BSBC avapäev õnnestus: Eesti võitis Rootsi vastu kolm mängu neljast - Korvpall - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\nBSBC avapäev õnnestus: Eesti võitis Rootsi vastu kolm mängu neljast\n4. jaanuar 2016, 11:20\nEile algas Tallinnas noorteturniir Baltic Sea Basketball Cup, kus omavahel võtavad mõõtu Eesti, Läti, Soome ja Rootsi U16 ja U18 meeskonnad nii neidude kui noormeeste arvestuses. Avapäev tõi vaatajateni kaheksa mängu, kus omavahel kohtusid Läti-Soome ja Eesti-Rootsi kõik võistkonnad.\nEtteruttavalt võib öelda, et kokkuvõttes oli päev Eestile hea. Kui mullu alustati Rootsi vastu. Kui mullu jäi Eesti-Rootsi omavaheliste mängude seis 2:2, siis tänavu 3:1. Kuid mitte ainult see polnud oluline, vaid ka enamiku meie koondiste mängupilt rõõmustas, teatab korvpalliliit pressiteate vahendusel.\nHommikul alustasid mängupäeva esimesena U16 neiud Lätist ja Soomest. Küllalt tasavägiselt kulgenud mängus rebis Läti naiskond viimase veerandiga siiski vahe suuremaks ning võitis kohtumise 72:57. Võitjate parim oli 13 punkti ja 11 lauapalliga Alise Markova, kaotajate poolel tegi parima esituse Sara Bajedi, tema arvel 19 puntki ja 5 lauapalli.\nMängupäev jätkus samuti Läti-Soome U18 naiskondade kohtumisega, kus Soome ka turniiri esimese võidu kirja sai, lõppskooriks 72:54. Soomlaste domineerimise all kulgenud mängus olid parimad võitjatele 17 punkti ja 11 lauda toonud Helmi Tulonen ning kaotajaid 20 punkti ja 7 lauapalliga aidanud Luize Septe.\nSeejärel võtsid mõõtu samu riike esindavad poiste koondised, esmalt taas U16, seejärel U18. Mängude lõpptulemused olid identsed tüdrukute omadega, erinevuseks vaid skoorid – U16 poistest võidutsesid taas lätlased, lõpuvile kõlades oli skooriks 79:67. U18 poiste klassis võitsid aga soomlased 85:60. Nooremate poiste mängus näitasid end parimatena Kristians Stefanovskis 11 punkti ja 14 lauapalliga (Läti) ja Robin Ävist, kes kogus 15 punkti ja 5 lauapalli (Soome). Vanemate mängus kerkisid esile Edon Maxhuni (21p, 1lp) Soomest ning Karlis Garoza (13p, 15lp) Lätist.\nKa Eesti-Rootsi koondiste mõõduvõttudes mängisid kõigepealt U16 neiud, U18 neiud, seejärel U16 noormehed ning lõpuks U18 noormehed. Eesti koondiste jaoks kujunes päev igati edukaks, neljast kohtumisest võideti lausa kolm – võidu napsasid endale vaid U18 rootslannad. U16 neidudes jäi võit koju muljetavaldava tulemusega 78:35, võitjate parimana panustas 20 punkti ja 4 lauapalliga Janne Pulk, rootslannade silmapaistvaim oli Moulayna Johnson-Sidi-Baba 6 punkti ja 12 lauapalliga.\nPeatreener Marek Koitla lausus tagasihoidlikult, et polnud plaanis rootslastele sedavõrd liiga teha, lisades tõsisemalt: «Hea meel on selle üle, et tüdrukud näitasid tugevat tahet, võitlust ja mängulusti. Just fiiling oli see, mis koondise puhul enim rõõmustas ja mida nooremate tüdrukute esituses meil just sageli vajaka jääb. Aga see oli kõigest üks mäng, esimene mäng ja ei tähenda suurt midagi. Tahaks väga, et tüdrukud mängiksid ka homme ja ülehomme sama vaimsusega.»\nU18 vanusegrupi rootslannad võitsid Eestit lõpptulemusega 55:30, domineerides terve mängu. Parimad olid 13 punkti ja 6 lauapalli toonud Klara Lundquist ning 10 punkti ja 7 lauapalli kogunud Sandra Tael. Seega – Jaanus Levkoil ja Heino Rebasel on, mille kallal enne homset pead murda. Lootused olid kõrgemad.\nEesti noormehed rootslastele võidurõõmu ei jätnud, võites U16 arvestuses 82:62 ning U18 80:63. Nooremate ehk U16 arvestuses püsis vahe kuni neljanda veerandajani umbes kümne punkti ligi, kuid peale seda said Eesti noormehed hoo sisse. Silmapaistvaimad mängijad olid kaksikduublile lähedal olnud Henri Drell, kelle arvele jäi 22 punkti ja 9 lauapalli, ning rootslastele 10 punkti ja 5 lauapalli toonud Oliver Gehrke.\nÕhtu viimane mäng U18 poiste koondiste vahel kulges samuti eestlaste umbes 10-punktilise eduseisul poolajani, seejärel väikeste tagasilangustega üldiselt kasvavas trendis – kolmanda veerandaja lõpuks oli vahe juba 17 punkti peal, täpselt nagu mängu lõppedeski. Tublimad olid 24 punkti ja 7 lauapalli välja võlunud Matthias Tass, vastastel Peder Angelin-Frantzvaag, kes tõi 8 punkti ning võttis 8 lauapalli.\nErinevalt eelmisest hooajast torkab poiste puhul silma mõlema meie esinduse sarnasem käekiri. See on ka loomulik, sest need koondised on omavahel kõvasti lõimunud. Enamus poisse on U16 klassist kolinud U18 klassi, samas kui U16 endine peatreener Vaido Rego jätkab tööd U16 juures Indrek Reinboki abitreenerina. U18 aga veavad Rauno Pehka ja Toomas Kandimaa.\nTurniir jätkub Audentese spordihallis juba täna kell 12, mil hakkavad esmalt mõõtu võtma Rootsi-Läti koondised (taas järjekorras U16 tüdrukud, U18 tüdrukud, U16 poisid ja U18 poisid), õhtupoole alates kell 16.30 ka Eesti-Soome võistkonnad.


