Thermo x rasvapoleti ulevaade. haaga-helia.ee?ob=dlv&page=26 SEO review\nSee henna annab juustele rohkem vitamiine ja toitaineid, on nendega hoolikam, see aitab saada punase gamma tooni. Lisaks looduslikele värvainetele kiududele annab see ka tööstuslik värvi, väärtuslikke õlisid. On võimatu ette näha, kas see on värviline või mitte. Video: Henna ja Basma juuste värvimine Henna ja vastunäidustuste kahjustamine Henna tohututest hüvedest hoolimata võib see kahjustada. See hoiab värvi pikka aega. Need sisaldavad vitamiine ja tanniine, tootes leidub eeterlike õlide jälgi.\nKuidas kasvatada hennat? Pulbriga pakendil on üksikasjalikud juhised ja soovitused loodusliku värvi kokkupuute kestuse kohta juustega.\nHenna kasvatamisel tuleb järgida mitmeid konkreetseid eeskirju: Ärge kasutage metallist esemeid ja nõud, sest värvi kvaliteet halveneb metalliga kokkupuutumisel. Pulber lahjendatakse kuuma veega, kuid selle temperatuur thermo x rasvapoleti ulevaade tohi ületada 80 ° C.\nHenna konsistents ei tohiks olla vedelik, sest voolav voog võib värvida nahka ja riideid.\nValmistage tööriist, mis sarnaneb omatehtud hapukoorega. Ravimit manustatakse šampooniga sooja vormis pestud niisketele juustele ja jaotatakse ühtlaselt piki kiude, alustades peast. Pärast pealekandmist pannakse pea peale soojenduskork, mis on valmistatud plastikust kork ja soojendatav käterätik.\nRulluisud Rulluisud - lõbus sport nii lastele kui täiskasvanutele Weider Fatburner - ostunõustaja Meil on üks teie jaoks Loend ostukriteeriumidega loodud. See säästab teid halbade ostude ja võimalike probleemide eest Hankige oma teadmisi ostjatelt, sõpradelt ja Internetist. Enne kui saate sellel teemal tooteid Weider rasvapõletus soovite osta, olge nutikad ja olete hästi ette valmistatud.\nKontaktiaeg varieerub 5 minutist 2 tunnini. Pärast värvimist eemaldage juuksed hennast ja loputage taimeõlidega. Kuidas pesta hennat juustest?\nPaljud naised on mures selle pärast, kuidas hennat juustest pesta, nii et protseduuri mõju on maksimaalne? Kompositsiooni pestakse rohke veega sooja veega ilma pesuvahenditeta.\nPaksete karvade puhul võib loputusprotsess olla pikk, kuna see on vajalik pulbriosakeste täielikuks eemaldamiseks igast juukast. Järgmise kolme thermo x rasvapoleti ulevaade jooksul ei ole soovitatav juukseid pesta, sest henna aktiivsetel komponentidel on juustele soodne mõju.\nProtseduur viiakse läbi 2 korda nädalas, rakendades õrnalt mõnda kavandatavat õli kuumusena juustele. Õlimaski hoitakse pea all soojenduskapi all tund aega, seejärel pestakse tavalise šampooniga.\nPärast nädala möödumist loputatakse karvade pinnal olevad hennaosakesed täielikult. Meie eksootilisel külalisel, hennal, kes tuli meie juurde Ida-Ida riikidest, on sellised kasulikud omadused. Kui soovite lesley terava kaalulangus uute toonidega, kasutage värvilisi pulbreid, mille valik on praegu üsna suur, ja vajadusel tugevdage juukseid ja hoolitsege nende unikaalse sära eest, kasutage värvitu henna.\nHenna juustele: kasutamine, on mingit kahju. Liigid, toonid, kuidas kasutada ja pesta Henna on esimene toode, mis looduslikest värvainetest rääkides meelde tuleb. Seda on kasutatud pikka aega, see on odav, lihtne kasutada ja aitab kodus punaseid ja gamma erinevaid toone. Nad räägivad sageli henna eelistest, kuid kas on tõesti olemas?\nMitte alati kottide roheline pulber ei mõjuta juukseid soodsalt, mõnel juhul võib see palju kahjustada.\nMis on henna kasutamine Henna on aproonia tükeldatud lehed. Need sisaldavad vitamiine ja tanniine, tootes leidub eeterlike õlide jälgi. Kui võrrelda hennat keemiliste värvainetega, siis see ravib juukseid hoolikamalt, ei hävita südamikku, kuid see võib värvi drastiliselt muuta. Müügil on ka värvitu välimus, mida kasutatakse eranditult meditsiinilistel eesmärkidel või vaheldumisi klassikalise rohuga, kui soovitud toon on juba saavutatud, ning taastamiskursust tuleb jätkata.\nMis on henna kasutamine juustele: Pirnide tugevdamine. Hennavärvimine on kasulik juuste väljalangemiseks, toodet võib nahale kanda ja kogu pikkuse vältel ilmneb mõju mõne protseduuri järel. Hilse ravi. Henna aitab eemaldada "lume" peast, ravida ja puhastada nahka.\nRasvasisalduse vastu. Henna kuivab peanahka, neelab rasva, annab juustele puhta väljanägemise, muudab selle mahukaks. Helitugevuse jaoks. Henna tungib küünenaha alla, täidab juuksed, muudab selle paksemaks. Kohe pärast rakendust saate seda näha.\nVanuse või tervise suhtes piiranguid ei ole. Juuksed on võimalik värvida ka hennaga isegi rasedatele ja imetavatele naistele, lastele või teismelistele, samuti kasutada ravimit raviks. Vähenenud ebakindlus.\nSee saavutatakse ka varda täitmisel tanniiniga ja muude ainetega, juuksed muutuvad tugevaks, kõvaks, tihedaks. Toote eelised hõlmavad madala hinnaga, kättesaadavust, hennat saab osta mis tahes kaupluses. Looduslikku värvi on lihtne kasutada kodus, kuivas vormis, seda hoitakse kaunilt toatemperatuuril. Video: Henna ja Basma juuste värvimine Henna ja vastunäidustuste kahjustamine Henna tohututest hüvedest hoolimata võib see kahjustada.\nÜldine probleem on õige varju puudumine.


Forever Living | Vit♀lize™ Naiste Toidulisand\nVaevarikkad PMS sümptomid, ebameeldivad aistingud menopausi ajal ja kuseteede talitlushäired võivad olla tingitud hormonaalsetest muutustest ja teatud ainete puudusest. „Vit♀lize™“ on antioksüdandirikaste puuviljade, ravimtaimede, vitamiinide ja mineraalide looduslik kooslus, mis on loodud just naiste vajadusi silmas pidades.\nvähehaaval omastab. Eriline toitainekooslus „Vit♀lize™“ sisaldab ainulaadset, just naistele loodud toitainesegu, mis aitab terve olla ja hormoonidel tasakaalus püsida. Hormoonide tootmiseks on vaja magneesiumi, C- ja B-vitamiini, kuid stress ja mõningate levinud ravimite (sealhulgas rasestumisvastaste ja hormoonasendusravi preparaatide) tarvitamine vähendab oluliselt nende kogust organismis. Need vitamiinid on ühitatud patenditud kujul raua ja kaltsiumi – kahe mineraaliga, mis on väga tähtsad terve südame, veresoonte ja luude jaoks. Toitainete proportsioonid on suurepäraselt tasakaalus, tänu millele on nende toime optimaalne.


Tallinn ihub Eesti Raudteele kuuluvale kinnistule hammast - Delfi\nTallinn ihub Eesti Raudteele kuuluvale kinnistule hammast\nSuurtüki 12 kinnistu. Kuvatõmmis maps.google.com\nFoto: Kuvatõmmis maps.google.com, Kuvatõmmis maps.google.com\nTallinna linnavalitsus tahab eelisostuõigusega omandada Eesti Raudteele kuuluvat Suurtüki 12 kinnistut ning tegi sel eesmärgil muinsuskaitseametile ettepaneku võtta maa-alal asuvad hooned ehitismälestistena ajutise kaitse alla. Eesti Raudtee linna sammu enda survestamisena ei näe.\nMullu oktoobris soovis Eesti Raudtee Suurtüki 12 asuva kinnistu enampakkumise korras maha müüa, kuid alghinnaks määratud kolm miljonit eurot ei meelitanud ühtegi ostjat. Samuti jäi krõbeda hinna tõttu pakkumisest eemale Tallinna linnavalitus.\nSamas on linna huvi Skoone bastioniga piirduva kinnistu vastu suur. Tallinna abilinnapea Andrei Novikov rääkis Delfile, et bastionist ja seda ümbritsevast alast on plaanis kujundada aktiivset kasutamist leidev avalik linnaruum.\nKonkreetset plaani, mida kinnistuga peale hakata, linnal siiski veel ei ole. Selleks oleks vaja välja kuulutada ideekonkurss, kuid see ei ole võimalik enne, kui on teada, millise maa-alaga saab arvestada.\nSellegipoolest on abilinnapeal kinnistu osas oma nägemus. Üks variant oleks tema sõnul rajada kinnistu äärde maa-alune parkla. Ühtlasi tekiks võimalus liiklus ümber bastioni ringi suunata. "Kui me räägime sellest, kuidas täna toimub liikumine ümber Skoone bastioni, siis täna on see kitsas tee, mis sisuliselt lõikab bastioni vanalinnast ära," rääkis Novikov. Bastionist endast võiks aga kujundada roheala ning endisesse kaitserajatisse rajada näiteks teatrisaali.\nMuinsuskaitseameti ehitismälestiste peainspektor Anni Martin ütles Delfile, et mõistab linna soovi maa-ala õiglase hinna eest omandada. "Tegu on Tallinna jaoks väga olulise kohaga, mille arendamiseks on linn teinud aastaid jõupingutusi. Ala korrastamine ja väljaarendamine aitaks senisest paremini siduda vanalinna Kalamaja ja sadama piirkonnaga ning elavdaks piirkonda märkimisväärselt."\nMartin lisas, et muinsuskaitseamet toetab igati Tallinna püüdlusi selle kinnistu omandamisel.\nSamas ei näe ta hoonete ajutise kaitse rakendamiseks otsest põhjust. "Kinnistu on juba praegu mitmekordsete muinsuskaitsepiirangutega kaetud. Tallinna vanalinna ala on asulakohana riikliku kaitse all olev arheoloogiamälestis. Hooned asuvad Tallinna vanalinna muinsuskaitsealal, mille kõik hooned on seaduse mõistes võrdsustatud mälestisega. Lisaks läbib nende hoonete asukohta ka 13.-18. sajandist pärinev vallikraavi ala, mis on omakorda veel ka ehitismälestis."\nEesti Raudtee kommunikatsioonijuht Monika Lilles sõnas, et Tallinna linnavalitsusega on kinnistu osas läbirääkimisi peetud juba mõnda aega.\nKüsimusele, miks Eesti Raudtee ei soostu kinnistut väljaspool enampakkumist linnale müüma, vastas ta: "Ettevõtte seisukoht on siiski, et enampakkumisel selguks Suurtüki 12 õiglane turuväärtus ning samuti tagaks avalik enampakkumine võimaluse ka laiemale ringile huvilistele kinnistu endale soetada."\nLilles lisas, et riigiettevõttena peab Eesti Raudtee oluliseks konkurentsi edendamist ja vara müügiga seonduvate tehingute läbipaistvust.\n"Mis puudutab Tallinna linnavalitsuse tegevust muinsuskaitse osas, siis usume, et linn kasutab oma õigust nõnda talitada," ütles Lilles.\nUue enampakkumise alghind ning tähtaeg ei ole veel teada.\nSeadusest tulenevalt on kinnistule, millel paikneb kinnismälestis, riigil ja seejärel kohalikul omavalitsusel ostueesõigus.\nTäiendava selguse mõttes tegi muinsuskaitseamet ka avalduse ostueesõiguse kande lisamiseks kinnistusraamatusse.\nKinnistu asub Tallinna vanalinna muinsuskaitsealal ja sellele rakenduvad ranged muinsuskaitsealased piirangud.


Valitsust nõustav COVID-19 teadusnõukoda soovitab taastada haiglate ja hooldekodude külastamist alates 1. juunist. Foto: pixabay\nValitsust nõustav COVID-19 teadusnõukoda soovitab taastada haiglate ja hooldekodude külastamist alates 1. juunist. Terviseameti 17. mai korraldusega on võimalik külastada erandina kliente humaansetel eesmärkidel, näiteks vaimse tervise seisundist tulenevalt või surija juurde, ning ühiskonnas on üleval ootus, et 1. juunist saab hooldekodudes olevaid lähedasi jälle tavapärasel viisil külastada.\nMartin Kuke sõnul tuleb aga pikendada hooldekodude külastuspiiranguid vähemalt 1. juulini, seni peaksid hooldekodud võimaldama sotsiaalseid kontakte lähedastega teha kontaktivabalt nii palju kui võimalik. “Ilma kahtluseta vähendab külastuste jätkuv piiramine olulisel määral tõenäosust, et tulevad järgmised nakatumised hooldekodudest,” selgitas Kukk.\nSaan aru, et inimlikult on seda raske nii hooldekodu elanikel kui lähedastel taluda, aga kindlasti kaitseb 30 päeva jätkuvaid piiranguid eakate tervist ja elusid rohkem kui füüsilised kohtumised võimalike asümptomaatiliste viirusekandjatega.\nKukk nentis, et kuna hooldekodude külastamiskeeld kehtestati 12. märtsil, on inimlikult mõistetav, et lähedased ja hooldekodudes viibivad eakad soovivad esimesel võimalusel kohtuda, kuid peab arvestama, et viirus pole Eestist veel kuhugi kadunud. Samal ajal on üldised piirangud koos eriolukorra lõpuga 18. maist leevenemas või kadumas, näiteks võib välistingimustes teha saja inimesega üritusi ning juuni algusest avanevad spaad.\n“Seda kõike arvestades on äärmiselt suur tõenäosus, et nakatumiste arv hakkab kasvama. Loodan, et see pole niivõrd suur, et tuleb üldiseid piiranguid jälle kehtestama asuda,” rääkis Kukk.\nPraeguse seisuga on Eesti 250 hoolekandeasutusest tuvastatud COVID-19 viirus 26-s. Kuke hinnangul on nakatumiste jätkumisel vaid aja küsimus, mil tuvastatakse viirus järgmises hooldekodus. “Seni, kuni hooldekodude töötajad elavad normaalsete inimeste kombel, käivad tööl ja kodus, vahel isegi toidupoes, siis ülikindlat retsepti enne vaktsiinide teket viiruse leviku takistamiseks hooldekodudesse pole,” nentis Kukk, lisades, et küll aga vähendab isikukaitsevahendite jätkuv kasutamine, pidev testimine ning töötajate ja hoolealuste tervislike seisundite hoolikas jälgimine hooldekodudesse viiruse tungimise tõenäosust.


