Valga- ja Viljandimaa võitlusvennad - EESTI RAHVA KANNATUSTE AASTA. Punane terror ja sovetiseerimine Eestis 1940-1941\nValgamaa kui kolmas Lõuna-Eesti maakond vastu meie lõunapiiri elas sõjaärevusi üle tublisti varem kui mõnigi teine maakond. Kuid ka siin tekkisid metsavendade salgad juba 13. ja 14.juunil oma elu säilitamiseks varjule pugenud inimestest, nagu kõikjal mujal üle kodumaa.\nSõja puhkedes metsavendade liikumine kandub peagi passiivsest varjamisest üle aktiivsemale pinnale. Enesekaitseks otsitakse üles peidetud relvad ning väiksemad põgenikkude salgad liituvad suuremaiks, otsides üksteise juures toetust ja jõudude suurendamist. 4.juulist alates tehakse juba mitmel pool katseid võimu ülevõtmiseks punastelt.\nSel päeval nimelt said Valga linna ümbruse metsavennad arvuliselt ja ka relvade poolest tuntavat toetust. 2/3.juuli ööl väljaasetatud kutsealuste mobilisatsioonikäsuga pidi kokku tulema 710 kutsealust, tuli aga 192. Ülejäänud põgenesid metsadesse laiali. Kuid ka kokku tulnud noormehed, eesotsas kooliõpilastega, järgnesid 4.juulil sama teed, võttes kaasa ka neile välja antud relvad ja igaühele usaldatud 120 padrunit. See põgenemine sai võimalikuks paanika tõttu, mida sünnitas Valga linna pommitamine Saksa lennuki poolt. Kuna pommid langesid otse läbi Valga taanduva Punaarmee väeosa keskele, tekitas see kommunistides üldise peataoleku, mis lõppes nende linnast põgenemisega. Seda segadust kasutasidki kutsealused laialijooksmiseks.\nValgamaa valdades oli juba juunikuu lõpul metsavendade liikumine õige elav. See oli ka hädatarvilik, kuna maakond asub lõunast kulgevate teede ääres, mida mööda voorisid taanduvad Punaväed, mis teostasid röövimisi ja vägivalda, nii et talurahvas mitmel pool kogu oma varandusega metsadesse põgenes. Metsavendade tabamiseks teostasid punased aga mitmeid haaranguid. Nõnda tehti juuni lõpupäevil haaranguid metsavendadele Sangastes, Kuigatsis ja Karulas. Kahes esimeses kohas ei andnud haarangud tulemusi, kuid Karulas mõrvati kodust tabatuna 2 metsavenda ja ühe metsavenna poeg.\n4.juuli õhtuks julgesid Valga ümbruse metsavennad tungida juba linna, kuid kuna läbi linna jätkus väga elav Punaväe osade taandumine, hoiduti avalikust väljaastumisest. Samal päeval toimus ka maakonnas rida ärevaid sündmusi. Sel päeval heiskasid metsavennad Kahrumäe kõrgele männile Eesti lipu. Kuna vallamajas olid Valgast saadetud evakueerimise ja varanduste hävitamise käsk, põgenesid inimesed taludest kõigi loomade ja kaasavõtmiseks võimaliku varaga metsa. Ühtlasi õnnestus metsavendadel hankida põgenevailt punaväelastelt 7 püssi. Põgenemine oligi õigeaegne, sest 5.juulil rüüstasid punaväelased veel kord üle kõik Sangaste kauplused ja talud, kusjuures Jõe talus vägistati ja mõrvati 19-aastane kurttumm tütarlaps. Rüüstamiste takistamiseks astusid metsavennad ka avalikult välja. Nõnda tulistasid Keeni ja Kuigatsi metsavennad raudteel liikuvaid hävitusrongi dresiinasid. Nende vastutulistamisest sai surma 2 inimest metsas. Tagula metsavennad tulistasid mööduvat Punaväe kolonni, mis hargnes lahinguks metsas ja mõrvas seal kolm oma koormate juures viibivat talumeest. Samade punaväelaste tulistamisest sai oma koduõuel surma veel üks talunik.\nValga linnas heiskasid eelmisel õhtul linna tulnud metsavennad 5.juulil „Säde” katusele Eesti lipu. Lipu tõid paar tundi hiljem alla Tõlliste hävituspataljonlaste laagrist kohale rutanud hävituspataljonlased, kellega nüüd kogu päeva kestel tekkis metsavendadel kokkupõrkeid. Nimelt takistati raudteejaamas kütteainete lao, raudteevagunite, naftapaagi ja tsisternide süütamist. Seejuures tekkinud tulevahetuses sõitis jaamast välja hävitusrong, mis samal päeval kohalike metsavendade ja raudteelaste poolt Palupera juures lõhkemata saksa lennukipommi abil rööbastelt maha lasti. Enne seda purustas sama rong V.-Emajõe raudteesilla, rüüstas Tõlliste postkontori ning pistis põlema Sangaste, Keeni ja Puka jaamahooned.\nSama päeva, s.o. 5.juuli õhtul ilmus Uniküla asundusse põletama 7-meheline läti miilitsate jõuk. Sellele astus vastu Tõlliste 12-meheline metsavendade üksus. Tekkinud tulevahetuses langes 6 miilitsat ning ainult 1 pääses põgenema. Viimane alarmeeris Marimõisast 60-mehelise hävituspataljoni rühma. Need metsavendi enam eest ei leidnud, kuid põletasid maha Uniküla mõisa hooned.\n7.juulil aga on metsavendade tegevus üle kogu Valgamaa kõige elavam. Sel ajal, kui Valgas võimutsevad veel hävituspataljonlased, kellega metsavendadel tulevahetus kogu aja on jätkunud, valmistutakse teises maakonna linnas – Tõrvas – Eesti lipu heiskamisele, sest Punaväe läbivoorimine näib olevat lõppenud. Lipu viivadki raekoja torni metsavennad. Kuid pisut hiljem saabub kohale NKVD karistussalk ning 2 lipuheiskajat lastakse maha. Päev hiljem kannab Tõrva raekoda siiski seda lippu, 7.juulil panevad metsavennad Eesti lipu lehvima ka Tsirguliina tuletõrjehoonele; Kaagjärves haaravad Valga metsavennad sel päeval 10 mehega koolimajas asuvat Punaväe vaatlusposti, kuid selle meeskond, häiritud läbilõigatud telefonijuhtmeist, pääsis põgenema. Sel päeval heisati Eesti lipp ka Paju lahinguvälja monumendile ning Tahevas Tellingimäe triangulatsioonitorni.\n8.juuli varahommikul saabus Valga linna Kaagjärvest 30-meheline relvis metsavendade salk ühes aseohvitseri juhtimisel ning nüüd heisatakse „Sädele” uuesti Eesti lipp. Pisut hiljem saabub veel teine suurem metsavendade grupp ühe kapteni juhtimisel ning need koos moodustavad nüüd omakaitse, mille põhjaks jäävad metsavennad. Sama päeva õhtupoolikul saabunud sakslasi tervitab Valgas juba kindlalt formeeritud omakaitse.\nKuid 9.juulil liigub maakonnas veel rüüstavaid venelaste jõuke ning Keeni metsavendadel on nendega raske kokkupõrge. See sünnib Pringi kõrtsi juures Puka alevi ligidal, kus 21 metsavenda 14 püssiga teevad äkkrünnaku 43-mehelisele püsside, kuulipildujate ja granaatidega relvastatud Punaväe osale. Tulevahetuses saavutasid metsavennad ülekaalu ning lõid punaväelased omapoolsete kaotusteta taanduma, kusjuures punastel oli kaotusi 1 surnu, 2 haavatut ja 7 vangi näol. Hetkel, mil metsavennad olid saavutanud ülekaalu, saabus neile abijõudu veel Valgast veoautol välja sõitnud 15-mehelise omakaitse salga näol. Omakaitselased asusid taganevaid punaväelasi jälitama, kuna metsavennad hakkasid püüdma punaväelaste käest lahti pääsnud ja metsa jooksnud hobuseid. Omakaitsel tekkis põgenevate punastega peagi uus lahing, mille tulemusena võeti veel 11 vangi ning saadi saagiks relvi.\nSakslaste saabumisel oli kõikjal üle maakonna metsavendade salkadest kujundatud kindlad omakaitse üksused, mis kohusetruult asusid täitma uute olukordade poolt peale pandud ülesandeid. Niisama julgelt aga, nagu metsavennad olid sõja puhkemisel taibanud hetke tähtsust, ruttasid paljud nendest nüüd edasi Saksa sõjaväe ridades, teostama kodumaa teistegi piirkondade vabastamist. Nii mõnigi Valgamaa metsavendadest seisis Tallinna vabastamise päevil Lasnamäe kõrgel kaldal ja vaatas püss käes alla põlevale linnale, kust äsja oli kihutatud merre ta igipõline vaenlane.\nV i l j a n d i m a a oli Lõuna-Eesti maakondadest paigaks, kus metsavendade tegevus kujunes ohvriterikkamaks kui mitmel pool mujal. See on seletatav erilise pealetungi aktiivsusega metsavendade poolt, millele vastu astus jälle Viljandi arvukas, hästi relvastatud ja kiireil liiklusvahenditel opereeriv hävituspataljon, mis oma pealetunge tegi vaid suuremais üksustes. Peale selle tuli Põhja-Viljandimaa metsavendadel, rinde peatumise tõttu keset Viljandimaad, oma elu eest sõdida tublisti kauem ja raskemais oludes kui lõunapoolseil meestel, kuigi aktiivsed üritused olid puhkenud üheaegselt. Sellejuures Lõuna-Viljandimaalt põgenes Punavägi läbi suurema vastupanuta 1-2 päeva jooksul juba juuli algul, kuna Põhja-Viljandimaal tekkis seisak ning puhkes ajuti ägedaid võitlusi. Selle tulemusena Punavägi talitas metsa pugenud ja seal tabatud eraisikutega äärmiselt julmalt. Mõrvatud metsavendade kõrge arv Viljandimaal on selle tõenduseks.\nKüüditamise päevil metsa põgenenud ja sõja puhkemise järel mobilisatsiooni kartusel samasse paika varjule tõmbunud meestesalgad hakkasid üle kogu Viljandimaa erilist aktiivsust näitama 4.juulil, mil sini-must-valged lipud pandi lehvima maakonna peaaegu kõigis osades.\nEsimesi suuremaid Viljandimaa metsavendade nõupidamisi sündis küll juba 24.juunil, mil Vastsemõisa piiril kogunes „Pimelombi” järvekese kaldale koosolekule 30 meest mitmeist ümbruskonna küladest. Koosolekul koostasti tegevuskava ligemaiks päevadeks. Nädal päevi hiljem tegid samad Viljandi lähema ümbruse metsavennad koguni otsuseks minna vallutama Viljandit. Selle julge otsuse oli põhjustanud asjaolu, et Viljandi punane garnison oli tol ajal väiksearvuline. Aktsiooniks loodeti kaasa tõmmata kõigi Viljandimaa valdade partisane. Kuid enne kui selle teostamisele saadi asuda, tuli teateid suurte, taganevate Punavägede valgumisest Viljandisse. Selle loomuliku järeldusena kadus mõte Viljandit rünnata.