Tapetud taksojuhi ülemus: nad olid veel kolleegiga arutanud, et kumb selle väljakutse vastu võtab... - DELFI\nTapetud taksojuhi ülemus: nad olid veel kolleegiga arutanud, et kumb selle väljakutse vastu võtab...\nTaksopeatusFoto: Andres Putting\nPärnu Takso juhataja Edgar Põldme sõnul oli täna tapetuna leitud juht töötanud firmas juba aastaid. Tegu oli vanema mehega (65-aastane), kes tegelikult ei pidanudki saatuslikul õhtul tööl olema, vaid tuli kolleegi asendama.\nPõldme rääkis Delfile, et juhtum sai alguse pühapäeva õhtul, kui tuli tellimus Pärnumaal Sindi lähedal asuvasse Pulli külla.\n"Ega ta ei pidanudki tööl olema, võttis teise mehe vahetuse. Tegemist oli teise või kolmada töötunniga tal alles. Nad olid teise juhiga, kes sõitis Hyundaiga, seal Rüütli tänava Coco Loco (kohalik karaokebaar - toim.) ees valves, aga teisel juhil olid mingid omad asjad ajada ja nii ta võttis väljakutse vastu," rääkis Põldme.\nKutsungit nr. 38 kandnud juht oli seepeale sõitnud väljakutsele. Kui möödus umbes pool tundi, siis võttis dispetšer juhiga uuesti ühendust, kuna üks klient soovis Mai tänava piirkonnast taksot saada. Juht aga ei vastanud ei telefonile ega raadiokutsungile.\nKõrval lebas raadiojaam\nDispetšer esialgu ei osanud midagi mõelda, kuid kui kella 22:06 ja kell 22:49 prooviti taksojuhi tuttava palvel uuesti ja juht ikka ei vastanud, siis juba teatati politseile.\nSellepeale hakkasid pihta otsingud, mis kestsid terve öö.\n"Hommikul pool 8 uurija helistas siis mulle, et auto on leitud, kuskilt Leedust või Lätist mingist hoovist, aga taksojuhti nendega pole," rääkis taksofirma juht. "Me poistega veel mõtlesime ka käia seal Pulli külas vaatamas, kuid politsei oli kahjuks mingi aeg siis juba surnukeha leidnud," lisas Põldme.\nPärnus tapeti taksoröövi käigus taksojuht (221) 01.02.2016\nTaksofirma juht lisas veel, et tapetud juhil oli kõrval lebanud tema teada ka käsiraadiojaam, mis sohvritel oli igaksjuhuks põues. "Ei tea, kas ta üritas veel enne surma ühendust võtta, et dispetšer mainis ka, et mingi kahin oli eetris, aga jah, seda ei tea ju...," rääkis Põldme.\nHeasüdamlik ja lahke inimene\nTapetud juhi ülemuse sõnul oli tegemist väga "heasüdamliku ja lahke vennaga", kes tegelikult oli ka päris tugev oma vanuse kohta.\nSeda, kas taksofirma kavatseb võtta kasutusele lisaturvameetmeid, Põldme veel öelda ei osanud.\nTa juhtis tähelepanu asjaolule, et pärast mullu Sindis toimunud sama taksofirma juhi pussitamist võtsidki nad lisaks autos olevale raadiojaamale kasutusele ka käsiraadiojaamad ning järgmisel nädalal hakatakse kasutama taksorakendust, mis aitab ka asukohta positsioneerida. Samuti ollakse tegelikult üksteisega pidevalt ühenduses.\nLeiti tapetud juht\nTäna hommikul kella 11 paiku leiti eile Pärnumaal röövitud taksojuhi surnukeha. Teo arvatavad toimepanijad on kinni peetud.\nPühapäeval, 31. jaanuaril kella 21 ajal sai politsei teate, et seni tuvastamata kohas Pärnumaal on röövitud taksojuhilt sõiduk Mercedes-Benz ja seda juhtinud 65-aastase mehega ei ole õnnestunud ühendust saada. Esialgsetel andmetel sai röövitud takso juht pühapäeval kell 20.34 väljakutse Pärnumaale Pulli külla, teatas Lääne ringkonnaprokuratuur.\nPolitsei tuvastas, et sõiduk lahkus Eestist kella 22 paiku Ikla kaudu ja seejärel informeeriti kolleege nii Lätis kui ka Leedus. Leedu politsei abiga peeti röövitud sõiduk Panevėžyse lähedal kinni. Sõidukis olid Eesti kodakondsusega 18- ja 20-aastane mees, kes alaliselt Eestis ei ela.\nKadunud taksojuhi otsingud lõpetati täna kell 11.05, kui Sauga vallast Pulli küla lähedalt leiti mehe surnukeha. Juhtunu osas on alustatud kriminaalmenetlust paragrahvi alusel, mis käsitleb tapmist röövimise eesmärgil ehk mõrva. Menetlust juhib Lääne ringkonnaprokuratuur.


Winter boots QUADDRO -70°C Nordman\nNordman Quaddro saapad -70\nSaapad on toodetud materjalist DEC (Durable Eva Compound), mis on sama kerge kui klassikaline EVA materjal kuid 30% tugevam. Eriti tuntav on materjalide vahe saapa külgpindadel, mis on oluliselt vastupidavam mehhaanilistele vigastustele.\nSaapatald on toodetud DEC+TEP materjali segust. Saapatald on paks ,mis tagab külmakindluse ja materjali tugevus väldib teravate esemete (oksad, murdunud kõrkjad) läbitungimise. Saapatald on varustatud sisse pressitud naeltega, mis tagavad ohutu ja mõnusa kõndimise ka libedal jääl.\nSaapatalla sisemine struktuur on kärgtehnoloogia järgi valmistatud, see tagab kondentsi eraldamise saapavoodrist.\nBoots BLACK Horns & Hoofs\nWinter boots ONEGA Torvi\nBoots BROWN Horns & Hoofs


Paljud mu tuttavad peavad 30ndates inimesi juba keskealisteks ja räägivad, et noor selles eas küll ei ole. Eriti palju räägivad vananemisest naised ja mehed, kes on 25ndate piiri alles ületanud ning peavad end nii vanaks. Meenutatakse nooruspõlve, nagu vanus oleks 80 ja heietatakse, et millised nooruses oldi. Noorus on nende meelest 13-18aastaselt. Täpselt sama olen lugenud mitmelt poolt meediast, et 20ndate teises pooles olevad inimesed kurdavad oma kõrge ea üle ja räägivad, et lähenevad keskeale. Kas teie tunnete end 30ndates keskealisena? Ise olen mõelnud, et nii 20ndad kui ka 30ndad on veel noorusaeg, kus nähakse ebamääraselt noore inimese moodi välja, kui enda eest hoolt kanda. Ei kavatse 30ndatesse jõudes end keskealiseks pidada, ikka nooreks. Mitte teismeliseks, aga nooreks siiski.\nJah, 30a peaks juba hauaplatsi välja ostma. Ja 30a oled ikka vanur mitte keskealine.\nKui vana sa ikka tõeliselt oled?\n30 ei ole enam noor, aga ka mitte vana. Keskealine ka ikka päris ei ole, keskealine peaks meie ajastul ikka 40-aastane olema. Samas muidugi saab ilmselt tervisenanalüüsi teha, võibolla mõne keha ongi nt juba 10 a kiiremini vananenud (on mingid parameetrid, mille alusel seda analüüsitakse). Ja muidugi võib igaüks end tunda just nii vana või noorena, nagu ise tahab, eraldi küsimus on muidugi, mis teised sellest arvavad, aga see ei pea ju alati nii väga huvitama.\nHaha, mul oli kunagi koolivend, kes rääkis veendunult, et tema üle 30 a vanaks küll ei kavatse elada. Nüüd on tugevalt 40+, sai hiljuti kolmanda lapse.\nMinul oli küll tõsine kriis, kui see 3 sinna ette tuli. Oli tõesti tunne, et olen nüüd suurte inimeste klubis. Kuid see tunne on nüüd 2 aastat hiljem lahtunud, küll aga olen endiselt vanuses kinni ja vihkan selle numbri suurenemist.\nNaisena tõesti näen, kuidas kerged vananemismärgid juba hakkavad ligi hiilima, nt. on muutunud näonaha üleüldine pilt, ei ole küll suuri kortse vms, kuid nahk ei ole enam ka nii elastne ja sile, kui oli 20+. Seega absoluutselt mõistan, et naiste jaoks on vananemine emotsionaalselt raske, kuna välimus muutub.Ikka tahaks sile ja sale olla…igavesti.\nKuid mõistusega saan aru, et 30+ on endiselt siiski noor, ka 40+ ei ole minu silmis keskealine. Vähemasti mina ei ole küll nõus olema vähem kui 10 aasta pärast keskealine 😀\nViimasele: kehvad geenid siis ilmselt..\nMa olen 37 ja nahk on väga hea. Mitte ainult näonahk, vaid üldse kogu kehal.\nMu üks tuttav on sinuvanune, kes hädaldab alatasa vanuse üle (imelik on teda kuulata) ja on minust mitukümmend kilo raskem.. Samas oleme ühepikkused ja mu kaal on üle 60 kg. Ei ole raseduse tagajärg see tal, pigem hea isu. Sellises kehas ilmselt ongi raske olla ja elada igas vanuses..\nOlen peaaegu 30 ja ei hakka endale looma illusiooni, et minu 20ndate alguse elu kunagi tagasi tuleks. Välimus pole vist veel oluliselt muutunud, kuid elustiil küll ja kuigi mul on palju asju kõvasti paremini, siis tolle aja peod-käimised olid kuradima lahedad. Ja need ei tule tagasi. Ma ei jaksa enam juua, peol käimine ei huvita ning sõbradki vahetunud. Hoolimata sellest meenutan vahepeal neid aegu ning mõtlen, et võiks jälle “noor” olla 😉\nKui me usume kõik, et 20-aastane on noor inimene, siis on väga muigamapanev, kui temast 10 aastat vanem (ehk põhmõtteliselt võiks see olla tema ema) naine vanuses 38 peab end endiselt noorukeseks neiukeseks.\nMuidugi on see juba varajane keskiga. Varajane ja alguses, aga ikka keskiga. Keegi ju ei vaidle, et 42 aastane on keskealine. Ehk ainult 4 aastat hiljem pole enam mingi varajane keskiga vaid ongi keskiga. (!8)20-35 noorus, 35-59 keskiga, 60- vanaduspõlv. Jah, muidugi 60 aastane pole vanur, aga ta pole ka enam keskeas. Ta on vanemaealine. Samamoodi pole 36 mingi padukeskealine, aga ta pole ju ka õitsev noor neiu.\nSee, et 37-39ne ei taha tunistada, et ta astub hiljemalt 7-8 aasta pärast üleminekuaastatesse, ei tee temast veel noort värsket õienuppu. See lihtsalt on eitusstaadium.\nJa see jutt, et “tunnen end 40sena ikka nagu 21” on pullikaka. Proovi oma selles vanuses sõbrannat telefonikõnega öösel kell 2 ööklubisse kutsuda – vaata, kas tuleb. Või tee talle ettepanek, et lähme jõe äärde heinarõuku magama ja siis jala Tallinnast Paidesse kellelegi külla.\nNii võidi mõelda 20 aastat tagasi ja siis ka enam mitte, tänapäeval peetakse vanuses 13-18 inimest pigem lapseks veel.\nIse olen 42 ja suurt erinevust 32-ga küll ei tunne. Muidugi olen keskealine, noor ju enam pole, aga kui elujõudu ja energiat on ja tahtmist tegutseda ja huvid jne, siis on keskiga vägagi tore. Sellest, kes olin 20-aastaselt, erinen väga palju, siis olin lihtsalt ullike, kes ei teadnud veel, mida enda või oma eluga pihta hakata.\nPraegu on laste ja pere tõttu muidugi valikud ja võimalused iseenda jaoks teised, aga samas kui vaatan kasvõi muusikamaitset, huvisid või üritusi, kus käin, siis ega väga palju muutunud pole. Kõik on lihtsalt kuidagi teadlikum ja tuleb teha valikuid. Sõpruskond ka sama. Ei ole nende puhul ka märganud, et vanuses 35+ või 40+ oleks keegi koju aknast välja vaatama ja nooruse üle heietama jäänud. Selles vanuses on tegemisi reeglina nii palju, töö, pere, ise tahaks endale aega leida jne, et pole aegagi, elatakse selles vanuses veel täie tambiga.\nKasutaja on kirjutanud teemasse 2 korda. Täpsemalt 05.09 08:43; 05.09 16:20;\nMida see keskealine olemine või tundmine on?\nMuidugi on see juba varajane keskiga. Varajane ja alguses, aga ikka keskiga. Keegi ju ei vaidle, et 42 aastane on keskealine. Ehk ainult 4 aastat hiljem pole enam mingi varajane keskiga vaid ongi keskiga. (!8)20-35 noorus, 35-59 keskiga, 60- vanaduspõlv. Jah, muidugi 60 aastane pole vanur, aga ta pole ka enam keskeas. Ta on vanemaealine. Samamoodi pole 36 mingi padukesealine, aga ta pole ju ka õitsev noor neiu.\nMuidugi tean, et hilistes neljakümnendates olen täiesti keskeas, aga enamasti ma ei TUNNE nii. Mu riietus on oluliselt vabam ja nooruslikum kui 20 a tagasi (kandsin siis kontorikostüüme, pintsakuid jm sellist, lisaks kõvasti meiki, brrr). Liigun rattaga, olen palju vabam kõiksugu reeglitest ja “mis-teised-arvavad”-jamast.\nMinuvanused käivad Indias matkamas, jahil kokaks, teevad igasuguseid asju, mida 20-30 ei oleks söendanud.\nSeda küll, et ööklubides õnneks enam ei pea käima. Kui keegi kutsub, püüan alati välja vingerdada.\nKasutaja on kirjutanud teemasse 3 korda. Täpsemalt 05.09 08:52; 05.09 09:17; 05.09 17:12;\nMa olen tutvusringkonnas palju kohanud seda, et vanus 30 on naisterahva jaoks midagi maagilist, mis ühe osana kajastab ka vananemist. Olen ise 29 ning minu jaoks on see samuti hirmutav, hakkasin põdema ilmselt juba siis, kui sain 25, et varsti-varsti.\nMina isiklikult ei seosta vananemist välimusega, sest näen välja pigem liiga noor enda väikese kasvu tõttu. Enamasti pakutaksegi mulle vanuseks oluliselt vähem, kui reaalne number passis.\nVananemist seostan ma hoopis sellega, et kui 30. eluaastaks midagi märkimisväärset saavutanud pole, siis enam ilmselt ei saavuta ka. Erandeid muidugi on, aga kasvõi tööturul suurt kannapööret on keeruline teha. Ei usu, et näiteks täiesti uut eriala omandades on võimalik end tööturul kuidagi noortega konkurentsivõimeliseks teha. Rääkimata siis sellest, et kui end “üles töötanud” pole, siis vanuse lisandudes võimalused selle tegemiseks aina vähenevad. Edutama kiputakse ikka nooremaid, näitab minu senine kogemus.\nKäitun jah. Lähen õhtul nii vara magama et hommikuks välja magaks, enne võtan ripsmeduši maha (20ndates seda eriti küll õhtuti teha ei viitsinud), kreemitan nägu. hommikul lähen õigeks ajaks tööle.\nNädalavahetustel ei käi ema juures pesu pesemas ega majanduslikku abi nurumas vaid kui emal abi vaja siis pakun ise majanduslikku abi ja aitan tal pesu pesta.\nMiks peab täiskasvanuks saamist ja oma elu eest vastutuse võtmist häbenema? Või üldse vananemist.\nMulle küll meeldib vanemaks saada. Iga loll enam mind ei loksuta, oma kodu ja pere on toredad, sõltumatus veel toredam.\nNo just. Sa ise kirjeldad ju, et kuidas sa ei tunne tegelikult end enam nii nagu 20 aastat tagasi. Sa oled julgem, sa ei pabista teiste arvamuse pärast, sa oskad juba valida, mis reegleid eirata. Sa riietud nagu tahad, mitte nagu 20 aastat tagasi. Ühesõnaga – sa EI TUNNE ennast 20 aastat nooremana. Sa oled palju küpsem ja terviklikum.\nAga et 22sed ega 29sed ei julge või ei peaks julgema Austraalias matkamas käia või Indias ringi kolada, kalalaevale kokana tööle minna vms on noortest küll pisut…vanainimese arusaam 🙂 (Huumoriga, mitte solvamissooviga öelduna. Sest nii ju on.)\nvõikski siis järeldada, et emotsionaalsel tasandil ei ole olemas vanust, noorust või vanadust.\nIsegi intellektuaalsel tasandil ei mängi vanus mingit rolli.\nFüsioloogilisel tasandil muidugi on vahe – keha käitub erinevalt ja see on suuresti ka pärilikkusest ja geneetikast sõltuv.\nLähen õhtul nii vara magama et hommikuks välja magaks, enne võtan ripsmeduši maha (20ndates seda eriti küll õhtuti teha ei viitsinud),\nJa ikka veel pole õppinud “ripsmetušš” kirjutama? Ega nüüd vist enam ei õpi ka.\nOlen 38 ja minu esimene laps saab sügisel 18. Noorim on 2. Ma näen, et on suur vahe kui palju ma lastega tegeleda jaksan. 20ndate alguses oli kõik nii lihtne ja jaksasin väga palju. Käisin koolis, tööl ja lapsega tegime igasugu asju. Öösiti õppisin või lugesin. Praegu on mul töö ja lapsed ja õhtuks olen ikka suht läbi, tihtilugu lähen kell 9 magama.\nSamas keskealiseks ma end ei pea ja ka väljanägemine on päris kobe.\nSiin on juba öeldud ka – julgus olla sina ise. Mina ütleksin ka, et vastutuse võtmine endast noorema või vanema põlvkonna ees – kui sul on nii lapsed kui ka vanemad, siis sa ju oledki KESKealine.\nPaljud mu tuttavad peavad 30ndates inimesi juba keskealisteks ja räägivad, et noor selles eas küll ei ole. Eriti palju räägivad vananemisest naised ja mehed, kes on 25ndate piiri alles ületanud ning peavad end nii vanaks. Meenutatakse nooruspõlve, nagu vanus oleks 80 ja heietatakse, et millised nooruses oldi.\nEks inimene valib oma tutvusringkonna ikka enda järgi.\nEnamusel vast on see paremini õnnestunud, kui sul.\nMa olen 35. Viimasel ajal ma mitte ei tunne end vanana vaid ma olengi juba vana. Mul on mõned kortsud, liigsed kilod, hommikul kondid kanged, ma ei suuda enam noortega alaa 19-20 sammu pidada. Juuksed on hakanud hallistuma. Huhh kas ma just keskealine olen, kuid 5a tagasi polnud probleem öö läbi väljas käia. Nüüd lähen juba kell 21 voodisse.\nOlen 31, välja näen 8-10a noorem, inimeste pakkumiste järgi. Kui ma olin 19, siis mulle pakuti tihti 11-12. Siis oli see lausa solvav. Ei tunne ennast vanana. olen sünnitanud viimase 2a jooksul kaks tütart. Kaalust olen küll juurde võtnud, aga see on enda teha, et kilodest lahti saada. Kortse pole, nahk korras. Kuna olen õppinud kosmeetikuks, siis olen enda naha eest hoolitsemises väga hoolas. Samas on minu vanuses naisi, kes tõesti näevad välja/käituvadki nagu 40. Väga palju oleneb geenidest (nii mu isa kui ka ema oma vanuse kohta nooruslikud), kui ka inimese suhtumisest ellu. Ja muidugi ka elustiil, nt suitsetamine on naha surm. Liiga palju meiki ja solaarium jätavad ka oma jälje.\nAbikaasa minust 3a noorm, sõbrannad enamus 5-6a nooremad. Üksikud on keskkoolist jäänud. Abikaasa töökaaslased ka enamus nooremad, kellega suhtleme. Seega ma tunnen ennast igati noorena, olen ümbritsetud endast noorematega, nende kõrval ei tunne mingitki moodi ennast vanana. Ka minust vanemad tuttavad/sõbrad kõik nooruslikud.\nMuidugi pidu 24/7 ei pane ja ka suhtumine ellu muutunud, aga üldist “mina” pilti see muutnud pole. Ka emadus on mind mingil määral muutnud. See normaalne, ka 20a ema muutub lapse saades.\nVäikesed vanainimesed olete oma tuttavatega, teemaalgataja.\nKunagi oli siin teema, et milline pluus sobiks 35-aastastele. Naera ribadeks!\nKusjuures needsamad väikesed vanainimesed lingitavad meeleldi selliste prouade kohta linke, et küll on nooruslikud ja krapsakad. Loomulikult, sest nemad ei surnud juba 30-selt ära 😁😁\nKasutaja on kirjutanud teemasse 3 korda. Täpsemalt 05.09 13:19; 06.09 09:36; 06.09 09:41;\nMa saan aru, et numbri järgi ma keskealine tõesti olengi – aga ma ei kavatse sellepärast endale mingeid ekstra piiranguid seada.\nPigem tähendab keskealiseks saamine minu jaoks seda, et olen ära õppinud, kui rumalad ja tähtsusetud on igasugused välised vanusepõhised normid (v.a. seadusest tulenevad, nagu see, et enne täisealiseks saamist ei tohi meelemürke pruukida, hääletada ega üksinda autot juhtida).\nMa ei kavatsegi hakata riietuma, käituma või elama nii, nagu ma kellegi teise meelest seda peaksin tegema, teen asju varasemast rohkem nii, nagu tõesti ise tahan ja minu jaoks mugav on. Kui see on keskealine olemine, siis olen rõõmuga 😀\nJah, nad ei kanna ühelgi pildil mingit vanuse- või normikohast riietust või soengut. Igaühel on oma isikupära. Ok, ühel pildil on üks naine nö klassikalises vanaemakostüümis, aga see on ka lahe – ja miks mitte? Kes tahab, kannab mutiriideid, kes tahab kärts-mürts kostüüme, oluline on, et endale meeldiks.\nBriti Kenti ülikooli ning Londonis asuva majandus- ja sotsiaaluuringute keskuse teadlaste sõnul algab keskiga 35. ja lõppeb 58. eluaastal, seega kestab see 23 aastat.\nMinu meelest on sellised jaotused tänapäeva maailmas suhteliselt mõttetud. Elu läheb tagantjärele vaadates üha kiiremini.\nIse olen 59. Järelikult vana mis vana. Aga pensionini on veel päris mitu aastat. Vanasti oli 55-aastane naine pensionär. Tööl koheldakse noortega võrdselt. Keegi allahindlust ei tee. Normaalsed riided mahuvad selga – ei pea mingeid müstilisi “mutiriideid” (mis need on?) kandma. Tervisel pole ka häda. Kui just keegi virisema ei tule, siis ei mõtle iga päev, missugusesse kategooriasse kuulun.\nTõele au anda – enne 40. sünnipäeva tundus see number küll hirmutav, aga tagantjärgi tundub, et tegelikult olid 40-ndad mu elu parimad aastad.\nOlen 35 ja ei tunne end keskealisena, hoolitsen enda eest süües tervislikult, hoolitsen oma naha eest ja teen regulaarselt trenni (5-6x nädalas). Mul on 2 last, 1 klassi laps ja lasteaia laps, lastega tegeledes pole aega end vanana tunda, tahan nendega sammu pidada. 30neseks saamine oli mulle ka raske aga sain sellest üle, ilmselt järgmine raske etapp tuleb kui number 4 ette tuleb.\nAusalt öeldes ma ei teagi, kuidas peaks keskealised käituma. Aga muidugi olen endas muutusi küll näinud. Põhiline on see, et väga paljud asjad lihtsalt ei lähe enam korda. Igasugused tehnikauuendused enam nii väga ei huvita kui nooremana.\nTeengi juba nalja selle üle, et kurdan laste ja nooremate inimeste käitumise üle. Tunduvad nii isekad ja hoolimatud nii teiste inimeste kui ümbritseva suhtes. Nii et siis tunnen end küll juba selle vastiku naabrimutina, kes laste kallal tänitab.\nMulle pole mu välimus kunagi eriti oluline olnud ja käitun ka alati nii nagu ise heaks arvan, loomulikult olen viisakas ja heatahtlik, aga selles suhtes mingit drastilist muutust küll toimunud ei ole.\nLõunaka Tele2 esinduses on 1 keskeale kalduv (u30) naisterahvas ennast niiii pardiks süstinud, et kohe paha vaadata. küljelt vaadates on mokad ninast ettepoole ulatuvad juba. vanusepoolest ei tohiks ju tal veel keskeakriisi olla?\nMida veel 😀\nMa saan kohe 42. Välja näen praegu paks, sest olen 7ndat kuud rase. Muidu ikka sale, sportlik ja hoolitsetud. Kas paistan just noorem oma vanusest ei tea, aga minu meelest pole 42 veel selline iga, kus sellele kuidas noorem välja näha mõtlema peaks 🙂\nTervisehädasid pole, mees on noor, seksi armastan, reisin, spordin, töötan, suhtlen, õpin, naeran…minge puu taha oma vanadusega, mida te 80-aastaselt veel teete kui juba 30-aastaselt end vanana tunnete???