must speckle S/M\n*Kaup kätte kulleriga või pakiautomaadist varasemalt 17.05\nmust S/M 79,99€ must L 79,99€ valge S/M 79,99€ must speckle S/M 79,99€\nAktiivsusmonitor kuni 1 aastase patarei kestvusega\nAlati sees värviline ekraan ja kuni 1 aastane patarei kestvus, laadida ei ole vaja\nJälgib samme, distantsi ja põletatud kaloreid, jälgib und ning pakub individuaalset igapäevast sammude eesmärki\nVeekindel; ohutu kanda ujumisel ja pesemas käies\nPerioodiliselt laeb andmed läbi nutitelefoni Garmin Connect ™ keskkonda, kus saad oma tegevusi salvestada, planeerida ja jagada teistega, osaleda väljakutsetes teiste kasutajatega ja palju muud\nGarmin Move IQ ™ funktsioon tuvastab automaatselt tegevuse ja määrab vastava tüübi Garmin Connect'is (ujumine, jooksmine, rattasõit jne.)\nLeia rohkem võimalusi, kuidas ületada oma varasemad tulemused koos vivofit 4 aktiivsusmonitoriga. Vivofit 4 aktiivsusmonitor annab sulle vabaduse olla liikumises, ilma et peaksid laadimiseks peatuma. 1-aastane patarei kestvus on ideaalne selleks, et saaksid vivofit 4 kanda 24/7, jälgides pidevalt sinu aktiivsust ning liigitades need tänu Move IQ´le õige kategooria alla ning palju muud.\nVivofit 4 jägib sinu edusamme 24/7 ning see töötab rohkem kui aasta ilma akusid vahetamata. Kell on veekindel, võid rahulikult käia basseinis ujumas või pesemas. Isikupärasta kella vastavalt oma maitsele värviliste teemadega, erinevate kella ekraanidega ja sõnumitega ning vaheta kellarihm sulle meelepäraseks. Lisavarustuna on saadaval kellarihmad erinevates värvides ja stiilides.\nMugavus sinu randmel\nLisasime Vivofit 4'le mitmeid uusi tööriistu, et muuta sinu elu mugavamaks. Ilma rakendusel näed kiirelt ja mugavalt ilustreeritud pilti sellest, milline ilm hetkel on. Määra nutitelefoni rakenduses äratus, mis annab otse kella pealt märku, millal on aeg ärgata või määra taimer otse randmelt, et meelde tuletada, millal näiteks ahi välja lülitada. Unustasid, kuhu oma telefoni panid? Pole probleem - Vivofit 4 aitab sind.\nIsiklikud eesmärgid ja motivatsioon uueks päevaks\nvivofit 4 inspireerib sind ennast liigutama. Lisaks sammudele, distantsile, põletatud kaloritele ja unele, jälgib see ka tegevusetuse perioodi. Värviline liikumisriba ekraanil annab sulle märku, kui oled liiga kaua paigal olnud. Riba lähtestamiseks jaluta lihtsalt mõni minut. Vivofit 4 õpib ka sinu aktiivsuse taseme ning vastavalt sellele määrab igapäevaselt sulle uue sammude eesmärgi. Niipea kui olete eesmärgi täitnud, määrab kell uue eesmärgi järgmiseks päevaks, suunates sind järk-järgult tervisliku eluviisi poole.\nJaga ja ületa oma varasemad tulemused\nPäeva jooksul sünkroniseerib vivofit 4 perioodiliselt Garmin Connectiga läbi sinu nutitelefoni. Garmin Connect ™ rakendus muudab varasemate tulemuste ületamise palju lihtsamaks. Värvilised tegevuskaardid annavad lühidalt kogu sinu statistika. Keri ekraanil allapoole, et hõlpsalt võrrelda tänaseid kogusummasid varasemate tulemustega või vajuta tegevuskaardile lisateabe saamiseks. Kõiki Vivofit 4 poolt salvestatud andmeid näed üksikasjalikult ja mugavalt otse rakenduses ning andmed on kuvatud täpselt sinu aktiivsuse järgi, ilma igasuguste ülearuste asjadeta.\nSammu võistlused lastega\nKasuta Toe-to-Toe ™ -i funktsiooni, et esitada väljakutse oma lastele sammuvõistluseks. Vivofit 4 on võimeline juhtmevabalt ühilduma sinu lapse vivofit jr. 2 või teise vivofit 4'ga, et käivitada ajastatud sammude võistlus. See kõik käib lihtsalt otse randmelt. Kui võistlus on lõppenud, näed nii sina kui laps, kes kui palju samme tegi ning kes on lõplik võitja.\n* Keskmise kasutamise puhul on aku kestvus kuni 1 aasta; patarei kestvus võib varieeruda vastavalt kasutamisele\n* Vivovit 4 on piisavalt veekindel, et sobib ujumiseks ja pesemas käimiseks. Sukelduma ja sauna ei ole soovitatud kellaga minna\nNB! Kui on ühendatud sobiva nutiseadmega. LINK


KUIDAS teha täiuslikku meigipõhja? |\n16 Apr, 2019 by Katrin K.\nKauni meigipõhja tegemiseks on väga tähtsad kasutatavad tooted ja meigi pealekandmisvahendid. Kosmeetikapoodides võib toodete küllus ajada pea segamini, sellepärast tuleb juba poodi minnes teada, millist toodet umbes soovitakse. Aga mitte vähem tähtsad on jumestuse tegemise koht ja vilumus.\nMõned nipid enne meigipõhja tegemise alustamist:\n• Enne meigipõhja tegemist tuleb nahka puhastada, et eemaldada mustus ja rasu. Nahale on väga kasulikud soolavannid, mida tasub teha mitu korda nädalas. Soovitan kasutada naturaalset, 100% puhast loodustoodet – näiteks Elisheva & Shoshana (E & S) vannisoolasid, mida on võimalik ka Eestis tellida.\nSoolavannide tegemine suurendab verehulka, mis võib oluliselt aidata kroonilise väsimussündroomi puhul. Infektsioonid ja toksiinid põhjustavad kehas veepuudust. Meresool võimaldab kehal imendada rohkem vett ja see on kasulik lümfisüsteemile, lisaks osaleb osmootilistes protsessides ja puhastab seetõttu tõhusalt rakke. (Fotod: elishevashoshana.com ja instagram.com/estella.elisheva)\n• Järgmisena tuleks kanda nahale kas spetsiaalne meigialuskreem või kergesti imenduv kreem vastavalt oma nahatüübile.\n• Igale nahatüübile (normaalne nahk, kuiv nahk, seganahk, rasvane nahk) on olemas oma, vastava konsistentsiga, meigipõhi.\n• Näonahk on tavaliselt talvel ja suvel erineva tooniga, seega võib ka kahte erinevat meigipõhja omada. Talvel võiks kasutada paksema koostisega meigipõhja ning suvel õhukest veebaasil tehtud meigipõhja.\n• Kui teha päevast meiki, siis võib meigipõhi läikima jääda. Õhtuse meigipõhja võib veidi paksema ja katvama teha ning selle fikseerimiseks võib ka puudrit kasutada.\n• Meiki tuleks teha sellises valguses, kuhu parajasti minek on, kuid kindel on meiki teha ka päevavalguses, sest siis on näha erinevate jumestusvahendite loomulikku tooni.\n• Meigipõhja valides, tuleks lähtuda oma naha toonist. Selleks proovi tooni oma näo küljel lõua äärel. Võimalusel küsi poest kaasa tester ning vaata tulemust ka päevavalguse käes.