\nKokkupõrkeid hävituspataljonlastega hakkas sündima juulikuu esimesist päevist peale. Nõnda pidasid Kibaru küla metsavennad Taevere vallas 1. ja 2.juulil lahinguid neid haarama tulnud hävituspataljonlastega.\nKibaru ja Käära metsakolkad olid ümbrust tundvaile metsavendadele heaks redupaigaks. Siin liikus umbes 30-40-meheline metsavendade salk Taevere ja Vastsemõisa valdade metsavendadest. Grupil oli relvastuseks umbes 15 vanamoelist ja mitte heas korras vintpüssi ning mõned jahipüssid ja püstolid.\nKui ilmnes, et neid haarama tulnud hävituspataljoni jõud olid 200-300 meest suured, kasutasid metsavennad kõiki kavalusvõtteid, et haardest välja lipsata. Järgnes terve seeria väikseid lahinguid, kus omapoolsete üksikute järskude kallaletungidega häiriti vastast, kuid kogu aeg hoiduti otsustavast kokkupõrkest. Kui vaenlane paaril korral metsavendi oli ümber haaramas, õnnestus neil kahelt poolt ründava vaenlase vahelt välja lipsata, nii et piiravad jõud sattusid eksitusest omavahelisse tulevahetusse, kandes vastastikku raskeid kaotusi. Võõras metsamaastikus orienteerumisvõime kaotanud hävituspataljonlased lahkusid metsast ülesannet täitmata järgmisel päeval, viies kaasa kolm veoautotäit surnuid ja haavatuid. Metsavendadest langes lahinguis üks, kuna vangi langes 5 metsavenda, kes mõrvati. Kolm neist olid vennaksed.\nSuuremaid üritusi Viljandimaal oli 4.juuliga alanud aktiivsetel päevadel Kõpu vallamaja ülevõtmine. Kõpu laialdastes metsades ja soodes oli juba juunikuu lõpupäeviks välja kujunenud kindel 50-meheline metsavendade salk, millel oli 12 vintpüssi, mõned püstolid ja paar jahipüssi. Salk tegutses Ija, Valma ja Ilmapõllu vahtkondades.\nMetsavendade koondumise kuuldustest said kohalikud enamlased peagi häiritud ning muutusid aktiivseiks, seda õhutas ka kurikuulus Stalini hävituskäsk. Ööl vastu 4.juulit juhtus vallas esimene tulistamine: enamlased lasksid valla arveametnikku, kes aga metsa põgenes. Tema asemel arreteeriti ta perekond. Nüüd muutusid omakorda aktiivseks metsavennad, kes hiljem ka arreteeritud perekonna päästsid. Metsast lagedale tulnuna vallutati Tõrva talu ning vahistati seal elav kommunist. Ühtlasi tehti otsuseks vallamaja enamlastest puhastada. Need sündmused koos igaltpoolt tulevate teadetega metsavendade üritustest olid aga enamlikke võimumehi juba nii kohutanud, et need ise vallamajast lahkusid. 4.juulil kell 10.30 heiskasid metsavennad mahajäetud vallamajale oma lipu ning kohe alustati sinna kokku toodud raadioaparaatide rahvale väljajagamist. Kuna vallamajast 1 km kaugusel asus venelaste õhuvaatluspost, mis metsavendadele oleks võinud saatuslikuks kujuneda, siis otsustati see kõrvaldada, võimaluse korral rahulikul teel.\nSelleks võeti vaatlusposti telefoniühendus ning nõuti allaamdmist, käskides venelastel relvad maha panna ning vallamajja viivale teele välja ilmuda. Metsavendade liikumisel vaatlusposti poole kedagi välja ei tulnud. Järsku aga hakati vaatluspostist tulistama. Tulistamine kestis kümmekond minutit ning vaikis siis. Hiljem leiti vaatluspostil kaks vaenlase laipa. Vaatlusposti ohvitser oli enne maha lasknud oma alluva ja siis iseenese.\nPisut hiljem tekkis aga kohal suurem lahing pealerutanud hävituspataljoni ja metsavendade vahel. Metsavennad ei saanud rünnata esimesena ning asusid esialgu kaitsele meierei kuuris ja vallamaja ümbruses. Kuna see positsioon oli halb, tõmbuti pisut tagasi ja jätkati lahingut ahelikus, vallamajast kirde pool asuvail küngastel. Vaenlase kuulipilduja otsustas lahingu saatuse ning metsavendadel oma nõrkade relvade juures tuli taanduda. Lahingus langes üks metsavend, üks jäi haavatuna vaenlase kätte ja mõrvati, teist vangi langenud metsavenda tabas sama saatus.\nSamal päeval teine sama valla metsavendade grupp 10 mehega vallutas Tipukülas venelaste õhuvaatlusposti, kusjuures üks punaarmeelane langes, üks sai haavata ja kolm võeti vangi.\nÕhtupoolikul aga pidid mõlemad metsavendade grupid uuesti metsades varju otsima, sest hävituspataljonlased olid masendava ülejõuga ümbruse peremeesteks.\nKõpu samalaadse ürituse teostasid 4.juulil ka Rimmu valla metsavennad. Selle piirkonna metsades liikus juba sõja algusest peale 4 metsavendade gruppi, kokku umbes 50 meest. Kõik need 4 gruppi pidasid ööl vastu 4.juulit Arakul ühise koosoleku, kus kaaluti vallamaja ülevõtmise võimalusi. Kuna täitevkomitee tegelased olid oma perekonnad juba ära saatnud, peeti aega küllalt soodsaks. Julgust andsid ka värsked teated Pärnumaalt, kus esimesed võimu ülevõtmised juba olid teostunud. Ka Rimmu meestel küpses otsus selleks.\nEnne rünnakut vallamajale võeti aga metsavendade poolt üle Uue-Kariste postkontor ja keskjaam ning heisati seal Eesti lipud. Seejärel ligines metsameeste vägi Rimmu vallamajale. Juba eemalt seda märgates põgenesid punased tegelased sealt kabuhirmus. Osa neist kihutas autodel ja jalgratastel Viljandi poole, üks aga jooksis paljajalu ja mütsita metsa.\nKell 10 oli vallamajas juba uus võim. Arestikambrist vabastati seal punaste poolt kinni peetavad isikud ning heisati vallamajale Eesti lipp. Oletades enamlaste tagasitulekut abiväega, võeti maantee umbes 50-mehelise rühma kaitse alla. Ühtlasi saadeti käskjalad abipalvega suuremaisse naaberkeskustesse.\nMõne tunni pärast ligineski vallamajale 3 autol umbes 80 ülitugevalt relvastatud hävituspataljonlast. Sellele vaatamata üritasid metsavennad kaitset, hargnedes ahelikku jõe kallastel. Hävituspataljonlased üritasid kohe vallamaja tagasivõtmist, tungides peale Väära talu suunast. Tulevahetus kestis tund aega, siis oli metsavendade laskemoon läbi ja neil tuli taganeda. Hävituspataljonlastel oli lahingus 6 surnut, metsavendadel õnneks inimkaotusi ei olnud, kuid punaste kätte langesid vallamaja õuele jäänud jalgrattad, arvult 30. Metsavennad tõmbusid tagasi Uue-Kariste ja Jalaka metsadesse.\nSamal päeval ründasid Loodi ümbruse metsavennad umbes 25 mehega Paistu vallamaja, ajades täitevkomitee laiali. Lahingus lasti maha üks kohalik kommunist, hävituspataljoni liige ja üks noorkommunist. Metsavendadest langes üks. Kohale tulnud hävituspataljoni suuremate jõudude eest tuli aga metsavendadel ka siin taganeda. Punased terroristid tapsid hiljem kaks kohalikku elanikku.\n4.juuli suureulatuslikumateks sündmusteks on metsavendade poolt Põltsamaa linna vabastamiseks ette võetud rünnak ja kogu päeva kestnud lahingud linna kaitsmiseks punaarmeelaste ja hävituspataljonlaste vastu.\nÜmbruskonnas – Põltsamaal, Lustiveres, Umbusis, Pajuses ja Leegisaares – on metsavennad hoolsalt kogunud relvi ja valmistanud granaate. Punaarmeelt on võetud üllatusrünnakutel isegi mõned kuulipildujad. Põltsamaa punase täitevkomitee vahistamiseks ja tabamiseks otsustatakse 4.juulil tungida mitmes grupis linna. Esimeses laines teostab selle paarkümmend metsavenda ühe endise politseiniku ja reservohvitseri juhtimisel. Selle rünnaku ajal selgub, et linna on samaaegselt saabunud kolm veoautotäit hävituspataljonlasi, kelle varjul täitevkomitee üritab põgenemist, ühtlasi tahtes varandust evakueerida.\nMetsavendade esimene rünnakrühm tõmbub linnast ettevaatuse mõttes tagasi, kui aga on saanud meestearvus täiendust, üritab kohe uuesti umbes 40-mehelises tugevuses pealetungi evakueerimiskavatsuste takistamiseks. Hävituspataljonlaste tule all vallutatakse linnas asuv Põltsamaa vallamaja, kust saadi saagiks 8 mootorratast. Samal ajal, kui osa mehi on lahinguis, teostavad nõrgemalt relvastatud mehed linnas vajalikke vahistamisi.\nSuuremat vastupanu osutavad kommunistid linna täitevkomitee kahekordses massiivses kivimajas. Nad panevad hävituspataljonlaste toetusel vihaselt vastu. Kuid siis saabub metsavendadele abiks autodel uus grupp metsavendi Lustiverest, keda juhib end. kriminaalassistent. Selle grupi julge juht langeb aga varsti punaste kuulipildujatulest. Kuna metsavendade autole on kogunenud juba palju haavatuid ning relvad osutuvad puudulikuks, tuleb neil taanduda. Ühtlasi on saabunud juba pimedus.\nKa teised linnas tegutsenud metsavendade grupid tõmbuvad tagasi. Osa neist teostab enne telefonipostide mahavõtmist, et katkestada ühendusi: kokku on metsavendadel 3 langenut ja 8 haavatut. Vastaspoolel on sellevastu kuni 40 langenut ja 27 haavatut. Taganeda tuleb siiski, kuna ööhämaruses saabub Viljandi poolt veel 2 veoautotäit hävituspataljonlasi ja punaväelasi kuulipildujatega.