Uno Naissoo - Eesti filmi andmebaas\nHelilooja Uno Naissoo sündis 25. märtsil 1928. aastal Viljandis. Ta astus 1946. aastal Tallinna Riiklikku Konservatooriumi koorijuhtimise erialale Tuudur Vettiku klassi, aastast 1947 õppis Heino Elleri kompositsiooniklassis, mille lõpetas 1952. Naissoo oli pikaaegne muusikateoreetiliste ainete õpetaja Georg Otsa nimelises Tallinna Muusikakoolis (1952–1980), seejuures 1977. aastal avatud levimuusikaosakonna eestvedaja ja juhataja ning levimuusikaõppejõud ka Tallinna Riiklikus Konservatooriumis (1979–1980). Pikka aega juhendas ta Eesti Heliloojate Liidu noortesektsiooni (1954–1980). Naissoo on juhendanud ansambleid Swing Club (1947–1957), Rütmikud (1948–1950), Metronoom, Stuudio 8, Ekspromt 4 ja Tallinna Muusikakooli džässansamblit, kus mängis ise klaverit, akordioni, kontrabassi, althorni ja ventiiltrombooni. Ta oli Eesti Raadio meeskvarteti (1960) ja ...\n1978 "Kunksmoor ja kapten Trumm" Animafilm Helilooja\n1977 "Kunksmoor" Animafilm Helilooja\n1975 "Aeg maha!" Telemängufilm Helilooja\n1974 "Aastaring" Dokumentaalfilm Helilooja\n1974 "Naine täna" Dokumentaalfilm Helilooja\n1973 "Eesti ravilad" Populaarteaduslik film Helilooja\n1969 "Viimne reliikvia " Mängufilm Helilooja