\n• Täpne ja õige värvitoon tagavad püsivama ja ilusama tulemuse.\n• Meigipõhja võib peale kanda kas pintsli, švammi või käega. Kanda tuleks võimalikult õhuke kiht.\n• Meigipõhi tuleks kanda näo keskele (T-tsoon ja lõug ehk näo keskele) vajutavate-tupsutavate liigutustega. Näo külgedele tuleb seda kanda silitavate liigutustega, et tulemus jääks loomulik.\n• Meigipõhja ei tohi paksult kanda ka veel seepärast, et muidu see läheb ja koguneb inetult kortsukestesse.\n• Kui meigipõhja sattus näole korraga liiga palju, siis aitab veega niisutatud švammi või näospray seeda probleemi lahenda\n• Tuleb vaadata, et jumestuskreemi üleminek kaelale oleks ühtlane ning ei jääks toonierinevust.\n• Talvel võib kanda kaelale ja dekolteele natukene päikesepuudrit, et jätta säravam mulje.\nMeigipõhja tegemise põhietapid:\npuhastamine tooniku või pesugeeliga\nniisutamine kreemiga, millel tuleb lasta imenduda paar minutit\nsilmaaluste ja muude ebatasasuste peitmine peitepulgaga\nnäo katmine jumestuskreemiga\nvajadusel põsepuna lisamine\nSee on tugev meik (fotosessiooniks, õhtuseks ürituseks), igapäevaselt pole see nahale hea ning mõne üksiku punni saab peita ka peitepulgaga ja ei pea selle pärast kogu nägu “krohvikihi” alla matma.\nAvapilt: Pexels/Creative Stash


“Vaba kui lind” – Emo Mei | Vanajahea.ee kriitikakontor\nPosted by: libarebane | 23/10/2016\n“Vaba kui lind” – Emo Mei\nPikkamisi liigub sadama muulide vahele madal rannasõiduaurik. Raudkere viimse võimaluseni täislaadungi tõttu veepiiride all, tundub sel viisil liiga pikaks jäänud korsten nagu sini-must-valge triibuga märgitud pardi kael, õieli valvamas ühtaegu saaki kui ka vaenlast.\nReisijate koondumisest sillapoolsele küljele vajub raske kere sügavalt kallakuti. Ahtrist, laudlatrite vahelt paistavad kariloomade kondised seljad. Tross vihiseb õhus ja püütakse kinni sillal ootavate töömeeste poolt. Kiiresti on see pollari ümber. Laevakere väriseb trossi pingutades nagu ketti aheldatud suur koer. Masinad trambivad tumedalt kere sisemuses. Pikkamisi liibub ta vastu silda. Maabumissilla ots peatub õhus, rahva peade kohal. Maabub siis sinna, kuhu on määratud, kahe korralikult riietatud kontoriametniku, piletite kontrollijate ette. Tunne, pikaldane maarahva mass hakkab pigistuma käiku, hargnedes siis sillale. Enamikul neist on laevast sillale asudes piletid hammaste vahel, sest käeotsas on see, mida peetakse tarvilikuks endaga kohe kaasa viia. Tagasi laeva saab hiljem ainult tüürimehe eriloal. Siis tuleb ka igale mahajäänud kotile-pambule võtta pagasikviitung, ja see maksab raha.\nVarsti on rahva järjekord treppidel, ülal teisel korral asuvas kontoris. Ametnikul leti taga algab kiire töö, pagasi saatekirjade otsimine, raha sissekasseerimine. Samal ajal heliseb telefon lakkamatult ta selja taga seinal.\nKeeran selja vastu akent, sest mu huvipunkt on nüüd ruumi sisemuses. Olen esimest nädalat sel töökohal ega oska end seepärast veel kuidagi kasulikuks teha. Kuid mul on kindel soov ja tahe õppida. Kui on seda õppinud teised, siis õpin ka mina, on mul kindel usk. Summutan vapralt kahtluse varju, kas jõuan nii ruttu omandada osavust ja kiirust, et ühel ajal õiendada rahvaga, telefoniga ja lugeda ning vahetada raha. Mulle öeldi, et pean jälgima toda noormeest selles tegevuses, sest teda tuleb mul asendada ta äraolekuil. Loodan südamist, et neid kordi ei tule liiga palju.\nTelefoni helin muutub häirivaks. Meeleldi võtaksin toru ja vastaksin, kui teaksin, mida. Kuid ei tunne veel sõiduplaane ega tea laevaliine. Kuulen ametnikku vastamas, katsun sellest järeldada, mida küsitakse.\n– Jah – “Nora” on sillas, olge lahkeks. Jah, “Nora” tuli praegu, palun väga. Jaa, on küll sillas, aga palun helistage hiljem. Mul pole sel hetkel aega otsida teie pabereid. On küll, palun väga. – Lakkamatult, vahetpidamatult samal toonil ja viisil. Samal ajal kiired käed sorivad kahisevas siidpaberite kuhjas – saatekirjades. Telefonikõne vahel küsitakse tasa järjekorras ootaja nime, sadamat, kus pagas peale pandud. Kuidas see noormees seda küll suudab, segamata asjaolusid ja arvestades raha. Kas seda suutis Siina Sarna? Miks lahkus ta teenistusest? Ajal, kus kohti võimatu on saada ja leida. Kuhu ta küll kadus nii äkitselt, endast sõnakest maha jätmata? Loodan, et see selgub mulle siin tema kohal teenides kaasaametnikkude kaudu üsna pea.\nOlin lõpetanud Siin Sarnaga koos keskkooli. Juhuslikult hiljem kokku sattudes hakkasime koos kulutama ametiasutuste uksi, andes sisse kohaotsimise sooviavaldusi-palvekirju. Mulle teadmata põhjusel Siina kiskus aina laevaseltside poole. Sellest johtudes andsime palved sisse ka sellele seltsile, “Balticale”. Muidugi olime teadlikud, et balti-sakslaste eraasutusse ei võeta kedagi väljastpoolt nende omanikkude aga ka rahvusgrupi ringkonda. Kuid palvekirjade kirjutamine oli meie lõbus suvine ajaviide. See on nagu ilusa kooliaja unistuste pikendamine, kujutlemata selle taga mingit elumuutust. Oli tore maalida ilusaid ümaraid ilukirjatähti paksule valgele paberile, mõtlemata sellele, mis siis juhtub, kui vastatakse jaatavalt. Olime harjunud oma väikese taskurahaga, sellest kombineeritud kasinate lõbudega. Olime rõõmsad, muretud ja õnnelikud, eluvõõrad nagu tibud pesas.\nKuid siis tuli järsku üllatav pööre. Siina sai “Balticast” kutse läbirääkimistele ilmumiseks. Kui ta selle rõõmusõnumiga minu poole ruttas, selgus, et mina polnud seda saanud. Miks? Muutusin kurvaks, siis tigedaks. Olin kade. Miks oli teda eelistatud? Tundsin, et mulle oli ülekohut tehtud. Kahtlustasin teda alatus mängus, kuigi ei teadnud, missuguses. Olin kogu aeg olnud endas kindel, et kuulun paremusse. Olin enda teada targem, – seda kinnitas ka mu hulga parem koolitunnistus. Olin korralikust perekonnast, omades mõlemad vanemad. Panin sellele suure tähenduse, nagu iga teine meie aegne. Kuna olin eelistatud olukorras kodust, uskusin, et olen ka eelistatud paremusele elus. Olin korralikult riietatud, seega välimuselt vastuvõetavam rikkale eraseltsile, nii arvasin oma südames. Siina oli kasuvanemate kasvatada. Ta õige päritolu polnud kellelegi selgunud meie kooliajal. Vaevalt ta ehk seda isegi teadis. Liikus ringi veel koolilõpetamisele järgneval suvel kulunud vormikleidis ja madalakontsaliste koolilapsekingadega.