 5. novembril kell 19. “Laval on keskel ehk aukohal kontrabass ja kontrabassi ümber vahetuvad erinevad solistid ja ansamblid,” kirjeldas Nõu kontserdi kontseptsiooni. “Erikülalisena astub kontserdil üles Jaan Tätte, kellelt on kontserdi teine pool ja kes on ka selle kontrabassi projekti patroon.”\nÜle-eestilise projekti “Igale lapsele oma pill” raames sai Orissaare muusikakool kontrabassi ostmiseks toetust 900 eurot. Kogu projekti maksumus on aga 2525 eurot. Projekti tingimused on sellised, et osta tuleb uus pill ja ainult see pill, mille peale on pakkumised võetud. Nõnda ei saa muusikakool Nõu sõnul ühtegi neile odavamalt pakutud pilli vastu võtta.\nKui saadud toetus, muusikakooli planeeritud omafinantseering ja juba tehtud annetused kokku arvutada, siis on kontrabassi osturahast endiselt puudu 940 eurot. “Selle raha me loodamegi kokku saada piletitulust ja täiendavatest annetustest,” selgitas muusikakooli direktor. Kui raha laekub rohkem, siis on muusikakoolil Martti Nõu sõnutsi vaja veel teisigi pille soetada.\nKontsert tuleb aga Nõu kinnitusel väga mitmekesine ja huvitav, sest mängitakse erinevates stiilides muusikat ja esinevad erinevad koosseisud.\n“Jaan Tätte on rahva poolt väga armastatud esineja ja kuna ta viimasel ajal väga tihti lauljana üles ei astu, siis on see haruldane võimalus tema esinemist nautima tulla,” sõnas Nõu. “Seega on kõik oodatud kontserdile!”


Tatjana Tolstaja on sündinud 3. mail 1951 Leningradis, peres oli kuus venda ja õde. Isapoolne vanaisa oli kirjanik Aleksei Tolstoi, emapoolne tuntud luuletaja ja tõlkija Mihhail Lozinski.\naastal lõpetas Leningradi ülikooli filoloogiateaduskonna.\n1990–1999 töötas USAs Princetonis ja mitmes teises ülikoolis õppejõuna.\n2002–2014 juhtis koos filmilavastaja ja publitsisti Avdotja Smirnovaga telesaadet „Школа злословия“ („Keelepeksu kool“).\nKirjutamist alustas 80ndatel pärast silmaoperatsiooni, kui pidi kolm kuud elama pimeduses. Lugeda ei saanud ja nii sündisid peas esimeste juttude süžeed.\nTemalt on ilmunud mitu jutu- ja esseekogu ning romaan „Кысь“ („Kõss“).\nFormaat: 256 lk, 140 x 210 mm, pehmed kaaned


GNT Eesti ASi 2003. a. käive ületas poole miljardi piiri - Äripäev\nGNT Eesti ASi 2003. a. käive ületas poole miljardi piiri\n03. veebruar 2004, 13:23\nArvutikaupade ja koduelektroonika hulgimüüja GNT Eesti ASi 2003. aasta käive ületas poole miljardi krooni piiri, jõudes 505 miljonini.\nEttevõtte 2003. aasta puhaskasum oli 1 miljon krooni. GNT Eesti tegevdirektor Anti Kuiv ütles tulemusi kommenteerides, et kaupade keskmine hind langes 2003. aastal hinnanguliselt kuni 10 protsenti. Samas aga kasvas GNT Eesti poolt imporditud kauba kogus 35 protsenti. Läinud aasta müüki iseloomustades märgib Anti Kuiv, et ühikuliselt kasvasid enim järgmised tootegrupid (2003. aasta esimene poolaasta versus teine poolaasta): digikaamerad 4 korda, digikaamerate lisad 3 korda, modemid 4 korda, DVD seadmed 2 korda, combo seadmed (CD+DVD) 3,5 korda, traadita võrgu seadmed 3 korda, koopiamasinad 2 korda.\nOluliselt kahanes fakside, diskettide, optilise meedia, nõelprinterite tarvikute müük. Peaaegu kõikides tootegruppides on selgelt näha trend, et käibe kasv oli ühikulisest kasvust tunduvalt madalam.\nLähitulevikust rääkides ütleb Anti Kuiv, et GNT Eesti oma organisatsioonis mingeid suuremaid muutusi ei plaani, järjest suuremat sünergiat hakkab pakkuma GNT Grupp kui kontsern, seda eriti Euroopa Liitu astudes. 'Siis peaks meie tarnekiirus ja tarnekindlus oluliselt paranema. Kontserni tugi võimaldab meil pakkuda klientidele jätkusuutlikke krediiditingimusi ja vettpidavaid lepinguid tootjatega. Kokkuvõttes prognoosime 2004. aastal umbes 10 protsendilist turu kasvu, loodetavasti toovad Euroopa Liidu fondid Eestisse vahendeid IT projektide läbiviimiseks. Plaanime aktiivset turundustuge oma peamistele tootjatele, arendame välja kaupade tagastuse (RMA) teenust,' lisab ta.