Käte liigeste valu: ravimid, füsioteraapia, alternatiivne ravi - Kate liigeste poletiku ravi\nKate liigeste poletiku ravi\nVõib esineda igas vanuses. Neid võib võtta maitsva tee kujul..\nHarjavalu: ravi Keegi ei ole imendunud randme põletikulise protsessi suhtes. Seetõttu peab igaüks olema teadlik üldistest soovitustest, mida teha, kui käes on valu. Tõepoolest, arsti juurde pöördumiseks kulub kaua aega, seega peate olema võimeline esmaabi andma.\nKui te teate, et selle randme tingimuse põhjuseks on käte vigastus, siis peate muidugi võtma ühendust hädaabiteenistusega. Juhul, kui käe põletiku põhjused ei ole teile teada, on parem külastada reumatoloogi või neuropatoloogi kontorit.\nSeda võib kasutada kate liigeste poletiku ravi samaaegse haiguse põhjustatud kerge muljumise või turse korral. Mis on karpkala põletiku konservatiivne ravi: Käe immobiliseerimine - soovitatav on kasutada tihedat sidet või kildu. Kandke harjaga kolm korda päevas jääd või muud külma objekti. See protseduur vähendab turset, leevendab põletikku ja leevendab valu. Käte põletiku ravimine Kui teil on diagnoositud käte põletik, siis on lihtsalt vaja võtta ravimeid, mis võivad leevendada põletikulist protsessi.\nTavaliselt sisaldab randmevastase põletiku leevendamiseks ettenähtud ravimite arv selliseid vahendeid neid võib kirjutada süstides ja tablettides : Hüdrokortisoon Indometatsiin Ibuprofeen See on ainult narkootikumide soovituslik loetelu. Sõltuvalt randme põletikust ja selle põhjustamisest põhjustab arst konkreetse juhtumi jaoks soovitud ravimi.\nKuidas eemaldada käe liigese põletik, loe edasi. Kogu päeva jooksul tuleb kasutada pool grammi kurkumit. Arvatakse, et see maitseaine võib tugeb valu valu ja leevendada turset.\nKasutage kaks korda päevas ingveri ja Smilaxi segu. Tee asemel iga päev, mitu korda päevas, juua keetmine värske marjad linnuliha. Kuu jooksul, kaks korda päevas, võtke tinktuur pähkli vaheseintest. Tee külma kompressid soolasest veest või karjakasvatusest.\nSeetõttu põhjustavad käte liigeste haigused globaalseid tagajärgi, inimeste elu ja puude piiramist. Käte valu valu põhjused Valu käte liigestes on kolm rühma: põletikuline, degeneratiivne ja mehaaniline päritolu. Mehaanilised põhjused on erinevad vigastused. Need on verevalumid, nihestused, tüved ja luumurrud.\nSel juhul avaldub valu motoorse aktiivsuse ajal. Valu võib olla nii väga akuutne kui ka talumatu kate liigeste poletiku ravi märkamatu. Kindlaks, et vigastuse esimene etapp võib olla tingitud naha jäikusest, paistetusest ja punetusest. Kõrge füüsiline koormus põhjustab kudede liigset ületamist ja enneaegset kulumist, nii et keha hoiatab meid valu pärast negatiivsete tagajärgede tekkimisest. Vitamiinide puudumine organismis, immuunsüsteemi häired põhjustavad ainevahetushäireid ja tekitavad degeneratiivseid protsesse.\nSee mõjutab luud, kõhre või sidemeid. Haiguse eripära on sümmeetria, s. Võib esineda igas vanuses. Kudede hävitamine põhjustab põletikulise protsessi. Tekib igav valutav valu, liigesed paisuvad, käsi nahk muutub punaseks.\nPuusade ja põlvede artroos häirib käimist ja kate liigeste poletiku ravi vahel suurt valu. Sõrmeliigeste kulumus muudab käe kohmakaks ning liigutustel valuhellaks. Arst paneb diagnoosi haigustunnuste ja vajaduse korral röntgenipiltide alusel. Vereproovid on korras. RAVI Osteoartroosi ei ole võimalik välja ravida.\nPsoriaasi põhjust ei teata. Kate liigeste poletiku ravi teata ka naha ja liigeste haigestumise seost. Psoriaasi haigestumist mõjutavad pärilikud, immunoloogilised ja keskkonnategurid. Pärilik kalduvus haigestuda nahapsoriaasi on sama tugev kui psoriaatilise lülisambapõletiku korral, kuid jäsemeliigeste psoriaasi seos pärilikkusega on nõrgem. Mõned nakkushaigused võivad psoriaasi vallandada. Psoriaasi immunoloogilisi tagamaid tuntakse halvasti.\nKerged liigesevalud ei vaja muud kui valuvaigistit. Kui liigesepsoriaas venib pikale, kasutatakse samu liigeseravimeid, mida ka reumatoidartriidi korral. Liigeseravimid ei ägesta psoriaasi, välja arvatud mõnikord hüdroksüklorokiin Plaquenil. Metotreksaati on psoriaasi raviks kasutatud tunduvalt kauem kui liigesepõletike raviks. Kate liigeste poletiku ravi ravib mitte ainult liigeseid, vaid ka nahapsoriaasi.\nKõige raskemaks mureks on siiski reieluukaela murrud, kuna need vajavad peaaegu alati lõikusravi. Eestiski on reieluukaelamurdude sagedus suurenemas. Kui pikkus on lühenenud viis või enam sentimeetrit ja selg on küüru vajunud, on diagnoos peaaegu kindel ilma muude uuringuteta. Luukoe hapu polveoperatsioon mõõtvaid seadeldisi leidub mõnedes keskhaiglates ja tervisekeskustes.\nSaadud kate liigeste poletiku ravi võrreldakse noorte täiskasvanute keskmise luutiheduse vastavate väärtustega. Rahvusvaheliselt on kokku lepitud, et luutiheduse vähenemine 2,5 standardhälvet alla noorte täiskasvanute keskmise tähendab naistel osteoporoosi standardhälve e standarddeviatsioon SD on statistika mõiste. Meestel on piiriks, mis määrab ravi alguse, kolm standardhälvet ja pidevalt steroidhormoone tarvitajatel poolteist standardhälvet.\nRavi peetakse siiski põhjendatuks neil, kellel on hõresusmurd; kel luutihedus jätkuvalt langeb või kel on täheldatud eriti kiiret luuhõrenemist näiteks steroidravi tõttu. Osteoporoosi ravisse kuulub ööpäevase D-vitamiini- ja kaltsiumivajaduse rahuldamine. Kaltsiumivajadus on umbes mg päevas; selle koguse saab kolmest klaasist piimast või hapupiimast keefirist. Ka juustu- ja kalatoidud on heaks kaltsiumiallikaks. D-vitamiini saab nii päiksevalgusest kui toidust. Kala ning väljas kasvanud seened on parimad D-vitamiini allikad.\nOsteoporoosi ravimiseks on töötatud välja ravimid, mida peab tarvitama pikka aega. Need on ohutud, kuid suhteliselt kallid. On tähtis, et noored tüdrukud kasvataksid endale küllalt tihedad luud, millest vananedes on võimalik osa ilma luumurruohuta loovutada. Meetmed luuhõresuse ennetamiseks on järgmised:! Liigu korrapäraselt. Kõige mõjusam on luustikku koormav tegevus. Ära liialt kõhnu. Priskete luud on tugevamad. Ole väljas päikse käes, nii saad rohkem D-vitamiini. Söö metsaseeni ja kala. Söö piima ja juustu.\nÄra suitseta, kasuta kasinalt keedusoola. Dr Sooba möönab, et valu korral tuleks siiski kate liigeste poletiku ravi perearsti või -õe poole, kes soovitab ka nn valurohtu valuvaigistitmis esimese valikuna ravimiarsenalist võiks olla paratsetamool.\nKõhr saab toitu liigest täitva liigesevedeliku kaudu. Ning selleks, et kõhr saaks toituda, peab liiges liikuma ehk siis jäset tuleb liigesest liigutada. Nõukogude ajal käisid rasket tööd tegevad kolhoosnikud-sovhoosnikud talvel sanatooriumis oma haigeid liigeseid turgutamas. Dr Sooba on seda meelt, et liigesehaigustega kimpus olevad inimesed võiksid sanatooriume ja spaasid külastada pigem natuke enne niiske ja rõske sügisaja saabumist — septembri alguses, ehk isegi augusti lõpus. Nõnda on kergem sügist ja talve üle elada.\nEnne sanatooriumi või spaa külastamist võiks oma raviarstiga ja taastusarstiga kate liigeste poletiku ravi pidada, milliseid protseduure võtta. Inimest tuleb ikka vaadata tervikuna — kogu tema tervislikku seisundit arvestades. Kindlasti kuuluvad programmi teatud harjutused, selleks läheb tihti vaja füsioterapeudi või tegevusterapeudi abi, aga vajadusel määrab taastusarst ka taastusravi protseduure.


Kuidas Vähendada Vihmavee Vihmaveerennist 🔧🔧 Näpunäiteid Kodu Paranemist. Tee Oma Käed - 2019\nKuidas Katta Puidust Diivanilaud Koos Tile\nHoone Oma Painduv Valance\nIdeed Halloween Party Games\nKuidas Vähendada Vihmavee Vihmaveerennist\nMida peate Vähendamine, taaskasutamine, ringlussevõtmine on olnud mantra neile, kes on keskkonnasõbralikud alates 1970. aastast. Võite panna mantra kasutusse, õppides, kuidas lõigata downspout randustesse. Kas kasutate tavapäraselt keskkonnasõbralikke tavasid või mitte, siis naudite tõenäoliselt raha ja aega.\nVähendamine, taaskasutamine, ringlussevõtmine on olnud mantra neile, kes on keskkonnasõbralikud alates 1970. aastast. Võite panna mantra kasutusse, õppides, kuidas lõigata downspout randustesse. Kas kasutate tavapäraselt keskkonnasõbralikke tavasid või mitte, siis naudite tõenäoliselt raha ja aega. Kui te saate ise lihtsa projekti täita, ei ole vaja kutset kutsuda ega maksta töö- ja materjalikulusid. Kui teil on täiendav olemasolev vooluhulk, peaksite saama selle muuta kangaks. Järgmised juhised kirjeldavad seda, kuidas seda teha.\n1. samm - leidke õige asukoht\nEsimene asi, mida peaksite tegema, on otsustada, milline on parim koht, kus saaksite mõnda oma allakäiku ümber veetma. Oluline on mõelda, kus enamik vett äravoolu alt olemasolevate downspout.\nTõstuki enda allosas võtke pliiats või marker ja jälgige hülsi joonist. See on asi, mis ühendab vihmavee ja veekogu koos, seega on oluline, et see oleks õigesti ja turvaliselt paigutatud.\n2. samm - puurida neli augud\nIga variandi nurgas, mille te varrukast valmistasite, puurige üks auk. Jällegi veenduge, et olete enne selle kasutamist varjatud hülssi sobivas asendis, sest te ei soovi jõuda suure hulga juhuslike auku.\nTeie lehtmetallist kääridega lõigake varruka jälgimine aeglaselt ja ettevaatlikult. Ärge kiirustage ega võite kääridega ennast segada.\n3. samm - sisestage servad ja paigaldage hermeetikud\nSobiva metallifaili abil võta metallihülsi servade siledatamiseks aega. Hea mõte on paigutada varrukas mõnele ajalehele, nii et metallkiibusid saab kergesti ära visata. Selle tagamine tagab, et tulevikus ei hakka te seda kriimustama ega lõikama.\nKinnitage hermeetik ümbrise servade ümber. Kasutage kindlasti õiget hermeetiku kogust nii, et niiskus ei pääseks ega tekitaks kahjustusi.\n4. samm - kinnitage varruka kraanikausse\nAsetage varruka ruumis, mis on selle välja lõigatud. Hoidke seda kindlalt paigas. Seejärel võtke kruvikeeraja ja kruvige lehtmetallkruvid igasse nelja auku, mille olete varem välja puurinud, pingutage igaüks. Sa oled valmis.\nIgaüks saab õppida, kuidas seda teha, ja nüüd saate seda protsessi hõlpsalt korrata, kui teil on tulevikus vaja. Ole valmis aitama teistel protsessi lõpule viia, sest enamik inimesi on hirmutatud, kuid tõesti tean, et nad peavad muudatusi tegema.\nVideod Seotud Artiklid: vihmaveerennid jaagupi.\nPõhiline » Välisilme Kodu » Kuidas Vähendada Vihmavee Vihmaveerennist\nNäpunäited Terrakotaplaatide Puhastamiseks\n2 Materjali Portatiivsete Tekide Ehitamiseks\nBackwash Bassein 7 Sammuga\nKummist Katuse Paigaldamise Juhend\nLäheb Roheliseks: Kuidas Hoida Päikeseklaasi Valgusti\nMida peate Kivivineerist vooderdamine võib parandada hoone välise osa seina üldist välimust. See võib pakkuda ainulaadset ja eristavat esteetikat nii kodu kui ka väiksema ala jaoks. Kõige parem on see lihtne paigaldada ja suhteliselt odav, ja kui see on paigaldatud, on see tugev ja nõuab väga vähe hooldust.