\nKuid Siina oli saanud koha ja mina mitte. Hiljem oli ta sellelt korraga lahkunud, jättes selle vabaks mulle. Mind torgib üha enesetunne, et tema oli see, kes saatis mulle sõna, et proovigu ma nüüd uuesti oma õnne samas kohas. Tegin seda vastutahtmist, teadmisega, et mind niikuinii ei taheta. Mind võeti vastu, kuigi öeldi – ajutiselt. Ka olen alanud teatud alandusega võrreldes Siinaga: tema alustas “Baltica” uhkes peakontoris, südalinnas. Mind palgati harukontorisse sadamas, laevasõiduhooaja lõpuni ajutise abilisena. Nõnda mulle kinnitati. See kurb tõik on mul aina kõrvus siin tööd alustades. Kuigi mu elusihiks pole jääda kontori tooli nühkima kogu eluks, pole siiski lõbus pärast jõulupühi alustada uuesti ametiasutuste vahet jooksmist, et otsida uut tööd. Laevaliin ju lõpetab vähemalt sel ajal oma tegevuse. Olen otsinud tööd üle aasta ja tean, kui alandav see on. Lähedane kerjamisele – ühest uksest välja, teisest sisse.\nMu mõtteid segab leti ääres valjuks tõusnud vaidlus. Ametnik kinnitab, et meil pole rahavahetuspank. Maamees väidab, et laevakontor peaks küllaldaselt varuma peenraha, et oleks tarbeks. Rahvas kahistab oma kottides, otsides võimalust hädalise aitamiseks. Kuid kellelgi ei ole. Pagasileht lendab kõrvale. Mees peab astuma reast välja, ootama. Mulle selgub, et maarahvas koju sõites vahetab rahad suurteks, et need ei pudeneks vahetuskopikatena pihust. Loomulikult on laevakontor esimene koht, kus neid linna tulles jälle peeneks vahetada ostes välja võipütti või mõnd sekki, mida pakkidekompsude ülikülluses pole saadud käeotsas ühe käiguga maale tuua.\nRahva lahkumisel maabumissillalt vabastatakse loomade latrid. Vint hakkab kaubakaste maale vinnama. Kergesti võib juhtuda õnnetusi, ka inimestega, kui nad sõeluvad seal all tegevuse sees.\nSaba nihkub edasi. Telefon jätkab samuti. Rahvarea vahelt surub end läbi kõigist üleulatuv kapteni vormikuues mees, pakk pabereid peos. Ta seisatab ja vaatab mind, enne kui nihkub tagaruumi ukse poole. Teda ruttab vastu võtma kontori juhataja. Ametnik leti ääres hüüab tagumisse ruumi: – Reeva, tule võta telefon!\nIlmub abijuhataja. Toru üle võttes jätkab ta eelmise juttu:\n– Jah, “Nora” on sillas. Mis teil oleks? – Kaks esimese klassi kajuti kohta tagasisõiduks. Väga hea, märgin üles. Võite kindel olla, palun.\nRääkides torru, abijuhataja pilk peatub minul. Tunnen end süüdlasena, kuna ikka veel seisan tegevuseta. Abijuhataja siirdub leti taha. Tal õnnestub oma taskust vahetada ootavale mehele peenraha. Selle mehele peo peale lugenud, pöördub minu poole:\n– Preili, teile on teises toas mõned kirjad … Samas astub mu ette ja räägib tasa, vaevalt huuli liigutades: – Pole ilus demonstreerida publikule tööpuudust. Kuna tulite halval päeval, kellelgi pole aega teile midagi anda või näidata, siis otsige ise. Näidake oma tahet. Avage eelkäija sahtlid. Korraldage temast mahajäänud dokumente. Seadke ärikirjad kuupäevade järgi kuhilasse ja jätke keskmisse pulti. Kui aega saan, vaatan need üle ja panen, kuhu need kuuluvad. See tüdruk oli muide väga täpne ja korralik töös. Loodan, et teie pole halvem.\nTean, et kapten Jaanik, harukontori ülemjuhataja, kirjutab iga päev paki ärikirjade mustandeid viletsas ja vigases eesti keeles. Minu kohus on neid korralikku keelde parandada, masinal ümber kirjutada, hiljem, kui need juhataja ja abijuhataja eest läbi käinud, ümbrikkudesse panna ja koju minnes posti viia. Seda seletati mulle esimesel päeval ja seda tööd olen teinud seni. Täna aga polnud kirju. Või vähemalt ma ei teadnud neid ise otsima minna. Kuid mida tegi Siina, et oli nii korralik? Kindlasti võin mina niisama hea ja korralik olla. Mu pea hakkab kiiresti tööle antud ülesande kallal. Selle tulemusena ma esitan ka abijuhatajale küsimuse, millest saaks teada, kas kiri on ärikiri või mitte. Olin enda arvates üsna nupukas seda küsides. Abijuhataja pruunes silmis sähvatas pilk, kui ütles: – Te oskate ju lugeda.\nSee oli löök sõrmedele. Kuid juba on ta mulle selja keeranud. Ta heleda juuksepiirdega tugev pruunistunud kael kaob rahva vahel tagumisse ruumi. Uksele ilmub veel kord pruunide silmade paar ja sealtpoolt öeldakse: – Kui ukselt viipan, siis tulge ümber kirjutama.\nNüüd on “Nora” tüürimees telefonil, seda oskan juba eraldada ta kuldkarrast varrukapaelalt. Ta on asetanud peo suu ette toruks ja hüüab selle sisse nagu laevas ruuporisse:\n– Hallo, hallo, oled see sina, Melanii? Jah, jõudsime praegu. Kuidas on lood täna õhtuga?\nRahva salajased pilgud piiluvad rääkijat. Meremees, see ju teada, võib lugeda mõtet nende nägudelt.\nRonin kulunud nahaga kaetud ümmargusele puupukile, mis on istepingiks kõrge vana tööpuldi ees. Selline muinasaegne on siis minu töökoht. Koolis olid meil lahtised lauad toolidega. Kohaotsimisekäikudest tean, et riigiasutustes on lihtsad kirjutuslauad. Laevaselts “Baltic” pidi juttude järgi olema üks rikkamaid ja uhkemaid kogu meie linnas, kuid siin pole sellest mingeid märke. Võib-olla on see rikkus koondatud peakontorisse, varjamaks seda siin maa pärisrahva kadeduse eest.