Silmakliinik | Välisveeb\nkliiniku juhataja, oftalmoloogia kaasprofessor 0,5 k\n+372 731 9755\nSilmakliinik õpetab arstiteaduse ja hambaarstiteaduse üliõpilasi diagnoosima tähtsamaid silmahaigusi, tutvuma nende uurimismetoodika ja raviga.\nSilmakliinik viib läbi residentuuriõpet oftalmoloogia ja oftalmoloogia koos silmakirurgia kõrvalerialaga residentidele ning viib läbi teoreetilist õpet teiste erialade residentidele (erakorraline meditsiin, peremeditsiin).\nTartu Ülikool Kliinilise meditsiini instituut Silmakliinik L. Puusepa 8 Tartu, 50406\nTartu Ülikoolis on silmahaigusi lugenud üldkirurgia kursuse vältel mitmed kirurgiaprofessorid: M.E. Kauzmann (1805-1810), I.L. Jochmann (1811-1814), C.H. Moier (1814- 1836), N.I. Pirogov (1836-1841), kes avas ka ajutiselt silmahaigla Tartus, mis oli esimene Baltimaadel (1836-1841), G. Adelmann (1841-1871) avas kirurgilis- oftalmoloogilise kliiniku (1843-1867).\nJaanuarist 1868 avas professor Georg von Oettingen esimese 24-kohalise silmakliiniku Tartus. Selleks osteti mansardkorrusega kivimaja Vallikraavi ja Maarjamõisa tänava nurgale. 10.septembril 1871.aastal avati pidulikult Tartu Ülikooli silmahaiguste õppetool, mille juhatajaks sai prof. G.v.Oettingen (1867-1879). Teadustöös kirjeldas ta silmalimaskesta amüloidset degeneratsiooni, trahhoomi nakkuslikku olemust, silmavigastusi Vene-Türgi sõjas. Ta oli ka ülikooli rektor ja Tartu linnapea.\nJärgmine silmakliiniku juhataja oli prof Eduard Raehlmann (1879-1900), kelle koolist on võrsunud rida tuntud oftalmolooge. Kliinik oli populaarne, haigeid käis üle kogu Venemaa, tekkis ruumipuudus ja 1882.a. ehitati vanale majale kahekordne puust juurdeehitus, mis rahuldas kliiniku vajadusi 1938. aastani. E. Raehlmann tegeles füsioloogilise optikaga, skopolamiini kasutamisega oftalmoloogias, veresoonte muutustega aneemia korral. 1889.a. kirjeldas ta esmakordselt veresoonte ristumisfenomeni ateroskleroosi korral, mis on saanud oma nime hilisemate autorite Gunn'i (1892) ja Salus'e (1929) järgi. Tema juhendamisel kaitsti 32 dissertatsiooni.\nE. Raehlmann'i asemel määrati 1900. aastal prof Theodor Ewetzky (1900-1909), kes oli seni Moskva Ülikooli professor, ta luges loenguid vene keeles. Teadustööd olid tal oftalmoonkoloogia, silmaparasiitide ja silma väärarendite alal. Erilist tähelepanu pööras ta vilunud patoloog-anatoomia kliiniku laboratooriumile. T. Ewetzky rajas silmakliiniku kõrvale üle linna tuntud roosiaia, aednikuks oli M. Lepik, pärastise tuntud Pärnu silmaarsti A. Lepiku isa.\nT. Ewetzky surma järel jäi oftalmoloogia kateeder kaheks aastaks vakantseks, kuna haridusminister ei kinnitanud teaduskonna poolt valitud kandidaati. Ametlikuks juhatajaks määrati füsioloogia professor Kurtðinski, silmahaigusi luges vanemassistent J. Osolin. 1911.aastal määras haridusminister professoriks Aleksander Ljutkewitch'i (1911-1918), kelle peamised huvialad olid laboratoorium ja raskekujulise lühinägevuse operatiivne ravi. Kolmeaastase rahuliku töö järel puhkes I Maailmasõda ja hiljem revolutsioon. 1917. aastal evakueeriti ülikool koos silmakliinikuga Voronezi, kus A. Ljutkewitsch juhatas silmakliinikut oma surmani 1928. aastal.\nTartu silmakliiniku töö jätkus katkendlikult (1918-1920), puudus sisseseade, meditsiiniline aparatuur ja arstiriistad, statsionaar oli suletud. Saksa okupatsiooni ajal (1918) juhatas kliinikut lühikest aega prof W. Löhlein Saksamaalt. Vabadussõja ajal (1919) asus kliinikus Eesti Punase Risti laatsaret, 1920 a. riigikohus ja hiljem Venemaalt tulnud optantide keskus. Detsembris 1920.aastal kutsuti õppetoolile professoriks Peterburi silmahaigla juhataja Ernst Blessig (1920-1930), kes taastas silmakliiniku töö, muretses instrumentaariumi ja aparatuuri ning alustas 1921.a. teisel poolaastal regulaarse kliinilise ja õppetööga. Ta pani aluse kliiniku preparaatide kogule ja muretses uuesti korrapärase raamatukogu.\nE. Blessig emeriteerus 1930.aastal ja kliinikut hakkas juhatama dotsent Jaan Uudelt (1930-1941), kes valiti 1934.aaastal oftalmoloogia professoriks. Koos otorinolarüngoloogia prof. E. Saareste'ga koostas ta silmakliiniku uue hoone projekti ja juhendas 1938. aastal selle neljakorruselise kivihoone ehitamist kliiniku esimese hoone kohale. Sellest ajast peale töötasid praeguse J.Kuperjanovi tänava hoones koos silma- ja kõrvakliinik. Teadusse on prof. J. Uudelt jätnud jälje silmavigastuste, silmakasvajate ja trahhoomi uurijana. 1941.aastal siirdus ta Saksamaale, 1943-1944.aastal juhatas uuesti Tartu silmakliinikut, siis sõitis jälle Saksamaale ja hiljem USA-sse, kus suri 1957.a.\nPärast profesoor J. Uudelt'i ärasõitu Saksamaale 1941.aastal määrati kliiniku juhatajaks meditsiinidoktor Jüri Suurküla (1941-1944), kes hiljem töötas silmaarstina Rootsis.\nII Maailmasõja ajal oli kliinik kannatanud, varustus oli laiali tassitud või vigastatud, ei olnud vajalikke aparaate ega operatsiooniinstrumente. Silmakliiniku tööd hakkas organiseerima ja varustust taastama Valentin Savi (1946-1958), kes 1. jaanuaril 1946.aastal määrati oftalmoloogia kateedri ja silmakliiniku juhatajaks. 1949.aastal kaitses ta kandidaadidissetatsiooni trahhoomi alal, 1950.aastal sai dotsendi kutse ja töötas selles ametis kuni oma surmani 1958.aastal.\nSamast aastast määrati õppetooli juhatajaks assistent Leo Schotter (1958-1989), kes 1964.aastal kaitses doktoridissertatsiooni silmasiseste võõrkehade magnetkirurgia alal ja 1967.aastal sai professori kutse. 1975-1989.aastal juhatas ta ühendatud kõrva-nina-kurgu ja silmahaiguste kateedrit. Hea organisaatorina on ta olnud Eesti Oftalmoloogide Teadusliku Seltsi esimees ja Tartu Ülikooli nägemise tervishoiu laboratooriumi teaduslik juhendaja (1975-1991).Ta valiti Eesti Silmaarstide Seltsi ja Eesti Pimedate Ühingu auliikmeks. Prof. L. Schotter emeriteerus 1993.aastal ja suri 1997.aastal. Teadlasena uuris ta silmavigastusi, katarakti ja glaukoomi ravi, lühinägevuse profülaktikat ja kirurgiat ning silma plastilise kirurgia küsimusi. Tal on ilmunud 188 teadustööd, ta on mitmete operatsioonimeetodite, aparaatide ja instrumentide autor. Väljaspool eriala oli ta tuntud amatöörheliloojana.\n1998.aastal valmis praeguse J.Kuperjanovi tänava 1 kliiniku kivimaja osas uus kaasaegne operatsiooniplokk, mis toodi üle vanast, juba 1882.aastal ehitatud puumaja osast. Kuna oftalmokirurgia oli muutunud oftalmomikrokirurgiaks osutus töö amortiseerunud, rappuvate põrandatega puumajas võimatuks.\nAlates 1990.aastast kuni 31. detsembrini 1999.aastal juhatas oftalmoloogia õppetooli ja silmakliinikut dotsent Aleksei Panov. Tema Moskvas kaitstud kandidaadidissertatsioon oli silmavigastuste alal. 1975-1991.aastal oli ta TÜ nägemise tervishoiu laboratooriumi juhataja. Õppetoolis töötasid veel dotsent Leo Schotter (jun) ja vanemassistent Riina Pulges. Alates 1. jaanuarist 2000 kuni 31.detsembrini 2011.aastal juhatas silmakliinikut professor Pait Teesalu. 0,35 õppekoormusega oli vanemassistent Kuldar Kaljurand ja 0,2 koormusega Andres Külama. P. Teesalu Oulus, Soomes kaitstud doktoridissertatsioon on glaukoomi diagnostika alal.\nTartu Silmakliinik kolis 2015.aasta detsembris aadressile L.Puusepa 8. Silmakliinik alustas tööd J-korpuse uutes ruumides 5.jaanuaril 2016.aastal.