Pompeius – Vikipeedia\n(Ümber suunatud leheküljelt Gnaeus Pompeius Magnus)\nSee artikkel räägib Vana-Rooma triumvirist, Caesari vastasest; sama nime kandis tema poeg Gnaeus Pompeius Magnus Noorem; teiste Pompeiuse, sealhulgas Gnaeus Pompeiuse nimeliste kohta vaata lehekülge Pompeius (täpsustus)\nPompeiuse büst Kopenhaagenis Ny Carlsberg Glyptothekis\nGnaeus Pompeius Magnus (29. september 106 eKr – 28. september 48 eKr Pelusiumi lähedal) oli Rooma riigi poliitik ja väejuht, kes on tuntud Gaius Julius Caesari vastasena.\nKuni kaotuseni Caesarile peeti teda oma aja hiilgavaimaks väejuhiks (lisanimi Magnus 'suur' vihjab Aleksander Suurele), ta komistas aga ikka ja jälle Rooma riigi sisepoliitikale, millesse ta ei suutnud ega tahtnud kohanduda. Oma ajast kaugel ees olid mõned tema organisatoorsed abinõud, mis ennetasid hilist keisririiki.\n1.2 Tõus Sulla ajal\n1.3 Sertoriuse sõda ja esimene konsuliamet\n1.4 Piraatidesõda ja 3. Mithridatese sõda\n1.6 Caesarist lahkulöömine ja tee kodusõjani\n1.8 Mõrvamine Egiptuses\nPompeiused olid plebeide sugukond, mis pärines Roomast loode poolt Picenumist ning hakkas Rooma riigi poliitikas figureerima suhteliselt hilja. Selle sugukonna esimene laiemalt tuntud esindaja oli Quintus Pompeius, kes valiti 141 eKr konsul. Sextus Pompeius, Gnaeus Pompeius Magnuse vanaisa, oli 118 eKr Makedoonia asevalitseja ning sai seal surma.\nRohkem on öelda Pompeiuse isa kohta: ka Gnaeus Pompeius Strabo oli Makedoonis asevalitseja, kõige nimetamisväärsem on aga tema osalus Liitlassõjas. Strabo, kes sai sõja ajal 89 eKr konsuliks, püüdis selles konfliktis omaenese positsiooni rajada ja seda kindlustada. Tema taktikad olid esiteks kaheldavad (ta laskis pärast Asculumi linna vallutamist selle elanikud tappa), teiseks väga läbipaistmatud. Peale selle tegi ta end ebapopulaarseks, paigutades Asculumist välja pressitud sõjasaagi oma eravarandusse, mitte riigikassasse. Strabos sõjaväes puhkesid rahutused ning tehti atentaat talle ja tema pojale Gnaeus Pompeius Magnus nooremale, kes juba 17-aastasena isa kõrval võitles. Mäss suruti maha sadade ülejooksikutega. Strabo suri 87 eKr, tõenäoliselt loomulikku surma. Noor Gnaeus Pompeius pidi pealt vaatama, kuidas rahvahulk tema isa surnukeha läbi linna lohistas.\nTõus Sulla ajal[muuda | muuda lähteteksti]\nPärast isa surma ja Rooma vallutamist populaaride poolt süüdistati teda sõjasaagi omastamises, kuid abiellumine kohtuniku tütre Antistiaga tõi talle õigeksmõistmise. Järgnevas kodusõjas asus ta Sulla poolele, toetades teda ise värvatud sõjaväega. Aastal 82 eKr naitis Sulla ta oma võõrastütre Aemiliaga. See abielu kuulsa patriitsist poliitiku Marcus Aemilius Scaurus Vanema tütrega tõi talle perekonnasideme nobiliteediga. Pärast Aemilia surma vahendas Sulla talle abielu Mucia Tertiaga, Gaius Marius Noorema tütrega. Kuigi Pompeius oli regulaarse väejuhtimise jaoks veel kaugelt liiga noor ja tal polnud ette näidata nõutavaid ameteid, juhtis ta Sulla ülesandel kaht sõjakäiku Mariuse järelejäänud pooldajate vastu Sitsiilias, kus ta ka lasi tappa Põhja-Aafrikas kinnivõetud kolmekordse konsuli Gnaeus Papirius Carbo. Pärast naasmist sai Pompeius hoolimata Sulla algsest vastuseisust 79 eKr triumfi osaliseks.\nSertoriuse sõda ja esimene konsuliamet[muuda | muuda lähteteksti]\nPikemalt artiklis Sertoriuse sõda\nPärast Sulla surma sai Pompeius 77 eKr prokonsuli ameti, mis oli seotud Hispania citerior'i provintsi asehalduriametiga, ning võitles Hispaanias Quintus Sertoriusega. Alles siis, kui viimane langes oma kaaskonna vandenõu ohvriks, sai Pompeius koos Quintus Caecilius Metellus Piusega suuri kaotusi kaasa toonud sõjale edukalt lõpu teha.\nKui Pompeiuse väed naasid 71 eKr Itaaliasse, lõid nad puruks Spartacuse orjavägede laialipillutud riismed.\nPompeius sai veel ühe triumfi ning järgmisel aastal 70 eKr sai ta koos Marcus Licinius Crassusega, kes oli pidanud maha sõja Spartacusega, konsuliks. Need konsulid tühistasid Sulla piirangud rahvatribuunidele.\nPiraatidesõda ja 3. Mithridatese sõda[muuda | muuda lähteteksti]\nPikemalt artiklis Piraatidesõda\nPikemalt artiklis 3. Mithridatese sõda\nAastal 67 eKr esitas rahvatribuun Aulus Gabinius, Pompeiuse kaaskondlane, seaduseelnõu (lex Gabinia) väejuhi ametisse määramiseks mereröövlite vastu, kelle tõttu Vahemeri polnud tol ajal turvaline. Pompeius sai ülemjuhatajaks; suurte volituste toel saavutas ta mõne kuuga võidu. Et vältida mereröövlite taasilmumist, asustas Pompeius nad ümber mitmesse linna Kiliikias, Kreekas ja Alam-Itaalias, näiteks sel puhul Pompeiopoliseks ümber nimetatud Soloi linna Kiliikias, nii et nad said uued elatusallikad.\nAastal 66 eKr tegi lex Manilia talle Luculluse asemel ülesandeks sõja Pontose kuninga Mithridates VI-ga, kelle ta suutis Krimmi suunas tagasi tõrjuda. Mithridatese riigi tegi Pompeius Bitüünia ja Pontus (Rooma provints)'e (Bithynia et Pontus) provintsiks ning Seleukiidide riigi jäänused 63 eKr Syria provintsiks. Samal aastal vallutas ta hilisema Arabia Petraea provintsi nabatealased. Ta sekkus ka Juudamaa rahutustesse ning sisenes juutide suureks nördimuseks Jeruusalemma templi kõige pühamasse paika.\nPärast triumfaalset naasmist Itaaliasse 62 eKr saatis Pompeius oma väed laiali, uskudes, et tema mõju Senatile on niigi kindlustatud.\nTriumviraat[muuda | muuda lähteteksti]\nPompeiuse teater (rekonstruktsioon)\nEnt Senat keeldus Pompeiuse veteranidele maad andmast, kuigi seda oli oodatud, mistõttu Pompeius sõlmis oma kasvavast isolatsioonist väljumiseks Crassuse ja aastaks 59 eKr konsuliks valitud Gaius Julius Caesar mitteformaalse liidu (coitio), mida hiljem hakati nimetama 1. triumviraadiks, kuigi sel erinevalt 2. triumviraadist puudus formaalne struktuur. Caesar sai konsulina astuda samme, mis olid Pompeiuse huvides; nende ühendust tugevdas veel see, et Pompeius abiellus Caesari tütre Juliaga.\nAastal 55 eKr laskis Pompeius ehitada oma teatri, mida nimetati Pompeiuse teatriks ehk marmorteatriks. Seda kasutati ka Senati hoonena, sest ta asetses väljaspool pomerium'i ning istungitel said osaleda ka väejuhid, mis Curia Hostilias ei olnud võimalik.\nJärgnevatel aastatel aga, mil Caesar sõdis Gallias, Pompeiuse positsioon Roomas aina nõrgenes, ning kolme poliitiku liit lagunes lõplikult pärast Julia surma ning Crassuse surma sõjakäigul Partia vastu 53 eKr. Pompeius laskis 52 eKr end pärast raskeid siserahutusi teha kolleegita konsuliks ning tugevdas oma väge, mille ta oli kogunud Hispaania prokonsulina ja kavandatud Partia-vastaseks kättemaksusõjakäiguks. Pompeius lähenes nüüd jälle Senati enamusele (optimaatidele). Ta abiellus tähtsa aristokraadi Metellus Scipio tütre Cornelia Metellaga. Metellus Scipio oli fanaatiline reaktsionäär, keda Caesar ei sallinud. Pompeius valis Metelluse oma kaaskonsuliks.\nCaesarist lahkulöömine ja tee kodusõjani[muuda | muuda lähteteksti]\nPompeius püüdis algul Caesarit rahustada. Põhiseaduse järgi ei saanud Caesar konsuliametit taotleda enne kümne aasta möödumist oma esimesest ametiajast konsulina, st mitte enne aastat 48 eKr. Kui tema asehalduriamet oleks varem lõppenud, oleks tekkinud väga ebameeldiv vaheperiood, mille ajal teda oleks võidud kohtu ees süüdistada. Asehaldurina oli ta süüdistuste eest kaitstud.\nPompeius kaitses seaduseelnõu, mille järgi Caesar võis taotleda konsuliametit in absentia, nii et asehalduri ametiaeg ja oodatav konsuli ametiaeg oleksid lõikunud. Nendele seadustele lisas Pompeius aga hulga teisi seaduseelnõusid, mis võtsid just need mööndused Caesari puhul tagasi. Järgneval ajal andis Pompeius järk-järgult Senati konservatiivsele tiivale. Kui Caesari tegevust Gallias tugevalt rünnati, protesteeris Pompeius nõrgalt, kui üldse, ja andis survele järele.\nMais 50 eKr põdes Pompeius rasket haigust, millesse ta oli jäänud Napolis. Voodihaigena tegi ta ettepaneku, et nii tema kui ka Caesar panevad ameti maha. Seda ettepanekut aga ei rakendatud. Kui Pompeius oli toibunud, tugevdasid inimeste suur kaasaelamine tema haigusele ja teated väidetavatest mässudest Caesari vägedes väga tema eneseteadvust. Ta kinnitas kaks konservatiivset konsulit 49 eKr.\n10. detsembril saavutas konsul Gaius Claudius Marcellus otsuse, et Caesar pidi oma ülemjuhataja ameti maha panema, Pompeiusele aga pidi amet säilima. Curio aga veenis Senatit, et Pompeius ja Caesar peavad üheaegselt tagasi astuma. Otsuse täitmiseni aga enam ei jõutud, sest järgmisel päeval marssis Caesar Rooma peale.\nGaius Marcellus tormas kahe konsuli saatel Pompeiuse juurde ning tegi talle ilma Senati otsuseta ettepaneku hakata linna kaitsmise ülemjuhatajaks. Pompeius nõustus, kuigi ta polnud veendunud, et see on ainus viis konflikti lahendamiseks.\nCaesar ületas Rubico, piirijõe tema provintsi Gallia Cisalpinaga', millega puhkes kodusõda. Senat tegi Pompeiusele ülesandeks Rooma linna kaitsmise. Ent Pompeius teadis, et tema väed Itaalias on liiga nõrgad. Tal oli küll kümme leegioni, kuid suurem osa tema vägedest baseerus Hispaanias ega olnud piisavalt kiiresti kättesaadav. Peale selle oli ta kindel, et Caesar ei marsi sisse ainult ühe leegioniga, vaid kogu oma väega.\nPompeius oli ka Itaalia linnade toetuses liiga kindel olnud. Isegi paljud tema liitlased optimaatide leerist ei tahtnud talle alluda, sest nad pidasid sõjalise võimu koondumist ühe inimese kätte ebavabariiklikuks. Alles 49. aasta lõpus eKr anti Pompeiusele ülemjuhataja volitused, ent lõhestatus tema leeris jätkus. Karismaatiline Caesar sai seevastu toetuda talle isiklikult ustavatele leegionäridele (sõjaväeline klienteel). Lahkheli Pompeiuse ning ülejäänud senaatorite ja ametikandjate vahel maksis hiljem kätte eeskätt Pharsalose lahingus.\nPompeius lahkus Rooma linnast ning suundus koos mõne temasse uskuva senaatoriga Brundisiumi, et sõita Kreekasse. Hoolimata piiramisest ei saanud Caesar Pompeiuse sõitu Kreekasse takistada. Pompeius püüdis jõuda talle ustavaks jäänud vägedeni idas ning kõik oma kliendid oma teenistusse võtta. Caesar suundus kõigepealt Hispaaniasse ja hõivas sealsed linnad enamasti lahinguteta. Samal ajal kogus Pompeius kokku suured väed. Kardeti, et ta tahab nendega Itaalias maabuda, et Caesariga võitlusse asuda. Seda aga ei juhtunud. Pompeius veetis talve Tessaloonikas. Ta liikus lääne suunas alles siis, kui Caesar oli valmis Joonia merd ületama. Seda valvas Marcus Calpurnius Bibulus, kelle pilgu alt Caesaril õnnestus kaduda. Jaanuaris 48 eKr maabus Caesar Kreekas ning mõlemad armeed marssisid Dyrrhachiumi, kus Caesar Dyrrhachiumi lahingus oleks äärepealt kaotanud.\nPompeius, kes oli oma väejuhivõimeid juba korduvalt tõestanud, tahtis otsustavat lahingut vältida, kuid senaatorid sundisid teda selleks. Pharsalose lahingus Tessaaalias sai Pompeius 9. augustil 48 eKr hävitavalt lüüa.\nMõrvamine Egiptuses[muuda | muuda lähteteksti]\nPärast kaotust Pharsaloses põgenes Pompeius Egiptusesse, kus lapskuningas Ptolemaios XIII õukondlased ta 28. septembril, päev enne väejuhi 58. sünnipäeva, mõrvata lasksid.\nTema mahalöödud pea anti hiljem Caesarile üle. Caesar olevat nutnud, kui ta mahalöödud pead nägi. Ta laskis selle oma leebuse (clementia) märgiks matta. Jääb siiski küsimuseks, kas Caesar oma suure rivaali surma tõesti kahetses või kahetses ta ainult, et ei saanud talle armu anda, et oma ülisuurt leebust demonstreerida.\nÜks Pompeiuse vabakslastu, Pompeius Lenaeus, heitis pärast tolle surma ajaloolasele Sallustiusele ette, et see on kujutanud tema kunagist isandat häbitu teesklejana.\nGnaeus Pompeius Magnuse perekonna portreed kuldmündil tema poja Sextus Pompeiuse kuldmündil (aureusel, 8,17 g 8 h), mis on vermitud ajavahemikus 42–40 eKr Sitsiilias. Aversil on Sextus Pompeiuse portree. Reversil on tema surnud isa Gnaeus Pompeius Magnuse profiil (vasakul) ning tema surnud venna Gnaeus Pompeius Magnus Noorema profiil (paremal).\nPompeius oli viis korda abielus.\nJuba noorena abiellus ta Antistiaga, laskis aga end temast lahutada, et abielluda Sulla kasutütre Aemilia Scauraga. Viimane aga suri, kui sünnitas enneaegse lapse, keda oli oodanud oma esimeselt abikaasalt, kellest ta aga oli sunnitud end lahutada laskma, sest poliitiliselt oli hädavajalik, et Pompeiusel oleks aadlisoost abikaasa.\nAlles Mucia Tertiaga sai ta kolm last: Gnaeus Pompeius Noorem, tütar Pompeia, kes oli abielus algul Faustus Cornelius Sullaga ning pärast selle surma arvatavasti Lucius Cornelius Cinnaga, ja Sextus Pompeius.\nPärast idast naasmist lahutas Pompeius end Mucia Tertiast truudusetuse pärast ning abiellus Caesari tütre Juliaga, kes aga lapsevoodis suri.\nPompeiuse viimane abikaasa oli Cornelia Metella.\nGnaeus Pompeius Noorema laskis Caesar juba aastal 45 eKr Hispaanias hukata, Sextus aga jäi ellu ning saavutas Pompeiuse poolehoidjate abiga alates 43. aastast eKr tugeva võimupositsiooni Sitsiilias, astus ta ka välja oma isa mälestuse taastamise eest.\n↑ Plutarchos, Pompeius 4.\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Pompeius&oldid=5290508"\nSurnud 48 eKr\nSündinud 106 eKr\nSelle lehekülje viimane muutmine: 19:14, 22. aprill 2019.


Siseminister esitab peadirektori ametikohale Arnold Sinisalu\nSiseministri kinnitusel on Arnold Sinisalu pühendunud juht ja julgeoleku valdkonda väga hästi tundev kõrge usaldusväärsusega riigiametnik. „Arnold Sinisalul on tipptasemel haridus, samuti pikaajaline kogemus ametkonnas, ta on töötanud väga erinevatel ametikohtadel ja tunneb hästi nii töötajaid kui ka ametkonna erinevaid valdkondi. Sinisalu on aktiivselt osalenud aastate jooksul õigusloomes, samuti arendanud julgeolekuasutuste rahvusvahelist koostööd,“ sõnas siseminister Ken-Marti Vaher. Arnold Sinisalu on andnud nõusoleku kandideerimaks Kapo peadirektori ametikohale.\nKaitsepolitsei peadirektori nimetab ametisse Vabariigi Valitsus siseministri ettepanekul, kuulates ära Riigikogu julgeolekuasutuste järelevalvekomisjoni arvamuse. Kaitsepolitsei peadirektor nimetatakse ametisse viieks aastaks. Kaitsepolitseiameti praeguse peadirektori Raivo Aegi ametiaeg lõpeb 15. juunil.


Ripuka Punamägi – Vikipeedia\n(Ümber suunatud leheküljelt Ripuka linnamägi)\nRipuka Punamägi e. Ripuka Linnamägi asub Jõgevalt 14 km kaugusel, Vaimastverest 3 km põhja pool.\nPiki Kärde-Kõola voore Vaimastvere-poolset nõlva läheb väike külatee loodesse, kus asub linnamägi. Asukoht on muinsuskaitse all.\nEelrooma rauaajal (500 eKr–50 pKr) oli linnusekoht nõrgalt kindlustatud. 11. sajandil rajati oosile tugevamad kindlustused. Hävitati u 11. saj keskpaiku. 13 sajandi alguses võeti linnusemäge uuesti kasutusele, palkkonstruktsioone tugevdati ning valle kõrgendati. Punamäel paiknenud linnus on oletatavalt samane Henriku Liivimaa kroonikas mainitud Riole linnusega, kus 1220. aastal ristiti 500 inimest. Liivi sõja ajal 16. sajandil kasutati linnusekohta kohalike talupoegade poolt kindlustatud pelgupaigana.\nMuinaslinnus asub seljaku neemikuna lõppeval kagupoolsel otsas. Seal on loodest eraldatud madala valli ja välisjalamil oleva kraaviga. Valli pikkus on 26 m, laius 6-7 m. Välisküljel kõrgus kraavi põhjast on 2,8 m, siseküljelt 1 m. Kultuurikihiga väikese siseõue pikkus on 33 m, laius 28 m. Muinaslinnuses on tuvastatud mitmeid asustusperioode. Eelrooma rauaaeg, 11. saj algus, 11. saj II pool - 13 saj algus ning hiliskeskajal ja 16 saj. \nKunagist vaadet oma sünnikohast Punamäe künkalt Endla järvele on kirjeldanud Väike-Maarja kooliõpetaja Karl Voldemar Rosenstrauch luuletuses "Lauliku kodu".\nMu kodu on kõrgel künkal,\nkus lai on silmapiir,\nkus rohkem on luulel jõudu\nja soojem on päikese kiir.\nSääl kõrgelt lagedalt künkalt\nsilm tungib kaugele,\nkus mahe taeva sina\nsuud annab metsale.\nKus kuused Punamäe künkal,\nkus kõland kord sõja sarv\nja kaugel virvendaja\nja kaunis Endla järv.\nSääl olen rahul hällis\nma ükskord kiikunud,\nsäält oma okasrada\nma olen alanud.\nMa pärast rohkem näinud,\nkui küngast Punamäel,\nja koha vägevamat,\nkui vaikne Endla hääl.\nKuid nüüdki tuleb meelde\nveel võõrsil Endla pind,\nmets Punamäel nii ilus, -\nsiis kergeks läeb mu rind.\n↑ Kultuurimälestiste riiklik register: Mälestis 9212 Linnus "Ripuka Punamägi"\n↑ Henriku Liivimaa kroonika = Heinrici chronicon Livoniae. Ladina keelest tõlkinud Richard Kleis, toimetanud ja kommenteerinud Enn Tarvel. Tallinn: Eesti Raamat 1982. Peatükk XXIV 1, kommentaar 5, lk 211\n↑ /Tõnisson, E. 2008. Eesti muinaslinnad. Muinasaja teadus 20, lk. 284-285/\nÄntu Punamäe linnus\nRipuka Punamägi kultuurimälestiste riiklikus registris\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Ripuka_Punamägi&oldid=5162599"\nLehekülje viimane muutmine: 5. detsember 2018, 15:45


Suvine Käsitöö- ja Omatoodangu Laat 2020 – Hiiumaa Käsitööselts\nSuvine Käsitöö- ja Omatoodangu Laat 2020\njuuli 11, 2020 @ 10:00 e.l. - 3:00 p.l.\n« Talgupäev “Teeme ära” 2020\nHiiu Moodi, 2020 »\nTule ja võta osa suurimast Hiiumaa laadast, kus on müügil kohalik ja Eestimaine käsitöö ning toidukaup. Laadal on kultuuriprogramm, õnneloos ja erinevad töötoad. Ootame ka töötubade pakkujaid.\nRegistreerimine laadale algab 1 mail 2020.\nInfoja registreerimine nele.eller@gmail.com, 5166553 Nele Eller.\nHiiumaa, Käsitöö, Laat