\nEt avada keskmist laegast, tuleb töölaua pealispind tõsta kõrgele üles. Kui tahaks mõlema käega laekas pabereid korraldada, tuleks lauda otsaesisega ülal hoida. See on tülikas ja üldse pime toiming sahtli varjus. Tuleb kõik tõsta välja, lagedale. Lahtiselt sinna loobitud paberid on mul varsti kuupäevade järgi reas, nagu sooviti. Parempoolseist sahtleist pole palju välja tõsta. Kiiresti õppisin, millised on ärikirjad, millised saatekirjad või lihtsalt muidu kritseldused, mingid kirjade mustandid. Ära visata omapead ma midagi ei julge, seepärast asetan ka need omaette pakki. Pahempoolseist sahtleist on alumine lukus. Keskmises laekas ühes karbis on kimp võtmeid. Võtan need ja proovin neid avamiseks. Ükski ei kõlba. Vaatan lukku, mis paistab kulunud sahtli vahelt. Seda on varem terava abinõuga avatud või vähemalt katsutud avada. Minagi siis surun prao vahele sulenoa ja vajutan luku alla. Sahtlis on siidpaberis pakk. Sellest tulevad nähtavale naiste mustast siidist, tikanditega toatuhvlid, ilmselt võõramaise päritoluga. Hea, et ma ei tõstnud pakki lauale. Oleks olnud piinlik, kui sellisele esemele kontoris oleksid langenud leti taga ootava rahva pilgud. Lükkan paki tahapoole. Kuid seal on paks kaust mingisuguseid pabereid, seotud risti kirju ilunööriga. Uudishimus harutan ka selle vabaks sahtli äärte varjul. Loen esimeselt lehelt: Kallis Kunno. Kiiresti keeran lehtede külgi, otsides lõppu. Kelle erakirjavahetuse peale olen sattunud? Kuskil peab olema ka saatja või kirjade kirjutaja nimi. Viimasel lehel see on: Sinu Sina.\nSiina kirjad! Kuid kes on Kunno? Miks on need jäetud siia, kui ta ise lahkus? Toatuhvlitele leiab ju kergesti seletuse, lihtsalt maha unustatud, aga kirjad?\nMind ehmatab abijuhataja hüüd ukselt. Olin ta ennistised sõnad juba unustanud, ärev leiust. Kiiresti peidan paki tagasi sahtlisse ja lukustan selle ühe võtmega, mis nüüd imekombel käänab logisevas lukus. Kuigi tean, et iga teine võib selle sahtli avada niisama kergesti ilma võtmeta, peidan selle siiski oma käekotti.\nPaari tunniga olen teinud keerulise töö, muukides lahti kapten Jaaniku kritseldusi, neid parandades ja koostades neist ärikirju. Kui need siis ta lauale panen, öeldakse mulle: – Kuna õige tööpäev on nüüd ametlikult lõpul ja teil siin täna midagi teha pole, minge ja viige need kirjad posti. Tagasi pole täna enam tarvis tulla.\nMa ei taipa, oli see vastutulek või heategu mulle juhataja poolt. Teised keegi ei näi kojuminemisele mõtlevat. Abijuhataja jälgib mind altkulmu, nagu midagi ette heites. Kas oleksin pidanud juhatajat tänama selle lahkuse eest? Kuid olen ju siin olnud kaheksa tundi, veerand juba ülegi, kiusab mind trots oma õiguses. Liigun eesruumi ukse poole. Siin näib endine tegevus jätkuvat, teab kui kaua veel. Telefon töötab ka lakkamatult. Jälle vajatakse abijuhatajat telefonile. Ukse vahel minust möödudes püüan ta sisisevad sõnad: – Kaduge juba, mis te viivitate. Muidu vana muudab meelt ja leiutab midagi teie jaoks.\nOlen nii jahmunud, et ka teda ei oska lahke nõuande eest tänada. Seda ta aga vist ei oodanudki, sest juba kõlab telefonis: – Üks kajut tagasisõiduks, palun väga …\nMu mõtted on juba kirjadel puldi sahtlis. Kuidas neid sealt teiste tähelepanuta kaasa viia? Sest vahepeal olen avastanud, et siin neid lugeda oleks võimatu. Siis meenub mulle mu vana kooliportfell, milles tõin leiva ja kohvipudeli kaasa. Leib on nüüd söödud. Pudeleid on veel koduski. Tühi võib pulti jääda. Samuti ka vana kampsun, mille külmade ruumide kartusel ema oli mulle peale sundinud. Nende esemete asemel topin kaantepaki portfelli. Lahkun siis, portfell kaenla all.\nKodus ei pääse ma nii kergesti omaette olemiseks. Tuleb lõpmatult pärimisi, mis ja kuidas. Kõike tahab teada mu hoolitsev ema, siis koolist tulev õde ja vend ning lõpuks ka isa. Kogu mu perekond, isegi suguselts kui ka tuttavate ring oli avaldanud oma kahtlusi ja arvamusi mu tööle asudes. Laevaselts ei olevat sünnis koht tütarlapsele. Varsti muutuvat seal iga tüdruk meremeeste mängupalliks, keda loobitakse seni, kuni lendab üle parda. Nüüd põlevad nad kõik uudishimust, ehk on juba märgata ennustatud tulemusi, sõnad põlemas keelel: eks ma öelnud!\nPärast mitmesuguseid hädatarvilikke koduseid toimetusi ja ema aitamist õhtusööginõudega saan viimaks tõmbuda pööningukambrisse, mis ainuüksi on minu. Lükkan laualt paksu musta kalingurkaantega kooliklade, mille nädala eest ostsin viimase taskurahaga, kavatsedes sellesse meremeestest kõik üles kirjutada. Polnud ma seda mõtelnud mingisuguse päevaraamatuna ega ka romaanina. Enam uurimistööna, mille tulemustest võiksin näha, kas meri ja meremehe elukutse mõjutab inimest halva poole, nagu rahvas üldiselt arvab. Kuid selle nädala jooksul olen näinud ainult kolme laevakaptenit ja nende tüürimehi, viimaseid vaid kaugelt. Keegi pole neid mulle tutvustanud, nagu pole mulle töödki kätte näidatud põhimõttel: tee ja otsi ise. Keegi neist pole mulle lähenenud, veel vähem ilmutanud mingit kavatsust mind võtta oma mängupalliks. Seega mu klade seisab puhas. Meeleldi ja suure huviga panen selle asemel Siina kirjade mapi. Võib-olla leidub seal juba kõik valmiskirjutatult. Vähemalt ehk materjali mulle mu kavatsuseks.\nVõtan esimese kirja, käe värisedes ärevast uudishimust.\nAmmu, väga ammu, mitmete aastate eest olin kavatsenud seda, mida nüüd alustan, hakata Sulle kirjutama kõigest Su kodus. Su vanemaist, nende elust, Su kodumaast ja lõpuks muidugi ka endast. Sest eks ole see kõik seotud tihedalt elu läbi, inimesed, ümbrus ja kodu.\nSeni oli alguse tegemiseks mõjuvaid takistusi, võib-olla otsisingi viivitust nagu armuaega. Tegin koolitööd söögilaual, mis söögivahedeks minu jaoks puhtaks tehti. Seega pidin aega isegi koolitöö jaoks nagu varastama. Siis istus Su ema alaliselt oma käsitööga laua otsas, et kasutada ühtlasi kallist valgust, mis minu tarvis pidi põlema. Siis oli õhtuid, mis Su emaga istusime videvikus, tema rääkis aina Sinust, ja mõtlesime mõlemad ainult Sulle. Mul oli siis alati tuhat küsimust ajus, ots keelel, kuid ma ei julgenud tülitada ega segada Su ema. Tundsin, et ta oli ainult Sinuga ja mina olin õhk ta kõrval.