MMSi JÜNGRID JA USUHULLUD: mida teha, kui lähedane liitub sektiga?\nMMSi JÜNGRID JA USUHULLUD: mida teha, kui lähedane liitub sektiga? (61)\nJuhan Mellik, 2. veebruar 2019 00:01\nMida võtta ette, kui pere peolauaseltskonna vältimatuks külaliseks on hiljuti mõne usulahu jüngriks hakanud vanatädi, kes üritab iga hinna eest kõiki sugulasi usku pöörata? Või kui õde on radikaalne taimetoitlane, kelle nähes ei saa rahus kotletti nosida? Õige vastus: suhtu austavalt ja rahulikult, kuid samas konkreetselt.\n„Mu pensionärist isa usub MMSi kasulikkusesse ning on seda mürgist vedelikku mõnda aega ise tarvitanud,“ räägib oma kogemustest Laura. Loengud sellest, kui kasuliku mikstuuriga on tegu ja kuidas kõik võiksid seda pruukida, mõjusid aina tüütumalt. Vastu vaielda polnud mõtet, sest seda tundelisemaks muutus kiidukõne. „Leidsin lõpuks lahenduse selles, et ütlesin isale: mu tervisel pole mitte midagi häda, järelikult pole ka mõtet MMSi tarvitada,“ ütleb Laura. Nüüdsest enam isa teda pikkade veenmiskõnedega ei vaeva, ehkki aeg-ajalt ikka poetab mõne kiidusõna. „Muret teeb muidugi, et ta ise seda tarvitab. Aga teda ümber rääkida pole võimalik,“ ohkab Laura.\nVEGANID KRIMINAALUURIMISE ALL: väikelaps tõsises seisus, ravimisest keeldunud ema võib vanemaõigusest ilma jääda\nTerviseamet keelas MMS-i levitamise, ohtliku aine jääke ei tohi visata kraanikaussi


16.juulil peksis Vaeküla bussijaama juures 19-aastane Valdo 20-aastast Haldot näkku, tekitades talle tervisekahjustuse\n17.juulil tungisid kolm tundmatud noormeest Haljala vallas Aasperes 19-aastase Erki garaazi, peksid teda, nõudsid raha ja võtsid ära mobiiltelefoni Nokia väärtusega 1700 krooni\n14.juulil varastati Haljala vallas Lihulõpe külas eramu kõrvalhoonest muruniiduk MTD. Kahju 3000 krooni\n14.juulil varastati Rakveres Kroonikeskuses meesterahvalt rahakott koos 12 400 krooni sularaha ja dokumentidega\n15.juulil varastati Haljala vallas Essu mõisa ehitusjärgus olevast hoonest ehitusfirmale kuulunud 17 pakki Isover villa ja mitmesuguseid tööriistu. Kahju 10 000 krooni\n18.juulil varastati Rakveres Laada tänava ööklubi laua peal olevast käekotist mobiiltelefon Nokia. Kahju 5190 krooni\n17.juulil toimus kähmlus Rakveres Tallinna tänava pubis, kus korda loonud turvamehel rebiti T-särk puruks ja kriimustati. Appi tõtanud meesterahval rebiti samuti särk puruks ning rüseluse käigus läks tal kaduma 2500-kroonine kuldkett\nMöödunud ööpäeval tabati Lääne-Virumaal 2 joobes juhti. Kiiruseületajaid ei tabatud.\n19 Juuli 2005


Pirita rannas näeb nädalavahetusel kulla eest heitlemas nii ranna- kui saalivõrkpalli tippe – Võrkpall24.ee\nAvaldatud 28.06.2019; 14:33\nAutor Karl Rinaldo 28.06.2019; 14:33\nEesti rannavolle Grand Prix kolmas etapp toimub juba sel laupäeval ja pühapäeval Pirita rannas. Pirita Cup on ühtlasi viimane etapp, kus on võimalik juuli lõpus Viljandis toimuva karikavõistluste finaali jaoks punkte koguda. Mängudega tehakse laupäeval algust kell 11.00, medalimatšid peetakse pühapäeval.\n15 meespaari hulgas on end etapile kirja pannud äsja Eesti rannakoondisega Tokyo olümpiamängude kvalifikatsioonis teise ringi jõudnud Kusti Nõlvak – Mart Tiisaar ja Dimitri Korotkov – Mihkel Tanila.\nRannavõrkpalluritele tulevad seekord konkurentsi pakkuma meie saalikoondise nurgaründajad Rauno Tamme – Karli Allik. Esialgu pidid turniiril osalema ka Robert Täht ja Kristo Kollo, ent nende tänavune rannadebüüt lükkub pisivigastuse tõttu juuli keskel Pärnus toimuvale Ida-Euroopa karikasarja (EEVZA) etapile. Huvitavaid nimesid eesotsas vanameistrite Kaarel Kaisi, Sander Steinbergi ja Kristjan Jürimaga leiab nimekirjast siiski küllaga.\nEemale jäävad Pirita etapist Tartu osavõistluse võitjad, U20 EM-il medali eest heitlevad Timo Lõhmus – Märt Tammearu. Samuti ei tee etapil kaasa avaetapi koos Kaspar Pomerantsiga võitnud Martti Juhkami.\nNaiste turniiril, kus lööb kaasa 19 paari, võib peafavoriitideks nimetada Eesti saalikoondise põhitegijaid Julija Mõnnakmäed ja Kristiine Miilenit. Nende tugevamad konkurendid on ilmselt Merilin Paalo – Kristi Nõlvak, Hanna Pajula – Jade Šadeiko ja Juudit Kure-Pohhomov – Renate Pikk. Eemale jääb aga seekord Liisa Soomets, kes võitis erinevate paarilistega kaks esimest etappi.\nDimitri Korotkov - Mihkel Tanila\nRobert Täht - Kristo Kollo\nPrevious Post Renet Vanker asub uuel hooajal Selveris mänguaega jagama Poola talendiga\nNext PostCretu edastas koondislastele sõnumi: peame olema valmis ohvreid tooma, et saavutada seda, millest unistame