Novembrikuu ülemine taimne: kõrvits\nTermin kõrvits viitab erinevatele köögiviljadele Cucurbitace'i perekonnast e .\nSeal on palju kõrvitsatüüpe, millest igaühel on veidi erinevad organoleptilised ja toitumisomadused. Üldiselt on kõrvits aga vees rikas toit ja madala kalorisisaldusega toit .\nNagu kõik apelsini värvilised köögiviljad, on see karoteenide poolest rikkalik; pakub ka head kogust mineraale, eriti kaaliumi, naatriumi, magneesiumi ja fosforit ning E-vitamiini.\n100 grammi kõrvits sisaldab vähem kui 80 kalorit. Kõrvitsas on diureetilisi ja rahustavaid omadusi.\nSa võid süüa mitmel erineval viisil, näeme mõningaid.\n3 viisi kõrvitsa valmistamiseks\nKõrvitsal on väga õrn ja magus maitse, mis muudab selle sobivaks paljude erinevate valmististe jaoks.\nKüpsetatud kõrvits on kiire viis, kuidas toitu lauale tuua ja tervislikku sööki valmistada. Lihtsalt lõigake kõrvits üsna suurteks tükkideks ja küpseta 180 kraadi, kuni tselluloos on keedetud.\nKüpsetusajad sõltuvad tükkide suurusest ja kõrvitsatüübist; igal juhul on see valmis, kui haaratakse kahvli, see on pehme.\nKui keedetud, lõigata see õhukesteks ribadeks ja hõõrda see näputäis soolaga, ekstra neitsioliiviõli ja vajaduse korral Modena palsamiga.\nSelle retsepti variandiks on küpsetada kõrvits ahjus, mis on juba lõigatud õhukesteks ribadeks, mida me varem pannupaberile pannakse. Seda retsepti saab rikastada mitmel erineval moel, näiteks mõne tükiga toores sibul, mida lõigatakse väga õhukesteks ja pähkliteks.\nLõika kõrvits mänguasjaga, nagu me teeksime kartulitega, ja praadida seda kuuma õliga umbes 5 minutit.\nKoguge see lõhestatud lusikaga ja asetage see imavale paberile. Maitsesta soola ja soovi korral rosmariini seguga.\nLõika kõrvits kuubikuteks ja küpseta pannil, kus on veidi ekstra neitsioliiviõli, sibul lõigatakse väga õhukesteks ribadeks, näputäis soola ja veidi vett.\nÄrge lisage palju vett, sest kõrvits on juba väga rikas. Küpseta väga aeglasel kuumusel kaanega umbes 15 minutit.\nKüpsetusajad sõltuvad kõrvitsatüübist ja kogusest. Kui keedetud, maitsesta soola ja musta pipra ning serveeri. Kui preparaat on liiga vesine, lõpetage küpsetamine, tõstes soojust ja eemaldage kaas.\nMagus ja hapu kõrvits\nMagus ja hapu kõrvits on väga maitsev Sitsiilia kööki iseloomulik kõrvalroog.\n> 1 kilo kõrvitsapulp,\n> lusikatäis suhkrut (15/20 grammi),\n> 2 küüslauguküünt,\n> pool klaasi valget veini või õunaäädikat (umbes 60 grammi), \_ t\nEttevalmistus : lõigake kõrvits umbes ruutu või ristkülikuteks, mis on umbes ühe sentimeetri paksused. Küpseta rohkesti ekstra neitsioliiviõlis 4 või 5 minutit. Kõrvits peab olema keedetud, kuid pigem kindel. Koguge kõrvits lusikaga ja asetage see salve.\nVisake praadimiseks kasutatav õli ära ja hoidke umbes 150 grammi pannil, lisage eelnevalt kooritud ja lõigatud õhukesteks viiludeks, suhkruks ja äädikas.\nLaske maitsestada kõrgel leekil ja vala see eelnevalt keedetud kõrvitsilõikes. Soovi korral võib tassi lõpetada mõne värske piparmündi lehega.\nMagus ja hapu kõrvitsa kerge versioon\nMagus ja hapu kõrvits on väga kutsuv roog, kuid see pole kindlasti kerge. Kui soovite valmistada kergemat versiooni, siis saate seda veelgi sagedamini nautida, võite seda varianti proovida:\n4 inimese koostisosad on samad.\nKõrvitsat keedetakse ahjus ja seejärel lõigatakse õhukesteks viiludeks, enne kui asetate need salve. Eraldi, pannil, valmistage kaste ilma küpsetamata ja kogu kokku pannes, terve tükeldatud nelk, ekstra neitsioliiviõli, pool tassi õunaäädikat või valget veini ja lusikatäis suhkrut. Laske kastmel kahaneda, eemaldage küüslauk ja valage eelnevalt küpsetatud kõrvits.


Tallinki krevetid ja heeringas said ökomärgise - Kaup ja teenus - Tarbija\nTallinki krevetid ja heeringas said ökomärgise\n24. jaanuar 2018, 12:24\nTallink Grupi laevadel pakutavatele mereandidele omistati rahvusvaheliselt tunnustatud jätkusuutlikkuse ökomärk.\nRahvusvaheline merenduse kaitsele ning kalavarude ja mereandide kestlikule kasutamisele keskendunud organisatsioon Marine Stewardship Council (MSC) omistas Tallink Grupi laevadele esimestena maailmas tunnustatud Chain of Custody sertifikaadi, mis tõestab, et kontserni laevadel pakutakse vaid jätkusuutlikult püütud mereande.\nGruppi kuuluvale viiele Silja Line’i kaubamärgi all sõitvale laevale omistati MSC sertifikaat juba 2017. aasta septembris ning novembris tehtud auditi tulemusel liideti sertifikaadiga kaetud laevade hulka ka Tallinna-Helsingi liinil sõitvad shuttle’i laevad Star ja Megastar.\nSertifikaat tõestab, et Tallinki laevadel pakutakse vaid keskkonnasäästlikke praktikaid järgides püütud mereande, eelkõige krevette ja heeringat. Sertifikaadiga kaetud laevadel tarbitakse aastas kokku keskmiselt 190 tonni krevette ja 23 tonni heeringat ning nüüdsest võivad reisijad olla kindlad, et kõik need mereannid on püüdnud jätkusuutlikult vastutustundlikud kalastajad ning merevarusid kahjustamata.\n«MSC sertifikaat on oluline tunnustus Tallinki püüdlustele pidevalt vähendada meie igapäevasest tegevustest tulenevat mõju ümbritsevale keskkonnale,» lausus Tallink Grupi kommunikatsioonijuht Katri Link. «Sertifikaat on tunnustatuim säästliku mereandide püügi standard maailmas ning selle standardi saavutamine on väga oluline edasiminek kogu meie keskkonnasäästlikus tegevuses. Tulevikus on meil plaan sertifikaati laiendada kõigile Tallink Grupi laevadele.»\n«Me loodame, et Tallink Grupi saavutused selles vallas aitavad tõmmata rohkem tähelepanu sellele, et me oma mereande säästlikumalt tarbiksime ning panevad ka teisi ettevõtteid ja tavatarbijaidki rohkem mõtlema sellele, kust meie toidulauale jõudvad mereannid pärit on,» lausus Minna Epps, MSC Läänemere regiooni programmidirektor. «Selleks, et MSC suudaks omale seatud eesmärke saavutada, on oluline, et veelgi rohkem ettevõtteid ja tarbijaid valiksid võimalusel vaid MSC-märgistusega mereande.»\nMSC sertifikaat on omistatud Tallink Grupi laevadele Baltic Princess, Galaxy, Silja Symphony, Silja Serenade, Silja Europa, Star ja Megastar. Kõikides laevades paigaldatakse sinised MSC-märgised mereande serveerivatesse restoranidesse.


Vabal Laval saab taaskord näha Urmas Vadi menukat lavastust ''Furby tagasitulek'' - Teatriuudised - Piletilevi.ee\nVabal Laval saab taaskord näha Urmas Vadi menukat lavastust ''Furby tagasitulek''\nVaba Lava teatrikeskuses saab 16. ja 17. oktoobril taaskord näha Urmas Vadi teravmeelset satiiri kaasaegsetest peresuhetest nimega "Furby tagasitulek".\nLavastus küsib: Kas sa tunned, et oled vahel väsinud? Ja see pole see väsimus, mis tekib peale väikest sörki metsarajal. See pole ka lihtsalt mingi meeldiv rammestus eduka tööpäeva lõpul. Vaid see on selline perekondlik väsimus, mis tekib siis, kui laste mahaaetud puder täidab põrandalaudade vahesid, kui lõppevad puhtad sokid, kui enam ei jõua kedagi kuulata, kui ainsad teemad naisega on sina tood, mina viin. Ehk lahendaks pagulased palju meie koduseid ja isiklikke, ehk ka intiimseid probleeme? Sest tööd on alati kuhjaga, aega ja raha, tähelepanu ja armastust aga vähe, üks inimene kuluks ära küll. Või siis ikkagi ei ole meil teda vaja? Kas meil üldse on teisi inimesi vaja? Kas meil on võimalik teistest inimestest aru saada? Endastki on raske aru saada. Neile olulistele elu põhiküsimustele püüabki vastuseid leida “Furby tagasitulek”.\nAutor-lavastaja on Urmas Vadi, kunstnik Laura Pählapuu, valguskunstnik Priidu Adlas, mängivad Liina Vahtrik, Aarne Soro, Peeter Rästas. Etenduste algus kell 19.00. Pileteid saab Piletilevist.\n“Furby tagasitulek” on osa Vaba Lava 2016/17 aasta kuraatoriprogrammist, mille panid kokku teatrikriitik Madli Pesti Eestist ja etenduskunstide produtsent Thomas Frank Austriast.


Rahvuslike riiete võidukäik presidendi vastuvõtul - Ilu & mood - Tänane leht\nAngela Blumkvist, Reporter\n2. märts 2018, 16.18\nEesti Maaülikooli professor akadeemik, teaduspreemia laureaat Ülo Niinemets ja Triin Niinemets. Foto: Raigo Pajula / Arno Mikkor / Vabariigi Presidendi Kantselei\nPaljudele võib tunduda, et minna presidendi vastuvõtule rahvariietes on lihtsaim tee, kuid tegelikult on sel puhul kerge valikuga mööda panna. Nii kandsid ka sel aastal mitmed külalised kaunist rahvarõivakomplekti, kaaslased kõrval aga ülikonda. Noppisime välja kümme parimat riietust, mis tegid au nii rahvuslikele mustritele ja rõõmu silmale.\nAjaloolane ja Tartu Kutsehariduskeskuse direktor Tõnis Lukas ja Liina Lukas. Foto: Raigo Pajula / Arno Mikkor / Vabariigi Presidendi Kantselei\nTõnis Lukase rõivakomplekt pole küll täielik, kuid moodustab abikaasaga mõnusa harmoonia. Mõlema riietuse rahvuslikud mustrid mõjuvad terviklikult.\nVabariigi Presidendi kultuurirahastu nõukogu liige, Tartu Ülikooli dotsent Mart Noorma ja Anu Reinart. Foto: Raigo Pajula / Arno Mikkor / Vabariigi Presidendi Kantselei\nVäikesed detailid on need, mis mõjuvad pilkupüüdvalt. Paari riietust läbib ühise joonena oranž toon – tore on näha kirkamates toonides rahvarõivaid.\nRuhnu vallavanem Jaan Urvet ja Krista Urvet. Foto: Raigo Pajula / Arno Mikkor / Vabariigi Presidendi Kantselei\nMõnus on vaadata paare, kelle komplektid hästi kokku sobivad. Urvetite vestid moodustavad täiusliku terviku. Ja need pastlad! Väga armas paar.\nÜlo Niinemetsa kauni abikaasa kleit on võrratu! Katrin Kuldma loodud tikand sobib värvilt ja vormilt ja loob kauni koosluse. Sinine ja valge olid selle päeva puhul ideaalsed.\nRiigikogu liige Kalle Laanet ja Kaie Rõõm-Laanet. Foto: Raigo Pajula / Arno Mikkor / Vabariigi Presidendi Kantselei\nKaie Rõõm-Laaneti kleit on saanud tänavu palju kiita ja ka meie ei hoia end tagasi. Elegantne ja moodne, pluss rahvusliku motiivi puudutus. See kleit oli ka üks moekunstnik Arne Niidu lemmikutest.\nMaailma Terviseorganisatsiooni Eesti esinduse juht Marge Reinap ja Postimehe peatoimetaja asetäitja Aivar Reinap. Foto: Raigo Pajula / Arno Mikkor / Vabariigi Presidendi Kantselei\nLäänemaa rahvarõivastes Reinapid paistavad oma toonierksusega juba kaugelt silma. Ideaalsed komplektid mõjuvad veelgi paremini tänu Aivar Reinapi punastele detailidele, mis mõlema riietuse kokku seob. Tõeline pilgupüüdja!\nEuroopa Kohtu kohtunik Küllike Jürimäe. Foto: Raigo Pajula / Arno Mikkor / Vabariigi Presidendi Kantselei\nKüllike Jürimäe selga sobib rahvariie nii loomulikult, et lausa keeruline on teda seal vaibal mõnes muus kleidis ette kujutada. Blond juus ja kaunis mitmevärviline rahvariie mõjuvad eriti ehtsalt ja eestlaslikult.\nRiigikogu liige Priit Sibul ja Heidi Sibul. Foto: Raigo Pajula / Arno Mikkor / Vabariigi Presidendi Kantselei\nSeto rõivastes riigikogu liige Priit Sibul koos abikaasaga pakuvad tulevastele külalistele head eeskuju – kutsutu ja tema kaaslane võiksid moodustada terviku. Muidugi ei saa mainimata jätta Heidi Sibula kaelaehete rohkust, mis samas ei mõju kuidagi ülepakutult. Kõik on just nii, nagu olema peab!\nRiigikogu liige Laine Randjärv. Foto: Raigo Pajula / Arno Mikkor / Vabariigi Presidendi Kantselei\nLaine Randjärv särab kaunites Kihelkonna rahvarõivastes, mis sobivad talle kui valatult. Stiilipuhas sooritus, ka detailid mõjuvad värskelt.\nRiigikogu aseesimees Hanno Pevkur ja Helin Pevkur. Foto: Raigo Pajula / Arno Mikkor / Vabariigi Presidendi Kantselei\nJärva-Jaani rahvariided kaunistasid vastuvõtul Hanno Pevkurit ja tema abikaasat. Väga stiilipuhas valik, mis torkab silma nii peol kui ka pildigaleriis. Helini punane suu väärib eraldi plusspunke.