\nNüüd aga on jõudnud see ajajärk, kus olen asunud oma elutee otsale. Tulvil õnne, suuri lootusi olen nagu täispuhutud õhupall, et lennata vabadusse. Et natukenegi tasandada survet, haaran paberi ja panen selle ülevoolava jõu sõnadesse. Kujutle, kallis, seda suurt õnne: kui seni olin aina elu vastu valmistanud, aastaid koolipingis korjanud teadmisi, olen nüüd äkki vaba ja elu on mu ees. Eks see ole suur saavutus, kuigi see ei tulene nii suurel määral minu enda tublidusest kui loomulikust eluringist. Kuid kes mõtleb sellele praegu. Suur õnn on jooksnud mulle sülle. Kolmekümnest kooliõest on seni ainult kaks leidnud töökohad – üle aastase otsimise peale. Neistki üks on läinud perekonda, laste juurde, mis on nagu hädamaandumine lennuvälja asemel ohakasele põllule. Temal puudus see valitute tee – kui ei leia tööd, õpin edasi. Muidugi puudus see ka mul. Olin tee alguses, kuid jätku polnud mu ees, ja nüüd äkki on.\nMeie kodumaal valitseb preagu sõjajärgse kriisi tõttu suur tööpuudus. Kui mõned aastad tagasi polnud haritlasi võtta vajalikele kohtadele, siis äkki on neid tekkinud üleliia. Kuigi meile koolist anti kaasa julgus, et tublile on alati koht ootamas, ilmnes, et keegi meist polnud nii tubli. Lihtsalt meid oli liiga palju ja kohti liiga vähe. Kuid nüüd olen mina pääsenud sellest umbtee otsast siledale laiale maanteele. Mulle on alanud suur, ilus elu.\nAndsin kohaotsimise palveid kõikjale, muidugi ikka salajase lootusega, ehk õnnestub. Sel viisil ka laevaseltsi kontorisse – sooviga olla nagu selle läbi lähemal Sulle, sest Sina kadusid siit laevas laia maailma. Sel ajal sattusin kokku ühe omasugusega, kes samuti minu mõjutusel tegi selle sammu. Aga miks saadeti minule kutse ja mitte temale, see on mulle mõistatuseks.\nVärisesin sel hommikul vähemalt pool tundi südalinna massiivse maja nikerdustega ukse taga, vaadates silti, millele oli vaskplaati graveeritud “A/B Baltic”. Arvasin end teadvat, et need eestähed tähendavad aktsiaseltsi. Seega ei või see olla ühe perekonna asutus, nagu mu kooliõed ja ta perekond olid kinnitanud. Lootsin, et kui on mitu peremeest, on ka mitu arvamist ja nagu enam lootust vähemalt ühele neist kuidagi olla vastuvõetav. Igavesti ukse taga seista oleks muutunud võimatuks. Kell lähenes määratud ajale. Kuigi olin tulnud terve tunni varem, tuli lõpuks emba-kumba otsustada – kas minna sisse või tagasi. Kõrvakübaras härra, kes möödus, pöördus tagasi, kõndides veel kord minust mööda. See otsustas olukorra, pidin tema eest põgenema. Astusin kiire sammuga sisse raskest uksest, lootusega, et sattudes eeskotta, varjatud kohta, on veelgi aega julgust koguda. Kuid olin avaras nikerdatud laega ruumis, kust lai trepp viis üles ukseta laiale teisele korrale. Seal kõndis ja kolistas keegi, lükates mingeid mööbleid. Hiilisin poolele trepile uurimaks, kas on ehk kojamees, seega veelgi hetk viivituseks. Ülalt aga hüüti sel hetkel: – Kes seal on? Palun üles tulla.\nPolnud enam muud võimalust. Sattusin rinnakõrguse tumeda leti taha. See varjas õnneks mu kulunud, väikeseks jäänud palitut, eriti aga räbalaid kingi, mis olid juba tükk aega mulle piinlikkust valmistanud.\nNoormees, kel olid sinisitikat meenutavad mustad läikivad juuksed ja rohekad silmad tumekollakas näos. Vaatasin, suu lahti, nagu kunagi loll koolitüdruk, sest see ma ju ka tegelikult olin. Sellist inimest polnud ma varem arvanud leidvat meie kodumaal. Vist noormeeski taipas mu juhmust, sest suud nagu muigeks viltu kiskudes ta küsis: – Mida teil oleks?\nUlatasin firmalt saadud kutsekirja üle leti. Heitnud sellele ainult pilgu, ütles ta – haa! – Ruttas parempoolses seinas asuva ukse juurde ja lükkas selle laiali, näidates siis käega sinnapoole. Imestuses vaatasin hämara valgusega ruumi, kus peaaegu igas nagis rippus tume palitu helekollase või halli salliga, kõvakübar kohal. Kus olid siin kõik need mehed? Kuid mind oodati ja pidin võtma seljast ka oma palitu. Riputasin selle kartlikult ukse kõrvale ainsa vaba nagi otsa. Järgnesin siis sellele sinisele, kelle mõttes olin ristinud Sinisitikaks. Leti taga, suurte akende heledas valguses, mida omakorda veel aitasid laes kumavad hiigellambid, tundsin südamevalu oma viletsa välimuse üle, ahastusega mõeldes ja otsides, kuidas saaksin varjata oma jalanõusid. Kuid Sinisitikas ei huvitunud minust. Ta otsis mingeis pabereis. Peo neist kuhjas, juhtis mind madala laua juurde, mis asetatud kahe pika tumeda kirjutuslaua vahekohta nagu äsja ja ajutiselt sinna asetatud ese. Väiksel laual oli mingi eriti kõrge masin, kaetud helekollase nahkkattega. Lauakese ette oli tõmmatud sügav tugitool, kõrgete käetugedega, istmel kulunud, näruse nahaga polsterpadi. Tundus, nagu keegi oleks sellega tahtnud tooli kõrgemaks teha. Ma ei osanud mõelda, et sel viisil oli siin minu vastuvõtmiseks tehtud ettevalmistusi. Samas aga taipasin, et mina see olin, kelle eest Sinisitikas pidi hoolitsema, sest ta tõmbas katte masinalt ja näitas käega toolile. Ma ei suutnud tagasi hoida ehmatushüüet. Sest – oh viletsust ja häda! – see oli kirjutusmasin küll, kuid vana, õieti igivanaegne, pika rulliga, pimeda tähestikuga Remington. Mulle tundus, nagu rauk oleks hauast mu ette üles tõusnud. Vaadeldes lähemalt ta roosteteradega rikutud tähti, igati nagu leotatud välimust, veendusin, et see oli millegipärast vees olnud. Aga taipasin ühtlasi, kui rumal olin olnud, uskudes ja lootes kõikjal eest leida mulle kooli harjutustundides armsaks saanud tuliuut Underwoodi.\nKäsi, sõrmusekivi niisama rohekalt helkides nagu silmad, hoidis mulle võtmiseks paberipoognaid ja Sinisitikas rääkis madala, tasase häälega: – Kirjutage esialgu tähestiku järjekord sellele poognale. Pange see masina kohale tähestiku taha. See kulub teile aja jooksul pähe. Selle varal katsuge see kiri ümber kirjutada. Selle aja peale tuleb ka juba härra prokurist.