Aivar Pohlak Nõmme Kalju euromängust: lisakontakte see ei looks ning ärakeelamine on karistus - Delfi Sport\nAivar Pohlak Nõmme Kalju euromängust: lisakontakte see ei looks ning ärakeelamine on karistus\nTerviseamet keelas täna Tallinnas toimuma pidanud UEFA Euroopa liiga eelringi mängu Nõmme Kalju ja NŠ Mura (Sloveenia) vahel, kuna mõlemas klubis tuvastati hiljuti kooronahaige mängija. Jalgpalli liidu juht Aivar Pohlak peab keeldu karistuseks.\nEile hilisõhtul informeeris terviseamet Eesti Jalgpalli Liitu suuliselt, et nad ei anna luba neljapäeval kell 17:30 Kadrioru staadionil algava UEFA Euroopa liiga I eelringi mängu Nõmme Kalju - NŠ Mura toimumiseks. Ametliku otsuse lubas amet esitada täna.\nEesti Jalgpalli Liit tegi terviseametile ettepaneku testida täna täiendavalt mõlema meeskonna mängijaid, samuti pakuti võimalust paigutada kõik Nõmme Kalju jalgpallurid pärast tänast mängu kahenädalasse karantiini hotelli ühestesse tubadesse. Lisaks on täiendavate uuringute või analüüsi vajaduse korral võimalik lükata mäng edasi reedele, 28. augustile.\nJalgpalli liidu president Aivar Pohlak tunnistas alaliidu öises pressiteates ettevaatusabinõude tähtsust ja Nõmme Kalju mängijate karantiinikohustust, kuid näeb võimalust mängu toimumiseks.\nTema sõnul on mõlemad meeskonnad Tallinnas pidanud ametliku treeningu ja osalenud pressikonverentsil, jälgides rangeid reegleid. "Kui meeskondade omavaheline kokkupuude väljakul mängu ajal välja arvata, on muud kontaktid meeskondade sees juba toimunud ja mängu toimumine mingeid lisakontakte ei loo," kinnitas Pohlak.\nSamuti on UEFA reegleid järgides tema sõnul võimatud mistahes kokkupuuted väljapoole meeskonda. "Mängijate täiendav testimine ja Nõmme Kalju FC mängijate tavapärasest rangemasse karantiini viimine mängujärgselt viiksid haigestumiskolde tekkimise või laienemise tõenäosuse miinimumini," väitis Pohlak.\nKa viitas ta sellele, et Sloveeniast Eestisse reisivatele tavainimestele ei kehti mingeid piiranguid. "Ehk siis jalgpallis kehtivad ranged nõuded ja kohustus võistkonda enne väljalendu või enne mängu testida on toomas antud juhul kaasa karistuse mängu ärajätmise näol," resümeeris Aivar Pohlak.\nUEFA Euroopa liiga eelringi kohtumise Nõmme Kalju - NŠ Mura toimumisest või mittetoimumisest hoolimata on jalgpalli liit lükanud edasi Eesti Premium-liiga XIX vooru mängud Nõmme Kalju - Tallinna Legion ja Tallinna Flora - Viljandi Tulevik. Nende asemel mängitakse 29. augustil kell 19 Lilleküla staadionil Premium-liiga XXIII vooru kohtumine Tallinna klubide Flora ja Legion vahel.\nSeoses isolatsioonikohustusega ei ole võimalik Nõmme Kalju esindusmeeskonna mängijate osalemine Eesti meeste ja U21 koondise kogunemistel septembrikuises koondisemängude aknas. Viljandi Tuleviku mängijad saavad koondisega liituda, kui läbivad 31. augustil koroonaviiruse testi ja see osutub negatiivseks.\nEesti jalgpalli liit selgitas oma öises pressiteates ka rahvusvahelisi jalgpallimängude toimumise reegleid:\n* UEFA egiidi all toimuvate rahvusvaheliste mängude juhend näeb koroonaviirusega seoses ette ranged nõuded. Muuhulgas peavad võistkonnad ja nendega koos reisivad isikud sõitma sihtkohariiki tšarterlennuga, elama hotellis teistest külastajatest eraldatutena ning hotelli personal peab kandma näomaske ja hoidma võistkonnast distantsi, võistkonnal ei tohi olla kokkupuuteid väljaspool jalgpallimängu, liikudes staadionile või hotelli tuleb võistkonna liikmetel kanda näomaski jne.\n* Samuti testitakse kõiki võistkondi ja nendega koos reisivaid isikuid UEFA poolt volitatud meditsiiniasutustes hiljemalt 48 tundi enne mängu, et välistada nakatunud isikute reisimist mängupaika ja mängudes osalemist.\n* Kõik mängud peetakse pealtvaatajateta, kusjuures staadionid on jaotatud tsoonideks, vältimaks mängus osalejate, mängu läbiviijate ja meedia omavahelisi kokkupuuteid. Kehtib ka distantsi hoidmise nõue ja näomaski kandmise kohustus.


Crowdestate aitab Eesti ettevõtetel kiiremini areneda - Eesti Ekspress\nAlates viimasest finantskriisist on traditsiooniliste pangalaenude kättesaadavus ettevõtjatele märkimisväärselt vähenenud ja see on ka üks ühisrahastusäri tekkimise põhjustest. Kuigi globaalsed laenumahud ei ole märkimisväärselt vähenenud, antakse enamik uutest laenudest pigem suurtele ettevõtetele, väikesed ja keskmised ettevõtted peavad aga oma äriprojektide rahastamisel pöörduma alternatiivsete kapitaliallikate poole.\nKõiki mune ei ole hea panna ühte korvi ja oma äri kapitalivajaduse katmisel ei peaks keskenduma ainult pangalaenu saamisele. Praegu ei pruugi see enam meeles olla, kuid viimase finantskriisi alguses lõpetasid kõik pangad laenuandmise sisuliselt ühe kuuga. Seetõttu on oluline hoida silm peal erinevatel rahastusallikatel ja neid ka regulaarselt kasutada. Pangalaenu taotlemine võib olla pikk ja keerukas projekt, mille tulemust on raske ennustada – võib juhtuda, et pangad ei soovi finantseerida ka heade ettevõtete kvaliteetseid projekte.\nCrowdestate’i ühisrahastusplatvorm täiendab ja on alternatiiviks traditsioonilisele pangafinantseerimisele, viies kokku tuhanded investeerimisest huvitatud inimesed ja kapitali kaasata soovivad ettevõtted. Ettevõtetel on suur valik laenuvõimalusi alates hüpoteegiga tagatud ärilaenudest kuni mezzanine- ja omakapitaliinvesteeringuteni. Investoritel on omakorda võimalik investeerida Eesti ettevõtete arengusse kasvõi 100 € kaupa, vastavalt oma võimalustele ja soovidele ning teenida edukatelt projektidelt intressitulu.\nVajadus professionaalse rahastuspartneri järele\n„Olen oma üle 20 aasta pikkuse panganduskogemuse jooksul kohtunud paljude ettevõtetega, kes ei ole rahul oma kodupanga pakutavate finantseerimisvõimalustega. Crowdestate’i platvormi asutasin algselt selleks, et olla professionaalseks rahastuspartneriks kinnisvaraettevõtetele, võimaldades neil edukalt teostada kinnisvaraarendusi,” selgitab Crowdestate’i asutaja ja tegevjuht Loit Linnupõld platvormi loomise vajadust. „2016. aastast alates on aga Crowdestate’i platvormil võimalik ärilaenu taotleda kõigil ettevõtetel, kes vajavad finantseeringut projektide teostamiseks, uutele turgudele laienemiseks, laovarude soetamiseks või muul viisil oma äritegevuse laiendamiseks.”\nCrowdestaste’i investorite kaasabiga on rahastatud mitmeid kinnisvaraarendusi Eestis, näiteks valmisid Tööstuse 47B asuvad loft'id osaliselt sealsete investorite toel. Samuti on valmimas massiivne Vega Residence'i elamuarendus endises Mereakadeemia hoones, kuhu Crowdestate’i investorid investeerisid rekordilised 1,5 miljonit eurot.\n2016. aasta teises pooles rahastasid investorid ettevõtte Click&Grow hooajaliste laovarude soetamist. Ettevõte soovis jõuluperioodiks turule tuua mitmed uued tooted ja saavutada piisav laovaru hooajalise müügi toetamiseks. Omavahenditest ei oleks piisanud, mistõttu otsustas ettevõte kaasata Crowdestate’i investoritelt ärilaenuna 500 000 eurot. Ettevõtte valitud strateegia on olnud edukas. 2017. aasta esimesed viis kuud tõid ettevõttele eelmise aasta sama perioodiga märkimisväärse käibe kasvu: 1,4 miljonit eurot vs. 509 000 eurot samal perioodil eelmisel aastal. Just uute toodete lansseerimine ja toodete parem kättesaadavus on aidanud kaasa eespool mainitud käibe kasvule. Samuti on ettevõttel olnud võimalik alustada koostööd mitmete uute klientide (jaemüüjatega) Lääne-Euroopas.\n„Kui arenevad Eesti ettevõtted, areneb ka Eesti majandus ja tööhõive,” teab Linnupõld. „Tihtipeale kipub omavahendite nappus äritegevust pärssima. Ühisrahastus on ettevõtetele kättesaadavaks teinud uue rahastuse leidmise viisi. Investeerides äritegevusse läbimõeldult, võivad kasud ettevõtte ja Eesti majanduse jaoks olla märkimisväärsed.”\nÜhisrahastus – mis see on?\nÜhisrahastus (inglise keeles crowdfunding) on viimasel kümnendil arenenud uus finantseerimismeetod, millega saadakse projekti teostamiseks vajaminev investeering suure inimhulga pealt väikseid summasid kogudes.\nKui senimaani tähendas investeerimine tavakodanikule midagi ulmelist ja põhjalikke spetsiifilisi teadmisi vajavat, siis ühisrahastus on investeerimise teinud võimalikuks põhimõtteliselt igaühele, kes saavad projekte valitud summaga toetada ja oma investeeringult teenida.\nÜhisrahastusega, nii nagu ükskõik millist tüüpi investeerimistegevusega, kaasnevad riskid, mistõttu võiks iga huvitatud isik alustuseks selle investeerimisviisi kohta põhjaliku uurimistöö teha. Kindlasti tasub teostada taustakontroll platvormidele, mille kaudu investeerida soovitakse, hinnata iga projekti sisu ja finantsmudeli realistlikkust ning samuti inimesi, kellele oma raha usaldatakse.\nÜhisrahastus on niivõrd populaarne, et ülemaailmselt suunati 2015. aastal ühisrahastusse 34 miljardit dollarit. Ka Eestis on investeerimine üha populaarsemaks muutumas tänu suurenenud säästude hulgale ja ühisrahastuse taskukohasusele.\nVõimalus teostada informeeritud investeerimisotsus\nÜhisrahastusplatvormi kaudu investeerimine on ka investorile mugav ja taskukohane. Crowdestate’i professionaalne meeskond teeb projektidele taustauuringu ja valib välja ainult kõige elujõulisemad projektid. Investor saab projekti juures ligipääsu väga põhjalikule infole, mis võimaldab tal informeeritud investeerimisotsuse teostada. Ühisrahastusplatvormi kaudu investeerimisel ei pea omama suurt pangakonto saldot, vaid investeerida saab igaüks, kel on võimalik kõrvale panna kasvõi 100 €. Projekti edukal lõppemisel teenib investor aga oma investeeringu suurusele vastava intressitulu.\nAvades endale crowdestate.eu platvormil kasutajakonto, saavad kasutajad ligipääsu kõikide aktiivsete ja ka juba lõppenud projektide infole, mis võimaldab tutvuda platvormil pakutavate erinevat tüüpi investeerimisvõimalustega. Kasutajatele ja investoritele on Crowdestate’i kaudu investeerimine tasuta.\nNii saab investor mõelda, millised projektid võiksid talle sobivad olla, millist tootlust ta ootaks ja milline ristkitase on talle aktsepteeritav. Kindlasti tuleb tähele panna, et suurema tootlusega projektid on tõenäolisemalt kõrgema riskiga ja vastupidi. Kvaliteetse investeerimisportfelli loomiseks ja riskide hajutamiseks võiks investor investeerida mitmetesse erinevat tüüpi projektidesse.


(Ümber suunatud leheküljelt Geneetiline haigus)\nGeneetilised haigused võivad olla päranduvad, mis on saadud vanemate geneetilisest materjalist, või ka mittepäranduvad. Päranduvate haiguste puhul on tegemist mutatsioonidega iduteeliinis (sugurakke moodustatakse sugurakkude eellasrakkudest sugurakke moodustavas koes või organis), mis võtab osa geneetilise informatsiooni ülekandmisest vanematelt järglastele. Mittepäranduvate haiguste põhjustajateks võivad olla uued mutatsioonid või muutused somaatiliste rakkude DNAs. Sama haigus, näiteks mõni vähi vorm, võib olla põhjustatud nii päritavate tegurite, uute mutatsioonide kui ka keskkonnategurite poolt. Kas, millal ja millise tõsiduseni geneetilise defektiga inimesel haigus esineb, sõltub peaaegu alati keskkonnateguritest ja individuaalsest arengust. \npolügeensed haigused, kus mutatsioone esineb kahes või rohkemates geenides ning olulist rolli mängivad ka elustiil ning keskkond.\nX-liitelisi haigusi põhjustavad X-kromosoomi geenimutatsioonid. Naistel on kaks X-kromosoomi, seega võib ühe kromosoomi muutused kompenseerida teine X-kromosoom. Sel juhul on naine väliselt terve X-liitelise haiguse kandja. Kuigi naisel endal haigus ei avaldu, võib ta seda siiski järglastele edasi kanda. Naissoost kandjatel on 50% risk pärandada edasi muutusega geen. Kui ema pärandab pojale mutatsiooniga geeni, siis on poeg haige, kui aga haigust põhjustav muutustega geen kantakse edasi tütrele, siis tütar on kandja nagu tema emagi. Meestel on vaid üks X-kromosoom (XY), ning kui X-kromosoomis on toimunud muutused, avaldub neil haigus kindlasti. Nii päranduvaid seisundeid kutsutakse X-liitelisteks retsessiivseteks haigusteks. Inimesel on X-liitelistest retsessiivsetest geenidest põhjustatud haigustest tuntud veritsustõbi e. klassikaline hemofiilia. See on haigus, mille puhul organism pole võimeline sünteesima vere hüübimist määravat faktorit. X-liiteline hemofiilia esineb praktiliselt ainult meestel, kes saavad hemofiiliaalleeli emalt, kes on geeni kandja.\nÜhe geeni põhjustatud haigused on erandlikud. Tavaliselt kujunevad haigused paljude geenide koostoimes. Polügeensed haigused on need, mille avaldumiseks on vajalik mitme erineva geeni samaaegne toime. Näiteks põhjustavad perekondliku päriliku rinnavähi soodumust mitmed geenid. Geneetilised haigused võivad olla polügeensed ja multifaktoriaalsed. See tähendab, et haigus on seotud mitme geeni ning eluviisi ja keskkonna koostoimega. Kuigi kompleksed haigused avalduvad tihti perekonniti, ei ole neil siiski kindlat pärandumismustrit. Seega on raske määrata, kas indiviidile võib haigus päranduda. Multifaktoriaalsed haigused on näiteks:\nSuuremat osa geneetilisi haigusi ei ole kahjuks võimalik täielikult terveks ravida. Olemasolevad ravimeetodid aitavad tulla toime defektse geenide põhjustatud haigustega, kuid ravi tõhusus sõltub haigusest endast. Geneetikaalased uurimused ja kliinilised katsetused annavad lootust geeniteraapia laialdasemaks kasutamiseks tulevikus, kuid esialgu jääb see laiemale elanikkonnale kättesamatuks. Uute geenide sisestamisega kaasneb ka tüsistusoht. Terved geenid viiakse organismi viiruste abiga, sest neil on võime anda edasi geneetilist materjali rakkudele, kus paikneb defektiga geen. Selline meetod ei pruugi esmapilgul problemaatiline tunduda, kuid võib põhjustada tõsiseid komplikatsioone.  Geeniteraapia eesmärk on viia organismi terve alleel, mis asendaks defektse geeni ja taastaks sellega geeni esialgse funktsiooni. Gaucheri haigus, mis mõjutab metabolismi, on paremini ravitav kui paljud teised geneetilised haigused ning selleks kasutatakse ensüümide asendamist, ravimeid ja luuüdi siirdamist.\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Geneetiline_häire&oldid=5327474"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 20:54, 20. mai 2019.