Lähettänyt neiud ärevil kell laupäev, juuni 26, 2010\nhelle 26. juuni 2010 07:46\nÕige puhkus ongi selline, kus teed seda, mida tahad, ja kui ei taha, ei tee sedagi:P\nneiud ärevil 26. juuni 2010 08:02\nTegelikult pole see üldse minu moodi.Hommikul oli küll hea tunne ,aga nüüd mõtlen hirmuga,mida ma teen kõik need 45 päeva.Panin juba pirukad ka ahju.\nLinda Järve 29. juuni 2010 05:19\nAitäh kauni kommentaari eest minu blogisse.\nAga ma vist pean natuke täpsustama, sest see polnud tänase kuupäeva hommikupostitus, vaid natuke vanem postitus. Praegu veel pihlakad nii punased ei ole, aga täna oli Tallinnas imeilus päikesetõus ja Pääsküla raba kubises sääskedest.\nneiud ärevil 29. juuni 2010 10:57\nSeda ma imestasin ja pärast kaotasin hoopis õige koha ära.Aga imeilus oli ikkagi.Mina elan ise just Pääsküla raba ääres.\njoanamari 6. juuli 2010 05:45\nelu ongi ilus\neriti siis kui hommikul silmad avad ja on kuhu tööle minna\nkui lapsed on terved ja kaasa su kõrval\nkott kartuleid nurgas, väljas rohelist ka...\nja palgapäeval kukub su arvele jälle kopikas\nja pea kohal on katus mis peab\nkui tead, et sul kusagil on sõbrad\njalad käed terved ja silmad peas\nvõid kuulda linnu laulu ja tunda lõhnu\nolen natuke lühinägelika ja lombakas ja kui ma ei kuuleks ja lõhnu ei tunneks oleks elu palju raskem;)))\naias valmivad marjad\nja õhk on kuum kui floridas\nselga ei ole vaja hommikul midagi vaja panna\ntatsun ringi aluspesus ja ülen, et elu on tõesti ilus\nneiud ärevil 6. juuli 2010 23:12\nMinu lemmik riietus on ka viimasel ajal bikiinid ja päike on mu nahavärvi ka teiseks teinud.Lapsed juba narrivad ,et emme asemel on neegrinaine.Rahadega on nagu on ,aga ega see polegi kõige olulisem .Lilled õitsevad ,varesed laulavad ,tomatid lähevad järjest punasks.Tilli ja salatit ja murulauku ja basiilikut ja rukkolat ja peterselli on ka lademes.Katus on pea kohal ,lastel läheb hästi ja töökoht on ka ehk alles.Olen rahul sellega ,mis mul on ja ei ihaldagi midagi kättesaamatut.


Heaoluriik – Vikipeedia\n(Ümber suunatud leheküljelt Sotsiaalriik)\nHeaoluriik või ka hoolekanderiik (inglise keeles welfare state) või sotsiaalriik (saksa keeles Sozialstaat) on valitsemisvorm, mille puhul riik kaitseb ja toetab kodanike majanduslikku ja sotsiaalset heaolu, mis põhineb seadustega sätestatud õiguskorral ja ametnike hoolekandel, mille eesmärgiks on tagada riigi elanikele võrdsed võimalused tulusid ümber jagades ning avalikul vastutusel nende kodanike ees, kes ei ole suutelised endile tagama minimaalselt vajalikke elutingimusi.\nHeaoluriiki iseloomustab kõrge elatustase, liigendatud ja riiklikult garanteeritud sotsiaalhooldussüsteem, madal tööpuuduse tase, stabiilne sotsiaalne õiglus ja majanduslik areng koos demokraatia põhimõtetega. Heaoluriigi tekkega kaasneb üldise elatustaseme tõus ning suureneb keskklass osakaal ühiskonnas.\nHeaoluriik ehk sotsiaalriik garanteerib kodanikele poliitilised ja sotsiaalsed õigused. Riik otseselt ei sekku turumajandusse, kuid vähendab ühiskonna liikmete vahelist sotsiaal-majanduslikku ebavõrdsust maksu-, majandus- ja sotsiaalpoliitikaga, ühendab turumajanduse sotsiaalse õiglusega. Samuti tagab ta inimestele nende loomupärastele eeldustele ja sissetulekute suurusele vaatamat võrdse võimaluse osa võtta ühiskonna üldisest heaolust.\nHeaoluriigi tunnused ja funktsioonid on:\nkõrge majandusliku arengu tase, mis võimaldab jagada elanikkonna tulusid ümber nii, et suuromanikud ei ole häiritud;\nkehtib inimestevahelise koostöö ideaal\nloodud on aktiivne kodanikuühiskond ja kehtib inimõiguste kaitse:\nkehtib majanduse sotsiaalse orientatsiooniga struktuur;\non formeerunud kodanikuühiskond;\nriik on välja töötanud arvukad töötatud efektiivselt funktsioneerivad sotsiaalprogrammid ja realiseerib neid võrdsuse printsiibist lähtudes;\nriigil on sotsiaalne vastutus kodanike ees;\nkindlaks on määratud riiklik tegevus, mis tagab igaühele väärikad elutingimused, sotsiaalse kaitse ja võrdsed stardivõimalused oma pürgimuste realiseerimiseks;\nriik toetab sotsiaalselt kaitsetut ja tõrjutud elanikkonda (töötud, pensionärid, invaliidid);\nriik võitleb tööpuudusega ja leevendab vaesust;\nriik toetab noori tegevust alustavaid ettevõtjaid\nNendele põhimõtetele vastavad rohkem või vähem Lääne- ja Põhja-Euroopa riigid nagu Austria, Belgia, Holland, Island, Norra, Prantsusmaa, Rootsi, Saksamaa, Soome, Suurbritannia, Šveits, Taani jt, samuti Kanada ja Ameerika Ühendriigid Põhja-Ameerikast ning Austraalia ja Uus-Meremaa. Aasiast mahub heaoluriigi mõiste alla Jaapan ning teatud mööndustega Lõuna-Korea. Ka Saudi Araabiast, Kuveidist ja Katarist, kui jätta arvestamata demokraatia põhimõtted, on saanud teatud heaoluriigid, kuid vaid oma kodanikele.\nNimetatud riikides on loodud võimalused inimeste materiaalsete, sotsiaalsete ja kultuuriliste vajaduste igakülgseks rahuldamiseks, on tagatud sotsiaalse õigluse põhimõtete realiseerimine, kehtib võimalus end teostada ja vastavalt võimetele oma tööjõudu rakendada. Eraomanduslikud põhimõtted on riigi poolt kaitstud, tagatud on vaba ettevõtlus ning loodud kõik tingimused vabaks demokraatlikuks poliitiliseks tegutsemiseks. Heaoluriikide rahvusliku taastootmise tase on maailma kõrgemaid ning nad kuuluvad demokraatliku maailma juhtivate tööstusmaade hulka. Euroopa Liit (EU) on seadnud oma poliitilise integratsiooni läbiviimise lõppeesmärgiks liikmesriikide üleüldise majandusliku ja sotsiaalse heaolu tagamise ja liikmetevahelise arengutaseme ühtlustamise.\n2018. aasta andmetel kulutasid OECD riigid sisemajanduse kogutoodangust sotsiaalseteks kulutusteks kõige rohkem (protsentides) Prantsusmaa (31,2), Belgia (28,9), Soome (28,7), Taani (28,0), Itaalia (27,9), Austria (26,6), Rootsi (26,1), Saksamaa (25,1), Norra (25,0) ja Hispaania (23,7). Eesti oli kolmekümne kolme OECD riigi hulgas 20. kohal (18,4) kohe pärast Ameerika Ühendriike ja enne Austraaliat ning edestab Lätit ja Leedut.\nKui reastada riigid sotsiaalkulutuste järgi inimese kohta (per capita), siis juhtis seda edetabelit 2013. aasta andmetel (dollarites) ülekaalukalt Luksemburg (22207,8). Järgnesid Norra (14541,8), Taani (13259,8), Austria (13070,7), Belgia (12715,5), Prantsusmaa (12356,2), Rootsi (12342,2), Soome (12073,2), Šveits (11392,5) ja Saksamaa (11140,9). Eesti oli 29. kohal (4304,9) kohe Slovakkia järel ja Läti ees.\nMõistet „sotsiaalne riik” kasutas esimest korda 1850. aastal saksa sotsioloog, majandusteadlane ja riigiametnik Lorenz von Stein. Ta loetles rea taolise riigi tunnuseid nagu kõikide ühiskonnaklasside absoluutse õigusliku võrdsuse saavutamine ning riigi kohustuse aidata kaasa kõikide oma kodanike majanduslikule ja sotsiaalsele arengule. Šveitsis võeti 1877. aastal esimesena maailmas vastu Föderaalne Tehaseakt (saksa keeles Eidgenössisches Fabrikgesetz), mis reguleeris tehases töötamise põhimõtteid, tööpäeva pikkust ja keelas alla 14-aastaste laste tööjõu kasutamise. Heaolu riigi mõistet kasutas esimesena Otto von Bismarck 1880. aastate alguses, kui ta kavandas Saksamaa sotsiaalse ja majandusliku korralduse süsteemi reformimist. Briti peaminister David Lloyd George seadis pärast Esimest maailmasõda eesmärgiks arendada Inglismaast heaoluriik. Samasuguse eesmärgi püstitas ka USA president Franklin D. Roosevelt oma uue kursi poliitikaga. Peaminister Per Albin Hansson alustas 1930. aastate keskel Rootsi heaoluriigi ülesehitamist.\nMõiste tuli laialdaselt käibele 1960. aastatel, kui Lääne-Euroopa riigid reformisid oma sotsiaalhoolduse süsteeme ning kehtestasid tööturu reguleerimise uusi suundi. Heaoluriigist räägivad propagandistlikel kaalutlustel ka keskpärase arengutasemega, sageli sotsiaaldemokraatliku suunitlusega riigid. Paljud parteid ja erakonnad kasutavad heaoluretoorikad valimiseelses võitluses.\nEesti Vabariigi põhiseaduse § 10 osundab sotsiaalriiklusele õigustele. Enne 2007. aasta riigikogu valimisi andis Reformierakonna esimees, toonane peaminister Andrus Ansip lubaduse viia Eesti viie jõukaima Euroopa riigi hulka. Lubaduse täitmise tähtajaks määras Reformierakond 15 aastat, ehk selle järgi pidi Eesti olema eeldatavasti heaoluriik 2022. aasta lõpuks.\n↑ "Welfare state". www.britannica.com (inglise keeles). Britannica. 11.04.2021. Vaadatud 11.04.2021. "Welfare state, concept of government in which the state or a well-established network of social institutions plays a key role in the protection and promotion of the economic and social well-being of citizens. It is based on the principles of equality of opportunity, equitable distribution of wealth, and public responsibility for those unable to avail themselves of the minimal provisions for a good life. The general term may cover a variety of forms of economic and social organization."\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Heaoluriik&oldid=5931934"\nLehekülje viimane muutmine: 18. juuli 2021, 19:00\nSelle lehekülje viimane muutmine: 19:00, 18. juuli 2021.


TusseFoto: Gustav Ike & Streetchic Media\nKatharina Toomemets, 17. mai 2021 11:22\n„Naljakas lugu on, et kuna mind ootasid ees matemaatika- ja sõidueksamid, oli mul väga raske üldse leida aega, et seda lugu salvestada. Gümnaasium, kus käisin, otsustas aga eksami edasi lükata, et saaksin loo ära salvestada,“ räägib Rootsit tänavu Eurovisionil esindav muusik Tusse, kodanikunimega Michael Chiza.\nTusse sai Rootsis kuulsaks 17aastaselt, kui ta võitis Rootsi superstaarisaate. Kongo pealinnas Kinshasas sündinud poplaulja Tusse kolis Rootsi viieaastaselt. Enne superstaarisaate võitmist pääses ta 2018. aastal talendisaate poolfinaali, ning 2021. aastal võttis ta Melodifestivaleni võidu. Tusse on ainus Rootsi artist, kes on võitnud nii superstaarisaate kui ka Melodifestivaleni, ning tema lugu sai Melodifestivaleni ajaloo suurima häältesaagi.\nLoo „Voices“ autoriteks on Anderz Wrethov, Jimmy Jokerand ning Linnea ja Joy Deb, kes seisavad ka 2015. aastal Eurovisioni võitnud Måns Zelmerlöwi loo „Heroes“ taga.\n„Voices“ räägib inimlikkusest, kaastundest ja sellest, et igaühel on õigus sellele, et tema häält kuuldakse.\nLoodan, et Eurovision saab olema suurepärane kogemus, kus oma unistus täide viia ning oma tantsijatega lõbutseda. Minu eesmärgiks on oma loo tähtsa sõnumi edastamine.\nVäga palju, sest saan esindada Rootsit. Lisaks on Eurovision suurepärane platvorm, kus saavad kokku kõik osalevad riigid. Olen alati igatsenud esineda Eurovisioni laval, terve Euroopa ees.\n- Kas Eurovisionil osalemine on olnud sinu unistus?\nJaa, see on olnud väga suur unistus sellest ajast, kui Loreen 2012. aastal „Euphoriaga“ võistles. Olin siis kümneaastane ja viis, kuidas ta publikut võlus, ning tema imeline hääl inspireerisid mind väga.\nOtsustasin osaleda kohe, kui seda laulu kuulsin. Naljakas lugu on, et kuna mind ootasid ees matemaatika- ja sõidueksamid, oli mul väga raske üldse leida aega, et seda lugu salvestada. Gümnaasium, kus käisin, otsustas aga eksami edasi lükata, et saaksin loo ära salvestada. Lõpuks võitsin Melodifestivaleni ja see oli täiesti uskumatu! Mäletan, et kui minu nimi välja hõigati, oli see väga suur üllatus. Ma ei suutnud uskuda, et mind võitjaks kuulutati. Arvasin, et võidab Eric Saade, The Mamas või Dotter. Nii ongi Eurovisionil osalemine väga suur au.\n- Möödunud aastal jäi Eurovision ära ja paljud riigid otsustasid sel aastal valida uue esindaja. Mida sa sellest arvad? Kas see on sinu arvates ebaõiglane?\nVäga kahju, et Eurovision eelmisel aastal ära jäi ja ma ei kujuta ettegi, kuidas The Mamas end tunda võis, kui nad said teada, et ei esinda Rootsit Rotterdamis. Ma ei saa muuta fakti, et Rootsi otsustas sama artisti saatmise asemel uue esindaja valida, kuid tean, et mina isiklikult oleksin küll väga pettunud, kui ei saaks pärast Melodifestivaleni võitu Rootsit esindada. Samas olen ma rõõmus, et The Mamas on Eurovisioni lauluvõistlust juba kogenud, kui nad aasta varem John Lundvikuga seal käisid.\nMul ei ole konkreetselt mingeid hirme. Loodan lihtsalt, et publik saab aru minu sõnumist, loo tähendusest ja minu esinemisest. Kõige rohkem olen ma elevil teiste artistidega kohtumise pärast. Saab lõbus olema!\nOlen väga rõõmus, et publik saali lubatakse. See tähendab minu jaoks palju, et saan inimestelt saalis vastukaja ja mul on võimalik esinedes nendega side luua. Kui inimesed on saalis, tunnen ma miljoni hääle kohalolekut.\nMinu jaoks on alati kõige olulisem olnud laul. Minu lugu räägib kokkusaamisest ja üksteise aktsepteerimisest täpselt sellisena, nagu me oleme. Ärge saage minust valesti aru, muidugi on ka lavaline esitus oluline ja see annab laulule väga palju juurde. Lisaks armastan ma oma tantsijaid – nad on suurepärased ja tänu neile on lavaesitus nii hea.\nMa arvan, et iga riik peaks seda ise otsustama. Inglise keeles laulmise eeliseks on see, et kõik saavad aru, millest lauldakse, ja nii on kõigil lihtsam parimat laulu valida. Samas on ka oma emakeeles laulmisel eelis – teised saavad erinevate riikide kultuurist osa. Ma arvan, et võiks jätkuda nii, nagu praegu, et iga riik otsustab. Mõnikord saad laulust isegi siis aru, kui sa keelt ei mõista.\nOotan ägedaid esitusi fantastilistelt artistidelt ja seda, et tuleb vägev võistlus.\nMulle väga meeldib Uku loo hingestatus. Ta on väga hea laulja ning see laul on tema jaoks perfektne. Ootan väga tema live-esitust, usun, et see saab olema maagiline.\nEUROVISION 2021 | Portugali eurolauljad: meie laul sai inspiratsiooni Amsterdamis kohatud narkomaanist tänavaprostituudi elust (2)\nÜritused 14. mai 2021 07:55