Erametsaliit ja Erametsakeskus otsivad parimaid metsamajandajaid - Eesti Erametsaliit\nAvaleht » Uudised » Erametsaliit ja Erametsakeskus otsivad parimaid metsamajandajaid\n2017. a metsamajandajate konkursi hindamiskomisjoni liikmed paremalt Aira Toss ja Mikk Link koos konkursil osalenud Virumaa metsaomaniku Daniil Starodubtseviga (Foto autor: Kertu Kekk)\nPost published:5. apr. 2018\nParimate metsamajandajate konkursil tunnustatakse oma metsast hoolivaid ja seda jätkusuutlikult majandavaid metsaomanikke. Kandidaate saab esitada kuni 4. maini!\nEestis on üle 100 tuhande erametsaomaniku, kellel kõigil on oma metsa hoidmisel ja majandamisel isiklikud eesmärgid ning põhimõtted. Metsaomanikud, kes oma metsast hoolivad ja seda jätkusuutlikult majandavad, väärivad esiletõstmist ja tunnustamist. Selleks korraldab Eesti Erametsaliit juba 25. korda parimate metsamajandajate konkurssi. Teist aastat järjest tehakse seda koostöös Erametsakeskusega.\n„Varasematel aastatel konkursil osalejate metsi külastades, oleme näinud toredaid edulugusid jätkusuutlikust metsamajandusest. Järjest enam on märgata ka ühistulise koostöö mõju,“ tõdeb aastaid hindamiskomisjoni liikmena konkursi korraldusmeeskonnas osalenud Hiiumaa Metsaseltsi juht Aira Toss. Tema sõnul on üle Eestimaa häid näiteid metsamajandajatest, keda võiks teistele eeskujuks seada. „Märgakem ja tunnustagem neid!“ kutsub Toss üles tublidest kandidaatidest teada andma.\nParima metsamajandaja tiitlile oodatakse kandideerima kõiki metsaomanikke. Osalemisel pole tähtis metsa majandamise juriidiline vorm. Oluline on, et metsa majandatakse vastutustundlikult ja hästi.\nKandideerimiseks tuleb hiljemalt 4. maiks täita ankeet Eesti Erametsaliidu kodulehel.\nTänavune parim metsamajandaja kuulutatakse välja augustis toimuval traditsioonilisel metsamajandajate kokkutulekul, kus võetakse ette ka metsaretk mulluse võitja Liidia Kösteri maadel.\nMikk Link, Eesti Erametsaliidu juhatuse esimees


Mises ennustas ´13 – Osa II | Mises.EE\nMises ennustas ´13 – Osa II\nseptember 24, 2013 by Robert Müürsepp\nKäesolev lugu on järg postitusele Mises Ennustas ´13 – Osa I.\nTeiseks ennustatavaks näitajaks oli meil väärismetallidest populaarseima paljuräägitud ja -kirutud kulla hind. Vaatamata mitmete majandusteadlaste seisukohale, et kullal pole suuresti tänu Nixoni otsusele loobuda kullastandardist enam ammu monetaarset väärtust, jätkub tänase päevani kulla kasutamine kaitsena inflatsiooni vastu. Maailma Kullanõukogu hinnangul läheb lausa viiendik kaevandatavast kullast investeerimistoodeteks. Olulisel määral omavad investeerimiskulda siiani keskpangadki. Eesotsas Hiina, India ja Venemaaga on mitmed neist viimaste aastate jooksul oma kullapositsiooni koguni tugevdanud.\nKuigi investeerimiskuld on majanduskriisi ajal toimunud kulla hinna järsus tõusus mänginud olulist rolli, pole see kindlasti ainus tegur. Valdav osa, kaks kolmandikku kullast läheb tänase päevani siiski ehete valmistamiseks. Ja kiirelt jõukamaks muutuv India, kus kuldehted on läänemaailmast ehk veelgi enam hinnatumad, on olulisel määral panustanud kulla nõudluse kasvu. Võib arvata, et kulla kultuurilist väärtust ei hakka niipea kõigutama isegi India valitsuse püüded väärtustatud metalli importi jõuga piirata.\nVaid umbes 12% kullast läheb tänasel päeval tööstusesse. Kahtlemata on selle peamiseks põhjuseks kõrged ehete hinnad, mis teevad kulla kasutamise elektroonikas ja meditsiinis ebaefektiivseks. Seda metalli suurepärastele füüsilistele omadustele vaatamata.\nMises Circle Tallinna ootused kulla hinnale käesoleva aasta lõpuks olid väga laia spektriga. Oodati nii jätkuvat hinnatõusu kui ka -langust. Kui kogu ennustuste skaala ulatus alates $1300 kuni $1815 untsi kohta, siis keskmine prognoos jäi $1614 peale. Mediaaniks kujunes $1650 untsist. Kõrvutades neid näitajaid kulla aastaalguse hinnaga, võiks väita, et ´keskmine miseslane´ ootab hinna samaks jäämist.\nKui vaadata, mida suuremad investeerimispangad oma aastaalguse prognoosides ootasid, võib öelda, et MCT ennustused langesid sisuliselt samasse vahemikku. Mõned pangad on aga oma veelgi pikema horisondiga prognoosides hoopis pessimistlikumad ja ootavad kullale lähiaastail n.ö. ´krahhi´. Seevastu aimasid mitmed erainvestorid võrreldes pankadega kullale juba tänavu oluliselt mustemat aastat. Praeguse seisuga võib öelda, et nende ootused on olnud palju täpsemad. Samas on need isikud aga kulla pikemaajaliste väljavaadete osas olnud hoopis optimistlikumad.\nEsmaspäeval 23. septembril sulgus kuld $1326,83 untsist.\nMises Circle Tallinnas käib inimesi igasugustelt elualadelt. Käesolevad ennustused ei pretendeeri ekspertarvamusteks, tegemist on lihtsalt seltskondliku meelelahutusega.\nSildid : kuld, Mises Circle Tallinn, prognoosimine\n← Kes oli Luis de Molina?\nUus majandusõpetuse vorm – räpp →


Postitaja elukaaslane lastakse kaitseväest lahti, kuna ei ole vaktsineeritud - Perekooli Foorum\nEsileht › Koroonaviirus COVID-19 › Postitaja elukaaslane lastakse kaitseväest lahti, kuna ei ole vaktsineeritud\nTeema: Postitaja elukaaslane lastakse kaitseväest lahti, kuna ei ole vaktsineeritud\nJah, õige, aga nakkushaiguse leviku tõkestamiseks ei ole ainult vaktsiin.\nMilline riigi poolt aktsepteeritud vahend veel tõhusamaks oleks tunnistatud? Või ka see peaks põhiseaduses kirjas olema?\nTestid. Neil, kes ei ole vaktsineeritud, on õigus testidele. Praegu on need kasutusel ja väga hästi toimivad.\nKes see eneseisolatsiooni jääb? Keegi ei jää.\nMul oli tuttav aasta tagasi kaitseväes aega teenimas. Ta veetis seal 4 korda 10 päeva isolatsioonis. St siis üle kuu aja üheksakuisest väljaõppes veetis hulk poisse lihtsalt isolatsioonis. Eelmisel aastal ei olnud veel võimalik neid vaktsineerida, aga nüüd on.