\nKiri oli arusaamatu, mingi matemaatiliste märkide, x-de, plusside ja y-de segu. Mõeldes, et selline on siis see läbirääkimine, mida kirjas nimetati, hakkasin südame värisedes nagu eksamil, kuid suure innuga pihta tähestikuga. Samas hakkas mind segama vali kõnesumin läbi klaasseinaga poolitatud ruumi, tagaseinas avatud uksest. Hallipäine, lüheldane, väga korralikus riietuses härra sammus sealt esimesena ettepoole, et hoida lahti ust viisaka kummardusega kellelegi, kelle tulekut oodati. Siis tormas klaasseina poole suur, tugev ja igati kogukas mees. Kindlasti oleks tormanud otse läbi klaasi, kui Sinisitikas poleks rutanud avama klaasseinas nägematut klaasust.\nPuhkides, suure valge rätiga higi pühkides, teise käega ripnevaid, teravate otstega punakaid vurre keerutades porises jäme hääl saksa keeles: – Kas ma ei ütelnud, et see klaassein siin kord maha joostakse.\nSiis leidis ta pilk minu. Vajusin tahtmatult madalamaks, kindla teadmisega, et selle asemel pean tõusma. Olin nagu sipelgas, kes paratamatuses ootab oma saatust suure inimjala all. Suur käsi kiirgava sõrmusega sirutus minu poole. Tõusin selle mõjul püsti nagu kuulekas koolilaps.\n– Kes see niisugune siin on? oli küsimus mulle või vähemalt minu poole.\nSinisitikas ruttas kummardades vastama: – Härra peadirektor, see on üks neist, keda valisite nime järgi neist palvekirjadest, mis sisse tulid … Kohaotsimise palvekirjad meie – teie auväärt asutusse …\n– Mina valisin tüdruku? Kuidas see sai võimalik olla? Pungis silmade pilk pürgis klaasseina taha, kust lähenes kiiresti see hallide juustega, viisaka käitumisega vanahärra.\n– Auberg, kuulsite, mis juttu see mees siin ajab? Kes kutsus siia selle plika?\nOlin igati valmis kiiresti lahkuma, et seda meeldivat vanameest päästa järgnevatest sekeldusest minu pärast, kui ainult mu jalad oleksid astunud sammu. Viisakalt, üha kummardades lähenes see härra. Direktori ees ulatus ta vaevu talle rinnani. Kuid ta seisis sirgelt ja pilk kindel, kui ütles: – Palun, härra direktor, arutame seda küsimust veel nelja silma all.\nSuur mees tormas edasi läbi ruumi pahemale, kuhu kadus tumeda ukse taha, mis paistis ainult pooliti kõrge kirjutuspuldi seljataguse kõrvalt. Sinna järgnes talle ka viisakas vanahärra. Varsti kostis sealt ühe mehe käratsev saksakeelne jutt, kuni Sinisitikas läks kikivarbail ja sulges vaheukse.\nKlaaseina tagusesse ruumi oli vahepeal ilmunud mitu vanemat meest. Nad vaatlesid mind läbi klaasi, omavahel kõneldes. Viimasena saabus kõige tagumisest uksest kiirete lühikeste sammudega, hõbehallide juustega pikk ilus mees. Ta läbis vaheruumi teiste poole pilku heitmata. Jõudes mu kõrvale, kummardas mu ees. Ulatas mulle kitsa, veidi konksus käe ja ütles ühe nime, mida ma eelmisest sündmusest segasena ei taibanud. Niisama kiiresti kõndis ta tagasi klaasukse taha. Viimse ukse kõrval, akna all asuva laua ääres võttis istet, alustades seal raamatusse kirjutamist.\nKuna ikka veel püsti seisin, siis Sinisitikas osutas toolile. Istusin selle käsu peale, ja kuna tundus rumal lihtsalt ringi vahtida, hakkasin jätkama mulle ennist kättenäidatud tööd. Vahepeal sigines mu ümber üha uusi härrasid, kes tulid klaasseina tagant ettepoole. Nende välimus ja tasane jutlemine huvitas mind väga, seepärast piilusin neid altkumu, mitte ühtki sõna taibates nende saksakeelsest jutust.\nMinust aknapoolse laua äärde istus pikk, keskealine, Sinisitika järel üks nooremaid mehi. Ta ees oli laual suur raamat. Sellesse hakkas ta märkima mingeid arve määrdunud ja kortsunud pabereist. Teisele poole, peaaegu keset ruumi asuva laua äärde ilmus tüse ja lühike, ripnevate hallide vurrudega vana mees. Vurre näppides ja keerutades hakkas uurima kõrget avamata kirjade kuhja laual.\nSinisitikas oli läinud ringi neist laudadest mööda. Nähtavasti asus tema koht akna all asuva kirjutuslaua vastas, eriti suure ja laia laua ääres. Sealt lendas ta pilk tihti minuni, nagu küsides, kas vajan abi või selgitust.\nSiis nagu kihutas läbi ruumi läikiva pika pintsakuga, palja pealae ja sileda laia lõuaga, veidi ettepoole küüru hoidev mees. Kadus direktori toa ukse kõrval asuva kõrge puldi vajru.\nDirektori toas oli jäänud üsna vaikseks. See rahu vaigistas mind ja hakkasin süvenema oma ülesandesse. Kohe selle peale ehmatas mind võõra käe vajutus õlal. Enne direktoriga koos läinud vanahärra naeratav nägu vaatas mulle, kui ütles: – Härra direktor Ormisson tahab teiega isiklikult rääkida.\nOlin juba püsti ja astumas, kui tundsin tugevat, kuid sõbralikku survet õlal ja mulle öeldi: – Olge julge ja vahva, kaotada pole teil midagi. Küll aga võita.\nHärra peadirektor Ormisson oli laskunud madala ümmarguse laua taha, nurka asetatud sügavasse pruuni nahaga tugitooli. Peos veeklaas pruunja joogiga, vaatas ta punnis silmi mulle vastu, kui sisenesin. Jäin kaheldes ukse kõrvale, teadmata, kas teretada, kuna olime juba varem eespool kokku puutunud. Ta uuris mind kaua ja põhjalikult, jalgadeni jõudes pead viltu hoides, klaasi tühjendades. Mulle tundus, et ta eriti vaatas mu poisipead, mis oli sile ja nudi, kuna mul polnud kunagi raha lokkide tegemiseks.\n– Istuge siis, tulid viimaks sõnad. – Kuidas oli teie nimi?\n– Siina Sarna, libisesid sõnad mu keelelt. Tugitool, kuhu vajusin, oli madal ja sügav. Pidin nihutama end ettepoole, kõvemale servale. Polstri nahk tundus jahe mu higistavale kehale läbi sukkade. Hoidsin kõigest väest kinni pealetükkivat nuttu haleduses oma saamatuse ja hirmu pärast.\n– Ära hakka töinama. Jumala pärast, see on kõige hullem, millega naised alati lagedale tulevad, öeldi selges eesti keeles. Suur käsi kallas klaasi pruunjat jooki täis. See joodi ühe pika sõõmuga. Tühi klaas kolksatas lauale, poolvildakil tuhatoosile. Mu käsi kibeles seda õieti tõstma, kuid mu jalg ei astunud. Siis kuulsin sõnu: – Astu siiapoole ja näita, kuidas sa välja näed.