\nVäiksem salk metsavendi ründab saabujaid, tekitades neile kaotusi. Kuid ründajad, märgates, et nende omavalmistatud granaadid märgumisest ei sütti, peavad ka taanduma. Tükk aega paneb veel üksikuna vastu 6-meheline metsavendade grupp Põltsamaa pargis, siis on ka need ümberhaaramisest pääsmiseks sunnitud taganema.\nAnaloogiline sündmus leiab aset 5.juulil Mustlas, kus metsavennad taas teevad katset linna oma jõududega punaste ikkest vabastada.\nSelle ettevõtte otsustasid ühiselt teostada Tarvastu vallas tegutsevad metsavendade salgad, kokku umbes 40 meest. 5.juuli hommikul ilmusidki metsavennad linna, kus võeti võim üle, kuna kohalikud miilitsad ja täitevkomitee põgenesid. Postkontorit ja keskjaama üle võttes katkestati ühendused muu maailmaga. Julgestuseks seati teedele patrullid.\nPaari tunni pärast sõitis linna veoautotäis relvastatud punaarmeelasi. Kuna otsekohe oli näha nende jõuline ülekaal, otsustati neid kavalusega võita. Neile seletati, et sakslased liginevad ja et ainus õige tegu oleks alla anda. Venelased, olles kohkunud, olidki algul nõus alla andma, kuid samal ajal üks kohalik naiskommunist läks vene komandandi juurde ja sosistas sellele kõrva tõelise olukorra. See saigi metsavendadele saatuslikuks. Punaarmeelased ei nõustunud enam allaandmisega, vaid asusid varsti pealetungile koos neile autodel abiks saabunud uute jõududega.\nTekkis lahing linna kaitsmiseks, kusjuures said surma 2 metsavenda ning võeti vangi 2, kellest teine leiti hiljem mõrvatuna lähedasest soost.\nTeised metsavennad tõmbusid tagasi oma redupaikadesse.\nErilist agarust näitasid Viljandimaal üles ka Vastsemõisa valla metsavennad. Nende salk oli metsadesse koondunud juba küüditamiste päevist peale, kuid pidas kogu aja tihedat sidet valla elanikega, kusjuures metsavendade saadikud viisid valda käske nii mobilisatsioonidest kui ka teiste punaste poolt peale pandud kohustustest kõrvalehoidmiseks. Metsavendade tabamiseks ettevõetud haaranguilt läksid aga punased alati veriste peadega tagasi.\n6.juulil otsustasid metsavennad üle võtta Vastsemõisa vallamaja. Relvastatud meeste grupp kuulutas täitevkomitee mehed arreteerituiks, jättes need vallamajja valve alla. Ühendus Viljandiga jäeti alles ning igakord, kui sealt järelepärimisi esitati, sunniti vahialuseid vastama, et kõik on rahulik. Nõnda jäi Viljandi punastele võimukandjatele esialgu üldse taipamata, kuidas Vastsemõisas lood tegelikult olid.\nVallamaja ülevõtmisel said metsavennad ka hädavajalist sõjasaaki. Nõnda langes neile 16 vint- ja jahipüssi ning umbes 40 kg lõhkeainet. Punaarmeelaste liikumise takistamiseks lasti ümbruses õhku terve rida sildu. Nii purustati sillad Suure-Jaani – Viljandi teel Varese talu juures, Kärksi külas Viilupi talu juures ning edasi suur Luha sild, millise purustamine oli omaette vägiteoks, kuna sillast vaevalt mõnisada meetrit eemal töötasid punaste poolt kokku aetud kindlustustöölised. Siiski lasti sild õhku, rusud kallati üle petrooleumiga ja süüdati põlema.\nÖöl vastu 7.juulit hakkasid Vastsemõisast läbi voorima taganevad punaväelased, kes teostasid ümbruse taludes hobuste röövimist. Põrganud purustatud Varese sillale, pöörasid nad kohkunult ümber. Vastsemõisa kõrtsi juures tabas nende autot varitsevate metsavendade kogupauk. Hulka surnuid kaasa võttes kihutasid bolševikud nüüd tagasi Viljandi poole, kus nad järgmisel päeval hävitati Saksa vägede poolt.\nImavere vallas teostasid sealsed metsavennad samuti 6.juulil vallamaja ülevõtmist. Selles piirkonnas tegutses 2-3 metsavendade gruppi, kokku 30 mehe tugevuses. Selle jõuga asuti vallamaja vallutama, kuid vallamaja kaitsjate ägeda vastupanu tõttu ei suudetud seda teostada ning metsavennad läksid üle piiramistaktikale. Öösel pääsesid punased vallamajast siiski põgenema ning hommikul heiskasid metsavennad mahajäetud vallamajale oma lipu. Väljapandud valvepostid tabasid seejärel surmavalt üht mootorrattal vallamaja juurde sõitvat Punaväe komandöri. Mootorratta juht sai haavata, kuid pääses põgenema.\nViimase kokkupõrke tulemusena ilmus õhtul vallamaja juurde hävituspataljoni üksus 125-mehelises tugevuses, püüdes metsavendi haarata. Metsavennad katsid oma taandumist tulistamisega ning tabasid seejuures 4 bolševikku surmavalt, kuna haavata sai 2. Metsavendadest langes vangi 1, vallamaja vallutamislahingus oli surma saanud samuti üks.\nPõhja-Viljandimaa metsavendadele oli üheks suuremaks peidukohaks Umbusi raba, kus end varjas ligikaudu 200 inimest. Metsavendade relvastuseks oli vene vintpüsside ja jahipüsside kõrval isegi paar kergekuulipildujat. Metsavendade hulgas oli maksma pandud sõjaväeline distsipliin ning tähtsamail kohtadel asusid valvepostid. Metsavendade varustamine oli järjekorras pandud ümbruskonna taludele.\nKokkupõrkeid toimus üsna tihti taganevate Punaarmee riismetega, kes siit põhja poole tõmbusid. Kuna raba ja mets põgenikke hästi varjasid, ei olnud metsavendadel kaotusi, küll aga alati punaväelastel, kes lõpuks sellest metsast hoolega kõrvale hoidsid. Nimelt oli nende hulgas levinud kuulduis, et rabas varjab end 4000 „eesti bandiiti” kuulipildujate ja kahuritega. Sõjatribunalis Põltsamaal oli selline küsimus esitatud ka mitmele vangi langenud eestlasele.\nPeale nende paikade leidus üle kogu Viljandimaa pea igas vallas ja külas väiksemaid ja suuremaid metsavendade salku, kes näitasid üles samasugust aktiivsust. Võib öelda, et 1941.a. suve palavail päevil kogu Viljandimaa lausa kihas võitlushimulistest meestest. Need olid Sakalamaa uljad pojad, kes olid valmis oma kodu igal viisil kaitsma. Leheküljed, mis sel teel oma verivaenlase vastu võitlemise ajaloosse kirjutati, on imelisemad ja täis vapraid tegusid; metsavendi ei kohutanud mingi ülekaal.\nViljandimaa meeste vaprusest kõneleb ka langenud metsavendade suur arv. Nende valmisolek elu ohverdamiseks aga tiivustas võitluse teele aina uusi julgeid isamaa poegi.


29. detsember 2016, 19:25\nRõõmsameelne Jasmin Floyd muutub üha enam oma keha vangiks.\nNoor ameeriklanna põeb haruldast haigust, mille tagajärjel tema kõõlused ja lihased luustuvad. Seda haigust põeb vaid umbes üks inimene kahest miljonist.\nJasmin Floydi (23) ja tema pere jaoks tõeliseks õudusunenäoks kujunenud haigus algas siis, kui tüdruk väikesena lasteaeda läks ja kurtis, et tal on kael kange, vahendab CNN. Esialgu arvasid vanemad, et põhjus on halvasti magatud öös, kuid peagi selgus, et Jasminil on haruldane haigus Fibrodysplasia ossificans progressive (FOP), mida eesti keeles nimetatakse ka kivimehe haiguseks.\nSelle tavaliselt lapseeas väljaareneva haiguse tagajärjel luustuvad tasapisi inimese kõõlused ja lihased ning temast saab oma keha liikumatu vang. Teadlased on seda protsessi kirjeldanud ka kui teise skeleti kasvamist. Kivimehe haigust on maailmas diagnoositud vaid ligikaudu 700 korral. Operatsiooniga seda tõbe ravida ei saa, sest üleliigsete luude eemaldamisel võib paraneva haava ümber kasvada veelgi rohkem luukude.\nJuba praegu ei saa Floyd käsi õlgadest kõrgemale tõsta ja tema kael on jäik. Luustuma on hakanud ka tema roiete ümbrus, mis tähendab, et noore naise kopsud on küll terved, kuid nende ümbrus haige.\nOma blogis kirjutab Foyd, et hiljuti hakkas kangeks jääma ka ta lõualuu. Kõigest kolme kuu jooksul kahanes tema lõualuu liikuvus ligikaudu 2,5 sentimeetrilt ühele sentimeetrile. Peale selle on noor naine Gofundme lehel kirjutanud, et liikumisvõimetuks on muutunud ka tema küünarnukid ja puusad ning et tal on kroonilised valud. Arstide hinnangul elab noor naine umbes 45-aastaseks saamiseni.\n«Haiguse progresseerumine mõjutab paljusid mu elu valdkondi – peamiselt seda, mida söön, kuid pikaajaliselt ka rääkimist ja hammaste pesemise võimalust. Näen siiani vaeva muudatustega kohanemiseks ja toimetulemiseks,» selgitas Floyd oma blogis.\nNeiu sõnul hirmutab haigus teda. «Miski, mida ma ei suuda kontrollida, võtab mu keha üle võimust,» kirjeldas ta. Floydi haigus on olnud suureks katsumuseks ka tema vanematele, kes käisid paljude arstide juures, enne kui teada said, missugune haigus tütart tegelikult vaevab. «Mida rohkem selle kohta teada saime, seda paremini teadsime, et me ei saa mitte midagi teha – absoluutselt mitte midagi, mis paneks haiguse taanduma või parandaks olukorda,» rääkis Floydi ema, kes tundis end enda sõnul abikaasaga väga abitult.\nEma sõnul on haige neiu kaunis, tark, loov, naljalembene, lahke ja andekas. «Talle meeldib kirjutada, lugeda, käsitööd teha, fotograafiaga tegeleda, reisida, rahva ees esineda ja tema main coone’i tõugu kass Prancer,» kirjeldas ta tütart Gofundme lehel.\nJasmin Floyd ise on vaatamata raskele haigusele rõõmsameelne ja positiivse ellusuhtumisega. Oma blogis keskendub ta reisides ja perega veedetud ajal kogetud toredatele elamustele.\nIngliskeelset videot Jasmin Floydist saad näha siit.