Maal elamise eripärad | Ahunapalu maasektori veebikodu\njuuli 22, 2009 @ 9:18 p.l.\nSattusin Teie blogi lugema seoses oma kodu-otsingutega varakevadel.Mind ei seo Valgamaaga mitte miski ega keski,seda enam on endalegi üllatus,et siin ma siis nüüd olen.Tartust ca 40 km raadiuses kodu otsimine päädis siis kolimisega 100 km kaugusele…Siiani kergelt segaduses,kuidas üks koht võib niimoodi kõik pea peale pöörata.Juhuslik leid kinnisvaraportaalis,mis tekitas puhtalt piltidega huvi (üldse mitte isegi tõsist ostuhuvi,pigem huvi koha kui sellise vastu).Avastamata nurk kodumaast minu jaoks…Hästi…esimesed sammud,mis me kaasaga siin taluõuel tegime,tekitasid tunde JÕUDMISEST KOJU.Järgnesid magamata ööd,plusside-miinuste kirjapanek,kalkuleerimised,rääkimist,palju palju palju rääkimist mehega.\nLugedes Teie blogi,tuleb kõik nii tuttav ette.Palju,mis Teil läbi tehtud,ootab meid ees.Laanemetsa oja jookseb meil sauna eest läbi ja suuresti piirneb ka meie maalapike sama ojaga.Et kogu oma ilus teda nautida saaks,tuleb kõvasti võsaga võidelda.Vikatit olen küll käes hoidnud;ei ole must asja olnud;tea,kas nüüd tuleb uuesti see asi kätte võtta :D.Vesi kaevus;tihe sauna kütmine,et oma varbaid ja ihu puhtaks saada;välikäimla üle õue,kuhu eriti mõnus pimedas läbi kaste lipata (seda muidugi viimasel minutil),kartes nastikule sabale astuda…Mul on siiani (omanikuks saadud vahetult siis enne Jaani) selline õnnejoovastus ja tänutunne,et see paik mind ootas.Ainus kartus,et sõbrad kaugele jäävad osutus asjatuks,sest kes siia kord tee leidnud,ei taha siit minna ja on juba korduvalt tee tagasi leidnud.Oh,ja mida uni siin on!!!!!!Millised naabrid!…Kui palju avastamist!\nSee koht paneb mind jälle tahtma olla parem ja “puhtam“ inimene!\nIgal juhul edu Teile kõigis ettevõtmistes,palju jõudu väikestele kasvamiseks ja ilusat suve jätku!\nMäe-Veski talu pere!\njuuli 23, 2009 @ 1:14 e.l.\nTite tagumiku pesemise koha pealt võin sellist nõu anda – võta titt ühe käsivarre peale kõhuli, jalast hoiad kinni. Teise käega tõstad kausist vett ja pesed. Oma kätega ta niikuinii krabab Sinu käsivarrest kinni.\nMul pole sooja vett ja kanalisatsiooni tänase päevani, ega seepärast lapsed pesemata jäänud…\nJa maal aitaks pisikesest lauapesumasinast äkki, ainult loputamine käiks käsitsi. Mul kunagi oli Maljutka, mähkudele ja titeriietele ideaalne. Ning ei ole niiväga hädavajalik enam titeriiete triikimine ka, meie Tupsu omi küll ei triikinud viis aastat tagasi.\nAga hakkama said ju, niisiiis palju jõudu edasiseks 🙂\naugust 2, 2009 @ 3:45 p.l.\nJaa, Kadi, kõik ongi täpselt nii. Meie kutsume oma maakodu unekeskuseks – kõik maailma unetud võiks siin vist terveks ravida:) Eelnevalt mõni tund trimmeritööd, siis 100-kraadine saun ja vihtlemine, klaas veini ning megamagus uni on garanteeritud.\nKas Mäe-Veski on see koht Oore tee ääres, teisel pool oja miski mahajäetud maja? Kui nii, siis no see koht on küll vist igaühe unistuste maakodu, lihtsalt imeline koht. Alati, kui mööda sõidan, vaatan ja imetlen:)\nTänu “ühisele” ojale me siis peaaegu naabrid 🙂\naugust 2, 2009 @ 3:47 p.l.\njepp, Kukupai, mul mees niimoodi pesebki. Aga ma tahaks veel hoida korraliku joont ja voolavat vett, niiet ikka tahaks, et keegi teine inimene kraani “imiteeriks”. Aga nii nagu sa kirjutad, saab muidugi ka. Egas vanasti ju tited kakaste tagumikega ringi ei käinud ja palju neid mugavustega elamisi ikka oli.\naugust 5, 2009 @ 7:56 p.l.\nOn on see sama talu :D!Aitähh kiitmast,liigutan kõrvu:D See vanade varemetega talu meie kõrval ja meie kodu olid kunagi üks talu ja seal tegutses villaveski.(Selle suunas liigume ja tegutseme,et need talud jälle üheks saaks)\nAga no nüüd järgmine kord mööda sõites võiks hoo maha võtta ja uksele koputada.Oleks vahva!:D


Vooremaa Mäggi ja Gräzin väitlesid Jõgeval raudtee teemal\nMäggi ja Gräzin väitlesid Jõgeval raudtee teemal\nJõgeval toimunud kohvikutepäeval meelitas arvukalt publikut kohale kultuurikeskuse ees asunud TV3 toimetaja Sven Soiveri tänavakohvik. Eriti muidugi ajal, mil telekanali avalikul lindistusel asusid väitlema riigihalduse minister Janek Mäggi ja riigikogu liige Igor Gräzin.\nTegemist oli avalöögiga märtsikuus toimuvatele riigikogu valimistele, sest nii Keskerakonda esindav Mäggi kui reformierakondlane Gräzin kandideerivad just Tartumaa-Jõgevamaa ringkonnas. Loodetud põnevat debatti kahe erudiidi vahel ausalt öeldes siiski ei toimunud.\nVäitluseks oli välja pakutud korraldajate arvates Jõgevamaad kõige enam puudutav teema – raudtee. Nii mööduski enamik väitlusajast raudteest rääkides, mis kuulajaid küll tuliselt kaasa elama ei pannud.\nKõikide valitsuste möödalaskmine\n„See on meie valitsuste kollektiivne viga, et raudteede ümber pole tekkinud sellist elu, nagu peaks,” viitas Gräzin oma jutus Jõgevale.\n„Arvan, et siinne kunagine mõisahärra Manteuffel keeraks ennast hauas ringi, kui ta teaks, et raudteelt ei teenita kasumit. Et seitsesada aastat õpetasime eestlasi elama ja nüüd te siis ikka ei oska majandada.”\nMinister Mäggi märkis, et raudtee teema on saanud üldiselt teenimatut kriitikat. „Rail Balticu teema ümber on tekitatud foon, et me ei tahagi raudteed.”\nIgor Gräzin viitas oma esinemises, et kui Jõgeval on ainult neli-viis rööpapaari, siis see-eest Koidula piiripunktis on neid kümme, kuid ühtegi rongi ei sõida. Küsimus on raudtee tasuvuses.\nKüll oli juttu Tabivere ja Uderna jaamast, Konrad Mägist ja Betti Alverist. Gräzini hingestatud raudteejutu peale arvas Mäggi:\n„Sa ei peaks, Igor, võib-olla üldse riigikokku kandideerima, vaid hoopis Eesti Raudtee juhatuse esimeheks.”\nGräzin toonitas mitut puhku, et raudtee ja regionaalpoliitika vahele võib asetada võrdusmärgi. „Mida siis teha? Esimene asi on see, et lepime kokku: raudtee ei ole liiklusvahend, vaid raudtee on Eesti riigi regionaalpoliitika. Hoiame seeläbi alles neid inimesi, kes raudteede ääres juba elavad, on need siis linnad või talud,” rääkis Gräzin ja võrdles raudteevõrgustikku inimese veresoonkonnaga.\n„See on nagu veresoon, mille otstes on elav organism. Kui veresoon läbi lõigata, siis katkeb ka elu. Nii, nagu on paljude raudteelõikudega Eestis juhtunud.”\nKui Liivimaa eralduks Eestist\nLõpuks diskuteerisid Mäggi ja Gräzin selle üle, miks on Eesti kaldu Tallinna suunas. Vaieldi, kas Tallinna eelistamist ülejäänud Eestist alustas endine või praegune valitsus.\n„Tallinn elab ülejäänud Eesti arvelt. Äkki me peaksime hakkama mõtlema Liivimaa peale, kes me siin varem olime. Sest miks peame Tallinna üleval pidama, ehk elaks ka ise,” arutles Igor Gräzin, viidates seejuures asjaolule, et kuni aastani 2030 on Tallinna – Tartu maanteel tehtavad investeeringud paigas kuni Mäoni ehk siis Liivimaa piirini. „Seal hakkab siis tulevikus tallinlasi ootama sõbralik Liivimaa piirivalvur,” ennustas riigikogulane Gräzin.\n„Arvan siiski, et tegelikult on elu sellistes väikestes kohtades, nagu ka Jõgeva seda on, palju puhtam ja rõõmsam kui Tallinnas. See võib olla kõige olulisem väärtus,” arvas minister Janek Mäggi.


Wall Street panustab Venezuela ja Venemaa maksevõimetusele\n15. detsember 2014 kell 8:55\nWall Streeti investeerimispankurid ennustavad, et Venemaa ja Venezuela ei suuda peagi enam võlakohustusi täita, sest mõlemad riigid on tugevalt sõltuvad naftast, vahendab CNN Money.\nHirm Venemaa maksevõimetuse pärast tuleneb tõigast, et riik teenib poole oma tulust nafta- ja gaasiekspordist, rubla on kivina kukkunud ja riigi keskpank on valuuta päästmiseks tänavu juba viiel korral olnud sunnitud tõstma intressimäärasid. Samal ajal on Venemaa viieaastase tähtajaga võlakirjade maksujõuetuse vastu kindlustamise kulu kerkinud kõrgeimale tasemele alates 2009. aastast.\nEhkki Wall Streeti kauplejad on riski suhtes ärevil, on Venemaal võlgade teenindamiseks olemas märkimisväärsed välisvaluutareservid ja vähemalt seni pole reitinguagentuurid suurt muret üles näidanud.\nStandard & Poor'si agentuur kinnitas küll oktoobris Venemaa krediidireitingut, kuid hoiatas, et võib seda järgmise 18 kuu jooksul alandada, juhul kui riigi rahaline olukord halveneb.\nMärksa nukram on pilt aga Venezuela jaoks, sest riik teenib 96% oma eksporttulust naftalt ja samal ajal on seal tootmine ka konkurentidega võrreldes kulukam.\nInternational Finance'i (IF) instituudi andmetel jääb Venezuela ühe dollari suuruse naftahinna languse tõttu saamata 800 miljonit dollarit eksporditulu.\nIF hoiatas, et kuigi riigi valitsus on müünud varasid ja laenanud Hiinalt, võib jätkuvalt kukkuv nafta hind viia Venezuela valuuta „laiaulatusliku devalveerimiseni“. Samal ajal ohustab riiki ka sotsiaalne rahulolematus ja poliitiline ebastabiilsus.\nSeega pole ime, et riigi maksejõuetuse vastu kindlustamise lepingud (CDS) maksavad viis korda enam kui juunis – kindlustamaks 10 miljoni dollari eest Venezuela viieaastase tähtajaga võlakirju, tuleb välja käia 5 miljonit dollarit.\n16. jaanuar 2015 kell 7:22\nVenezuela seisab kokkuvarisemise äärel\nVenezuela teenib 60 protsenti oma tuludest naftast ja nüüd, mil nafta hind on maailmaturul kõvasti langenud, ähvardab riiki maksejõuetus.


Pärnu osavallakogud kogunevad järgmisel nädalal - Uudised - Pärnu Postimees\nPärnu osavallakogud kogunevad järgmisel nädalal\n12. jaanuar 2018, 15:09\nValimiskomisjon kinnitas Audru, Paikuse ja Tõstamaa osavallakogu liikmete nimekirjad, kohalike elanike esindusorganid kogunevad järgmisel nädalal.\nAudru osavallakogu koosolek toimub teisipäeval, Tõstamaa oma kolmapäeval ja Paikuse oma neljapäeval. Kõik koosolekud algavad kell 15.\nOsavallakogudesse kuuluvad osavalla territooriumilt Pärnu linnavolikokku valitud rahvaesindajad ja häälte arvult järgmised. Kui rahvaesindaja ei saa või ei taha osavallakogu töös osaleda, tuleb tema asemele asendusliige.\nAudru osavallakokku kuulub 15 liiget. Neist kuus on Pärnu linnavolikokku valitud või nende asendusliikmed.\nSiim Suursild ja Peep Tarre töötavad linnavalitsuses ega saa osavallakogus olla. Meelis Tiido elukoht pole enam Audru osavalla territooriumil. Karmo Näkk loobus osavallakogu, Priit Annus linnavolikogu liikme kohast.\nPaikuse osavallakogus on 13 liiget. Neist Kuno Erkmann ja Heldur Paulson on linnavolikokku valitud, kuid Paikuse osavallakeskuse juhatajaks valitud Erkmann ei saa linnavolikokku ega osavallakokku kuuluda. Aare Külaots ei soovinud osavallakogus töötada.\nTõstamaa osavallakogus on seitse rahvaesindajat. Neist Toomas Rõhu on linnavolikokku valitud, ülejäänud valimistel saadud häälte arvu järgi järgmised. Eve Käär loobus osavallakogu liikme kohast.\nPärnu ühinemislepingu kohaselt on osavallakogude ainupädevuses üksnes kodanikeühenduste projektitoetused ja esindajate nimetamine. Üldplaneering, arengukavad ja investeeringute kavad tuleb nendega kooskõlastada, ülejäänud Pärnu linna õigusaktide kohta on võimalik enne nende vastuvõtmist arvamust avaldada.\nOsavallakogu arvamusega arvestamine sõltub poliitilisest kultuurist. Linnasekretär Tiina Rohti sõnutsi on otsustusprotsess korraldatud nii, et osavalla elanike huve puudutavaid eelnõusid arutatakse esmalt osavaldades.\n1. Mati Sutt\n2. Jaanus Põldmaa\n3. Eino Ojandu\n4. Kai Oraste\n5. Merle Lillak\n6. Ülle Runnel\n7. Ado Kirsi\n8. Toomas Aaviste\n9. Marge Tuul\n10. Maia Penu\n11. Viktor Iljin\n12. Rita Kurgu\n13. Jekaterina Kuru\n14. Toomas Rehe\n15. Sirje Suurevälja\n1. Heldur Paulson\n2. Marika Valter\n3. Ardo Aasa\n4. Alar Laneman\n5. Mait Talvoja\n6. Kristjan Õunpuu\n7. Aivar Ild\n8. Annika Põltsam\n9. Tarmo Vanamõisa\n10. Valter Landing\n11. Eero Rändla\n12. Oliver Kikas\n13. Raiko Hiis\n1. Toomas Rõhu\n2. Madis Veskimägi\n3. Tõnu Salu\n4. Mark Soosaar\n5. Karoliine Kask\n6. Anu Randmaa\n7. Mati Lehola\nAndmed: osavallakogu valimiskomisjon