\nJa minu teada kaitsevägi on koht, kus demokraatia ei kehti, seal täidetakse käsku. Põhimõtteliselt ei kehti seal ka kehaline puutumatus. Eriti need missioonil käinud (keegi siin mingis teemas kurtis, et tema missioonil käinud kaasa ei vaktsineeri ja peab kaitseväest lahkuma) poisid peaksid teadma et neid võidakse tulistada, tappa Ja vajadusel tulistavad ja tapavad ka ise. Tavaline ajateenija loodetavasti reaalse tulistamisega kokku ei pea puutuma, aga kes juba seal omal valikul palgalist tööd teeb, peab ka sellega arvestama. Minu arusaamas igatahes kaitsevägi ei ole koht, kus iga mutrike oma peaga mõtleb, vaid on koht, kus tehakse seda, mida kästakse. Kui käsutäitmine inimesele ei sobi, siis on palju töökohti, kus see käsuliin nii tugev ei ole.\nEsiteks räägid sina ajateenijatest, aga mina kaitseväelastest. Tegevväelasi eneseisolatsiooni ei panda – nad käivad tööl edasi.\nJärgmiseks, käsuliini mõistet sa ei tea, aga ma eespool selgitasin seda. Käsuliini käsk on tühine, kui see on põhiseadusega vastuolus.\nNüüd minu küsimus on sulle – kellele või millele on kaitseväelane vande andnud?\nSee on küll siis müstika! Isegi Presidendid ja peaminstrid PEAVAD eneseisolatsiooni jääma ju !\nKaitseväes on 98% töötajatest vaktsineeritud.\nsiis ju süda rahul .See 2% ei tohiks küll kaitsevõimet mõjutada .head teed neil minna!\nTegevväelasi eneseisolatsiooni neid ei panda – nad käivad tööl edasi.\nVõi nii. Et kui meil on hetkel olukord, kus koroonahaige lähikontaktne peab jääma eneseisolatsiooni, kui ta ei ole vaktsineeritud, siis tegevväelaste kohta see ei kehti? Nemad võivad rahulikult edasi tööl käia ja viirust levitada? Huvitav, miks küll?\nMillise põhiseaduse punktiga on vastuolus otsus, et tegevväelane peab ennast vaktsineerima?\nAga sa küsi neilt miks nad võivad.\nNeid punkte on päris mitu\n*Vabatahte vastaselt ei tohi allutada meditsiini Ja teaduskatsetele\n*igalühel on oigus tervisekaitsele\nKui sõjaväelane sõtta saadetakse, siis viitab sellele viimasele punktile ja istub rahulikult diivani peal edasi? Sest minu teada ei saa tule all olles kellegi tervist väga kaitsta.\nEe…mis asja? 😀\nNo paraku on nende vallandamine meile suur rahaline kadu(ja loomulikult mitte ainult rahaline). Lisaks osades üksustes on IGA mees arvel.\nmis kadu on idiootide eemalesaamisel relvadest? Lahinguolukorras hakkavad veel põhiseadusega vehkima ,kas ikka on seaduslik või mitte!\nAga millal põhiseadus siis loeb? Kas põhiseadus, millele nad on vande andnud, tuleb täita suvaliselt?\nNäiteks kui meil tuleb sõda ja neile tuleb käsk piinata teatud inimgruppe, kas siis loeb põhiseadus? Või tuleb käsk saata inimesi Siberisse, siis kas siis peaks kaitseväelane lähtuma põhiseadusest või käsust?\nIdiootide relvadest eemaldamine? Miks nad idioodid on?\nSa said valesti aru. Palun pange nüüd tähele –\n1. See, et on olemas kõige tõhusam vahend, ei tähenda, nagu oleks tegu ainukese tõhusa vahendiga.\n2. Ükski vahend pole 100%line, kaitse maksimeerimiseks tuleb kasutada mitmeid erinevaid vahendeid\n3. Ülemaailmse pandeemia korral oleks ideaalseks lahenduseks see, kui kõik inimesed kasutaksid kõiki vahendeid. Kui see pole võimalik, tuleb kasutada nii palju erinevaid tõestatud toimega vahendeid nii paljude inimeste poolt kui võimalik.\nKokkuvõtvalt, pandeemia laineharjal ei saa asjasse suhtuda nii, et vaktsineeritud inimene võib kõike teha, käia ilma maskita ja haigestudes ei pea testima. Peab ikka küll.\nViimane covidioot peab pandeemiaks olukorda, kus 1 inimene 2600st on kukkunud haiglasse. Viljandi näite puhul teeb see 16000-st inimesest 6 inimest, kes on sattunud “räige pandeemia” ajal haiglasse. Covidioot eeldab, et kui kõik korralikult maski kannaksid, vaxxiksid , ärid kinni paneks, koolid kinni paneks jne jne, siis saaks selle numbri alla viia. Covidioodi käest tahaks küsida, et mis see number on, kui palju inimesi võiks Viljandi suurusest linnast haiglasse kukkuda räige pandeemia ajal, et covidioot oleks rahul olukorraga. Kas 1,2, või 3 iminest? 4,5 ei julge nagu pakkuda, kuna 6 on juba räige haiglate ummistamine.\nKuidas üks 2600-st? Täna 1679 haiget ja 72 uut haigusjuhtu (mis on ju meeletu, kujuta ette, et iga päev satub haiglasse 70 inimest, kes vajavad pikka ravi, pole ime, et haiglad umbes), aga need 72 haiget on tõenäoliselt 1-2 nädala eest haigestunud, mil oli vähem tuvastatud haigeid päevas. Tänasest 1659-st satub haiglasse suure tõenäosusega rohkem kui 72 inimest.\nCovidioodile, haiglates on hetkel ca 500 inimest väidetavat koroonahaiget.\nKes veel aru ei ole saanud, siis vaxxinõue on välja praakida valtisussektorist kõik need, kes covidiootsusega ei ole kaasa läinud. Nii on lihtsam kõiki edasisi covidiootsusi rakendada. Kui on vaja näiteks maha suruda sundvaxximise vastane mäss või reaalselt minna ja rakendada sundvaxximist, siis need töötajad, kes ei ole covidioodid, võivad minna rahva poolele üle ja mitte alluda valitsuse käskudele rakendada sunniviisilist vaxximist või muud terrorit.\nEt rahva tervise eest hoolimine on nüüd juba teŕror 🙂 ! Samas kas meil on tõesti vaja sõdureid kes kardavad süsti?\nRahva tervise eest “hoolitsemine” toob selle aasta lõpuks juba oma 2000-3000 lisasurma võrreldes aastaga 2020.\nKeegi ei karda süsti, ikka kardetakse seda geeniravigemüüset, mis süstla sees on.\nK. Mullis, PCR testi autor, Nobeli preemia saanu sellesama testi eest, on öelnud, et kui keegi karjub suure suuga, kuidas ta “päästab elusid”, siis jookske kohe nii kiiresti kui võimalik teises suunas.\namas kas meil on tõesti vaja sõdureid kes kardavad süsti?