Mida teevad inimesed ekstreemses olukorras, et ellu jääda - Maaja Koduleht\nKõnekäänd ütleb, et poodu majas köiest ei räägita. Võib-olla ehk polegi sünnis kirjutada sellisel delikaatsel teemal Eestis, kus nii mõnigi peab leppima mõnesajase eurose kuu sissetulekuga. Kuid loodame siiski, et see lugu kedagi ei riiva…\nKui nälg näpistab\n22. septembril 1860 avastas Inglise vaalapüügikuunar „Hope“ Drake’i väinas jääga kaetud purjeka. Selle mastid ja taglas olid purunenud, purjedest olid jäänud räbalad. Kui inglased „jäälaeva“ kaptenikajutisse astusid, leidsid nad avatud logiraamatu taga istumas surnud mehe. Viimase lausena oli raamatusse kirjutatud: „4. mai 1823. Juba 71 päeva pole laevas toitu. Ma olen ainuke elusolend pardal…“\nLaevast leiti veel mitu külmunud laipa. Kajutis olevate dokumentide järgi tegi Inglise Admiraliteet kindlaks, et laeva nimeks oli „Jenny“ Ta asus oma saatuslikule reisile Peruu sadamast Callaost, 17. jaanuaril 1823, aga sattus Drake’i väina piirkonnas triivjäässe, mis edasiliikumise võimatuks tegi. „Jenny“ viibis jäävangis 37 aastat!\nKapten Scott: „Saatke see päevik minu lesele!“\nKapten Robert Scott (1868–1912) tahtis esimese inimesena jõuda Lõunapoolusele. Kui ta lõpuks kohale jõudis, leidis ta eest oma konkurendi Roald Amundseni lipu. Scott asus tagasiteele. Vedelkütuse anumad ja plekknõud olid kinni joodetud tinaga. Külma käes nõud purunesid ja kütus voolas välja. 23. märtsil 1912 kirjutas Scott päevikusse: „Kütus on otsas, toitu jätkub veel üheks-kaheks päevaks – lõpp on käes.“\n29. märtsil: „Lumetorm. Meil ei ole enam millelegi loota, aga me peame lõpuni vastu. Surm ei saa enam kaugel olla. See kõlab hädaldamisena, kuid ma ei usu, et ma suudan veel kirjutada. R. Scott.“\nPäeviku viimasel leheküljel oli palve: „Saatke see päevik minu lesele! R. Scott.“\n133 päeva päästeparvel\nHiinlane Poon Lim (1918–1991) töötas Inglise kaubalaeval „Benlomond“ stjuuardina. 23. novembril 1942 torpedeeris 750 miili kaugusel Brasiilia rannikust Kaplinnast merereisi alustanud „Benlomondi“ Saksa allveelaev U 172. Laev uppus kahe minutiga. Päästevest aitas Limil ennast vee peal hoida. Mõni aeg hiljem õnnestus tal ronida merel ulpivale päästeparvele. Puust parv oli umbes 2,4 ruutmeetri suurune ja sellel oli konserve, konservleiba, vett ja veel muudki vajalikku. Limil tuli neid varusid väga säästlikult kasutada, sest ta ei võinud ju teada, millal teda mõnelt mööduvalt laevalt märgatakse. Kord möödus tema parvest USA mereväe kaubalaev, kuid tema appihüüdeid ei kuuldud. Limi parve märgati ka ühelt Saksa allveelaevalt, kuid sakslased jätsid merehädalise saatuse hoolde. Poon Lim triivis parvel 133 päeva (!), kuni ta lõpuks 5. aprillil 1943 päästeti. Ta oli ainuke 55 „Benlomondi“ meeskonnaliikmest, kes eluga pääses. Inglise kuningas Georg VI autasustas Limi hiljem Briti Impeeriumi medaliga.\nMis juhtus Leningradis?\nHitler kavatses Leningradi maatasa teha. 8. septembriks 1941 oli linna maismaaühendus ülejäänud riigiga läbi lõigatud. Leningradis oli jäänud jahu 25 päevaks, tangaineid 30, liha 22, rasva 45 ja suhkrut 60 päevaks. Ainuüksi 25. detsembril 1941 suri nälga 3700 inimest, kokku hukkus sama aasta detsembris 52 000 inimest. Linna piiramine kestis 900 päeva ja selle aja jooksul suri nälga 632 000 inimest, tõenäoliselt isegi ligi miljon.\nBlokaadi ajal kadusid Leningradist kõik kassid, koerad ja isegi rotid. Ajaloolased väidavad, et enne kui hakati sööma inimesi, söödi ära rotid. Juba blokaadi esimesel aastal hakkasid linnas levima kuuldused inimsööjatest. Linnaelanikud ei julgenud oma lapsi kodunt välja lasta, sest inimsööjad olevat eelkõige lapsi püüdnud.\nOli Leningradis kuidas oli, kuid praeguseks ajaks on kindlaid fakte selle kohta, et kannibalismi esines ka 1930. aastate suure näljahäda ajal Ukrainas.\n13. oktoobril 1972 rentis Montevideo ragbimeeskond Old Christians kahemootorilise Fairchild FH-277, et lennata Santiagosse (Tšiili) sõpruskohtumisele. 40 reisijat ja 5 meeskonnaliiget ei jõudnud kunagi pärale. Andide kohal valitsenud tihedas udus kaotas piloot orientatsiooni ja lennuk lendas 5000 meetri kõrguse mäe suunas. Kui mees oma eksitust märkas, oli juba hilja. Terav mäenukk rebis lennuki küljest tiivad, kere purunes. Reisijad paisati koos istmetega lennukist välja. 17 inimest sai surma, kui Fairchild lõpuks lumisel mäenõlval pidama jäi. 28 inimest elas õnnetuse üle. Kuid pärast üht lumelaviini ja järgnevate nädalate näljadieeti jäi neid ellu 16.\nMehi ei olekski eales leitud, kui kaks ellujäänut, Nando Parrado ja Roberto Canessa poleks 58. päeval pärast lennukatastroofi otsustanud alla orgu laskuda, et abi tuua. Kahjuks läksid nad vales suunas ja kaotasid palju aega, sest kõigest 16 kilomeetri kaugusel õnnetuspaigast asus üksik küla. Mõlema mehe varustusse kuulus kaks endaõmmeldud magamiskotti, teemoonaks oli kuivatatud inimliha. Mägedest laskumine osutus kohutavalt vaevarikkaks. Nad suutsid päevas läbida ainult kümme kilomeetrit. Kümme pikka päeva… Lõpuks kohtasid nad juhuslikult üht karjust…\n„Öösiti oli külma kuni 40 kraadi. Selleks, et sooja saada, hõõrusime päeval ennast üksteise vastu, öösel aga magasime kõik hunnikus koos. Sõime lund, magu valutas ja muutus kõvaks kui betoon. Mõni aeg hiljem oli seevastu tunne nagu magu põleks. Me muutusime huntideks, vihkasime neid, kes olid paksemad, sest nad elavad kauem. Nelja päeva pärast algasid tülid, kaklused. Rusikad eine asemel. Hullumeelne nälg! Mul olid metsikud nägemused: grillipeod, mahlased rammusad praed. Nädala pärast kuulsime transistorraadiost, et meie otsimine on lõpetatud. Ma ütlesin: „Kui me ei taha nälga surra, peame tegema mõeldamatut.” Me diskuteerisime neli tundi, siis võtsime üksteisel kätest kinni ja lugesime meieisapalvet. Seejärel lõikasin ühe laiba habemenoaga lahti, eraldasin õhukesed lõigud ja panin need päikese kätte kuivama. Me sõime kõike: südant, maksa, kopse, neere ja aju. Kolbad, jalalabad ja sisikonnad matsime lumme,” meenutas hiljem Roberto Canessa, kes oli tollal 19-aastane.\nKeset merd näljaga silmitsi\n4. veebruaril 1982 rammis vaal 30-aastase Steven Callahani purjekat. Mees päästis ennast kummipaadis. Tal oli paadis 4 liitrit vett, kotike maapähkleid ja kaks kapsapead. 76 päeva triivis Callahan Atlandil. Toome väljavõtte tema päevikust:\n„Tilkhaaval joon ma magedat vett, iga päev üks väike lonks. Ma üritan kalu püüda, kuid olen vilumatu. Minu lihased muutuvad üha. nõrgemaks ja aeglasemaks, ma ei suuda enam reageerida. Alles 13 päeva pärast harpuunisin ma oma esimese kala. Mu silmad polnud eales nii vastiku välimusega kala näinud. Ma kaevasin oma näo tooresse niiskesse lihasse. Hammustasin kibedat kiulist liha. Nälg oh tugevam igasugusest vastikustundest. Mu aju käsib mul selle eluka verd juua. Joo verd!\nKala oli nii koleda välimusega, et veel praegugi ajab tema meenutamine mind oksele. Kuid see kala oli minu teine ema, ta oli mu. päästja. Ma armastan teda ja meenutan tema maksa. See jõle kala andis mulle jõu tagasi. Pärast püüdsin ma veel palju kalu. 76 päeva pärast purjeka uppumist päästsid mu Guadeloupe kalurid.“\nPuhkus Kanadas lõppes näljadieediga\n25-aastase Ralf Dobrovolny kanuu läks jões ümber. Mees pääses kaldale, kuid tal tuli inimtühjades paikades 53 päeva nälgida. 75-kilone Ralf võttis selle aja jooksul kaalust maha 20 kilo. Hiljem kirjeldas ta oma elamusi: „Kolmandal päeval valutas kõht nagu tükk hõõguvat tina. Oli tunne, nagu õgiks magu iseennast. Kümnendal päeval tekkisid hallutsinatsioonid. Sõin kuusekäbisid, rohukõrsi ja kaevasin mullast ussikesi. Unes nägin kõiksugu hõrgutisi. 20. päeval tuikusin nagu rauk. 53 päeval sattusin kellegi mehe otsa, kes veetis selles inimtühjas paigas oma puhkust.“\nPärast seda seiklust ei lahku Ralf kunagi kodust, ilma et ta ei paneks taskusse šokolaaditahvlit.\n21 päeva pärast Cessna 172 hädamaandumist White Cloud’i mäestikus Idaho osariigis leidis otsimisgrupp 18-aastase Donna ja tema mehe, 20-aastase Brenti.\nLalisedes jumalast, inglitest ja armastusest, rääkis Donna seosetult sellest, kuidas tal õnnestus ellu jääda.\n„Me olime lennukis neljakesi. Kõik .jäime ellu. Piloot ütles, et ta läheb abi järele. Ta ei tulnud enam tagasi (lendur külmus teel surnuks). Isa külmus aeglaselt. Enne surma kinkis ta mulle oma nahkmantli ja ütles, et ma pean ellu jääma. Tema surnukeha lebas kolm päeva meie silme all. Me läksime näljast hulluks. Hakkasin koos mehega palvetama, siis võtsime noa ja lõikasime isa küljest lihatükke.