Välised ja sisemised krohviseinad - üksikasjalikult töö tulemuslikkuse kohta - Torud 2021\nCersanit installatsioonisüsteemid: valik ja paigaldusfunktsioonid\nKui me räägime, kuidas seinad viimistleda, on see kõige vanem, siin saate kipsi selgelt märkida. Huvitav, et isegi täna on see valik, mida paljud inimesed valivad - kuigi on palju alternatiivseid lahendusi. Kuidas saab seda olukorda selgitada? Tegelikult on kõik lihtne: krohvil on korralik jõud, ei ole kallis, on ka teisi positiivseid omadusi.\nKuid selleks, et kipsi viimistlus ilmus väga kvaliteetseks ja vastupidavaks, tuleb seda teha õigesti. Mõelge kipsiseinte tehnoloogiale - nii ruumides kui ka välistingimustes. Ei ole raske arvata, et ruumis ja välitingimustes olevate seinte krohvimine ei ole üldse ühesuguste ülesannetega ja mõne nüansi mõtlemisel on seda väärt.\nKipsiseinad sooritatakse kõikjal - erinevates valdkondades.\nAsjaolu, et selline "krohv", tunnevad nad isegi neid inimesi, kes pole kunagi ehitusprotsessi kokku puutunud. Kuid mis see tegelikult on ja millistes plaanides kasutatakse kipsi - mitte kõik seda teavad. Paljud inimesed küsivad üsna mõistlikku küsimust - miks vaevu seinad üldse krohvida, kui remont on lõpetatud? Nüüd käsitleme seda üksikasjalikumalt.\nKips, isegi kui see pole pärast remondi- ja viimistlustööd nähtav, täidab mitmeid väga tõsiseid ülesandeid:\nTänu kipsile on võimalik nurki, seinu, mitmesuguseid klaasimistööde defekte peal hoida ja ette valmistada viimistlusprotsessi. Kuid mõnikord kasutatakse seda plastpaneeli;\nSelle või selle ruumi kipsi tõttu suurenevad niiskuskindlad, kuumakindlad ja heliisolatsiooninäidikud - see on väga tähtis, sest ilma nendeta ei saa vaevu loota mugavusele;\nKui tehakse fassaadi krohvimist, tagab see seinale suurepärase kaitse looduse mitmesuguste võltsingute eest. See tähendab, et struktuuri vastupidavust pikendatakse. Kuid see pole veel kõik - krohv aitab kaasa ka fassaadi ilmastikule;\nMõnikord on krohv ka dekoratiivsetel eesmärkidel.\nKrohvimine on selle väärt - mitmesuguste remondiga\nKips - plussid\nTugev nõudlus krohvi järele lihtne selgitada järgmiselt positiivsed omadused:\nSeda saab ohutult rakendada peaaegu igale pinnale - materjal on universaalne, mille jaoks see on kõrgelt hinnatud;\nKulud on üsna tähtsusetu - isegi ökonoomne inimene saab seda lihtsalt endale lubada;\nKõrge niiskuskindlus, mille tõttu saab viimistlust teostada ka nendes tubades, kus on kõrge niiskus;\nVastupidavus on rohkem kui hea, seetõttu võite alati paigaldada selle või selle kodumasina, samuti raske mööblitoodete, krohvitud seintele;\nSeinad, millele krohv on rakendatud, võivad "hingata" - see tähendab, et pakkuda kõige soodsamat mikrokliimat siseruumides, see on väga teretulnud;\nKui valite ruumi viimistluseks dekoratiivse krohvi, siis kindlasti ei pettunud selle materjali esteetilistest omadustest.\nIgal pinnal võib olla krohvitud\nKips - miinused\nKoos ülalmainitud krohvide teatavate eelistega on sellel materjalil puudused - siiski kehtib see kõikide ehitusmaterjalide kohta.\nSeinte nõuetekohaseks joondamiseks krohviga peate kulutama palju pingutusi. Lisaks on see protsess väga pikk;\nMistahes krohvimine on tingimata seotud määrdunud ja märja tööga - ilma selleta kuskil;\nKipsist väiksemas ulatuses on see tänapäevaste alternatiividega võrreldes vastupidav;\nKui rakendustehnoloogia on purunenud, on väga tõenäoline, et teie seina pind mitte ainult ei purune, vaid puruneb;\nKihistuste paljud kompositsioonid on "tuntud", mille tulemuseks on tõsine kokkutõmbumine.\nPidage meeles: krohv ei ole kõigis ruumides sobilik isegi tehnoloogia universaalsuse korral\nSamal ajal on selliseid tubasid kus ilma kipsita on ebatõenäoline, et sellega toime tulla.\nKipsist valmistatud mördi ettevalmistamine\nSeinte üldine krohvimine toimub reeglina laimi või tsemendimetsa abil. Sarnase koostise ettevalmistamine on väga lihtne - saate seda ise teha.\nKrohviseinte jaoks tsemendimördi valmistamiseks kasutatakse järgmisi proportsioone: 3 osa liivast ja 1 osa tsemendist.\nKuumutamise protsess ise:\nEsiteks, vesi segatakse tsemendiga;\nSeejärel lisage vesi uuesti;\nSeda tehakse, et tagada kompositsiooni soovitud järjepidevus.\nTsemendi-laimi mört on keerulisem valmistada. Siin on vaja 1 osa tsementi, 1 osa laimi mört ja liiv võib nõuda 3 või isegi 4 osast.\nIgaüks saab iseseisvalt krohvimistööd - see pole keeruline, eriti kui on olemas juhis\nLihtsalt vaadake videot, kuidas valmistada lahendus krohvimist seintele. Võimalik, et see video on teile väga informatiivne ja annab vastuse paljudele huvitavatele küsimustele.\nNagu aktsepteeritud valmistada tsemendi-lubi mört? See on kõik seda tehtud:\nEsiteks segatakse liim tihedalt liimiga;\nSiis lahjendatakse lubi vees;\nLubade kasvatamisel vees tuleb rangelt tagada, et koostisained on 1 kuni 1;\nKuivateks komponentideks lisage lubjalahust.\nTöö ajal kaaluge ka seda:\nLahuse valmistamisel peate kõigepealt segama kuivad koostisained;\nAinult siis, kui kõik kuivad koostisosad on üksteisega põhjalikult segatud, võite lisada vett;\nSee on väärt sellist tööd, vastupidi, seda ei ole vaja teha - see on tähtis!\nKui te käitate teisiti, siis lahuse kompositsioonis on tükke - siis ei saa neid lihtsalt niimoodi lahti saada.\nKui te kavatsete teha krohvimist kuivas ruumis, on see kips-laimi mört täiuslik. Sellise kompositsiooni valmistamiseks kasutage ainult ühte osa kipsist ja mitmest lubja segust.\nKuna see segu moodustab üsna kiiresti, on tavaks seda muda suhteliselt väikeste portsjonitena.\nKuidas on krohvimist seinad\nPole tähtis, millist viimistlustööd te võtate - siseruumides või väljaspool seda. Kipseseinad on ligikaudu samad kui esimeses teostuses ja teises. Nüüd kaaluge, kuidas kõik juhtub.\nAluspinna ettevalmistus, krunt ja krohvimine\nEsiteks peate baasi ette valmistama;\nJärgmisena kasutage praimeripinda;\nNüüd on aeg installida spetsiaalseid krohvimasinaid (ükski neist ei saa ilma nendeta, kui seintel on ilmseid ebakorrapärasusi);\nViimase etapi raames kasutatakse kipsi.\nNii on protsess üldiselt vaadeldav, nüüd vaatame üksikasju iga konkreetse pinna krohvimise etapi kohta, nii et kõik sellel teemal on selge.\nKuidas valmistada kipsi baasi\nAluse ettevalmistamine on krohviprotsessi oluline etapp.\nKas konkreetse pinna krohvimisel on võimalik keelduda aluse ettevalmistamisest? Tegelikult pole seda väärt väärt teha - lõppude lõpuks kutsutakse koolitust väga vastutustundlikuks, aeganõudvaks protsessiks, mille rakendamise kvaliteet sõltub suuresti teie tulevastest tulemustest.\nValmistage pind nii ette:\nEsiteks puhastatakse baas eelnevalt aset leidnud kattekihtidest põhjalikult. Kõige sagedamini on kodumaised käsitöölised sunnitud vanadest krohvikihtidest lahti saada - sageli on see protsess keerukam kui algselt tundus. Et teha tööd lihtsamaks, kasuta portaali otdelat.ru väikest nõuannet - enne vana seina eemaldamist seintest, lihtsalt märgige see veega. Veelgi enam, selles töös saate lööma. Kui sellist tööriista ei olnud käepärast, saate hõlpsalt teha kõike lihtsa hammasrataste ja haamriga (kõik leibkonnad on kindlasti sellised asjad);\nKui seinad puhastatakse vana krohvist, siis tavaliselt puhastatakse põhi - selleks kasutatakse metallist harja. Selle protsessi käigus pöörake tähelepanu asjaolule, et pinnale ei tohi jääda koorimist ega purunevaid alasid;\nKui plaanide hulka kuulub müüritise krohvimine, siis tuleb kõik õmblused veelgi süvendada - 6-11 mm võrra;\nLisaks on soovitatav tolm seintest eemaldada. Fakt on see, et mis tahes krohisekompositsioon reageerib tolmu olemasolule väga negatiivselt;\nKui kavatsete kipsi pinnale kanda paksu kihiga, on oluline mõelda, kuidas suurendada selle tugevust ja vastupidavust. Eriti selleks otstarbeks kasutatakse seina külge kinnitatud kipsplaat.\nOluline on see, et kui nad baasi ettevalmistamisel tegelevad, kandke kindlasti kaitseprille ja respiraatorit. Vanade katte eemaldamisel on palju tolmu - see on parem kaitsta hingamisteid selle negatiivse nähtuse eest.\nTeine asjaolu: pole alati väärt puhastamist krohviseinad, mida neil juba on;\nMõnikord eemaldatakse nad lihtsalt kattekihiga (näiteks viimistluskips või värvikiht), seejärel pinnale kantakse putty;\nSelles olukorras soovitavad eksperdid kipsi tugevdamist.\nRemont ja tugevdamine\nMõnikord tuleb põrandad enne krohvimist parandada.\nPaljud algaja kaptenid, lugedes, et vana kate tuleb tugevdada, on lihtsalt kaotatud. Miks tugevdada kipsi seinale üldse, mis on mitmete aastakümnete jooksul oma "kohustustega" hästi toime tulnud? Tegelikult - see on vajalik. Õnneks on täna lihtne leida kaubanduslikult saadavalolevaid tooteid, mis võivad väga sügavalt tungida betooni või viimistluskihini - ja materjali kasu on selle mõju tõttu väga tugev.\nReisid, praod - need tuleb eemaldada\nOlukorras, kus teie vana krohv on eristatav mis tahes defektidega (need võivad olla lööbed, praod), tuleb krohiseinad remontida. Selleks võite kasutada erinevaid pahteid (nende abiga on pragusid pitseeritud ja tasandavad ka pinda, et hiljem viimistlusprojekte ilma probleemideta teha).\nKui põhimiku pind on ette valmistatud järgnevaks maalimiseks, on oluline teha veel üks oluline samm - rakendage seintele praimerit ja see on sügavale läbitungimise praimer.\nSeda tehakse, sest mulla koostis täidab samaaegselt mitmeid kasulikke funktsioone:\nSuureneb märgatavalt aluspinna ja kipsmördise vaheline adhesioon;\nTugevdab baasi - selle tagajärjel välditakse lekimist;\nSeina pinnale antiseptiline mõju annab seepärast võimaluse, et ei karda seente, hallituse ega teiste mikroorganismide väljanägemist.\nTavaliselt on rulliga seintele kruntvärvimine, seda tehakse nii, et koostise kiht oleks ühtlane. Töö ajal on oluline proovida, et ühes kohas pole lahendust kogunenud, siis peaksite vältima ka tilka.\nSamuti on võimatu teha ilma praimerita - see on oluline samm.\nKui seinad pärast kruntimist kuivavad, korratakse ravi. Põhjalikult kuivatamiseks kulub natuke aega. Mõnel juhul kulub päev, kuid mõnikord on paar tundi piisav. Paljuski sõltub sellest, millised on keskkonnatingimused. Loomulikult on ka kompositsiooni tüüp oluline.\nKui te plaanite seina paksu kihiga (ja ilma selleta on ebatõenäoline, et suudate seinte tasandada tõsiste defektide ja ebakorrapärasustega), siis võib viimistluse siledat pinda anda ainult ühe tingimuse korral: kui kasutatakse majakasjuhikuid. Selliseks tööks on ideaalne metall või spetsiaalne plastikust krohvprofiil.\nKui olete huvitatud juhtnupud, kuidas paigaldada majakad, siin on kõik väga lihtne:\nSelleks, et paigaldada kõigepealt kaamera (see peab olema nurga all 300 mm kaugusel), kruvitakse seina põranda lähedal nii nagu ka lae alla kaks isekeermestavat kruvi. Need kruvid peaksid olema kooskõlas. Pärast seda rakendatakse profiili kruvitud kruvidele ja nende horisontaalset positsiooni määrab hoone tase. Reguleerimise tegemiseks keerake mõlemad kruvid lihtsalt välja või keerake need;\nSama töö tuleb teha seina teisel küljel;\nSeejärel kruvige kruvid vahepealsetele tuletornidele. Oluline on arvestada sellega, et nende vaheline samm peaks olema 100-150 mm võrra väiksem reegli pikkusest. Selleks, et kõik vertikaaltasapinnaga kõik tuletornid oleksid, ümardatakse mõnikord äärmiste isekeermestavate kruvide vahel string;\nKui kõigi kruvide asend on reguleeritud, valmistatakse kipsmustrit - nende vahel asuvad tükid: need profiilid määratakse just need. Siis nendes tükkides on majakad vajunud, kruvide vastu hoolikalt surutud. Selle protsessi käigus reeglina kontrollitakse nende positsiooni ehitusmahu abil.\nKipsplaadi majakad hõlbustavad ülesannete täitmist\nKui kõik ettevalmistavad sammud on lõpule viidud, teostavad nad ise krohvimisprotsessi - see on just seinte välis- või sisekujundus.\nTöö käigus jälgis järgmist järjestust:\nEsiteks peate lahenduse ette valmistama. Selle konsistents peaks olema kreemjas. Nad viskavad seda seinale tavalise kellu või spetsiaalse kallaku abil. Segu tuleks visata vähese vaevaga - see ei tohiks voolata. Väljakutse seisneb seina pinnal. Lisaks peaks lahus täitma kõik seinte sooned, samuti moodustama kihi umbes 10 mm (natuke vähem);\nTeist kihti on võimalik võtta ainult siis, kui esimene on täpselt haaratud. Selle etapi osana soovitatakse kasutada ühendit, mille konsistents on paksem. Seda rakendatakse seinale kelluuliga, samal ajal kui segu on valmistatud kerge liialt. Pinna tasakaalu reguleerimiseks rakendatakse reeglit - seda lihtsalt vajutatakse juhtmajakate vastu ja tõmmatakse. Samal ajal tuleb tööriista sujuvalt pöörata - paremale ja vasakule;\nKui kattekiht kõveneb, tuleb nurgad tasandada - selleks kasutatakse spetsiaalset spaatlit. Ja välimiste nurkade töötlemiseks kasutatakse spetsiaalset perforeeritud profiili, mis mitte ainult ei täida lamedat nurka, vaid pakub ka usaldusväärset kaitset võimalike kiibide vastu;\nKui kips kuivab, eemaldatakse majakad - sellisel juhul on eriti oluline, et te kasutaksite metallprofiili. Saladus on see, et see aja jooksul roostetakse (see on alati nii), seetõttu võib roos tekkida seinale. Kui lõpetate keraamiliste plaatide viimistlusega, ei ole tuletornide eemaldamine vajalik - see peidab kõike niikuinii;\nSeejärel suletakse majakeste jäljed - selleks vali sama kipsmört;\nVajadusel lihvitakse kõik krohvimudet - tavaliselt valitakse liivapaber.\nTekkinud krohvitud krohvi\nSee on kõik, võime öelda, et kipsiseinad on valmistatud - välisest või sisemisest, sõltuvalt sellest, millist tööd te tegite. Kuid selleks, et saada kvaliteetne viimistlus, on oluline teha kõik selleks, et kompositsiooni kuivamise tingimused oleksid optimaalsed. Näiteks on see väga hea, kui otsesed päikesevalgused ei satu värskelt krohvitud seintele. Pindasid tuleks kaitsta ka külmumise, sademete ekspositsiooni eest.\nKõigist seinte viimistlemise võimalustest võib eristada dekoratiivse krohvimist, mis viiakse läbi erinevate kompositsioonide kasutamisega. Selline krohvimine on väga kiire ja lihtne (võrreldes tavalisega), kuid peate meeles pidama mõningaid olulisi punkte:\nEnne dekoratiivse krohvi paigaldamist pinnad krunditakse täpselt nagu eespool.\nSeejärel valmistage segu vastavalt oma dekoratiivse plaastri pakendi juhistele;\nKui lahus on valmis, kasutatakse seda seina õhukese kihiga - sel eesmärgil kasutatakse tavaliselt maliki või laia spaatleid;\nKui mördi seade on toimunud, kuid krohv on endiselt pehme, hõõrutakse spetsiaalse kellaga - selleks, et luua täpselt pinnale vajalikku tekstuuri. Kõik sõltub sellest, milline liikumine teete ujukiga.\nNii et siseruumid võivad välja näha dekoratiivsed krohviseinad\nNagu eespool mainitud, ei ole krohviseinad igas olukorras mõistlikud. Vaadake võimalusi, mis võimaldavad teil traditsioonilise krohvide kasutamise loobuda - leida alternatiiv sellele viimistlusmeetodile.\nSisekaunistamiseks kõige populaarsemat materjali täna võib nimetada gipskripp. Iga sein on kergesti ümbritsetud selle materjali lehtedega - krohvimist pole vaja. Sa kulutate vähem aega ja vaeva, ja sa saad korraliku tulemuse.\nKui eeldatakse, et kodumasinad või raske mööbel riputatakse seinale, siis tuleb kipsplaadi kasutamine loobuda - selle materjali tugevus jätab palju soovida.\nSeina kaunistamiseks sageli vali paneeli materjalid, nimelt:\nPlastikpaneelid ja nii edasi.\nFassaadi väliskülje kohta võite öelda sama. Samuti on huvitav, täna saate kergesti osta mitmekihilisi plaate - nende kujunduses on nii kerised kui ka välimine dekoratiivkiht. Nende paneelide abil saate kaitsta oma seinu negatiivsete välismõjude eest ja neid kaunistada, kuid ka täiesti soojaks.\nTeine näide dekoratiivse krohvpinnaga pinnast\nSelliste materjalide populaarseks sortideks on võileivad paneelid ja termopaneelid. Mõned tüüpi pinnakattematerjalid kergesti jäljendavad telliste paigaldamist või täisväärtuslikku dekoratiivset krohvi - nii et teil pole tõenäoliselt probleeme selle või selle disaini idee täitmisel.\nStucco on tänapäeval väga populaarne viimistlusviis, isegi paljude alternatiividega (sama vedel tapeet). Kipsi populaarsus on suurepärane - sellegipoolest väidavad, et see on mõttetu. Loomulikult on seestpoolt oma kätega seostamine kaugel lihtsast ülesandest, eriti kui suurt ala vajab töötlemist, kuid siin aitavad sinu seinte krohvimine alati automatiseeritud viisil. Seetõttu saab seda protsessi mitmel korral lihtsustada vaid palju kiiremini.\nLisaks kutsume teid videot vaatama: siseseina kips.\nSee video aitab täna kaetud materjali koondada ja annab vastuse mõnele küsimusele, mida me selle materjali raames ei puudutanud.\nVälimine ja sisekujundus\n2. Ehitusala piirkonnad.............................................. 4\n2.1 Üldplaan. Parandamine.......................................................... 5\n2.2 Saidi vertikaalse paigutuse üldised juhised.............................7\n2.3. Ruumiplaneerimise lahendus......................................................... 8\n2.4 Konstruktiivne lahendus.................................................................. 9\n2.5 Välis- ja siseviimistlus............................................................. 13\n2.6 Veevarustussüsteemi valik ja põhjendus..................................... 15\n2.8 Sulgurstruktuuri soojusinseneride arvutus........................... 18\nEhitus on üks kodumaise majanduse kõige olulisemaid valdkondi. Ehitustööstust kutsutakse üles tegema kaasaegsete tootmisvarade renoveerimist, arendama, täiustama sotsiaalset valdkonda, rekonstrueerima, moderniseerima ja materiaalsete toodete tootmise tehnilist ümberkorraldust.\nEhitus on tihedalt seotud tööstuse, transpordi, põllumajanduse, teaduse, kaitse ja mittetoodetega.\nMasinaehitus varustab ehitust peamistest mehhaniseerimisvahenditest - liftidest, eriklaasi kraanadest, maapinnal töötavatest masinatest, st varustatakse ehitussektoriga masinatega.\nEhitusmaterjalide tootmisharu tellib ehitus telliste, betooni, mördi, betoonkonstruktsioonide, viimistlusmaterjalide ja muude ehitiste ja rajatiste ehitamiseks vajalike materjalide ehitamiseks.\nEhitusseadmete intensiivse arendamisega kaasnevad tööstuslike ehitusmeetodite kasutuselevõtt, uued ehitus- ja konstruktsioonisüsteemid. Viimasel ajal on seoses riigi üleminekuga turumajandusele ilmunud arvukalt ehitusmaterjalide konstruktiivseid ja dekoratiivseid indikaatoreid. Vahepeal ehitusmaterjalide turu tootjate vahelise konkurentsi tõttu toimub nende paratamatu hinnatõus, toodete kvaliteedi ja tootevaliku paranemine. Kõik need muudatused, arvestades, et ehitusmaterjalide maksumus ületab 50 protsenti tsiviilehituse ehitamise kuludest, võimaldab keskmise sissetulekuga inimestel üha enam luua kvaliteetseid üksikelamuid.\nKavandatav projekt projekteerimisobjektide ja kasutatud materjalide tüübi poolest vastab keskmise sissetulekuga perele esitatavatele nõuetele, tuginedes suhteliselt odavale ja kvaliteetsele individuaalsele elamutele, millel on arhitektuurne väljendusvõime, mis erineb massihitise tsiviilhoonetest mugavamal kujundusel, võttes arvesse rangemaid funktsionaalseid nõudeid.\nElamu projekt on kavandatud järgmisteks ehitustingimusteks:\n1 linnaehitus - Zvenigorod\n2 ehitusala III-B\n3 Külmema viiepäevase nädala hinnanguline talvetemperatuur on -20ºС. Külmem kuu on jaanuar, mille keskmine kuumaht on -1,6 ° C. Külmemate päevade keskmine temperatuur on 23 ° C\n4 Valitsevad tuuled: suvel - edelapiirkond (SW) ja lääneranniku (B), talvel - kirdes (NE) ja idaosas (B)\n5 Lumekatte kaal 1 m 2 maa horisontaalse pinna jaoks II piirkonnale - 0,9 kPa\n6 Tuule kiiruse rõhk 10 m kõrgusel maapinnast III piirkonna jaoks - 0,45 kPa\n7 Seismilisus - 8 punkti\n8 Mulla külmumise sügavus - 0,8 m\n9 Muld - liivane-savi\n10 Põhjavee tase on -10 m\nEhitustööplatsi tunnusjoont iseloomustavad andmed SNiP 23-01-99 Building Building Climatology ehituse normide ja reeglite järgi, SNiP 2.02.07-85 * (2003) "Laod ja mõjud", SNiP II-7-81 * (2003 d) "Seismiliste piirkondade ehitus", riiklik standard GOST 25100-95 * (02) "Muld. Klassifikatsioon.\nSait asub Zvenigorodi linnas. Maa-ala katastriplaani kohaselt on pindala 804,4 m2. Maa, millel see ala asub, kuulub Zvenigorodi administratsiooni jurisdiktsiooni alla.\nVäljapaistva piirkonna piirides on 2-korruseline ühepereelamu ja parendamise elemendid. Ehitusobjekti asukoht ja orientatsioon on tehtud vastavalt SNiP 2.07.01-89 * "Linnaplaneerimine" nõuetele. Linna- ja maa-asulate planeerimine ja arendamine ".\nParendusprojekt tegi sõiduteede, teede, platvormide ja tuvastatud haljasalade paigutuse. Rööbaste laius sõltub nende sihtkohast, rööbastee mõlemale küljele on paigaldatud laevakivid. Ehitiste ja rajatiste ümbruses paiknevad jalutuskäigud ja pimeala on sillutatud 40 mm paksusega sillutusplaatidega.\nMaa-alused ja ehitusplatsid on rohelised. Need pakuvad puude, põõsaste, lillepeenetuste ja muru rajamise istutamist. Tuule- ja heliisolatsiooni parandamiseks istutatakse maatükkide loomiseks krundi piki krundi sisemist piiri. Roheliste tsoonide loomiseks muutub maa viljakaks.\nTuulevärv on kujutatud joonisel 1.\nJoonis 1. Tuul Roos\nSaidi vertikaalse paigutuse juhised\nKavandatud ala kergendamine on tasane. Reljeefse korralduse plaan viis maa-aluse hoone vertikaalse maandumise.\nVertikaalne paigutus on tehtud, võttes arvesse olemasoleva maksuvabastuse maksimaalset säilimist ja mullatööde maksimaalset maksumust.\nProjekteerimissaiti äravoolusüsteem asub piki sõidutee külge. Pikisuunalised ja põikikõikumatud nõlvad vastavad regulatiivsetele nõuetele.\nKosmose planeerimise lahendus\nHoone on kahekorruseline pööningul asuv hoone ja keldrikorrus, mille telgede suurus on 15,00 x 12,60 m, millel on üks peasissekäik. Põrandakõrgus on 2,7 m, kelder ja põrandaküla kõrgus on 2,4 m, hoone kogupikkus 11,14 m. 0.000 põranda suhteline tase on maja 1. korruse puhas korrus. Projekt näeb ette välisseinte isolatsiooni vahtpolüstüreenplaatidest, avadega tulekahjustavate raamistike paigaldamiseks ja kõvade mineraalvillplaatide lõikamiseks, millele järgneb leelispatareid sisaldava mineraalkiustplaadi viimistlus. Sisemiste vaheseinte jaoks kasutatakse tavalist savi tellist. Vastavalt ruumide kavandamise lahendusele, hoone klass II, vastupidavuse määr - II, tulekindlusaste - II.\nVäline drenaaž korraldatud. Looduslik ventilatsioon, sissevool läbi ventilatsiooniahela, väljatõmme läbi ventilatsioonikanalite.\nFassaadi arhitektuurne väljendusvõime saavutatakse kipsi kasutamisega ja kaetud fassaadivärviga. Keldris on dekoratiivsed plaadid, mis imiteerivad looduslikku kivi.\nSee maja on mõeldud 5 inimesele. Hoones on 3 taset. Esimesel korrusel on ruumid toiduvalmistamiseks ja söögiks, elutuba, õppetükk, samuti lisateenused ja teenindusruumid. Esimesel ja teisel korrusel on vannituba, teisel korrusel on dušš, WC, kraanikauss. Teise korruse vannitoas on vannituba, kraanikauss ja tualetitarbed. Pesumasin asub ahjus, nõudepesumasin on köögis. Mägedes on jõusaal ja jõusaal, seal on ruumi varustuse jaoks.\nKatusekraan kattega - metallplaat ja organiseeritud äravool, värv 8017 skaalal RAL. Pea sissepääsu kohal on verand ja auk, mis on kaetud raku polükarbonaadiga kaetud metallkonstruktsioonidega, värv on pronks.\nKonstruktiivsed ja tehnilised otsused projekti ehitusobjekti kohta tehakse järgmiste eeltingimuste alusel:\n- ehitusplatsi geotehnilised tingimused;\n- hoone arhitektuuri- ja ruumiplaneerimisotsused.\nProjekt töötati välja järgmiste ehitustingimuste jaoks:\n- III-B hoone-klimaatiline allpiirkond vastavalt SNiP 23-01-99 "Hoone kliimatoloogia";\n- I linnaosa lumega kaalu järgi vastavalt SNKK 20-303-2002 "Koormused ja mõjud. Tuule- ja lumikoormused ", lumikate kaalu massi hinnanguline väärtus on 0,8 kPa. Vastavalt SNiP 2.01.07-85 kirjeldusele * "Laadud ja mõjud" - II piirkond lumekaane massi järgi, lumekorki massi hinnanguline väärtus on 0,9 kPa. See koormusväärtus on otsustava tähtsusega ja seda arvestatakse ehituskonstruktsioonide arvutamisel;\n- III tuulepiirkond SNiP 2.01.07-85 * järgi, tuule rõhu standardväärtus on 0,45 kPa. See koormusväärtus on otsustava tähtsusega ja seda arvestatakse ehituskonstruktsioonide arvutamisel;\n- Kõige külmema viiepäevase nädala keskmine temperatuur on -19ºС; Niiskustsoon - normaalne vastavalt SNKK 23-302-2000 "Ehitiste energiatõhusus";\n- Hoone vastutuse tase - II (normaalne). Töökindluse koefitsient gn= 0,95.\nPinnase kategooria seismilised omadused - II.\nSNiP II-7-81 OCP-97-A kaardil (väljaanne 2000) ja SNKK 20-301-2002 "Krasnodari seismiliste alade ehitamine" ehituse ala seismilisus normaalse taseme rajatiste jaoks (mass ehitus) serv "on hinnanguliselt 8 punkti. Vastavalt tabelile. 2 SNKK 20-301-2002 ehitusplatsi seismilisus - 8 punkti.\nHoone on raamitud tellistest pikisuunaliste ja põiki kandvate seintega.\nBetoonist B-25, 700 mm laiune monoliitsed aluspõrandad välistest tellistest seinte jaoks ja 900 mm välistest betooniseinidest ja 600 mm siseseinte jaoks. Vundament tuleb asetada B-7.5 betoonalusele paksusega 100 mm.\nInseneri- ja geoloogiliste uuringute kohaselt on keldri tasemel muld musta ja savistunud. Põhjavee tase -9,5 m.\nVertikaalne veekindlus - keraamiliste seinte ja keldri keldri katmine 2-kordselt põrandapinnaga põrandapinna tasandamiseks. Keldris - tsemendi-liivatööstuse M-150 horisontaalne hüdroisolatsioon. Ehitise ümbermõõduga tehke sillutusplaatidele sillutatud betoonkatete laiusega 1,5 m 5% tõusuga.\nVälimised kandekivid seina paksusega 700 mm on valmistatud betoonist B-25, paksusega 510 mm - tellisest tsemendimüra M-100. Müüriladu II kategooria disaini takistus Rp = 120 kPa. Kuus rida koos armatuuriga traatvõrguga BP-1 iga viie rea kõrguselt. Sisemine ja välimine rida - tavaline (tavaline) tellis. Seinte sees on krohvitud 20 mm paksusega tsemendimetsa-mört. Väljaspool on välimised seinad varustatud vahtpolüstüroolplaatidega, mis sisaldavad tulekindlalt karmide mineraalvillaplaatide avauste ja pistikute raamid, millele järgneb leelispatareid sisaldava mineraalplaadiga täiendav viimistlus. Värviplekk viiakse läbi krohvikihiga. See on vajalik hoone välimuse parandamiseks.\nSeinte aknaväljad on kujundatud neljandikult külgedel ja ülaosas, mis on kavandatud akendeplokkide paigaldamiseks. Akende ja ukseavade kohal asetati betoonist B-25 monoliitsed raudbetoonplaatid. Ehitise monoliitsete raudbetoonkonstruktsioonide tugevdamiseks aktsepteeritakse klassi АI (А240) ja А-III (А400) tugevdust. Tööläbilaskmine monoliitsetes konstruktsioonides on kattunud.\nSisemised kandvad seinad paksusega 380 mm on valmistatud tavapärasest tellistest tsemendimetsa M-100. Müüritis II kategooria disaini takistus Rp = 120 kPa. Kuus rida koos armatuuriga traatvõrguga BP-1 iga viie rea kõrguselt.\nSeina koos ventilatsioonikanalitega tuleks paigutada silikaattellistest, tehnilise põranda tasemest, mis on valmistatud tsemendimörti punastest tahkeest tellistest.\n120 mm paksused vaheseinad on valmistatud tavapärasest tellistest tsemendimetsa M-100. Kõik tellistest vaheseinad armeeritakse kahe pikisuunaga vardaga ø 4Âð1, kus on paigaldatud ø 4Âð1 põikivardad, mille kõrgus on 300 mm. Seinte seintele kinnitatavad vaheseinad vastavalt v.5. Reale 2.230-1. Üle 3-meetrise vaheseina pikkusega kinnitatakse lisaks lakke. Ehitise siseseinte ja vaheseinte pinnale kantakse 20 mm paksune krohvikiht. Vannitubades on seinad keraamiliste plaatidega vooderdatud.\nNende seinte ja vaheseinte ehitus vastab tugevuse, stabiilsuse, tulekindluse, heliisolatsiooni reguleerivatele nõuetele.\nMonoliitne kahepoolne trepp kolme treppiga betoonist B-25. Metallist treppide sepistatud metalli kõrgus 1200 mm. Astmete laius on 300 mm, kõigi sammude kõrgus on 150 mm. Marsi laius on 1200 mm, mis on selle toimimiseks piisav.\nValtsitud raudbetoonist eelpingestatud plaadid, mille ümmargused tühjad on 1.141-1. Brands on toodud spetsifikatsioonis. Põrandaplaadid põhinevad vähemalt 120 mm seintel. Umbes M-100 värskes lahuses. Plaadid ankurdatakse enne tihendamist. Plaatide vahel olevad õmblused suletakse mördi abil. Plaatide otstes olevad tühjad pinnad on 250 mm sügavusel M-50 lahusega. Põrandaplaatide ankrud on kaitstud 20 mm paksusega tsemendimörtsiga.\nMööbli korruse kattumine - puit. 100x150 mm puittalaga põiktalad, mille keskosa on mööda telge 3, toetuvad sisemise laagrisina külge piki servi, mida nad on ühendatud lamineeritud sarikadega.\nKatusetükid, mis koosnevad metallkatetest. Riputatavad sarikad põhinevad välistel kandvatel seintel, mille külge on kinnitatud toiteplaat (150x150). Rööptahad on kujundatud puittalaga, mille ristlõikepindala on 150x50 mm. Katusekonstruktsiooni ülaosas on spargid omavahel ühendatud kahepoolse puidust vooderdusega. Ühelt poolt asetsevad raftersid asuvad välise seina juures. Rätikude jalgade otsa külge kinnitatakse mööbliplaadid mõõtmetega 125x25 mm.\nKuna katuse puidust elemendid töötavad märjal ja tuleohtlikul (pööningul on juhtmestik), tuleb neid töödelda antiseptikumide ja tuleaeglustitega.\nKatus on projekteeritud metallist. Lehed asetatakse lauale, mille ristlõige on 25 x 125 mm ja mille pigi on 350 mm. Lehed kattuvad. Kinnitamine toimub katusekruvidega, mille kinnitus on metallplaatide lauale, vähemalt 6 tk ruutmeetri kohta kattekihiga. Toru ja katuse vaheline ühendus on raamitud tsingitud terasplekistustega. Laotamisel pööningus pakkuda aurutõke, soojusisolatsiooni mineraalvillplaat ja tasanduskiht. Rannakarpide ja torude süsteemi abil kanalisatsioonist välja voolamine.\nMetallist plastist aknad koos kahekaunaliste topeltklaasidega individuaalse disaini vastavalt GOST 23166-99 "Metallist plastist aknad elamu-ja avalike hoonete." Piirdeaiaklappide ühendused seinaavateni tuleks sobitada vastavalt GOST 30971-2002-le. Kinnitusmooduli tüüp - CMM II-II. Paigaldage galvaniseeritud terasest valamud väljaulatuvatele välimistele nõlvadele.\nSiseuksed vastavalt GOST 6629-88 * "Kodumajapidamiste ja ühiskondlike hoonete siseuksed." Välisuksed vastavalt GOST 24698-81 * "Elamu-ja avalike hoonete välisuksed." Uksed on varustatud käepidemetega, sulguritega ja sisselülituslukkudega. Siseuksed on paigaldatud vastavalt tasemele ning ukseploki ja seina vahelised vahed on täidetud vahuga ja suletud korpusega. Välised sissepääsuksed on tasapinnalised ja ankru tehakse seina ja ankurdatud. Ukse raami ja seina vahele on vahed täidetud vahuga ja suletakse värvimiseks korpuse või kittusega.\nHoone põrandad on kujundatud vastavalt seeria 2-144-1 nõuetele. Teise korruse ruumides asuvad korrused ja pööning - põrandakate; vannitubades, keldris ja korrusel tuba, verandal - graniit. Põrandad on paigaldatud betoonist kerisega betoonist kerisega raudbetoonplaatidele, vannitubades veekindluse tagamiseks - 2 bituumenmastiksiga veekindluse kihti.\nEhitise välisilme määrab peamiselt selle välisilme stiil. Projekt näeb ette välisseinte viimistluse 3,5 mm paksuse dekoratiivse kipsi kujul. Dekoratiivne krohv on kaetud fassaadikihi, beeži ja pruunide toonidega.\nHoone keldris on ka krohvitud ja spoonitud plaatidega, mis jäljendavad looduskivi. Soovi korral saab värvida õmblusniite. Alus on pruunikas värv ja loob konstruktsiooni monumentide tunnetuse, annab hoonele mõningase elegantsi, ekspressiivsuse.\nTrepid, aga ka keldrikivi, on silmitsi loodusliku kivi jäljendavate plaatide otstega, astmed - graniidiga. Treppide reelingud - pruuni värviga metallist dekoratiivsed võred.\nHoone aknad ja välisuksed on tumepruunid, mis on kombineeritud katuse pruuni värviga ja beežiga fassaadiga. Välisküljel olevad aknad on varustatud pruunist polümeerkattega galvaniseeritud terasest valudega ja sees - marmorist aknalauaga.\nSiseseinte ja vaheseinte pinnaviimistlus seisneb nende krohvimisel tsemendimetsa abil, mille kihi paksus on 20 mm. Kipsplaadi pinda saab katta tapeediga või kasutada vedelat tapeet, seinte ja vaheseinte pindade korral on võimalik ka dekoratiivset krohvimist (erineva kujuga) ja värvipinnastamist. Seinte vannitoas ja ahjupinnas on keraamiliste plaatidega viimistletud. See on hüdroisolatsioon seina, mis on vajalik nendes ruumides kõrge niiskuse tõttu ja mida on lihtne puhastada, mis võimaldab hoida hügieeni.\nTubades on kasutatud mitmesuguseid tekstuure. Pinglaedade kasutamine võimaldab teil saada täiesti siledat pinda, mis kõrvaldab pragude välimuse, võimaldab teil valida iga ruumi individuaalse kujunduse. Lisaks on kahtlematu eelis pinna korrashoiu hõlbustamine, samuti kiire paigaldamine. Ahi, sahver ja garaažlaed on valgendatud. Saunas, salongis, piljardis ja pööningus on lagedid valmistatud dekoratiivse puidust liistudest.\nSisekujundus määrab ehitise sisekujunduse ja seda saab teha eri stiilides, olenevalt kliendi soovidest. Lisaks võib see elumaja tööperioodil muutuda.\nHüdroksefaal - kesknärvisüsteemi haigus, millega kaasneb üleliigse tserebrospinaalvedeliku kogunemine vatsakestes või aju membraanides. Haigus mõjutab lapsi ja täiskasvanuid. Hüdrosefaalia diagnoosimine Yusupovi haiglas viiakse läbi kaasaegsete uurimismeetodite abil. Arstid lähevad individuaalselt iga patsiendi raviks. Neuroloogid kaaluvad kliiniliste sümptomite põhjust, haigusliiget ja raskust.\nKonservatiivseks raviks kasutavad neuroloogid efektiivseid ravimeid, millel on minimaalsed kõrvaltoimed. Patsiendid, kellel on näidatud kirurgiline ravi, nõustab neurokirurgiat. Kõik keerulised hüdrotsefaalia juhtumid arutatakse ekspertnõukogu koosolekul, kus osalevad meditsiinikandidaadis ja arstid, kõrgeima kategooria arstid, kes on kesknärvisüsteemi haiguste juhtivad eksperdid.\nNeuroloogia kliinikus on töötajad tähelepanelikult patsientide soovidele. Need asetatakse mugavatesse kambritesse, pakutakse individuaalseid hügieenivahendeid, dieettoitu. Rehabilitoloogid kasutavad neuroloogiliste funktsioonide taastamiseks kaasaegseid tehnikaid.\nHüdrosefaalia põhjused ja tüübid\nHüdroksefalüs on kaasasündinud ja omandatud. Täiskasvanud hüdroksefalüüs areneb järgmiste haiguste tagajärjel:\najutrakti ägedad ja kroonilised häired;\nmürgised ja alkohoolsed entsefalopaatia;\nemakakaela lülisamba ebastabiilsus ja traumaatilised vigastused;\nHüpertensiooni ja diabeediga patsientidel võib tekkida hüdroksefaal.\nSõltuvalt haiguse arengu mehhanismist eristatakse täiskasvanutel järgmisi hüdrotsefaalia liike:\noklusiivne hüdrotsefaal tekkib tserebrospinaalvedeliku voolu katkemise tõttu, kui blokeeritakse tserebrospinaalvedeliku tsirkulatsioon, tromb, neoplasm või jootmine;\navatud hüdrotsefaalia tekib juhul, kui tserebrospinaalvedeliku vastupidine imendumine aju venoossele süsteemile on rikutud;\nhüpersekretoorne hüdrotsefaal tekkib verejooksu kooriidipelgusega üleliigse tserebrospinaalvedeliku tootmisega.\nAvatud hüdrosefalasid nimetatakse aju hüdrotsefaalide ühendamiseks. Haiguse variatsiooniks on asendamine hüdrotsefaaliga. See areneb koos aju aine hulga vähenemise ja tserebrospinaalvedeliku kogunemisega tekkivas ruumis.\nAju on välise ja sisemise suhtlemisega seotud hüdrotsefaal. Väline hüdrosefaalia tekib siis, kui subaruhnoidses ruumis koguneb liigne kogus tserebrospinaalvedelikku. Sisemise avatud hüdrotsüpofaasi iseloomustab aju vatsakese ülemäärase sisaldus tserebrospinaalvedelikus. Väline ja sisemine hüdrotsefaalia ilmneb neuroloogiliste sümptomitega.\nNorteensside hüdrotsefaaliga patsiendid ei suurenda CSF väärtusi. Haiguse hüpotensiivse vormi korral suureneb intrakraniaalne rõhk, samal ajal kui hüpotensiivne vorm väheneb. Äge hüdrotsefaalia tekib 3 päeva jooksul. Kroonilise haigusvormi kujunemine nõuab pikemat aega - alates 3 nädalast kuni kuus kuud.\nHommikul oklusiivse hüdrotsefaaliga patsiendid on mures tõsise peavalu, iivelduse ja oksendamise pärast. Nägemisnärvi ketaste ummistumine ja aju ajutine dislokatsioon märke arenevad. Ebasoodsateks prognostilisteks märkideks on unisus. See suureneb närvisüsteemi sümptomite järsu rikkumise eelõhtul. Kui ajude struktuuri dislokatsioon häirib südame aktiivsust ja hingamist.\nKroonilise hüdrotsefaalia kliiniline pilt koosneb kolmest patognomoonilisest sümptomist: dementsusest, kõnnakuhäiretest ja kusepidamatust. Dementsus väljendub ärkveloleku taseme languse, patsiendi kiire ammendumise, ajastu disorientatsiooni, raskete luuretegevuse arengu arenemise ning kriitika vähenemisega. Kõigil jalgadel tekkivad patsiendid ebakindlaks, areneb nii alajäsemete paresis. Kõige hiljutisem hüdrotsefaalia sümptom on kusepidamatus. See haigus sümptom on meestel 50-60 aasta järel sagedasem.\nPärast patsiendi vastuvõtmist Yusupovi haiglasse teostab neuroloog kliinilise läbivaatuse ja näeb ette tervikliku uuringu:\narvutuslik või magnetresonantstomograafia, kasutades ekspertklassi seadmeid;\nHüdrosefaaliaga patsiendil on soovitatav silmaarst ja neurokirurg.\nYusupovi haigla neuroloogid on individuaalne lähenemine iga hüdrotsefaalia all kannatava patsiendi ravile. Selle haiguse varases staadiumis kasutatakse ravimeid. Hüdrosefalia kompleksteraapia hõlmab:\ndiureetikumid (diatsabariid, mannitool);\n20% albumiini lahuse intravenoosne manustamine;\nvasoaktiivsed ravimid (tsinnarisiin, alproaan, atstovegin);\nventoonics (troksevazin, detralex);\nmittesteroidsed põletikuvastased ravimid (diklofenak, ketoon, atsefen).\nHüpertensiivse akuutse vormi ja haiguse väljendatud sümptomite korral ei ole konservatiivne ravi efektiivne. Peamine ravimeetod on antud juhul manööverdamine. Operatsiooni käigus luuakse ajukõvendisse spetsiaalne süsteem, mille kaudu tserebrospinaalvedelik väljutatakse kõhu või rinnaõõnde, kuklakübar, aatrium või vaagen.\nPärast šundioperatsiooni võivad tekkida komplikatsioonid:\nKui on tüsistusi, asendavad šundi neurokirurgid. Hoolimata manööverdamise negatiivsete mõjude tekkimise teatud riskide esinemisest on kirurgia ainus meetod hüdrotsefaaliaga patsientide elukvaliteedi parandamiseks.\nVähem traumaatilised on endoskoopilised operatsioonid, mida viiakse läbi partnerkliinikutes:\nkolmanda vatsakese põhja endoskoopiline ventrikulotsüstoom;\ntuumori endoskoopiline eemaldamine vatsakeses;\nEndoskoopiliste operatsioonide olemus hüdrosefalos on see, et neurokirurg lisab endaskoopilisi instrumente kolju koos miniatuurse videokaameraga läbi miniatiivse avause. Arst näeb aju vatsakeste õõnsust ja kontrollib sekkumise kulgu. Endoskoopiline meetod võimaldab tserebrospinaalvedeliku väljavoolutee moodustumist. Enamikult teevad neurokirurgid kolmanda vatsakese põhja ventrikulaarsust. Pärast operatsiooni tekib aju tsisternides tsentraalse verevoolu väljavool ventrikulaarsest süsteemist.\nHüdrosefalosoofia ennetamine on haiguse põhjustavate haiguste õigeaegne ja asjakohane ravi. Arteriaalse hüpertensiooniga patsientidel valivad Yusupovi haigla kardioloogid parimad antihüpertensiivsed ravimid, ravimite õiged annused. Nakkavate ajuhaigustega patsientidel määratakse kõige tõhusamad antibakteriaalsed ravimid. Hüdrosefalosatsiooni esialgse staadiumi kindlakstegemisel, korrapäraste inspekteerimiste teostamisel tehakse kompuutertomograafiat.\nHelistage Yusupovi haigla telefonile ja teid registreerib neuroloog. Hüdrosefaliaali õigeaegne täpne diagnoosimine ja optimaalse ravimeetodi valik võimaldavad neuroloogia kliiniku kliinikus saavutada suurepäraseid tulemusi ja parandada järk-järgult närvisüsteemi normaalset toimimist. Hüdrosefalosatsiooni tänapäevaseid kirurgilisi sekkumisi teevad partnerkliinikutes neurokirurgid.\nVäline ja sisemine\nHõõrdumisvastane tsemendimört, millele järgneb lagede tapeet\nParandatud krohv, millele järgneb parema kvaliteediga tapeetamine\nlobby, kauplemispind, kodumajapidamine.\nTsementmördisegu, vesipõhine värv\nParandatud krohv, millele järgneb pestava tapeet lihvimine\nLiimiv tsemendimört, liimvärv paremaks kvaliteediks\nParandatud krohv, millele järgneb pestava tapeet\nParandatud krohv, liimvärv\nVeevarustus on kodus ja joomine välisest võrgust, arvutuslik rõhk baasil on 35,0 m.\nKanalisatsioon - koduvarustus linnavõrgus, sisemine äravool pinnase vabastamisega.\nKüte - Accord tüüpi keskvee konvektorid, soojuskandja temperatuur 105. 70С.\nSooja veevarustus on välistest võrgudest, disainipea püstiku aluses on 39,0 m.\nGaasivarustus - välisvõrgust köögiklaasist.\nToide - välisvõrgust, pinge 380/220 V.\nValgustus - hõõglambid.\nSidevahend - telefon, raadioringhääling, kollektiivne teleantenn.\nsõiduauto lift: kandevõime 400 kg.\n7. Hoone füüsiline ja tehniline tugi\n7.1 Välisseina soojusarvutus\nSeinad on valmistatud silikaattellistest. Seestpoolt on sein kaetud 15 mm paksusega lubja-liivakivimiga. Väljastpoolt rakendatakse muldmetalli mört, mille paksus on 20 mm.\nVastavalt  sisemise õhu temperatuurile taastal= 20C.\nSuhteline õhuniiskus  = 55%.\nRuumi režiim on normaalne.\nStruktuuri toimimise tingimus - B.\n7.1.2 Vähendatud takistuse määramine soojusülekandele\nMääratlege kütteperioodi määrad Omski linnas valemiga:\nMääratlege ümbritseva struktuuri soojusülekande takistus:\nMäärake isolatsiooni paksus:\nSiit = 0,120 m = 120 mm.\nSaadud tulemusest lähtuvalt aktsepteerime seina paksus δ = 20 + 120 + 120 + 250 + 15 = 525 mm.\nAnname modulaarsetele mõõtmetele - seina paksus on 510 mm, seega võtame isolatsioonipaksus 120 mm.\n7.1.3. Hinnanguline temperatuuri erinevus\nMääratakse siseõhu ja välisõhu temperatuuri arvutatud temperatuuri erinevus:\nkus n on koefitsient, mis sõltub seinte asukohast välisõhu suhtes, võrdub 1;\n- soojusülekandetegur võrdub -27 0 С\nSoojusenergia tundlikkus, määratud SNiP 23-02-2003 "Hoonete termilise kaitse" tabelis. 7 on võrdne 8,7;\nJäreldus: seina vastab soojusülekande nõuetele.\nVastavalt SNiP 2.08.01-89 * 1.88 peatükile * Elamud, käesolevas projektis kavandatakse sügavus vähemalt 1,2 m.\nElutorus sissepääsu kohased kaksiktüürimeesid tuleks kujundada vastavalt lauale. 4 SNiP 2.08.01-89 *, olenevalt põrandate arvust ja külmema viiepäevase nädala keskmisest temperatuurist, turvalisusega 0,92. Meie juhul pole kahekordne vestibüül.\nSNiP 2.08.01-89 lisa 3 kohaselt * Elamuhoonete jaoks on elamu 9-korruseline hoone ette 1 lift, mille kandevõime on 400 kg ja kiirus 1 m / s.\n8. Tehnilised ja majandusnäitajad\n1. Ehitusala Ps - hoone välispiiril ümbritsetud ala keldris on 831,06 m 2.\n2. elamispind Phästi - Elutubade kogupindala on 1418,46 m 2.\n3. Toetusala Pn - teeninduspiirkondade arv (koridorid, vannitoad, köögid, ees jne) - 1108,8 m 2.\n4. Kasulik pindala Ppõrand - elamute ja abiruumide summa on 2527,26 m 2.\n5. Piiratud kogupindala Пop - kasutatava ala ja lodža, rõdude, treppide ja vestibüülide kogusumma on 3002,03 m 2.\n6. Hoone kõrgema osa ehitusmaht Оkoos mis määratakse kindlaks, korrutades ehitise pindala kõrguselt esimese põranda puhta põranda tasapinnalt mööbli isolatsiooni ülaossa - 16084,5 m 3.\n7. Näitaja K1, väljendades otsustusplaanide otstarbekust: elamispinna suhe Phästi kasulikule P-lepõrand - 0,56\n8. Näitaja K2 (mahuline koefitsient), mis väljendab ehitise hoonemahu m 3 arvutamist põhiosa kohta: K2 = Okoos/ Phästi - elamispinna 1 m 2 kohta - 11,34\nTualettpaketi tsisternis töötab pidevalt vesi - kuidas seda parandada?\nKuidas kaevu kaevata ilma ehitustehnika kasutamata?\nÖkoloogilised testid vastustega\nKanalisatsioonitoru seiskamisventiil 50 mm.\nSanitaartehniline seade, mis on kaasaegse eluaseme tualettruumi ruumide lahutamatu osa, nimetatakse tualettruumiks. Seade on iseenesest üsna lihtne, üsna arusaadav tolmuimeja kogemusteta.\nVeevarustus hea paigutuse ja tööpõhimõtte alusel\nReoveepuhastus: meetodid ja tehnoloogiad