\nKeegi ei karda süsti.\nKellelt neilt? Aga ok, sa siis väidad, et tegevväelased võivad vabalt viirust levitada, sest nad on tegevväelased. Seega on tegevväelastel vabalt õigus rikkuda põhiseadust, st levitada nakkushaigust ning ohustada teiste inimeste elu. Ehk siis rikkuda põhiseadust (rikkuda teiste inimeste õigust elule). Ma ei ole kunagi eriline sõjaväe fänn olnud (jah, kasutan nüüd meelega sõna sõjavägi, sest õigus suvalt teiste inimeste eluga mängida ei ole enam kaitseväe teema aga sõjaväe teema, hävitamine). Aga kui sellel sõjaväel on sellised eestkõnelejad, kui sina, siis paraku mu arvamus kukkus veel kolinal allapoole.\nNeid punkte on päris mitu *Isikupuutumatus *Vabatahte vastaselt ei tohi allutada meditsiini Ja teaduskatsetele *igalühel on oigus tervisekaitsele\nIsikupuutumatus? Tervisekaitse? Kas see kehtib ka neile ajateenistuse poistele, keda sunnitakse igasuguseid asju tegema, metsa minema jne? Äkki nende isikupuutumatus ja tervis saab ka kahjustatud? 🙂\nAga ok, see eelmine ei olnud muidugi tõsiselt mõeldud. Aga tervisekaitse ja isikupuutumatus. Kas missioonil võib siis kaitseväelane teatada, et tegelikult ta ei lähe seda ülemuse korraldust täitma, sest see võib olla ohtlik tema isikule ja tema tervisele? No läks vabatahtlikult missioonile, aga nüüd tahab ta tegelikult lihtsalt ringi hängida ja kohalikke tüdrukuid moosida, mis ülesanded, ohtlikud ju!\nJa vaktsiini näol tegemist ei ole teaduskatsetega, kuigi uhhuud nii väita üritavad. Tegemist on nakkushaiguste eest kaitsmisega.\nAga tänan, sadness kaitseväe mainet maha tegemast. Just seda eesmärki su postitused täidavad.\nNad on vaktsineeritud ja kellele nad seal seda siis levitavad?\nMillise sõjaväe eestkõneleja ma olen? Ma avaldan kõigest oma arvamust, nagu sina seda teed.\nSee mida sina arvad kaitseväest, ei paku mulle üldiselt mitte mingit huvi.\nOi, kas test siis ei riku keha puurtmatust? Mingi tokk aetakse kehaavasusest sisse. Ja enne vaktsiine väideti, et pulk lõhub ajukelmet jne\nTest näitab olukorda testi tegemise hetkel. Kui suudetakse seda kiirtesti üldse õigesti teha. 10 sek hiljem võib nakatuda.\nKuidas üldse saaks kaitseväes töötada inimene, kes ei allu korraldustele ja käsuahelale?\nÜlevalt tulnud käsud on täitmiseks välja arvatud juhul, kui tegemist on keelatud käsuga või tühise käsuga.\nKäsk vaktsineerida on keelatud või tühine käsk? Aga käsk eluga riskida missioonil ei käi põhiseaduse vastu? Minu arust kaitseväelasi süstitakse ju alati, kui nad kuskile missioonile lähevad ja mis on vaktsiin võrreldes ohuga surma saada lahingtegevuses? Või lahingus hakkab ka iga reamees analüüsima ja põhiseadust tsiteerima? Sel juhul pole tema koht kaitseväes ja on ju kena, et see siin Eestis ja rahuolukorras välja tuli, et tööks on valitud ebasobiv amet.\nSinu arust, sinu arust. Mis ma räägin sinuga, kui sa tegelikult midagi ei tea.\nMuide missioonidel käiakse on vabatahtlikult, pole võimalik, et see oleks põhiseadusega vastuolus. Lihtsalt infoks sulle.\nAga töökoht kaitseväes on kellelegi peale sunnitud? Kui seal töötamise tingimused ei sobi, on inimesel õigus sealt ära tulla.\nSee on ju lausa põhiseaduses kirjas.\nEi olegi peale sunnitud, aga kaitseväelasel on täielik õigus oma riiki kaitsta. Riik ei kuulu valitsusele ega kaitseväele. Lisaks, kaitseväelane ei ole andnud vannet valitsusele ega kaitseväele.\nLoomulikult oleksid kõik kaitseväelased vaktsineeritud, kui see oleks seaduspärane, aga see ei ole.\nSa oled asjadest ikka väga valesti aru saanud. Sinu jutu järgi siis kaitseväelase haigestudes käib ta ka tööl edasi, ei jää haiguselehele? Sest kes siis tema asemel riiki kaitseb! Aga kui ta haigestub nii, et peaks haiglas kinnises osakonnas olema? Käib sinu arvates ikka tööl edasi?\nSa vist ei saa sellest viirusest ise suurt aru, lihtsalt vaktsineerimine on kinnisidee ja manipuleerid teisi sellega. Tegelikult need kes on läbipõdenud, neid ei vaktsineerita nagunii enne 6 kuu möödumist ja siis nad saavad ka ainult ühe doosi. Teiseks läbipõdenutel on antikehad. Riik, valitsus ja meedia toodavad juba pikemat aega vastukäivat informatsiooni ja segadust, seda kasutavad siis osad inimesed oma mulli ajamiseks. Üks on rahul kui kaitseväest 2% isikkooseisust lahti lastakse, teine nutab siin kaitsevõime vähenemise üle. Aga kui te olete ise vaktsineeritud, mida te siis lõpuks põete, vaktsiin peaks teid ju kaitsma. Karjaimmuunsuse tekkeks peavadki kõik selle läbi põdema ja põevad ka.\nTe ei saa ise ka aru mida teed soovite ja nõuate.\nEnamus haigestunud põevad kodus läbi ja on kaks nädalat haiguslehel nagu tavalise gripiga, haiglasse viiakse ju need kes on suremas. See on väär informatsioon nagu kõik haigestunud hospitaliseeritakse.\nKes on vaktsineeritud? Me räägime siin teemas vaktsineerimata kaitseväelastest.\nKatsu palun järge pidada. Jutt oli sellest, et vaktsineerimine on vajalik, sest me ei saa lubada endale, et kaitseväes osad inimesed koroonahaigega kokkupuute järel peavad eneseisolatsioonis olema, sest nad on vaktsineerimata. Ja sina väitsid, et nad ei jää eneseisolatsiooni. Ja nüüd väidad, et nad on vaktsineeritud? Need vaktsineerimata kaitseväelased, kellest siin teemas jutt on, on vaktsineeritud tegelikult või?\nKui nad on juba läbipõdenud, siis neid ei vaktsineerita. Riik ei taha nagu näha testitele raha raisata.