“\nKohalik šerif esitas kaebuse. Kohtuniku otsus oli saalomonlikult lühike: „Selle üle, mis seal üleval mägedes jääpõrgus toimus, ei saa otsustada köetud kohtusaalis.“\n50 päeva avamerel\n25. novembril 2010 päästis Uus-Meremaa kalalaev Vaiksel ookeanil merehädast kolm teismelist poissi, kes olid 50 päeva merel triivinud, söönud toorelt ära ühe kajaka ja hakanud merevett jooma. Poisid kadusid 5. oktoobril Atafu atollilt, mis asub Samoast põhjas ning on Uus-Meremaale kuuluva Tokelau territooriumi osa. Atafu atollil olid 500 inimest juba 15-aastastele Samuel Perezile ja Filo Filole ning 14-aastasele Edward Nasaule mälestusteenistuse korraldanud. Poisid triivisid 1300 kilomeetrit mööda tühja ja väga väikese laevaliiklusega Vaikse ookeani osa, kuni nad leidis kodusadama Aucklandi poole seilav tuunikalalaev „San Nikunau“.\n„Nad olid väga kõhnad, aga psüühiliselt hea tervise juures, arvestades sellega, mida nad olid läbi elanud,” ütles kalalaeva arst Tai Fredricsen. Tohter teadis, et poistele toidu ja vee andmisel tuleb olla väga ettevaatlik. Parem oli nad tilguti alla panna. Siiski suutsid poisid veidi vett rüübata ja varsti tahtsid nad tõelist toitu. Poistel oli paadis paar kookospähklit, vett aga mitte. Kuidagi õnnestus neil lind kätte saada. Selle sõid nad ära, aga see oli ka kõik. Mõnikord oli vihma sadanud, aga päevadel enne päästmist enam mitte. Poisid hakkasid merevett limpsima, mis oleks nad lõpuks tapnud. Õnneks tegid nad seda vaid paar päeva. Kalalaev sattus sellesse ookeanipiirkonda ime läbi. Alus oli olnud kalastamas Kiribati vetes ja oleks pidanud oma saagi tavapäraselt Ameerika Samoale viima. Selle asemel suundus laev aga kodusadama poole.\nMitu päeva suudab inimene elada ilma söömata?\nEnamikel inimestel annab tühi kõht end tunda juba 12 tunni möödumisel, kahe päeva pärast hakkab inimene mõtlema ainult toidule. Näljatunne muutub domineerivaks, samal ajal asub organism rasvavarude kallale. Iga kilo keharasva pikendab nälgija elu nelja päeva võrra. Kui rasvavarud on ammendatud, hakkab ainevahetus lagundama lihaseid – kuni luudeni välja.\nOn teada inimesi, kes suutsid toiduta pidada vastu isegi 50 päeva. Seda muidugi juhul, kui nad said oma janu kustutada, sest ilma vedelikuta sureb inimene 7–12 päeva pärast.\nKas nälg põhjustab füüsilist valu?\nJaa. Kolmandal päeval hakkab magu valutama (happed söövad mao seinu). Musklid löövad krampi (magneesiumipuudus). Luud muutuvad rabedaks (kaltsiumipuudus). Liigesed muutuvad jäigaks, reumaatiliseks. Kes pikka aega nälgib, tunneb nagu oleks ta maos ja sooltes midagi teravat ja torkivat.\nKas nälgimine mõjutab psüühikat?\nTeisel päeval ärgatakse eufoorias. Nädala pärast, kui nälg ründab juba muskleid; neerud, sapipõis, maks ja näärmed hakkavad kärbuma, algavad hallutsinatsioonid ja luulud, kuna inimese organism mürgistub. Ainevahetus ei lagunda enam raskemetalle nagu tina ja kaalium. Toitumisinstinkt muutub valdavaks. Inimene on valmis kaaslaste tagant varastama ja valetama. Sellises seisundis inimene tunnistab ülekuulamisel kõike, mida temalt nõutakse.\nMis momendist alates ei mängi häbi ja moraal enam mingit rolli?\nAlates seitsmendast-kümnendast päevast surub toitumisinstinkt kõik muu tagaplaanile. Näiteks inimene, kellel on haiglaslik hirm roomajate ees, on sellises seisundis suuteline madusid sööma. Inimene tapab isegi oma lemmikkoera (näiteks Leningradi blokaadi ajal). 16 meest, kes Andides sõid vastu tahtmist inimese liha, tundsid pärast seda „oivalist“ õndsustunnet.\nMiks on nälga külma kaes halvem taluda tui kuumuses!\n-20 kraadi juures kulutab keha päevas 3400 kilokalorit, samapalju plusskraadide juures aga kõige rohkem 2600 kilokalorit. Külm kurnab keha kiiremini välja ja lühendab kuumuses nälgijaga võrreldes elu umbes 25 protsendi võrra. Külm sunnib inimest liikuma. Näljavalu musklites ja liigestes muutub üha tugevamaks. Hallutsinatsioonid, luulud ja palavik tabavad külma käes nälgijat varem.\nAlatoitlus – mis on sellel näljaga ühist!\nInimesed, kes aastakümneid valesti ja puudulikult toituvad (näiteks Venemaal), muutuvad nõrgemaks ja haigustele vastuvõtlikemaks. Vitamiinide ja mineraalainete puudus organismis muudab selle, vastuvõtlikuks igasuguste infektsioonide suhtes. Nälja korral haigestuvad sellised inimesed kiiremini kopsupõletikku, tuberkuloosi või veresoonkonnahaigustesse. Peaprobleemiks muutub süda: magneesiumipuudus võib põhjustada infarkti.\n2012. aasta mais saatis Pärnu kohus vangi 22-aastase Urmase, kes peitis end Haapsalus võõras korteris kappi, pussitas hiljem voodis olnud peremeest ja röövis külmkapist toidu. Kapist väljudes tungis ta kallale voodis magamast ärganud korterielanikule, lõi teda näkku ja pussitas korduvalt. Seejärel võttis Urmas külmkapist kaasa 16 euro väärtuses toitu: ligi kilo suitsuvorsti, 900 g suitsuliha, 700 g viinereid, 50 g juustu, kaks pakki viinamarjamahla, paki mango- ja paki vaarikamahla. Lisaks rahalise väärtuseta kausi.\n← „Titanic“ – müüdid ja legendid\nTürgi teleseriaali „Sajandi armastus“ ajaloolised tagamaad →


Usaldades Jumalat ja kuuletudes Tema tahtele - Eesti Kirik\n15.12.2010 | ek | Rubriik: Jutlus\nJeesuse Kristuse sündimisega oli aga nõnda. Tema ema Maarja, kes oli Joosepiga kihlatud, leidis enne enda kojuviimist, et ta ootab Pühast Vaimust last. Tema mees Joosep aga, kes oli õiglane ega tahtnud teda avalikult häbistada, võttis nõuks ta salaja minema saata. Aga kui ta seda mõtles, vaata, siis ilmus talle unenäos Issanda ingel, kes ütles: «Joosep, Taaveti poeg, ära karda oma naist Maarjat enese juurde võtta, sest laps, keda ta kannab, on Pühast Vaimust. Ta toob ilmale poja ning sina paned talle nimeks Jeesus, sest tema päästab oma rahva nende pattudest!» Kõik see sündis, et läheks täide, mida Issand on rääkinud prohveti kaudu: «Ennäe, neitsi jääb lapseootele ja toob ilmale poja, ja teda hüütakse nimega Immaanuel», see on tõlkes: Jumal on meiega. Kui Joosep unest ärkas, tegi ta nõnda, nagu Issanda ingel oli teda käskinud. Mt 1:18–24\nEvangelist Matteus teab rääkida, et enne Jeesuse sündi olid Joosep ja Maarja kihlatud. Valitud tunnistajate juuresolekul, nagu tava nõudis, olid kaks noort inimest andnud teineteisele nõusoleku abiellumiseks. Vastastikuste tõotuste vahetamise järel võis neid kahte lugeda nüüd seaduslikult abielus olevaks paariks. Kuid sellest momendist alates veel ühe aasta jagu päevi pidi Maarja, kes oli tol hetkel arvatavasti nii 13- või 14aastane, elama siiski oma vanematekodus. Alles aasta möödudes võis Joosep tulla oma naisele piduliku protsessiooniga tema vanematekoju järele ning viia abikaasa oma majja.\nEnt siinkohal võttis küllaltki tavapäraselt alanud armastuslugu kardinaalselt uue suuna. Üpris värvikalt kirjeldab järgnenud sündmusi 2. sajandist pärit noorema Jaakobuse evangeelium: «Joosep naasis ehitustöölt koju ja, sisenenud majja, avastas, et tema naine oli lapsekandmisest priskeks läinud. Ta haaras oma näo käte vahele, viskus põrandale maha ja nuttis kibedasti.» Joosepi jaoks oli see avastus šokeerivalt traagiline ning juriidiliselt oli tegemist sulaselge abielurikkumisega, mille eest eksinud abielunaist ootas tol ajal jõhker karistus – kividega surnuks loopimine. Edasi teame juba, kuidas ahastuses ja kõhkleva Joosepi juurde tuli unes Jumala saadik põrutava sõnumiga, sest Jumal teadis, et ta oli selle jaoks just õige mees …\nMüütilistel algaegadel elas mees nimega Noa. Kui Looja otsustas rikki läinud inimkonna koos tolle elukeskkonnaga hävitada, leidis Kõikväeline, et Noa on puhtalt lehelt alustamiseks just see õige mees. Viimane täitiski Jumalalt saadud võimatuna näiva ülesande edukalt ja sellest lähtuvalt kuulub Noa järeltulijate hulka ka Joosep.\nNii Noa laevaehitamist kui neitsistsündi võivad paljud moodsa aja inimesed pidada kas «võimatuks missiooniks» või siis lihtsalt muinasjutuks. Kuidas oleksid asjasse suhtunud tänapäeva potentsiaalsed Noad ja Joosepid? Me ei tea täpsemalt nende kahe mehe siseheitlustest, ent me teame praeguseks, et nad mõlemad usaldasid Jumalat ja kuuletusid Tema tahtele.\nTänase, 4. advendipühapäeva loo kangelane on kahtlemata Joosep. Jumala saadiku otsene pöördumine tema poole kujunes Joosepi elu tähtsündmuseks, milles pandi ühelt poolt proovile tema armastus ja ideaalid, senised arusaamad elust, lojaalsus ühiskonnale, seal kehtivatele seadustele ja tavadele ning teiselt poolt tema usk.\nJoosep tegi oma valiku, tehes kõik nõnda, nagu Issanda ingel oli käskinud. Ta võttis raseda abikaasa oma majja ja pani sündinud poisslapsele tüüpilise juudi nime Joosua. Kreeklaste vahendusel jõudis see nimi meieni muutununa, aga Jeesuse nime tähendus jääb ikkagi samaks – «Jumal on pääste».