VIDEO: Helsingi tänavail vuravad teokiirusel kaks isejuhtivat minibussi - Forte\nKaks bussi liiklevad koos jalakäijate ja inimeste juhitud sõidukitega, tegemist on testsõitudega.\nEasymile EZ-10 elektrilised minibussid võtavad peale kuni 12 inimest ja liiklevad kuu pikkuse testperioodi vältel Hernesaari linnajaos. Katseperioodi juht Harri Santamala ütles Ylele, et selliseid teste on maailmas praegu toimumas vaid käputäis. Sõitudele Hernesaaris eelnes katseperiood suletud teedel Vantaa linnas.\nSoome seaduste järgi ei pea avalikel teedel liikuvatel sõidukitel juht roolis olema. See tähendab, et paljudele isejuhtivate sõidukitega tegelevatele ettevõtetele on Soome näol tegu hea katsepolügooniga.\nBussid on võimelised sõitma kuni 40 km/h, aga testperioodi vältel on nende keskmiseks kiiruseks umbes 10 km/h, mis tähendab, et nad sõidavad erakordselt aeglaselt.\nNagu Guardian kirjutab, on Soome pealinnal kümne aasta pikkune plaan, mille lõppsiht on muuta auto omamine mõttetuks, praegu ollakse plaani teise aasta juures. Busside tootjaks on nn. viimase kilomeetri transpordilahendustele pühendatud Eazymile.\nArvamus: Eesti kui isejuhtivate sõidukite testriik