\nläbipõdenutel on ju coronapass olemas ja neid ei vallanda keegi\nNeed, kel koroonapass olemas, ei ole ju selle teema point, neid ei vallandata. Nemad ei pea eneseisolatsiooni jääma. Sadness väitis siin ju, et need tegevväelased lihtsalt ei jää eneseisolatsiooni ka siis, kui peaksid jääma, st on ilma koroonapassita.\nKaitseväelased peavad välismissioonile minekuks tegema 17 vaktsiini.\nMa vastasin nimetamatsi kommentaarile ja tema kommentaar oli: Kaitseväes tegutsetakse reeglina kolektiivselt .kui ta haigestub siis ta ju reaalselt halvab riigi kaitsevõimet kuna võitluskaaslased peavad minema eneseisolatsiooni .Kannatab korraline väljaõppe jne .Sellest on ju nii palju räägitud .Palju seal kaitseväes on ameteid kus kellegiga kokku ei puutu ? Sama jutt politsei ja med süsteemi kohta.</span>\nJa mina vastasin, et nad ei jää isolatsiooni(pidasin silmas vaktsineerituid, sest seal on 98% vaktsineeritud).\nVaktsineerimata mehed ei ole haigestunud, kui nad oleksid, siis nemad oleksid kodus. Vaktsineeritud kaitseväelane isolatsiooni ei jää.\nEi pea. Kaitseväes on vaktsineerimine rangelt soovituslik, mitte kohustuslik.\nAga mis siis kui see preparaat ongi mõeldud kogu ühiskonna halvamiseks?! Kõik riiklikud instantsid halvatakse, kuna süstitud inimesed saab võtta 5G abil üle ja panna nad tegema, mida soovitakse, või siis lihtsalt kokku kukutada. Loomisel on Uus Maailmakord, mille eesmärk on üks ainus valitsus üle kogu maa – täielik diktatuur. Uus moto – sa ei oma midagi, aga oled õnnelik.\nEi hakka kogu teksti kopeerima, aga kirke31, kas sa tõesti, päriselt ka usud seda, mida siin kirjutasid?\nLisan juurde, et maailmas on olnud näha teiste riikide näitel, et mida rohkem süstitakse, seda rohkem on haigeid. Targad õpivad teiste vigadest, aga lollid ei õpi enda omadestki. Selle eest hoiatasid maailma tippdoktorid – neid ei kuulatud – sõimati vandenõuteoreetikuteks ja mõnitati madalaks. Palju õnne siis nüüd!\nHaiglates kasutatakse covidi haigetele Remdesiviri – Kaja just ütles Riigikogu infotunnis, et ostetakse sisse covid patsientide jaoks suures koguses. See preparaat halvab neerude töö, mistõttu keha hakkab koguma vedelikku. Kallerdise sarnane mass tekib ka kopsudesse, mistõttu tekivad hingamisraskused ja inimene upub kehasisese vedeliku tõttu. Selline on raviprotokoll, mida kõik mõtlematult täidavad ja ei esita küsimusi – peab! Nii nagu ka süstima – Peab! Oma peaga ei mõelda. Mina pole arst, aga ma olen kuulanud vilepuhujatest arstide juttu ja kogemusi haiglates toimuvast. Nad nutavad kui toimuvast räägivad. Arstid saavad aru küll, aga täidavad ülevalt tulnud käsku ega esita küsimusi ega vaidle vastu. Nii nagu ka süstimistega. Peab!\nIga sõjaga on rahvaarvu vähendatud massides. Miks mitte ka praegu ei võiks olla käimas suur rahvaarvu vähendamine nende pealesunnitud süstide abil. Sõda uuel kujul.\nDumat nado a ne prõgat!


Paide kollaaz (0)\nSeekord teen pisut teisiti ja pakun vaatamiseks mitmest fotost kokku kombineeritud kollaaži. See on Paide teemaline ja koosneb ühest albumist pärit väikseformaadilistest fotodest, mille tegemisajaks pakun 30-ndate teise poole. Peamiseks argumendiks on Vallitorn, mis kahel fotol näha ning mis lasti õhku taganevate punaste poolt 1941 aastal.\n- Vasakul üleval nurgas oleval fotol paistab Paide kirik. Foto ise on tehtud edelabastionilt, õigeusu kiriku eest.\n- Selle all olev foto on samuti tehtud edelabastionil kuid suunaga Posti 12 koolimaja poole.\n- Vasakul all nurgas olev foto on tehtud rootsi inseneride juhendamisel kuhjatud muldvallil ja kunagise ordulinnuse läänevärava tasutal.\n- Eelmise foto kõrval on kunagise konvendihoone tüüpi kindlusrajatise seinajupp, mille ees paiknes omaaegne laululava. Vallitorn on sisuliselt pildistaja selja taga.\n- Keskel üleval oleva foto tegemise koht on samuti edelabastion kuid seekord suunaga Tallinna tänava poole. Taamal paistab Kitsa tänava ots ja esiplaanil paremal hoone asemel on nüüd parkla ja SRIK ehitusmaterjalide varjualune, vaskule jääb Tallinna 5, otse ees üle tänava paistab Tallinna 6 nurk. Edelabastioni alla jääb 1907 aastal rajatud historistlikus stiilis laohoone hobusetallidega, mis ehitati vallikraavi.\n- Keskel all seisab noormees Vallitorni kõrval, taamal taaskord massiivne läänevärava vare.\n- Paremal ülanurgas on näha Vallitorn, foto on tehtud Vallimäe Valli tänava poolt küljest.\n- Paremal all on üks huvitavamaid fotosid selles komplektis. Minu arvates on see tehtud edelabastion suunaga Valli tänava poole. Esiplaanil peaks olema Valli 8 ja tagaplaanil olevat hoonet pole juba ammu.


rõõm luuletused :: Näärirõõm on punajalgne :: rõõm\nõnnely siimon (13.12.2007)\nTere «Sõbra Nimi» Läbi krudiseva lume kõnnib rõõmus jõulumees. Kingid kotiga on seljas, aval naeratus on ees. «Sinu Teade» «Sinu Nimi»\nLäbi krudiseva lume\nkõnnib rõõmus jõulumees.\nKingid kotiga on seljas,\naval naeratus on ees.\nTere «Sõbra Nimi» Täna nägin jõuluvana ta ei olnd ju üldse vana. Seljas oli kingikott sees seal oli kommipott. Jõuluvana rõõmus, virk silmas oli särav pilk. «Sinu Teade» «Sinu Nimi»\nTäna nägin jõuluvana\nta ei olnd ju üldse vana.\nSeljas oli kingikott\nsees seal oli kommipott.\nJõuluvana rõõmus, virk\nsilmas oli särav pilk.