\nNoil päevil olid juudi ühiskonnas levinud kõrgendatud päästeootused – oodati messia, päästja, superkuninga tulekut, kes päästaks rahva võõra võimu alt ja taastaks juutide riigi endises hiilguses. Juutide messiaga seotud poliitilised ootused paraku ei täitunud, ent kas realiseerus siis prohvet Jesaja Immaanueli ettekuulutus? Ingel teatas, et Jeesus päästab oma rahva nende pattudest. Milles seisnes Jeesuse päästemissioon? Martin Luther ütleb, et Jeesus päästab inimese kõigist pattudest, surmast ja kuradi meelevallast. Inimestena oleme kõik ebatäiuslikud. Igaühel on oma vead, nõrkused, halvad või kahjulikud harjumused jne. Jeesus võib meid juba siinses maise elu sfääris vähemalt osaliselt nende puuduste meelevallast vabastada – kui me Teda usaldame ja Talle kuuletume.\nEnt Kristusena on Jeesuse päästetöö maiste kriteeriumide järgi mõistusega haaramatu, sest surma vältimine kuulub väljapoole tavapärast ja üldist inimkogemust. Aga Jeesus Kristus teeb võimatu võimalikuks: Ta päästab surma meelevallast oma rahva – kõik need, kes Teda usuvad ja Talle kuuletuvad. Ta päästab oma rahva viimselt sellest ajutisest ja mittetäielikust reaalsusest ning ülendab igavesse ja täielikku reaalsusesse. Tuleb vaid sellesse uskuda.\nEelmine: Prohvet kuulutab jumalariigi saabumist\nJärgmine: Neil päevil sündis …


2014 detsember : Maaspordikeskus\nAsud siin: Avaleht / Arhiveeritud: detsember 2014\n13. detsember 2014 autor Jaak · Kommenteeri\nE.Vanaisaku ja J.Rootsi medalivõitjad 2014\nTüril toimusid Järvamaa lahtised meistrivõistlused vaba – ja naistemaadluses, mis olid ühtlasi Jaan Rootsi ja Endel Vanaisaku auhinnavõistlused. Turniiri tugevdasid külalisvõistlejad kuuest riigist, kes olid eelnevalt viibinud Kohtla-Järvel SK Kuldkaru korraldatud rahvusvahelises treeninglaagris. Kokku osales võistlustel 76 maadlejat. Järvamaa oli esindatud 13-ne maadlejaga. Loe edasi\n7. detsember 2014 autor Jaak · Kommenteeri\n07. detsembril toimus Viljandis 52. Martin Kleini Mälestusvõistlused vabamaadluses. Turniiril osalesid ka Läti ja Leedu maadlejad, kokku osales 109 maadlejat. Maadlusklubi Järvamaa Matimehed oli võistlustel seitsme maadlejaga.\n-23 kg: Oliver Kajakas (Türi) 3. koht, Oti Timur Kirja (Koeru) 6. koht\n-29 kg: Karel Kuurmaa (Türi) 8. koht\n-38 kg:Karl Heinric Kajakas (Türi) 5. koht, Karl Lehis (Türi) 8. koht\n-42 kg: Ragnar Kuurmaa (Türi) 6. koht\n-46 kg: Elmar Braks (Koeru) 5. koht


🌍 Pööra üles Vibe! Järgmised muusikafestivalid Indias - 2020\n"Muusika on elu. Sellepärast meie südamed on peksid. "~ Cecily Morgan\nKas oled muusikaline väljavalitu? Kas teie kirg lööb mitmesuguste muusikavormide nagu Pop, Trance, Rock, Blues ja kõik muu? Noh, kui see on nii, siis tulevad India muusikafestivalide fantastiline koosseis teie maailma. Tänapäeva ajal ja kokkupuute taset ümbritsevad muusikafestivalid meelitanud palju muusikavaldajaid, nagu tema leegi lehm. Need festivalid ei ole mitte ainult pisikesed sündmused, vaid ka suurepärane võimalus reisisihtkohta uurida. Loe edasi ja planeerige oma muusika reisi kohe!\nBacardi NH7 Weekend - kogu Indiast\nNH7 Weekender tuntud kui "Happiest Music Festival" ei ole kunagi suutnud oma nägemust ajada entusiastliku streigi. Sel festivalil avaneb tänavu oma maagia paljudes linnades. Lisaks metallica muusikale ja pulseerivale rokk-rollile on festivalil ka teatrietendused, stand-up, graffiti ja kunst, koomiline ja palju muud.\nBengaluru- 29. oktoober\nJaipur- 12. november\nPune- 8.-10. Detsember\nKultuuriliselt mitmekesine muusikaline festival Ragasthan on veatult looduslike ja rahulik kombinatsioon. Rajasthani kuldsete liivaluidete hõivamine igal aastal pakub festivali teile seiklusi, shopping, söömist, filmi vaatamist või ainult enda kaotamist imeliste kunstiteoste seas.\nMillal see juhtub? 16.-17. November 2017 (kuupäevad kinnitatakse)\nKõige suuremate kultuuriturismi festivalide hulgas on Hornbilli muusikafestival igal aastal turistide hulk. Kohima linna muljetavaldavate kohtade laialivalgumine on selle 7-päevase kultuurifiesta tähistamine detsembris. Festival hõlmab suurimat rokkvaliteedilist võistlust riigis koos kõikehõlmava õppimisega selle piirkonna rikkaliku kultuuripärandi kohta.\nMillal see juhtub? 1. detsember-10. Detsember 2017\nMagnetic Fields, Alsisar Mahal - Rajasthan\nMagnetvälja sündmus on suurepärane traditsioonide ja autoritasude segu - mitte vähem kui suur reis. Kõiki teie meeli pehmendades on see sündmus lihtsalt 3-päevane rõõm, mis koosneb muusikast, kunstist, maagist ja toidust. Magnetilise nime õigustades on võime tõmmata trendikate akadeemiliste jõudude ja koguneda oma kohale.\nMillal see juhtub? 15.-17. Detsember 2017\nNiisiis, kõigile inimestele, kes usuvad, et "Muusika on hinge hääl", vali sihtkoht ülevalt, pakendage oma kotid ja proovige kogu elu kogemus.\n15 Viini tipp-reisipäeva reisid


Londoni OMi korralduskulud kasvanud 5 korda - Sport\nLondoni OMi korralduskulud kasvanud 5 korda\nInglise kultuuriministeeriumi peasekretär Jonathan Stephens avalikustas, et 2012. aastal toimuvad mängud lähevad valitsusele kallimaks, kui esialgu planeeritud, sest kasutusele tuleb võtta ka eriolukordade katteks mõeldud 2,7 miljardit naela (62 miljardit krooni).\n“Ainus mõistlik lahendus on kogu see raha nüüd käiku lasta,” ütles Stephens BBC-le. “Loomulikult püüame hakkama saada väiksema summaga, kuid arvestades ürituse ulatust, peame juba praegu kõik riskid katma.”\nKuigi Stephens kinnitas, et olümpiafondi kogusumma 9,3 miljardit naela kokkuvõttes ei muutu, väidab konservatiivide partei, et ürituse kogumaksumust on juba kasvatatud.\nAvalike aruannete komitee esimees Edward Leigh seadis olümpiamängude korraldajate võimekuse tõsise kahtluse alla.\n“Kuni 2012. aastani on nad paanikas, loobivad raha tuulde ning jätavad asju poolikuks,” ennustas Leigh sündmuste edasist käiku.\nVeel 2003. aastal pakuti Londoni olümpiamängude hinnaks 1,8 miljardit naela. Käesoleva aasta alguseks oli planeeritav summa kasvanud 5,6 miljardini ning õige pea ületab juba 10 miljardi piiri.\n“Tegu on maailma ajaloo kõige katastroofilisema majandusliku möödalasuga,” kommenteeris olukorda parlamendiliige Don Touhig.\nRefereeritud artikli originaaltekst Eesti Päevaleht Onlines`is\nMaailma antidopingu ühendus saab uue juhi\nPekingisse läheb rekordarv olümpiaturiste\nLoskutov: suudan veel kiiresti joosta!\nPeking hakkab olümpiamängudeks verd koguma\nPekingi olümpiavõitjale kaks miljonit?\nHiina vahistab OMi ajal kõik meeleavaldajad\nDopingukaristust kandnud meister võitleb OM-koha eest


Salvid Liigeste Raviks Kõige Populaarsemate Ravimite Loetelu Bursiit Mazi Sorme Liigeste Raviks - Mediaskynewsreporters.com\nNakkuse ennetamine hõlmab ühekordselt kasutatavate steriilsete meditsiiniliste instrumentide, verifitseeritud veri kasutamist. Kui ravimeetmeid ei võeta õigeaegselt, muudetakse haav sügavaks ümmarguseks haavandiks.\nMeditsiin valu rinnas ja seljas\nTeabeteave valu maksas\n2-minutilise juhend kanna all valu\nParimad näpunäited harakale valu varesele haigus\nMeie valu põlve siseküljes uuringud\nLühike kursus valu põlve siseküljel\nMandlid seljavalu Arvustused\nNäpunäiteid seljavalu ja trenn\nRannaäärse osteoma sagedane lokaliseerimine on ribi liigendamise piirkond kõhre või kaare kaelaga. Kerge tsüanoos on põhjustatud vere gaasikompositsiooni pikaajalisest säilimisest, ainult kaugelearenenud juhtudel ilmub tsüanoos, mis on põhjustatud hüperkapnia arengust.\nValu ilmub pärast füüsilist pingutust äkki, kiirgates abaluude vahel, vasakus õlas. Tõstke ja langetage oma õlad mitu korda.\nArst analüüsib patsiendi kaebusi, elustiili, dieedimenüüdRavimid, mis mõjutavad nii luu moodustumist kui ka luu resorptsiooniEtapp (selgroolüli nihe ei ületa veerandi kehast)Kandke tuulise ilmaga sooja riideid. Toidust tuleks välja jätta kahjulikud tooted vürtsikate roogade, marineeritud kurkide, rasvasuppide, gaseeritud jookide kujul.\nPatsient ei tohiks süüa teravaid ega marineeritud toite, konserve, suitsutatud liha, saia ja värskeid saiakesi. Selle alkohol Tinktuura, mille jaoks võetakse 10 grammi taruvaiku ja 100 milliliitrit meditsiinilist alkoholi (70% kangus), suudab pärast kahenädalast kokkupuudet täielikult taastada kehas sapivahetusprotsesse.\nVitali Gitt väidab, et füüsilise koormusega artriidi ravi kahjustab rohkem kui kasu. Need on veiseliha, kana, merekala jne.