Prantsuse sõjaväe küberkaitse juht kontraadmiral Arnaud Coustillière külastas TTÜd < Ülikool < Uudised < Uudised < Tallinna Tehnikaülikool - Sinu elustiil!\nPrantsuse sõjaväe küberkaitse juht kontraadmiral Arnaud Coustillière külastas TTÜd\n05.06.14 @ 12.18\nViimati muudetud: Kersti Vähi, 05.06.2014 12:48\nNATO rahvusvahelise küberkaitse konverentsi CyCon raames on Eestis visiidil Prantsuse armee peastaabi küberkaitse osakonna juht kontraadmiral Arnaud Coustillière. Visiidi raames külastas Arnaud Coustillière koos saatjaskonnaga 5. juunil TTÜ innovatsiooni- ja ettevõtluskeskust Mektory.\n„Prantsuse sõjaväe küberkaitse juhi kontraadmiral Arnaud Coustillière`i külaskäik Innovatsiooni –ja ettevõtluskeskusesse Mektorysse on TTÜle suureks auks nagu ka mõni aeg tagasi 28 riigi NATO suursaadiku visiit meie ülikooli. Heameel on tõdeda, et TTÜ tegemised pakuvad huvi ja meie edu pälvib tunnustust,“ lausus innovatsiooni ja rahvusvaheliste suhete prorektor Tea Varrak.\nTTÜ innovatsiooni ja ettevõtluskeskus Mektory eesmärgiks on viia kokku üliõpilased, teadlased ja ettevõtjad, samuti populariseerida inseneeriat kooliõpilaste hulgas.\nMEKTORY 4450 m2 suuruse maja 4 korrusel paiknevad erinevad katselaborid, töötoad, ettevõtete tipptehnoloogiaga demokeskused, start-up stuudiod, näituse- ja konverentsisaal.\nEri riikide (Jaapan, Hiina, India, Austraalia, Suurbritannia ja USA) kultuuride teemastuudiod, Energia avastuskeskus, Kosmosekeskus ning Eesti Kunstiakadeemia Stuudio.\nTTÜ Innovatsiooni –ja rahvusvaheliste suhete prorektor\n?372 620 20 30