Kverneland 6300 S / Poolripp-pöördadrad / Adrad / Kverneland brand Estonia / Home - Kverneland Eesti\nUus atrade põlvkond\nUniversaalne ader suure tootlikkusega kündmiseks\n5 kuni 8 sahka\nVäikesed käituskulud ja laitmatu kaalu ümberjaotus suure tootlikkusega kündmiseks.\nParimad saagid vajavad parimat mulla ettevalmistust.\nKündmine on enamiku põllumeeste jaoks üks kõige tõhusamaid umbrohutõrje, huumuse kasvatamise ja mulla seemendamiseks ettevalmistamise meetodeid. Lähtetingimustele tähelepanu pööramine on igati oluline. Taimejäätmete mulda segamine peab toimuma laitmatult ja samas väikeste kuludega: väike kütusekulu, väike kuluvosade kulu, väike tõstejõu vajadus, väike veojõu vajadus. Teisaldamise ja töötamise mugavus on tänapäeva põllumajanduse jaoks eeltingimused. Samas peab ader olema vastupidav ja kestma tasuvuse tagamiseks palju hooaegasid.\nKavandatud suurte pindade jaoks. Kohandatav erinevate mullatüüpide ja tingimuste jaoks.\ntagaratas kaalu optimaalseks ümberjaotamiseks adra rattalt traktori tagaratastele. Kasulikud omadused nagu väike veojõud, vähendatud kütusekulu, täpne künnisügavuse juhtimine, kvaliteetne künnitulemus;\nsuur ratas parima püsivuse hoidmiseks, eelkõige niisketes tingimustes. Piirab vajumist ja mulla liigtihendamist;\naeroprofiiliga vannased parima mullavoolu tagamiseks;\neelkoorlite keskne seadistus kiireks künnitingumuste muutumisega kohandamiseks;\nvastupidav ehitus. Kat III/IV, 200 x 200 mm pearaam (puuduvad purunemisaldis keevisõmblused);\nületamatu pikaealisus tänu Kvernelandi terasele ja termotöötlusele kõikidel adra osadel;\nohutu tagurdamine ja kitsad pöörderibad tänu tugevale pöördenurga mehhanismile;\ntöökindel Variomat®i süsteem künni ajal töölaiuse seadistamiseks;\nvõrratu Kvernelandi lehtvedrusüsteem katkematu künni tagamiseks. Ei vaja mingit hooldamist. Lihtne seadistusvedrude lisamise/eemaldamise võimalus;\nesimese vao laiuse hüdrauliline või käsitsi seadistus;\nadra laitmatu juhitavus töötamise ja transpordi ajal;\nvõimalk kasutada Kvernelandi pakkerit\nMudel Sahkade vahekaugus cm Vannasealune kliirens cm Töölaius cm Sahkade arv\nEriline kujundus parima mullavoolu tagamiseks.\nVannase kõrgus 80 cm aitab vältida taimejäätmete, sõnniku, kattekultuuride või sügavkünni põhjustatud ummistusi.\nTugevad vannased on valmistatud keevisõmbluste vähendamiseks eriliselt stantsitud osadest.\nÕõnsate vannaste väike mass toetab omakorda väiksemat veojõu ja kütusekulu vajadust.\nVõrreldamatu Kvernelandi mehaaniline lehtvedrusüsteem katkestamatuks kündmiseks.\nEi vaja mingit hooldamist.\nVannaste, sahkade ja traktori „tervis“ on kaitstud ja piiranguteta.\nKünnikvaliteedi tagab vannaste sõltumatu vabanemine ja automaatne õigesse asendisse naasmine.\nVabastusjõudude seadistus on lihtne vaid kahe poldiga kinnitatud vedrulehtede lisamise või eemaldamise teel.\nLehtvedrud Vabastusjõud, kN\nTavaline 6 vedrulehega pakk 11,7\nHD 7 vedrulehega pakk 12,7\nHD 7+1 vedrulehega pakk 14,2\nExtra HD 8 vedrulehega pakk 15,3\nExtra HD 8+1 lvedrulehega pakk 16,9\nNutikas eelkoorlite seadistus\nAinulaadne eelkoorlite töösügavuse keskne seadistus;\nKiire teostus tänu vasaku ja parema eelkoorli korraga seadistusele.\nLisaks suuremale tootlikkusele toetab eelkoorlite korralik seadistus ka paremat künnikvaliteeti.\nSaadaval ka sileda või hambulise servaga ketasnoad (18”/45 cm või 20”/50 cm)\nUnikaalne raami tugevus\nRaam on adra konstruktsiooni kandev osa. Kvernelandi kvaliteedistandardite kohaselt on iga termotöötluseta osa nõrk osa!\nKverneland raamid on kaks korda induktsiooniga termotöödeldud. Terase kuumenemist seiratakse väga tähelepanelikult. Raami tugevus suureneb kuni 3 korda. Kvernelandi ainulaadsed induktsioontöötlused tagavad tugevuse ja elastsuse, kuid seejuures erakordse vastupidavuse.\nKvernelandiga samaväärse tugevuse saavutamiseks kasutaksid konkurendid suurema paksuse või mõõtmetega terast ja valmistaksid seetõttu raskema raami.\nRaskem raam suurendab tõmbejõudu, osade kulumist, tõstejõu vajadust ja kütusekulu ning vähendab traktori kasutusiga.\nAdraraami kriitilisteks nõrkusteks on lisaks keevisõmblused. Iga Kvernelandi raam on toodetud ühest materjalitükist!\nAstmeteta Vari-width® süsteem künnilaiuse sujuvaks seadistamiseks. Kvernelandi üleilmselt patenditud süsteem on saadaval kas hüdraulilise või mehaanilise vao laiuse seadistusega.\nLihtne künniomaduste muutmine\nTraktori ja künniagregaadi täiuslik mullatingimustega kohandamise võimalus\nKoos ajasäästuga kuni 30% suurem tootlikkus.\nSuurema künnitootlikkuse tõttu kuni 18% väiksem kütusekulu ja üldkulude vähenemine.\nPaindlik seadistus võimaldab paremaid künnitulemusi hekkide, tarade, puude ja kraavide lähedal töötamisel.\nVähene kulumine tänu vannaste ja pearaami sektsiooni vahelisele mittekuluvale liigendile.\nIgal ajal laitmatu tõmbesiht. Kvernelandi Vari-width pakub kogu adrale õige paralleelse haakeasendi. Seetõttu väheneb veojõu vajadus ja kõikide osade kulumine.


Ravim "magneesiumsulfaati": kasutus- ja tagasiside - Health Tips\nRavim "magneesiumsulfaati": kasutus- ja tagasiside\nravim "magneesiumsulfaati" (magneesiumoksiid) on osa paljud ravimid.Seal ravim vormid nagu pulber, süstelahus.\nravim "magneesiumsulfaati": Kasutaja\nmagneesiumi pulber sisemise taotluse imendub halvasti ja põhjustab ärritust maos ja soolestikus.Tulemuseks on lahtistav toime.Seega ravim "magneesiumsulfaati" kasutusjuhised on kirjutatud arusaadavas keeles esiteks on tõhus lahtistav.\npuhul süsti ravis närvijuhtivus aeglustab lihaskoe, põhjustades vajutab kesknärvisüsteemi.Need omadused süstid põhjustada antiastaticheskoe ravimi ekspositsiooni.Süstelahuse kasutatakse antikonvulsandina ja rahusti.\nravim "magneesiumsulfaati": kasut\nmääratud ravimeid puudumine magneesium organismis.Tavaliselt on see olukord tekib inimestel jooksul stressisituatsioonis, alatoitluse lastel - ajavahemikul aktiivset kasvu.\nMagnesia kasutatakse kardiovaskulaarsete patoloogiate, müokardi infarkt ja teised. Raha kasutatakse raviks entsefalopaatia ja eklampsia.\nravim "magneesiumsulfaati": kasutusjuhendiga.Vastunäidustused\nDrug Administration keelatud rikkumisi neerud, põletik limaskesta mao või soolte.Ärge kasutage ravimit kõrvalekaldeid tervises, mida seostatakse hingamisteid imikutel.\nravim on vastunäidustatud, kui te olete ülitundlik, mis väljendub allergilisi reaktsioone.\nÄrge kasutage magneesiumi raseduse ja imetamise ajal.\nravi keelatud see menstruaaltsükli ajal.\nravim "magneesiumsulfaati": kasutusjuhendiga.Kõrvaltoimed\nRavis magneesiumoksiid võimalik kõrvaltoimeid põhjustada suurenenud higistamine, kuumahood, südame rütmihäired.Kõrvaltoimed on ka vererõhu, oksendamine.Mõnikord patsiendid on tunne, ärevus, hingamishäired, siis tuleb nõrkus, peavalu, sagenenud urineerimine.Kui kasutatakse pulbrit võib muutuda põletikuliseks mao limaskesta, põhjustades iiveldust.\nüleannustamise magneesiumi viib madal vererõhk, arütmia, oksendamine, hingamisprobleemid hakata.Ehk kesknärvisüsteemi depressioon.Raske mürgistuse korral ravimit, kui te ei anna õigeaegselt abi, surm võib juhtuda.Üleannustamise tuleks võtta vastumürki mingi ravimi rühm kaltsiumi (gluconate) ja kutsuge kiirabi.\nravim "magneesiumsulfaati": Arvustused\nPaljud inimesed kasutavad magneesiumi eesmärgil kaalulangus, misläbi tekib puhastus asutus.Mõnikord ajakirjanduses ja võrku ei leita kahtlane ettekirjutused kasutate seda ravimit.Ja on naisi, kes kogevad neid näpunäiteid oma keha.Sageli on tulemus väga negatiivne.Pärast katseid seotud puhastamisega ravimi "magneesiumsulfaadiga," seal on kaebuste tekkimise tugev valu soolte ja mao.Mõned ei suuda majast mitu päeva, sest seedehäired karda eemalduda WC.\nSee näitab, et hoolimata positiivsest mõjust magneesiumi, raviks ravimit tohib kasutada ainult retsepti alusel, ja ainult see tagab edu.Eraldi vahendite kasutamise viib kurb tagajärjed.\nTähendab "Oftolik" (silmatilgad).\nRavim "omeprasoolipreparaadi": ülevaateid ja näidustused\nPeaaegu "Valtrex": lühike juhend patsientidele\nMis on tsüst kõhunäärme\nKui laps on sageli vilkuv silmad ...\nMarin root: teenetemärgi ja meditsiin


Kahjude vähendamine - CitoMed\n+372 6 306 999 info@citomed.ee\nKahjude vähendamise (harm reduction) eesmärk on vähendada kahju ja kulutusi, mida uimastite tarvitamine tekitab tarvitajale, tema lähedastele ja laiemalt ühiskonnale.\nKahjude vähendamise teenus hõlmab mitmeid sotsiaalseid tugiteenuseid nagu nõustamine ja asjatundjate poole suunamine, mitmekülgse teabe levitamist ning ka turvalisemaks süstimiseks ja seksuaaleluks vajalike vahendite jagamist. Teenus on uimastitarvitajatele ning nende lähedastele tasuta.\nAlates 2020. aasta maist pakume koostöös Tervise Arengu Instituudiga ambulatoorset õendusabiteenust kahjude vähendamise keskuses (Lastekodu 6, Tallinn), millele on tänaseks lisandunud veel teinegi keskus aadressil Plasti 23, Tallinn.\nViirusepuhangute ja teiste eluliste ootamatuste, ka isiklike valiku austamiseks sobib hästi veebinõustamine: E-P 10.00-20.00.\nKohtumised toimuvad FB, Whatsapp, Viber ja Telegram vahendusel.\nHelista või kirjuta: +372 5333 3367\nTule konsultatsioonile ja saa vajalikku infot turvaliselt ja anonüümselt.\nCitoMed OÜ ja Tervise Arengu Instituudi vahel sõlmitud leping nr 21-2-15_73.\nÕe vastuvõtt kahjude vähendamise keskustes:\nLastekodu 6, Tallinn 10113\nLähimad peatused on Hotell Olümpia ja Keskturg. Olümpia peatust läbib buss nr 39, Keskturgu läbivad linnaliinibussid nr 2, 15 ja 39.\nKeskus avatud E–P 10–22\nÕde kohapeal Teisipäeviti 10.00-17.00\nPalume vastuvõtule tulemiseks eelnevalt helistada, võimalusel oleme vastuvõtuaegadega paindlikud.\n+372 5333 3367\nVõimalik parkida tänaval (Kesklinna tsoon). Parkimine on tasuline.\nPlasti 23, Tallinn 13619\nLähim peatus on Pikri, mis asub keskusest 300m kaugusel. Peatust läbivad bussid nr 31, 35, 44, 50, 54, 55, 58, 65 ja 66. Punaselt tänavalt pöörata Plasti tänavale ning kõndida otse edasi (3min). Keskus asub vasakut kätt.\nKeskus avatud: N–P 10.00–18.00\nÕde kohapeal Kolmapäeviti 10.00-17.00\nParkida on võimalik keskuse kõrval tasuta.


Telefoni teated kontrolli alla - Digitark\nTelefoni teated kontrolli alla\n#ajajuhtimine #kasulikud rakendused\nNotification’id ehk teated on idee poolest kasulikud asjad, tuues esile selle, mida meil on vaja näha. Enamasti on mure selles, et need saabuvad valel ajal. Kui on vaja kiiresti meilipostkastist midagi otsida, tuleb Twitteri kokkuvõte päeva parimatest säutsudest, või kirjutades midagi olulist üles Google Keepi, alustab keegi Instagrami Live’i. Nutitelefoniga saab kõike teha, aga see kõik võib hakata segama, kui on vaja teha ühte konkreetset asja. Uuringud näitavad, et nutiseadme pelk kohalolu ruumis, isegi väljalülitatuna, segab keskendumist.\nMinu taktika on olnud kõikvõimalikud notification’id välja lülitada. Vaatan meile kindlatel aegadel ning Postimehe uudisvoogu ekraanile ei lase. Isegi Facebooki äpi kustutasin ära, et poleks nii mugav seda kasutada. Brauseri kaudu on sinna tüütum sisse logida – jah, võtsin maha ka automaatse sisselogimise. Nüüd pean iga kord, kui Facebooki tahan minna, sisestama kasutajanime ja parooli, mis muide pole kõige lühem. See kõik on tingitud sellest, et ma ei suutnud piiri pidada. Haarasin telefoni järele igal vabal ja mittevabal hetkel. Igal ajal, mis kokkuvõttes hajutas tähelepanu ja venitas mingile tegevusele kuluvat aega märkimisväärselt. Minu puhul ei aidanud muu, kui kõikide teadaannete kinnikeeramine, kuigi tean inimesi, kes vaatavad heal juhul korra päevas Facebooki ja sellega asi piirdub.\nKogu päeva jooksul saabunud teated kokku\nKes on harjunud, nagu mina, ekraanile ilmuvaid teateid sõrmega kiiresti minema lükkama, siis mul on hea uudis. Äpp nimega Notification History Log kogub kokku kõik teated ja reastab need kronoloogiliselt. Nii on võimalik näiteks päeva lõpus üle vaadata kõik, mis vahepeal toimus, kuid milleks polnud aega. Ette saab võtta kõik vastamata kõned, lugemata sõnumid ja teiste äppide märguanded. Näha on ka kogemata minema lohistatud märguanded. Sisuliselt on see ajalugu kogu ekraanil toimunust, külastatud veebilehtedest kuni parkimisäpi kasutamiseni. Nii saad vaadata sisu just endale sobival ajal.\nÄpp on Androidile saadaval siin.