\nSellega kaasnevad südame struktuuride ja kaugete süsteemide defektid. Löögilähedase lähenemise ja kaootiliste treeningutega treeningutel on suur tõenäosus lihaste pumpamiseks.\nKõõma ravimiseks ja ebamugavust tekitava ebamugavuse ilmnemisest vabanemiseks peate mõistma selle esinemise põhjuseid. Pankrease pajaroog saab nende ülesannetega hakkama ja aitab ka toitumist mitmekesistada.\nKuid statistika kohaselt põeb vähktõve kasvajaid kõige sagedamini just see elanikkonna kategooria. Kuna vastsündinu immuunsussüsteemil on vaja iseseisvalt haigustega toime tulla paar kuud, aitavad need ema antikehad kaitsta last esimestel nädalatel ja kuudel.\nÜks olulisemaid on terapeutilise lahuse valmistamine. Seda tuleks teha aeglaselt, püüdes kontrollida iga hingetõmmet.\nSellest tulenevalt peate enne selle kasutamist täpselt kindlaks määrama, millist kehaosa soovite selle efekti tekitada ja milliseks tulemuseks võib see olla. Ravimeid ei ole soovitatav ise valida.\nNende ravimite süstimine selja- ja seljavalu korral võib lühikese aja jooksul valu ära saada. Ravimata võib inimesel tekkida ribi küür, viltu vaagen, pigistada seljaaju, mis põhjustab tundlikkuse kadu ja mõnikord isegi jalgade halvatus, valu sündroom.\nSee on põhjustatud füüsilisest ülekoormusest või vertebrogeensetest häiretest, mille iseloomulik tunnus on valupunktide vallandamine ja reageerimine stimulatsioonile. See sümptomatoloogia on eriti ohtlik lapse kehale.\nLihtne katse näitas, et kui segada katseklaasis hape kaltsiumkloriidiga, moodustuvad mõne minuti jooksul kristallid. Selle ravimi süstimine toimub haiglas, kus kontrollib rangelt otolarüngoloog.\nNaisel võib olla hormonaalne talitlushäire, mis on asümptomaatiline, nii et naine on kindel, et viivitus tekkis põiepõletiku käigu tõttu. Valu rinnaku keskel. Kuna munajuha on suuresti ahenenud, võib vedelik kogunema, algab adhesiooniprotsess, mille tulemusel ilmub kott, kuhu kogu vedelik kogutakse.\nHappe-aluse tasakaalu rikkumine mõjutab uriini värvi, ehkki siin otsest seost pole: kui pH on alla 5, võib uriin olla kergelt kollane (suhkurtõbi) või erekollane (ägedad infektsioonid). Neil on valuvaigistav toime, mis pärsib bronhide aktiivsust ja vähendab oluliselt ärritust.\nSelliste vigastustega kaasneb kahjustatud lihaste piirkonnas turse ja liikumisulatuse piiramine. Efektiivne ravi haiguse varases staadiumis, 1 osteokondroosi aste, mis avaldub pideva, valuva, mitte intensiivse valu kujul.\nNeed ravimid on väga olulised, kui nikastusega kaasneb turse. Seega, kui teatud aja jooksul on inimene mures valu, ebamugavuste pärast abaluude vahel, on parem mitte külastada arsti külastamist, et mitte jätta tõsise haiguse arengut.\nKliinilise läbivaatuse skeem hõlmas haiguse ajaloo kas liigesed haiget gastriitiga, etioloogiliste tegurite kindlaksmääramist, kaebuste tuvastamist ja sümptomite tuvastamist. See valik on väga efektiivne, kuna see võimaldab teil liigset vedelikku lümfoidsete veresoonte kaudu liigutada.\nMis On Kopsu Hüpertensioon Sümptomid Ravi Ja Eluprognoos Farüngiit July\nMagnetravi Kodus Dislokatsioon 2021\nMis Ravim On Ativan Ja Milleks Seda Kasutatakse\nValu Alakõhus Naistel Urineerimisel Võimalikud Põhjused Diagnostilised Meetodid Teraapia\nLülisamba Ortopeediliste Korsetide Kasutamine Koos Herniatega Podagra


WeDo robotid +\nKursuse eesmärk — tehniliste distsipliinide jätkukursus. Õpe toimub läbi konstrueerimise ja visuaalse programmeerimise. Lisandub majandusaluste algõpe.\nKasutame lastele alateadlikult tajutavat visuaalset programmeerimiskeelt ja lihtsasti ümberpaigutavaid ikoone programmikoodi ja uute mudelite loomiseks. Mitme tunni vältel ehitavad õpilased ühte suurt mudelit; ehituse erinevates etapis tehakse mitmesuguseid uurimusi. Tulemuseks on mitte pelgalt valminud mudel, vaid ka selle presentatsioon kaaslastele.\n4 aste (9—11 aastat)\nKursuse eesmärk — omandada konstruktor- inseneri esmased oskused, õppida selgeks projekteerimine ja programmeerimise alused Mindstorms’i baasil, tutvuda robotehnika ajalooga.\nLapsed tutvuvad robotehnika maailmaga, selle võimalustega ja mitmekülgsusega, saavad arendada oskuseid toote disainimise ja projekteerimise valdkonnas.\nSellel kursusel seisab õpilastel ees enam kui 25 roboti mudeli konstrueerimine: sorteerija robot, laadur, koristaja robot, võidusõidu auto, traktor, tõstuk, päikesepaneel, elevant, koer, GyroBoy ja paljud teised huvitavad mudelid. Kursuse lõpus saavad õpilased ise projekteerida ja valmistada oma robotid neid huvitavate ülesannete lahendamiseks.\n5 aste (10—12 aastat)\nMindstorms robotid +\n6 aste (11+ aastat)\nAntud kursus sobib suurepäraselt õpilastele, kellel on plaanis kaitsta uurimustööd koolis. Projektide teemad on mitmekülgsed: “Kosmos”, ökoloogilised projektid, astronoomia, tehnoloogia ja matemaatika.


Labradori retriiveri standard – Kennel Merrilow\nLabradori retriiver on erakordselt sõbralik, intelligentne, terane ja sõnakuulelik. Leebe loomusega, ilma igasuguse agressiooni või põhjuseta arguse märgita. Neid on väga kerge õpetada, sest soov inimesele meeldida on neis suur. Ka on nad väga aplad. Nende aplust ära kasutades on võimalik neile õpetada igasuguseid trikke, viia läbi kuulekuskoolitust või treenida agilityt.\nNad armastavad kohutavalt vett ja ujuda, neil on suur töötahe, otsimis- ja äratoomissoov. Siiski pole nad imekoerad – nad vajavad õpetamist.Eestisse toodi esimene labradori retriiver, Brutan Angela, 1982. aastal Lätist. Tema tütar ja šokolaadivärvi poeg panid aluse labradoride edasisele aretusele Eestis. Retriiveritest on labradore Eestis kõige rohkem ja ka mujal maailmas on nad koos kuldsete retriiveritega kõige levinumad\nKehtiva originaalstandardi avaldamise aeg\nTutvu: labradori retriiveri standard\nTasakaaluka temperamendiga, hästi taibukas. Suurepärase haistmisega nina, pehme haardega lõuad; vett jumaldav. Kohanemisvõimeline,kiinduv seltsiline. Intelligentne, innukas ja alatises valmisolekus, ülisuure teenistusvalmidusega. Sõbraliku loomusega, ilma mingisugusegi kalduvuseta agressiivsusele või olulise pelglikkuseta\nIseloomulik tõuline tunnus, lühike, tihe, ilma kalduvuseta karvanarmastuse moodustumisele, katsudes üsna kõva tekstuuriga; ilmastikukindel alusvill.\nMärkus Isastel peab olema kaks nähtavalt normaalselt arenenud ja täielikult munandikotti laskunud munandit. Maret Kärdi tõlge inglisekeelsest originaalist, märts 2005. Heaks kiidetud EKL juhatuses 16. juunil 2005 protokoll nr 6.


Raadiomäng – PEUGEOT kliendipäev 23.04.16 TARTUS! - Raadio HIT FM\nLoosime iga päev Peugeot kingitusi!\nAmserv Turu esinduses, Tartus, Ringtee 32, toimus 23.04. Peugeot perepäev.\nAlates 2009.aastast on Amservil olnud Tartus Turu Peugeot´ esindus aadressil Ringtee 32, kus juba sellel laupäeval, 23. aprillil toimub Peugeot perepäev.\nKohapeal proovimiseks Peugeot kõige uuemad sportlikud GTi mudelid, millest võimsam, 308 Gti-l on lausa 270 hobujõudu! Loositakse välja väiksemaid Peugeot ja Amservi auhindu ning toimub huvitav jalgrattavõistlus Goldsprints, päeva kiiremaile väntajale auhinnaks Peugeot jalgratas. Ka lastele on põnevaid tegevusi ning autodele eriti magusad pakkumised! Uksed on avatud 10:00-16:00.\nNB! Kõigi laupäevase Amserv Turu Peugeot perepäeva külastajate vahel, kes on täitnud kupongi ja selle loosikasti pannud, loositakse Peugeot 308 nädalavahetuse kasutusõigus vabalt valitud ajal! See on peaaegu sama hea auto nagu Peugeot 2008 DKR, millisega mudeliga Stephane Peterhansel (hüüdnimega Mr. Dakar) võitis käesoleva aasta Dakari ralli. GTi mudelitega kuulsust kogunud Peugeot andis oma esimese GTi mudeli välja aasta 1984, toona oli selleks Peugeot 205 Gti.\nÜlaltoodud kampaania toimub ajavahemikul 20.04. – 23.04.2016, mida korraldab Raadio HIT FM OÜ. Et loosimistel osaleda, tuleb registreeruda mängu kampaaniaperioodil vastavalt ülaltoodud tingimustele täites kampaanialehel vormi kohustuslike andmetega ning vajutades nuppu “SAADA” oletegi registreerunud mängu.\nNext Tallinna Kalevi suurvõidu 25. aastapäev!\nPrevious 19.04 TÄNA STUUDIOS – Merlyn Uusküla


Jürjo purjetas taas kullale « Hiiu Leht\nJürjo purjetas taas kullale\n13.veebruar, 2015 Sport\nNädalavahetusel peeti Saaremaal Orissaares jääpurjetamise Eesti karikavõistlused klassidele DN, Ice-Optimist ja Monotüüp XV.\nKlassis Monotüüp XV sõitis kullale Hiiumaa jääpurjetaja Vello Jürjo. “Eelmisel nädalal sõites oli avarii, aga seekord klappis kõik,” selgitas võidu tagamaid Jürjo. Ta rääkis, et tuul oli tugev, aga ei seganud sõitu. Roolimees Jürjol on soodimeheks hiidlane Andrus Padu. Teise koha sai Saaremaa merispordi seltsi jääpurjetaja Ott Kolk, kolmas koht läks sama seltsi jääpurjetajale Juhan Kolgile.\nDN täiskasvanute klassis sõitis end kullale Vaiko Vooremaa ja juunioridest Kevin Grass. Noorte jääpurjekal Ice-Optimist sai kulla Keith Luur.\nHapral jääl peeti ühe päevaga viis võistlussõitu kõikides klassides.\nSildid: jääpurjetamine, Jürjo