, AF Binary 60S V3 Binaarne valik\nAF Binary 60S V3 Binaarne valik, Parimad binaarvalikute maaklerid - täielik 2021. aasta ülevaade!\nNäiteks kui teil jääb dollari suurusel osal naftast puudu ja te ei jõua rahasse, kaotate kogu oma dollarit. See on lihtsalt binaarsete valikute ruumi olemus. Oluline on see, et kui kauplete Ameerika optsioonidega, saate oma kauplemisest loobuda igal ajal ajavahemiku jooksul, millal maksate lisatasu, kuni optsioonide aegumise kuupäevani. Briljantne, kui päike loojub Briljantne, kui päike loojub Pildistage vabalt nii päeval kui öösel tänu automaatsele valgustundlikkuse vahemikule ISO — ja automaatsele teravustamisele väheses valguses. Teie kahjude leevendamiseks juhul, kui turud lähevad teile vastu, võimaldaks stop-loss-korraldus teil teatud hinna nt 27 dollarit barrelist käivitumisel automaatselt oma kauplemisest väljuda.\nLai Nikoni Z-kinnitus võimaldab kaamera suurel 20,9 MP DX-formaadis pildianduril kogu kaadri ulatuses rohkem valgust jäädvustada. Ning rohkema valgusega kaasneb rohkem detaile.\nNii päeval kui öösel on teie fotode ja videote värvid eredamad. Sügavus on sügavam. Ja teravus on erakordne. Lugege vähem Säilitage teravus. Kuidas te ka ei kadreeriks.\nSaate luua täiuslikult teravustatud fotosid ja Tootajate aktsiaoptsioonide ettevotted. Hübriidne automaatne teravustamissüsteem on kiire, täpne ja ülisujuv. Objektid püütakse kiirelt fookusse, olenemata sellest, kas nad on otse keskel, servas või liikvel.\nBriljantne, kui päike loojub Briljantne, kui päike loojub Pildistage vabalt nii päeval kui öösel tänu automaatsele valgustundlikkuse vahemikule ISO — ja automaatsele teravustamisele väheses valguses.\nSaate jäädvustada pimedas rohkem detaile kui kunagi varem, koidueelsetest linnastseenidest portreedeni väheses valguses.\nSuurepärane nii inimeste kui loomadega Suurepärane nii inimeste kui loomadega Inimeste või teie kassi või koera spontaansed portreed muutusid just paremaks. Silmatuvastusega automaatne teravustamine lukustub silmadele, et saada suurepäraseid inimeste portreesid.\nLoomatuvastusega automaatne teravustamine teeb sama koerte ja kassidega.\nFookus püsib terav isegi siis, kui pildistatav liigub. Alati diskreetne, mitte kunagi häbelik Alati diskreetne, mitte kunagi häbelik Teie Nikon Z 50 teravustab vaikselt ja sellel on hääletu pildistamise režiim.\n💵📉PERFECT Binary Options Strategy 💰💵$100 to $10,000 - Episode 3😬💻\nAjastus tähendab kõike Vajutage ja hoidke all, et kogeda kiirust 11 kaadrit sekundis. Kui seda näete, saate selle ka tabada.\nSarivõte kiirusega kuni 11 kaadrit sekundis koos automaatse teravustamise ja automaatse säritusega tähendab, et saate kaadrid, millest teised võivad ilma jääda.\nLugege vähem Teie stiilis videod Filmikunst on teie Nikon Z 50 abil lihtne. Ilma kärpefaktori piiranguteta saate kasutada kaamera suure DX-formaadis anduri kogulaiust.\nSamuti saate filmimise ajal fotosid teha ja luua kaameras dramaatilisi 4K-intervallvideoid. Lugege vähem Selge nähtavus Üliterav elektrooniline pildiotsija EVF võimaldab teil kõike selgelt näha, olgu tegemist pildistamise või videoga.\nNikoni Z 50 – DX peeglita kaamera\nEVF kuvab loomulikku pilti, mis sarnaneb digitaalse peegelkaamera optilise pildiotsija omale. Või saate pilte vaadata nii, nagu need rakendatud sätete korral välja näevad. Vaade jääb sujuvaks ja stabiilseks isegi siis, kui te fookuse kontrollimiseks sisse suumite.\nKõikjal, kuhu lähete Nikon Z 50 on valmis pildistama hetkel, mil miski teie tähelepanu köidab, ja lisavalgustuseks on olemas hüpikvälk. Kerget korpust on lihtne kaasas kanda ja sellel on tugev magneesiumisulamist üla- ja esiosa.\nTeie võttenurk Suur, kõrge eraldusvõimega LCD-ekraan sisaldab nutitelefoni stiilis puutetundlikke juhtelemente ja seda saab üles või alla kallutada. Olgu tegemist video või autoportreede jäädvustamisega, teie võttenurgad pole kunagi nii head välja näinud. Teie sära Kaameras on 20 loomingulist efekti fotode ja videote jaoks, mida kõiki saate ka omal soovil muuta.\nReguleerige efekti eelvaate kuvamisel lihtsalt intensiivsust, et saaksite nautida teie jaoks ainulaadseid tulemusi. Mugav käes hoida Kui olete selle kaamera käepärase pideme oma haardesse saanud ja alustate pildistamist, ei taha te seda enam käest panna. Läbimõeldud paigutusega nupud ja puutetundliku ekraani juhtelemendid muudavad kasutamise imelihtsaks ning selge ja lihtne digitaalse peegelkaamera stiilis menüüsüsteem on hõlpsalt omandatav.\nÜkskõik, kas kasutate esmakordselt Nikonit või vaid Nikoni peeglita kaamerat, pole siin midagi keerulist. Lugege vähem Looge ühendus Kiire Wi-Fi® ja Bluetooth®-ühenduse kaudu saate fotosid ja videoid säilitamiseks või jagamiseks mistahes seadmesse saata.\nNikoni rakendus SnapBridge muudab lihtsaks JPEG-piltide ja videote jagamise liikvel olles või fotode või videote kaugjuhtimisega jäädvustamise. Kiire, valgusjõuline ja väike Nikoni Z-seeria kaamera ühildub nende AF Binary 60S V3 Binaarne valik.\nTeie Nikon Z 50 saab sujuvalt ühendada arvukate Nikoni lisaseadmetega, sealhulgas kaamera kaugjuhtimispuldid, digitaalsete peegelkaamerate välklambid, mikrofonid ja palju muud. Kas peeglita maailm on teie jaoks uus? Kui kaalute üleminekut AF Binary 60S V3 Binaarne valik süsteemile, siis tutvuge Nikon Z ga meie YouTube'i kanali õpetuste kaudu ning vaadake, millise erinevuse võib Nikon Z 50 tuua.