Selgusid aasta parim kondiitri- ja pagaritoode - news\nTäna Tallinna Teeninduskoolis toimunud Eesti Parima Toiduaine konkursil võidutses pagaritoodete kategoorias Eesti Pagari Pagariröst täistera ja kondiitritoodete kategoorias Kalevi Tuljak tume šokolaad täidisega.\nPagaritoodetes esikoha saavutanud Eesti Pagari Pagariröst pälvis žürii kõrgeimaid punktid tänu ülitervislikule kontseptsioonile. "Võidutoode sisaldab mett ja chia seemneid ning see vastab oma täisterasisalduse poolest ka mullu paika pandud täistera mõiste kasutamise hea tava kokkuleppele. Väärt toode iga terviseteadliku inimese toidusedelis," kommenteeris Potisepp.\nTänase hindamispäeva lõpetas kõige magusam voor, mis kulus kondiitritoodete hindamisele. "Kondiitritoodete kategoorias pälvis komisjoni suurima sümpaatia legendaarsest käsitöökompvekist inspireeritud Kalevi tume täidisega šokolaad, mis on suurepärane näide tootearendusest, kus hinnatud maitsed leiavad endale uue väljundi," sõnas Toiduliidu juht.


Pelgulinna Sünnitusmaja: Tänasest algab statsionaarsete patsientide rahulolu-uuring\nTänasest algab statsionaarsete patsientide rahulolu-uuring\nAvaleht » Uudised » Tänasest algab statsionaarsete patsientide rahulolu-uuring\n❄ Ilusat lumist detsembri algust! ❄\nMeestekuuks tituleeritud november oli küllalt mehine ka Pelgulinna sünnitusmajas. 2021.aasta eelviimasel kuul sündis meil poisse 24 võrra rohkem kui tüdrukuid.\nNovembris aitasid meie sünnitusmaja arstid ja ämmaemandad ilmale kokku 252 last, kelle seas oli poisse 138 💙 ja tüdrukuid 114 ❤.\nKaksikuid sündis novembris KUUS paari 😍\n💙❤ - 2 paari\n❤❤ - 2 paari\n💙💙 - 2 paari\nMöödunud kuu kõige töisem päev oli reede, 5.november, mil sündis 16 beebit: 12 poissi ja 4 tüdrukut 🥰\nPalju õnne kõikidele novembrikuu beebidele ja nende vanematele! 💐🎉🧸 ... See MoreSee Less\nHea ämmaemand! Tule meie kollektiivi tööle! ... See MoreSee Less\nMammograafia buss Pelgulinna sünnitusmaja juures 🚑\nAS Mammograaf koostöös Eesti Haigekassaga kutsub rinnavähi sõeluuringule 2021 aastal kõiki 1955, 1957, 1959, 1961, 1963, 1965, 1967, 1969 ja 1971 aastal sündinud naisi.\n❗ Rinnavähi sõeluuring on TASUTA ka ravikindlustuseta naistele.\n👉 Mammograafia mobiilne uuringutreiler ootab naisi vastuvõtule Tallinnas Pelgulinna sünnitusmaja ees aadressil Sõle 23\n29.novembrist 3.detsembrini 2021.aastal.\nTeenindame eelregistreerimise alusel. ☎ Registreerimiseks helistada telefonil 627 4470.\nVASTUVÕTULE TULLES KANDA KINDLASTI MASKI! 😷\nIga päev saab Eestis rinnavähi diagnoosi umbes kaks naist. Sõeluuring aitab rinnavähki avastada varases arengustaadiumis ja tagab eduka ravi. ... See MoreSee Less\nVastsündinul on nohu? 🤧\nNohu on imikutel tõsine haigus, mis takistab hingamist ja söömist. Vastsündinu ninakäigud on väga kitsad ja tihti esineb nina limaskesta turset, mis paneb nina nohisema. Eriti märgatav on see rinnaga toitmise ajal, mil laps püüab piimasõõmude vahele õhku ahmida, lastes nibust lahti. Laps nutab veidi ja püüab taas süüa.\n👉 Nohu aitavad leevendada füsioloogilise lahuse tilgad ninna või Humeri meresoolalahus (kodus).\n📸 bearfotos, Freepik ... See MoreSee Less\n🌎 Täna, 25. novembril tähistatakse rahvusvahelist naistevastase vägivalla vastu võitlemise päeva.\nÜRO andmetel on iga kolmas naine maailmas oma elu vältel saanud tunda rusikat või seksuaalset vägivalda. 😢\nTähtpäeva juured pärinevad aastast 1960, mil tapeti kolm õde, kes mässasid Dominikaani Vabariigi diktaatori Rafael Trujillo võimu vastu. Trujillo andis ka käsu õed tappa. Veretöö viidi läbi 25. novembril.\n❗ Kui Sind on vägistatud või muul moel seksuaalselt rünnatud, siis kindlasti pöördu abi järele! Pöörduda võib ööpäevaringselt otse Lääne-Tallinna Keskhaigla naistekliiniku vastuvõtutuppa (📍 Sõle 23, Tallinn). Sul on õigus saada esmalt abi ja siis otsustada, kas ja millal politseisse pöörduda.\n❗ ❗ ❗ SA EI OLE ÜKSI, ABI ON OLEMAS ❗ ❗ ❗\nRohkem infot 👉 www.synnitusmaja.ee/osakonnad/naise-tervis/abi-seksuaalvagivalla-korral/ ... See MoreSee Less\nIgal aastal viiakse haigla patsientide seas läbi rahuloluküsitlus, millega kogutakse tagasisidet selle kohta, kuidas hinnatakse haigla töökorraldust, rahulolu teenuse kvaliteediga ja haiglapersonali tööga jpm. Sel korral on uuringu keskmes statsionaarsed ehk haiglaravil viibivad patsiendid.\nOotame vastama patsiente, kes on haiglast välja kirjutatud ajavahemikus 30.08-30.09.2021. Küsitluse paberkandjal ankeedid on kättesaadavad statsionaarsetes osakondades ning samuti on võimalik vastata küsitlusele veebis: https://www.keskhaigla.ee/rahulolu\nVastata saab nii eesti kui vene keeles. Küsimustiku täitmine on anonüümne ja võtab aega mõne minuti.\nKüsitlusele saab vastata kuni 30.09.2021.\nPatsientide tagasiside annab meile väärtuslikku infot, kuidas patsiendid meie haigla tööd hindavad ja mida saaksime tulevikus oma töökorralduses parandada. Täname kõiki, kes on valmis küsitlusele vastama. Teie tagasiside on meile väga oluline!