Ilusalong Tähed & Kuu - Blogi\nTäitus esimene aasta salongi avamisest!\nKallid kliendid, koostööpartnerid, tulevased kliendid, sõbrad ja muidu kõik head inimesed.....\nTäna täitus meie Ilusalong Tähed & Kuu OÜ-l esimene aasta.... See on küll väga tähtis päev meie jaoks, kuid veel olulisem päev tuleb 18.mail, kui tegime oma uksed ka kõigi teie jaoks lahti...\nPraegu on aeg teha kokkuvõtteid ja analüüsida kõike seda, mis on toimunud Ilusalong Tähed & Kuu OÜ jaoks olulist terve asjaajamise aasta jooksul. Kohe varsti on ka käes 18.mai, mil jagame hea meelega oma esimese aasta uste avamisest täitunud\nOleme siiralt väga tänulikud kõigi klientide üle, teie oletegi TÄHED, mis panevad meid särama, valgustades meie teed, et KUU saaks aina edasi areneda ja ka oma TÄHTI säravana hoida!\nAsjade kokkulangevuse tõttu on meie esimese aasta täitumine langenud veel väga müstilisse ja maagilisse aega. Taevane täiskuu, kuuvarjutus ja komeedi ilmumine aitavad liikuda uuele tasandile, loodetavasti ka meil :)


Galerii ja video: Tallinna loomaaia tiiger alustas sõitu Tšehhi loomaaeda - Postimees TV - videod, saated, ülekanded\nGalerii ja video: Tallinna loomaaia tiiger alustas sõitu Tšehhi loomaaeda\n13. detsember 2018 18:44\nTäna, 13. detsembril kell 15 alustas Tallinna loomaaia amuuri tiiger Pootsman teekonda Tšehhi Zlín-Lešná loomaaeda. Seal ootab seitsme ja poole aasta vanust Pootsmani amuuri tiiger Tanya, kellega koos Pootsman loodetavasti järglasi saab.\nTiiger nõudis transpordikasti minekuks natukene veenmist, aga läks lõpuks siiski ilusasti sisse. Oma teekonnal mööda maismaad läbib tiiger autos 1491 km ning koos vahepeatustega kestab sõit ligikaudu 20 tundi. Tiigrit transpordib Zlín-Lešná loomaaed.\nRahvusvahelises paljundusprogrammis osalemine on olulisel kohal Tallinna loomaaia liigikaitseliste tegevuste seas. Tagasi Tallinnasse tuuakse amuuri tiiger eeldatavasti kahe aasta pärast. Siis peaks Tallinna Loomaaia kava kohaselt valmima loomaaia uus ekspositsiooniala Tiigriorg. Tallinna Loomaaia Sõprade Seltsi toetuskampaania Tiigrioru rajamiseks jätkub.\nAmuuri tiiger Pootsman sündis 7. mail 2011 Moskva loomaaias. Tallinna loomaaeda toodi ta 2012. aasta lõpus. Kokku sündis pesakonnas kolm kutsikat – lisaks Pootsmanile praegu Suurbritannias Whipsnade’i loomaaias elav isane Botzman ning Nürnbergi loomaaias elav emane Katinka. Enne lahkumist saab Pootsmani näha veel 9. detsembril — kell 13:30 toimub tiigripuuri juures kommenteeritud söötmine\nZlín-Lešná loomaaed, kuhu Pootsman kolib, asub Tšehhi Vabariigis, 10 kilomeetri kaugusel Zlíni linnast, Tšehhi idaosas ajaloolises Moraavias. Lešná lossiga külgnev loomaaed avati 1948. aastal. Loomaaia territoorium paikneb 48 hektaril. Kollektsioonis on 1261 isendit 213-st liigist. Loomaaed on alates 1997. aastast EAZA liige.


Sisu 1Sirdalud 1.1Koostis 1.2Väljastamise vorm 1.3Farmakoloogiline toime 1.4Farmakodünaamika ja farmakokineetika 1.5Näidustused Sirdaluda kasutamisel 1.6Vastunäidustused 1.7Kõrvaltoimed 1.8Sirdalud'i kasutamise juhised (meetod ja annus) 1.9Sirdalud MR kasutamise juhised 1.10Üleannustamine 1.11Koostoimimine 1.12Müügitingimused 1.13Ladustamistingimused 1.14Aegumiskuupäev 1.15Erijuhised 1.16Sirdaludi analoogid 1.17Midokalm või Sirdalud: mis on parem? 1.18Sirdalud Arvustused...\n5 tiibeti munkade harjutused: võimlemine\nSisu 1Tiibeti munkade võimlemine. Harjutuste kompleks: 5 minutit igal hommikul 1.1Tiibeti võimlemisele massilise huvi põhjused 1.2Kes on kasulik Tiibeti harjutuste süsteemi jaoks 1.3Tiibeti võimlemise positiivne mõju 1.4Iga päev hommikul viis minutit tiibeti munkade võimlemisele: funktsioonid ja reeglid 1.5Tegevuste teostamine 1.6Millal Tiibeti võimlemine ei sobi? 1.7Kasulikud videoklipid tiibeti munkade võimlemisest 25 tiibeti munkade harjutusi 2.1Milline on viis tiibeti harju...\nSisu 1Artralgia 1.1Artralgia tüübid 1.2Artralgia ravi ja prognoos 2Artralgia sündroomi sümptomid, põhjused ja ravi 2.1Artralgia tüübid ja kaasnevad sümptomid 2.2Diagnostika 2.3Prognoos ja ennetamine 3Artralgia: sümptomid ja ravi 3.1Etioloogia 3.2Tüübid 3.3Sümptomatoloogia 3.4Ravi 4Artralgia: mis see on, põhjused, sümptomid ja ravi 4.1Mis see on? 4.2Artralgia tüübid 4.3Põhjused 4.4Artralgia sümptomid 4.5Artralgia ravi 5Artralgia: mis see on, põhjused, sümptomid, r...\nKäte ja sõrmede artriit: mis see on? Ravimeetodid\nArtriit on erinevat tüüpi liigesepõletikku, millega kaasneb sünoviaal- kahjustuse (jällegi), kapslid või liigesekõhre muid elemente. Kõige tavalisemad artriidi vormid on reumatoidne, anküloseeriv spondüliit ja podagra. See haigus võib olla äge, alaägeline ja krooniline. Sisu 1Käte artriit: mis see on? 2Ravimeetodid 3Sõrmuste artriit: põhjused ja sümptomid 4Kuidas ravida artriiti sõrmedega: traditsioonilised meetodid ja rahvapärased abinõud Käte artriit: mis see on? Käsipintsi ise on ...\nKuidas pühkida latissimu lihaseid selga?\nSisu 1Harjutused suurima selja lihaste (tiivad) pumpamiseks 1.1Selja lihaste anatoomia 1.2Harjutused kõige laiemal seljaajal 1.3Harjutus # 1 - teie ees oleva ülemise ploki tõukejõud 1.4Kuidas pumbata tagasi hantele 1.5Kuidas pumba tagant horisontaalsesse riba 1.6Kuidas pingutada oma selga koos push-ups 1.7Harjutused selja lihaste tugevdamiseks 2Kuidas pumpada latissimusi selja või tiivad lihaseid 2.1Tagasihooldus 2.2Toiteplokid 2.3Põhireeglid 2.4Tõmmates ristmikul 2.5Töötam...\nSpastiline tetrapares ja dsp\nSisu 1Mis on tetraparesis: diagnoos ja ravi 1.1Paresis põhjustavad tegurid 1.2Sümptomite liigid 1.3Kliiniline pilt 1.4Spastilisus - paresee eriline vorm 1.5Diagnostika meditsiiniasutuses 1.6Terapeutiliste meetmete kompleks 1.7Kirurgiline ravi 1.8Taastusravi periood 1.9Prognoos ja tüsistused 2Laste spastilise tetraparesi (peaaju paralüüs), tetraparesi ravi, segatud, tsentraalne, lõtv, reflekstetrapares, tetraparesi sümptomid, tetraparesi ravi 3Tetraparetz, spastiliste sümptomi...\nSisu 1Radikulaarne sündroom: sümptomid ja ravi 1.1Üldine kirjeldus 1.2Radikulaarse sündroomi põhjused 1.3Radikulaarne sündroom: sümptomid 1.4Radikulaarse sündroomi diagnoosimine 1.5Radikulaarse sündroomi ravi 2Nimmepiirkonna nimmepõletiku sündroom: sümptomid ja ravi 2.1Mis on radikulaarne sündroom? 2.2Haiguse patogenees 2.3Haiguse arengut põhjustavad põhjused 2.4Klassifikatsioon 2.5Selle departemangu katkestamise põhjused 2.6Kliinik 2.7Diagnostika 2.8Radikulaarse sündroomi...\nÕlaliigese plektiit: sümptomid ja ravi traditsiooniliste ja rahvapäraste abinõudega\nSisu 1Kuidas ravida õlgploksiiti 1.1Õngeplekksiidi põhjused 1.2Haiguse sümptomid 1.3Õlavarreli plexiidi ravi 1.4Outdoor folk õiguskaitsevahendeid 1.5Folk retseptid allaneelamiseks 1.6Õlaliigese füsioteraapia harjutused 1.7Prognoos ja ennetamine 2Õli liigesepõletik, iseloomulikud sümptomid ja ravimeetodid 2.1Õli liigese plexiidi tüübid 2.2Põletiku põhjused 2.3Diagnostilised testid 2.4Ravimeetodid 3Õlaosa plexiit - kuidas ravida? 3.1Õli liigese plexiidi põhjused 3.2Millis...\nMрт tasuta vastavalt eeskirjadele: kuidas teha?\nSisu 1Vaba magnetresonantsuuringu esildise saamine MHI-poliisil 1.1Kuidas teha MRI poliisil 1.2Mida selleks vaja on? 1.3Kui palju ootama MRI-d MHI-poliisil? 2Kuidas riigi polikliinikus teha lülisamba, aju või teiste organite vaba MRI? 2.1Tomograafia poliitika järgi 2.2Kuidas küsitleda ilma rahata? 3Mort diagnostika Oma poliitika järgi: kas see siseneb tomograafi ja kas on võimalik teha menetlus ilma arsti poole pöördumata? 3.1Mis on MRI uuring? 3.2Kas mul on vaja MRI uuringu ...\nLülisamba osteoartriit: sümptomid, ravi\nSisu 1Seljaaju artroosi põhjused, sümptomid ja efektiivne ravi 1.1Haiguse põhjused 1.2Ravimeetodid 1.3Füsioteraapia 1.4Eluviisi korrigeerimine 1.5Harjutusravi 1.6Toitumine 1.7Rahvad, mittetraditsioonilised meetodid 1.8Kirurgiline sekkumine 1.9Ennetusmeetmed 2Lülisamba osteoartriit: sümptomid ja vahepealsete liigeste ravi 2.1Haiguse põhjused 2.2Seljaaju artroosi sümptomid 2.3Diagnoosi ja ravi meetodid 2.4Ravimid 2.5Ravi rahva ja teiste meetoditega 3Lülisamba osteoartrii...\nMida saab ravida õrna lille tinktuuraga - retseptid liigeste jaoks\nJalgu lõtk, nihkumine või venitus: kuidas määrata?