Päevakäpp: haldjakass Delisa ootab kodu juba kaks aastat - Päevakäpp - Lemmik\nPäevakäpp: haldjakass Delisa ootab kodu juba kaks aastat\nKodu otsib kaunis ja malbe Delisa. Äkki tahad just sina kiisupreili uus südamesõber olla ja ta oma koju viia?\nLoe, mida Delisal on enda kohta öelda:\n«Hei, mina olen Delisa, aga mõne armastavad mind ka Haldjakassiks kutsuda. Uskuge või mitte, aga olen turvakodus elanud juba 2 pikka aastat. Enamik inimesi kukuvad seda kuuldes imestusest pikali, sest kuidas on võimalik, et minu haruldane kasukas kellelegi veel märkamatuks on jäänud? Aga kahjuks nii just ongi. Eks ilmselt algul oli asi selles, et minul võttis turvakodus sisseelamine veidi aega ning inimesed tundusid hirmutavad, aga nüüd olen vabatahtlike abiga sellest hirmust ka üle saanud ning naudin paitusi väga hea meelega!\nVõitlen, mis ma võitlen, aga kurbus tekib selle pika ajaga hinge. Olen ennast sisse seadnud välisuksele kõige lähemasse pessa, lootuses et ehk siin märgatakse mind kõige esimesena ja viimaks viiakse päriskoju. Seni pole seda veel juhtunud ning vaikselt tekib tunne, et see on strateegiliselt siiski väga halb pesa... Päevast päeva näen, kuidas nurrumootorid kodutee käppade alla võtavad ja mina ikka istun üksi pesas. Oeh....\nKaks aastat turvakodus veeta on liiga pikk aeg ning ma tahaksin nii-nii väga juba sinuga kohtuda, mu südamesõber! Olen hell ja malbe ning saan suurepäraselt läbi ka teiste kassidega! Tule juba turvakodusse ja lähme koos koju!»\nKirjuta Delisale aadressil info@kassideturvakodu.ee


Koolivõrgu mudimine linna gümnaasiume ei puuduta - Saarte Hääl\nKoolivõrgu mudimine linna gümnaasiume ei puuduta\nTÕI LINNALE HÄID UUDISEID: Kalle Küttis tervitab Kuressaare abilinnapead Tiina Talvit. Pildile jäid veel linnapea Mati Mäetalu (vasakul) ja maakonna haridusjuht Raivo Peeters. Foto: Tõnu Veldre\nHaridusminister Jaak Aaviksoo on seda meelt, et igasse maakonnakeskusse jääks üks tugev kolme paralleeliga gümnaasium. Kuna Kuressaares on kaks tugevat gümnaasiumi, ei näe haridusministeeriumi asekantsler Kalle Küttis oma sõnul põhjust üks kaotada.\n“Iseasi, kui riigikogust tuleb otsus lahutada gümnaasiumid ja põhikoolid,” ütles Küttis, lisades aga kohe, et see teema praegu päevakorras ei ole. Asekantsleri sõnul ei ole Eestis praegu ka teist sellist maakonnakeskust, kus oleks kaks nii suurt ja tugevat gümnaasiumi kui Kuressaares.\n“Eesti koolivõrk on niisama vana kui kolhoosikord, välja kujunenud siis, kui maal oli palju rahvast ja tekkisid tugevad agrotööstuskompleksid,” tõi Küttis eilsel kohtumisel Saare maakonna omavalitsus- ja koolijuhtidega välja värvika fakti, tõestamaks, et praegune koolivõrk vajab korrastamist.\nOma väga põhjalikus ettekandes püüdis asekantsler selgeks teha, miks haridusminister Jaak Aaviksoo on nii jõuliselt koolivõrku reformima hakanud. Kuna lapsi on vähe, siis paljud maakoolid kiratsevad. Statistika näitab, et Eestis on viimase viie aastaga suletud juba 202 kooli, sh üle 100 algkooli ja ainult 12 gümnaasiumi. Kusjuures paljud koolijuhid on seda meelt, et muudatusi pole tarvis.\nIgasse maakonda vähemalt üks\n“Kahjuks toimuvad protsessid omasoodu ja kiiremini, kui me arvame, ja seetõttu on kokkulepitud käitumine igal juhul parem,” rõhutas Küttis. “Meil Eestis ei ole asi sugugi nii hull, et me ei suudaks praegu eksisteerivat koolivõrku üleval pidada, kuid riik ei saa pealt vaadata n-ö getostumist, kus väikestest maakoolidest suunduvad lapsed õppima maakonnakeskustesse, Tallinna või Tartu suurtesse koolidesse.”\nSamas väitis Küttis, et Saaremaal on mitmed protsessid pisut positiivsemad, kuid see ei tähenda sugugi, et ka siin muudatusi vaja ei oleks.\nPärast asekantsleri põhjalikku ettekannet istuti väiksemas ringis nende omavalitsus- ja koolijuhtidega, kes praeguseid gümnaasiume juhivad.\n“Kuulan ära, mis plaan neil on,” märkis Küttis, kelle sõnul ootab haridusminister veebruari lõpuks Saaremaa omavalitsuste liidult täpset pilti, kui palju ja kus võiksid Saare maakonnas gümnaasiumid asuda.\nKes ülalpidamise kinni maksab?\nEnne kohtumist asekantsleriga kinnitas Orissaare vallavanem Aarne Põlluäär Saarte Häälele, et vald püüab omalt poolt teha kõik gümnaasiumi säilitamiseks.\n“Täna oleme küll seisukohal, et hoiame oma keskkooliosa alles ükskõik milliste vahenditega. Kui riik aga vägivaldselt meie kooli gümnaasiumiosa sulgeb, ega siis meil ju midagi teha ei ole,” märkis vallavanem.\nAsekantsler Kalle Küttise sõnul on see valla õigus gümnaasium säilitada. “Aga küsimus on, kes selle kinni maksab. Mina võin ju ka tahta kaht naist pidada, aga kui ma ei jaksa neid ülal pidada, siis ma ei saa seda teha,” viskas Küttis villast, lisades, et loomulikult on gümnaasiumidest rääkides ka neid kohti, kus omavahel on võimalik kokku leppida.


Viljandi Kutseõppekeskuses lõpetab teine lõõtsavalmistajate lend - Eesti Elu\n13. juuni 2016 13:08\nAugust Teppo tehtud lõõtspillil mängib Juhan Uppin. Foto: Raivo Tasso\nSel neljapäeval lõpetab Viljandi Kutseõppekeskuses teppo-tüüpi lõõtspillide valmistajate teine lend.\n2015. aasta septembris 19 kursuslasega alustanud teppo-tüüpi lõõtsa valmistajate teine lend lõpetab 10 kuud kestnud pillimeisterdamise, lõpusirgele on jõudnud 18 kursuslast. 1-aastase kursuse eesmärk oli pakkuda huvilistele võimalus õppida teppo-tüüpi lõõtspilli valmistamist ning see oma kätega ka valmis teha.\n2014. aastal kodanikualgatuse korras ellu kutsutud idee elujõudu tõestas 2015. aasta juunis 16 esimese pilli valmimine, just niipalju jõudis esimese lennu 18 alustajast lõpusirgele. Huviliste hulk oli aga oluliselt suurem, nii otsustaski projekti juht Epp Välba avada 2015. aasta septembris uue kursuse. Aluseks sai praktikute-pillimeisterdajate kogemustele toetudes valmis kirjutatud õppekava, mille järgi ligi 1200 akadeemilist tundi väldanud õppetöös kulub 800 tundi iseseisvale meisterdamisele, vaid väike osa igakuistele teooria- ja praktikatundidele Viljandi Kutseõppekeskuse ruumides.\nGruppi, kuhu teiste seas kuuluvad ka tuntud muusik Jaan Pehk, juba varem lõõtsamängijana tuntud Hannes Põllu ning Toila gümnaasiumi direktor Riho Breivel, kandideeris 31 soovijat.\n„Valiku kriteeriumiks sai põhiliselt kaks asjaolu: kasuks tuli puidutöö kogemus ja varasem kokkupuude muusikaga. Lisaks sai seekord arvestatud ka geograafilist aspekti, meie soov oli, et kursuslasi oleks erinevatest Eesti piirkondadest – nii saame lõõtsapisiku viia ka neisse maakondadesse, kus meile teadaolevalt lõõtsamänguga veel nii elavalt ei tegelda," selgitas kursuse korraldaja Epp Välba.\nKursuse peajuhendaja, Põlvamaalt pärit pillimeistri Heino Tartese eestvedamisel läbiti kõik pilliehituse etapid – ehitati vahelõõts, otsalaud, bassipall, sõrmlaud. Suur osa detaile ehitati kutseõppekeskuse puidutöö õpetaja Kalmer Linnu juhendamisel, Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemia loomeinkubaatoris valmistati metallehistööks vajalikud abivahendid. Pillide hääled telliti itaalia Cagnoni tehasest.


Suusasidemed võivad olla nii kõvad kui pehmed, olenevalt mis saapaga sidemed peaksid sobituma. Enamus meie online poest müüdavaid sidemeid on kõvemad, et pakkuda maksimaalset stabiilsust ja kontrolli suuskade üle.\nJälgige sidemeid ostes oma saabaste numbrit. Kui saapanumber jääb vahemikku 36-42 valige M suurus ja kui vahemikku 42-48, siis L suurus. Probleemide vältimiseks soovitatame osta sama tootja saapad ja suusasidemed.\nJälgida tuleks ka DIN märget. DIN tähistab seda kui tugevasti on kinni saabas suusaklambri küljes. Enamasti on suusaklambri peal kirjas vahemik, näiteks 6-14. Mida suurem, number seda tugevamini on saabas klambri küljes kinni. Pannakse paika vastavalt sõitja kaalule ning ka sõidu agressivsusele. Oluline on, et kukkudes tuleks suusk saabaste küljest lahti, nõnda väldite vigastusi. Samas peab saabas olema piisavalt kinni klambri küljes, et tagada teile normaalne sõidutulemus. Selleks et teada kuidas reguleerida suusaklambrit oleme andnud teile tabeli.\nNB! See tabel on suhteline. Näiteks peate arvestama ka lisakaalu ning eriti oluline on jälgida oma sõidustiili. Mida agressiivsemalt te sõidate, seda suurem peaks olema seadistus. Samas on hästi oluline jälgida et suusad tuleksid vajadusel lahti, näiteks kukkumiste puhul. NB! ALATI PROOVIGE SUUSAMÄEL ÜLE KAS SEADISTUS SOBIB TEIEGA!\nSuusataja kaal Pikkus DIN\n36 - 41kg\n67 - 68kg\n79 - 94kg