Circle K hakkab müüma mootoribensiine, mis ei sisalda etanooli - Ärileht - Uudiseid majandusmaailmast\nCircle K hakkab müüma aastaringselt mootoribensiine, mis ei sisalda enam etanooli, et vastata Eesti tarbijate ootustele ja nõudmistele. Seadusest tuleneva taastuvenergia kohustuse täidab Circle K parafiinse diislikütuse (HVO) osakaaluga diislikütuses ja Circle K teenindusjaamades olevate elektriautode avalike kiirlaadijate rohelise elektriga.\nRealo rõhutas, et lisaks eelnevale, ei ole tänases pandeemia-olukorras mõistlik taastuvenergia nõuete täitmiseks konkureerida tervishoiuasutustega etanooli kasutamisel ning uues olukorras tuleb seetõttu rakendada pikemas perspektiivis terviklikke ja jätkusuutlikke lahendusi.\n„Etanool on desinfitseerimisvahendite peamine koostisosa, mille järgi on aasta jooksul nõudlus hüppeliselt kasvanud. Kuna konkureerimine etanooliturul tõstaks ka etanooli hinda, siis ei ole uues olukorras etanooli jätkuv kasutamine mootorikütustes otseselt ühegi riigi ega tarbija huvides,“ nentis Realo.\nIlma etanoolita mootoribensiini 95 müüki toomise võimaldas ellu viia 2020. aastal vastu võetud Vedelkütuse seaduse uus redaktsioon, millega muudeti kütusemüüjatele seatud tingimusi taastuvenergia osakaalu nõude täitmisel paindlikumaks - taastuvkütuste 10%-osakaalu nõue tuleb täita kütuse maaletooja põhiselt ühe aasta jooksul ja taastuvenergia kohustust iga kütuseliigi liitris enam ei ole.\nAlates jaanuarist hakkas Circle K oma teenindusjaamadesse tarnima lisaks etanoolivabale bensiin 98 milesPlusile ka etanoolivabu mootoribensiine 95 miles ja 95 milesPlus. Plaani kohaselt peaks kõikides teenindusjaamades täielikult etanoolivaba mootoribensiin 95 olema saadaval hiljemalt veebruari lõpus - märtsi alguses. Vastava märgistuse 95E0 (ei sisalda etanooli) märgistuse saavad siis ka kõik tankurid.


Sinu kuningas tuleb alandlikkuses - Eesti Kirik\nSinu kuningas tuleb alandlikkuses\n27.11.2019 | Marek Roots | Rubriik: Mõte pühapäevaks\nProhvet Sakarja kaudu öeldakse: „Ole väga rõõmus, Siioni tütar, hõiska, Jeruusalemma tütar! Vaata, sulle tuleb sinu kuningas, õiglane ja aitaja. Tema on alandlik ja sõidab eesli seljas, emaeesli sälu seljas.“ (Sk 9:9)\nIisraeli rahva olukord polnud kerge. Paganad olid laastanud nende maa ning hävitanud Jeruusalemma ja seal asunud pühakoja. Siis aga kõlas prohvetlik ettekuulutus, mis pidi muutma leinajad rõõmsaks, täitma nende suu hõiskamisega. Vaata, sulle tuleb sinu kuningas, õiglane ja aitaja!\nIgatsust õiglase ja abivalmi valitseja järele võib kohata pea kõikidel ajastutel. Ikka oodatakse paremaid päevi, kedagi, kes tooks senisest helgema põlve.\nProhveti kuulutatud kuningas, Jumala enda läkitatu, on alandlik – ja sõidab eesli seljas. Esmapilgul võib taoline valitseja näida üsna kasutu – mida küll suudab lahendada see, kes tuleb eesli seljas?!\nKuid just niisugune kuningas juhib tähelepanu meie tõelistele probleemidele. Asi ei ole ju üksnes laastatud maas, rusudeks tehtud linnas ja pühakojas. Asi on inimeses, kelle süda on Jumalale sulgunud – ja tõuganud end hukatusse ammu enne seda, kui Jeruusalemma alla ilmusid paganate piiramistornid.\nLukustatud südameust ei saa avada sellele prõmmides. Üksnes tasane tulija suudab selle avada. Ei väe ega võimu, vaid Jumala Vaimuga. Tema, kes alandas end kuni ristisurmani, saab seda teha.\nEelmine: Kristus – taeva ja maa Issand\nJärgmine: Sinu Kuningas tuleb kirkuses\nKutse Jumala riiki - 09.06.2021\nKaduvad ja kadumatud aarded - 02.06.2021\nVarjatud Jumal - 26.05.2021\nPüha Vaimu väljavalamine - 19.05.2021\nPüha Vaimu ootus - 12.05.2021\nIlmunud: 27. november 2019 Nr 47


Puusaliigese artroosi ravimeetodid\nKuna puusaliigese artroos, nagu ka teised kõhre ja luukoe haigused, on põhimõtteliselt ravimatu, on kõigi toimingute eesmärk kõhre lagunemise protsessi aeglustamine ja võimaluse korral selle peatamine. Eriti algstaadiumis saab patsient ise palju ära teha, et haigus ei edeneks. Lisaks uimastiravile pakutakse ka erinevaid ravimeid, mis pole ravimid. Rasketel juhtudel on liigese asendamine vältimatu. Kui päevakorras on asendamise küsimus, ei tohiks te operatsiooni liiga kaua edasi lükata, kuna juba liikumisvõime kaotanud liigesel on raske operatsioonist taastuda.\nArtroosi kirurgilised ravimeetodid\nSoovitatav on kerge treening, sest sport soodustab vereringet, suurendab liikuvust. Veenduge siiski, et te poleks ülekoormatud. Sel juhul sobivad eriti hästi ujumine ja vesiaeroobika, kuna inimkeha vesi "kaotab kaalu", mis vähendab oluliselt liigeste koormust. Hoiatus: algajatele ja inimestele, kes pole pikka aega spordiga tegelenud, on enne treeningu alustamist vajalik täiendav arstiga konsulteerimine! Nii et artroosi ravi alustamiseks peate järgima järgmisi soovitusi:\nKaotage liigsed kilod, mis vähendab märkimisväärselt vaagna koormust.\nTermilised protseduurid, massaaž, füsioterapeutilised protseduurid kõrvaldavad lihaspinged, leevendavad valu. Kuid kui artroosile lisandub põletik, annab külm leevendust palju kiiremini kui kuumus. Rääkige oma arstiga ravivõimalustest.\nLiigeste nihutamisel on kasulik võtta meetmeid nende õige asendi taastamiseks. Siin tulevad appi ortopeedilised kingad, sakid või edasiarendatud juhtudel sobivad operatiivmeetmed.\nFüsioteraapia: valu leevendamiseks kasutab elektroteraapia madala sagedusega elektrivoolu. Üks kuulsamaid meetodeid on perkutaanne elektriline närvistimulatsioon.\nTerapeutiline võimlemine - parandab liikuvust, tugevdab lihaseid, millest võib artroosi algstaadiumis valu leevendamiseks ja vähendamiseks piisata.\nMSPVA-d - nn mittesteroidsed põletikuvastased ravimid võivad valu leevendada. Tüüpilised MSPVA-d on aspiriin, ibuprofeen, diklofenakketoprofeen. Need ei sisalda kortisooni, seega ka nende nime .Need ravimid mitte ainult ei leevenda valu, vaid ka pärsivad põletikku, vähendades kehas valu põhjustavate ainete (tsüklooksügenaasi ensüüm) tootmist, kahjustatud koe põletikku. MSPVA-sid tuleks kasutada ainult lühikest aega ja võimalikult väikeses annuses, kuna MSPVA-de kõrvaltoimete vahemik on lai - eriti sageli on seedehäired.\nValuvaigistid - neil pole põletikuvastast toimet, nad ainult leevendavad valu. Need on näiteks opioidid, mida kasutatakse tugeva valu korral tablettide, tilkade või plaastrite kujul.\nKortikosteroidid - omavad kehas hormoonide omadusi, leevendavad kehas esinevaid põletikulisi protsesse. Neid süstitakse tavaliselt otse haigesse puusaliigesesse, mõnikord koos anesteetikumidega. Sellel on vaieldamatu eelis, et vajalikud ained toimetatakse otse sinna, kuhu vaja. Selliseid süste ei tohiks pikka aega kasutada.\nSageli kasutatakse artriidi, bursiidi ja artroosi raviks. kreem Artrovex, mis on paljudes Euroopa riikides osutunud tõhusaks ja millel on patsientidelt palju positiivseid ülevaateid.\nKasutatakse kahte meetodit. Esimene meetod on kahjustatud pöörde- ja reieluupeade üksteise külge sobitamine. Teine meetod asendab haige puusaliigese täielikult või osaliselt kunstliku liigesega, mida nimetatakse endoproteesiks.\nEsimese meetodi rakendamine on soovitatav artroosi madala ja mõõduka vormi korral, kui on näha reieluupea deformatsioone või atstatabulumi servade luude väljakasvu. Ilma ravita põhjustavad need deformatsioonid kogu liigese järkjärgulist kulumist. Kui kõhre on endiselt heas seisukorras, saab reieluu pea mehaaniliselt moodustada, nii et luu naelu enam ei moodustu.\nEndoproteesimine (kunstliku puusaliigese implanteerimine) on üks sagedamini tehtavaid kirurgilisi operatsioone. Operatsioonimeetodid, aga ka implantaadid, on viimastel aastatel märkimisväärselt paranenud, nii et eduvõimalused on väga suured. Nagu varem, pole aga siiani leiutanud materjale, mis oma võimete poolest oleksid võrreldavad loodusliku vuugiga. Endoproteesimise eluiga on umbes 15 aastat. Endoproteesimise materjali valik on tänapäeval mitmekesine - keraamika, metall või plast\nOperatsioonimeetodi, proteesi materjali valik sõltub liigese ümbritseva luu seisundist, mis tuleb asendada, kehakaalust ja muudest patsiendi individuaalsetest teguritest. Esmakordselt pärast operatsiooni tuleks liigese nõrgenenud, spasmiliste lihaste funktsioonid taastada, kasutades terapeutilisi harjutusi, sealhulgas koordinatsiooniharjutusi, vastupidavusharjutusi. Soovitatavad spordialad pärast endoproteetikaoperatsiooni on ujumine, tasasel maastikul kõndimine, golf, jalgrattasõit. Sporti, kus tempo ja koormus on sageli muutunud, nagu jalgpall, käsipall, tennis ja suusatamine, ei soovitata.\nJa ärge unustage - aktiivne liikumine on teie liigeste hea seisundi võti.


PSG peatreener: pole lihtne Neymariga koos töötada - Sport\nPSG peatreener: pole lihtne Neymariga koos töötada\nThomas Tuchel ja NeymarFoto: Franck Fife, AFP/Scanpix\nPrantsusmaa tippklubi Pariisi Saint-Germaini peatreeneri Thomas Tucheli sõnul on brasiillasest tähtmängijal Neymaril suur süda, kuid mees võib vahel käituda provokatiivselt.\nNeymari potentsiaalne lahkumine PSG-st oli suvise üleminekuperioodi üheks kuumimaks teemaks. Brasiillane tunnistas avalikult ka ise, et soovib Prantsusmaalt lahkuda ja naasta Barcelonasse. Lõpuks jäi üleminek siiski katki ning ründaja on karjääri jätkamas PSG-s.\n"Ei ole lihtne teda juhendada," sõnas sakslasest peatreener Prantsusmaa meediale. "Tal on suur süda, aga paraku ei näita ta alati oma lahket ja usaldusväärset poolt välja."\n"Vahepeal käitub Neymar provokatiivselt ja see on halb, sest see pole vajalik. Olen talle öelnud seda ja oleme ka kõige üle koos naernud. Ma räägin talle alati tõtt ning Neymar mõistab seda, ehkki see on vahel keeruline. Ta käitub provokatiivselt just siis, kui midagi on halvasti. Kui asjad sujuvad, on Neymar rahulik."\nNeymar on tänavu PSG särgis kirja saanud kuus kohtumist, mis kõik on tulnud Ligue 1-s. Selle ajaga on ta arvele kogunenud neli tabamust.\nPSG kapten avaldas: Ibrahimovic vahetas minu tõttu klubi


Kehtestatud detailplaneering kahe kahekorruselise ärihoone ehitamiseks.\nKeila Linnavolikogu kehtestas Haapsalu mnt 64 kinnistu ning selle lähiala detailplaneeringu , millega jagatakse Haapsalu mnt 64 kinnistu kaheks krundiks ärihoonete rajamise eesmärgil.\nKrunt pos. nr 1 - aadressi ettepanek Haapsalu mnt 66 suurus on 9817 m², sihtotstarve 80% ärimaa ja 20% tootmismaa, millele on lubatud üks kuni 2 korruseline peahoone kõrgusega kuni 10 m ja ehitusaluse pinnaga kuni 2600 m² ning kaks 1 korruselist tehnilist hoonet kõrgusega kuni 3 m ja ehitusaluse pinnaga kuni 10 m². Krundile on planeeritud 104 parkimiskohta.\nKrunt pos. nr 2 - aadressi ettepanek Haapsalu mnt 64 suurus on 4303 m², sihtotstarve 80% ärimaa ja 20% tootmismaa, millele on lubatud üks kuni 2 korruseline peahoone kõrgusega kuni 10 m ja ehitusaluse pinnaga kuni 800 m² ning kaks 1 korruselist tehnilist hoonet kõrgusega kuni 3 m ja ehitusaluse pinnaga kuni 10 m². Krundile on planeeritud 32 parkimiskohta.\nPlaneeringuga on määratud servituudi vajadused ja kitsendused\nHaapsalu mnt 64 detailplaneeringu avalik väljapanek on 6.-20.10.2014. Planeeringuga jagatakse Haapsalu mnt 64 kinnistu kaheks krundiks ärihoonete rajamise eesmärgil. Alale on planeeritud on kaks krunti. Haapsalu mnt 66 krundi suurus on 9817 m², sihtotstarve 80% ärimaa ja 20% tootmismaa, millele on lubatud üks kuni 2 korruseline peahoone kõrgusega kuni 10 m ja ehitusaluse pinnaga kuni 2600 m² ning kaks 1 korruselist tehnilist hoonet kõrgusega kuni 3 m ja ehitusaluse pinnaga kuni 10 m². Krundile on planeeritud 104 parkimiskohta. Haapsalu mnt 64 krundi suurus on 4303 m², sihtotstarve 80% ärimaa ja 20% tootmismaa, millele on lubatud üks kuni 2 korruseline peahoone kõrgusega kuni 10 m ja ehitusaluse pinnaga kuni 800 m² ning kaks 1 korruselist tehnilist hoonet kõrgusega kuni 3 m ja ehitusaluse pinnaga kuni 10 m². Krundile on planeeritud 32 parkimiskohta.\nLinnavalitsus algatas detailplaneeringu koostamise Haapsalu mnt 64 kinnistule ja selle lähialale kahe ärihoone rajamise eesmärgil maakasutustingimuste ning ehitusõiguse ulatuse, heakorrastuse, haljastuse, parkimis- ja liikluskorralduse ning tehnovõrkude vajaduse määramiseks. Kinnistu soovitakse jagada kaheks ärihoone krundiks ning rajada krundile pos 1 – 800 m² ja krundile pos 2 – üle 2500 m² ehitusaluse pinnaga kuni 2 korruselised maksimaalselt 10 m kõrgused ärihooned.\nAlgatati Haapsalu mnt 64 kinnistu detailplaneering, mille koostamise eesmärk on hoonestustingimuste määramine korterelamutega hoonestatud asumi rajamiseks. Kinnistule kavandatakse vähemalt üks mänguväljak.\n+372 666 2030 eerik@entsik.ee\nDisarek OÜ, KEILA\n+372 678 0195