\nSee lause surus kõige kiiremini tagasi mu nutuhimu ja haleduse. Olen alati muutunud trotslikuks tigeduse või halva sõna puhul. Viha tõusis mulle pähe, nagu oleksin mina rüübanud tühjaks selle viimase klaasitäie jooki. Astusin suure sammu ja seadsin selle viltuoleva klaasi õieti lauale. Sellejuures püüdsin nagu varas kinni oma salajase mõtte: lähen parem juba kohe. Ega ma pole hobune laadal, et mind mõõdetakse nagu müümisel. Kuid ukse poole astujat minust siiski ei saanud. Jäin seisma osalt madala laua varju, aina mures oma kingade pärast. Pealegi oli järsku tekkinud mu meelde Su ema nägu, kui ta mind hommikul kodust välja saatis, ja sõnad: – Jumal aidaku sind, kallis laps. Ja ole lahke ja kena, ka siis, kui sind jälle tühjalt tagasi saadetakse.\n– Kes on su isa? Mis ta teeb? käis uus küsimus. Seda küsimust korrati kaks korda, enne kui mina jõudsin end vastuseks koguda.\n– Ma ei mäleta oma isa ega tea, mis ta tegi. Ta suri enne minu sündi. Mu ema olla surnud mind sünnitades. Mind kasvatas mu tädi ja tädimees …\n– Mis mees see tädimees siis on? Mis ta teenib?\nSa mu halastus, kust võisin mina seda teada, kui palju teenitakse sadamas mustatöölisena. Kas võis seda ütelda? Kuid mu trots astus vastu teise trotsile ja pead püsti lüües ütlesin: – Ta on sadamas, vist mingis laos, ja ta ei teeni väga palju. Teadsin kindlasti, et nüüd tuleb mul lahkuda, kuid kas pean ütlema siis head aega ja tänan väga või minema uhkelt ja vaikides?\n– Seda on näha su välimusest, et see mees pole palju väärt, vastati mu jutule.\n– Nad võtsid mind haledusest. Korjasid nagu tänavalt, sest mul polnud kedagi, ütlesin etteheitvalt, haledalt.\nSuur käsi kobas pintsaku taskus, keha tagasi kallutades. Kõhukas nahkmapp ilmus nähtavale. Selle vahelt lendas uus kümnekroonine lauale, kristallveekarahvini kõrvale.\n– Võta see, esialgu, ja osta endale kingad jalga. Niisuguste jalanõudega häbistad meie firmat.\nOlin üllatusest segane. Mu käsi ei liikunud ega osanud ma ka tänada. Kuid ta pilk oli ootav ja sundiv. Tahtmatult sirutusin ja võtsin raha. Pigistasin selle pihku, tundes, kuis see tasa krõbises. Vist naeratasingi, sest tundsin, kuis suure mehe silmis nagu välgathas kiire sähvatus. Siis ta tõusis ja möödus minust. Seisis ukse vahele, sulgedes mulle väljamineku. Kiire saksakeelne jutt kõrge seljatagusega puldi taga istujaga. Siis lasti mind läbi astuda suurde ruumi. Siirdusin masinlikult Remingtoni poole ja langesin vanale padjale tugitoolis. Järgmisel hetkel lendas mu ette tšekk ja sulepea.\n– Kirjutage alla “avanksi” lehele, öeldi saksa keeles. Kuidas julgesin sellele vastu vaielda? Olin õnnetu, segane ja nõutu. Oleksin igale paberile alla kirjutanud, kui ainult oleksin sest kõigest pääsenud. Kuid järgneval hetkel oli kõik see kahtlus minust niisama kiiresti kadunud. Leidsin end kaalutlemas, mis keeles on sõna “avanks” ja mida see õieti tähendab. Kuid tulemuse leidmiseks ei antud mulle aega. Kviitung või tšekk võeti ära ja neli kümnekroonist loobiti lauale. Kohe oli ka endise naeratava vanahärra nägu mu kõrval. Tõusin viisaka lapsena ta ette, ootamas korraldusi. Olime ühepikkused, tema vanuses hall, mina nooruses roheline. Oodanud, kuni võtsin raha laualt ja panin oma närusesse käekotti, tegi ta ümberringi istuvate härrade poole poolringis käeliigutuse ja hakkas rääkima eesti keeles, millel oli nõrk võõras aktsent:\n– Mu härrad, tutvustan teile siin meie masinakirjutajannat, preili Siina Saarnat. – Ta hääldas mõlemaid mu nimesid kolmevältelise täishäälikuga. Siis pöördus minu poole: – Seal akna all istub meie abiraamatupidaja härra Feldbach. Siin meie väliskirjavahetuse sekretär härra Levisnovitsch. Tema oskab kaheksat keelt nii kõnes kui kirjas, välja arvatud teie emakeel, mida ta üldse ei oska. Seal üle laua istub teile juba tuntud härra Oleeg Sinberg. Tema saab tulevikus teid juhatama ja abistama. Tema vastutusele jääb teie töö. Tema nõuandel teid siia ka palgati. Kuigi peakoosolek seda veel lõplikult otsustab. Muidugi me vajame kedagi uuest koolist, kes oskaks korralikku kohalikku keelt ja ka moodsat kümnesõrmelist masinakirja. Loodame südamest, et meil ei tule teis pettuda ega ka teil meie kontoris töötades. Minu nimi on Karl Auberg. Mind enamuses hüütakse mu tegevuse järgi prokuristiks, sest olen jurist. Ja seal on meie peakassapidaja pult, kus istub härra Johann Laufenberg. Ta on härra direktor Ormissoni õemees. Seega väga lähedane sugulane.\nTagumisest ruumist ilmus sel hetkel mu ette sama härra, kes juba varem kord mulle käis kätt andmas ja end tutvustamas. Nüüd kordas ta oma tegevust naeratades ja öeldes: – Mu nimi on Eugen Harris. Olen pearaamatupidaja ja räägin ning kirjutan ka teie keelt, sest olen ise pool eestlane.\nMillegipärast hakkasid kõik härrad mu ümber naerma ja Sinisitikas läkastama. Punastasin rumalalt, sest ei taibanud nende nalja.\nNii palju lahkust, viisakust ja kummardusi tõid mulle jälle pisarad silma. Ma ei saanud selle vastu midagi parata. Kindlasti mõjusid need ka härradele, sest nagu härduseni puudutatult kõndisid nad igaüks vaikides oma kohtadele. Mina aga tundsin hetke end suurmaailma daamina, kelle ümber keerlevad peened härrad. Vähemalt teadsin, kuidas see tunduks.\nSiis kõneles jälle härra Auberg, prokurist:\n– Kuna teil nüüd on raha, tahaksite kindlasti teha mõned ostud. Kõigepealt peaksite aga muretsema hädatarvilikku – vastava riietuse, sest see on härra direktori soov. Siin on eraselts, laevaselts, seega nende soov on käsuks, meremeeste sinine riietus aga sooviks. Teie võiksite võtta – nii, midagi valget kaeluses. Homme hommikuks palun teid siis kella poole üheksaks. See pool tundi on hommikusöögiks meie söögiruumis. Lõuna on keskpäeval. Toit on firma poolt. Ei arvata palgast maha ega palgale juurde. Siis seniks – nägemiseni!\nTänasin kättpidi seda head meest. Tegin isegi kogemata niksu, unustades, et ma pole enam koolitüdruk, vaid eraselts “Baltica” masinakirjutajanna. Mu niks aga vist oli, mis tingis prokuristi sooja käepigistuse ja viimase lause: – Kui teil midagi koguneb südamele, ütleme nii, tulevikus, siis palun, alati tulge julgesti minu juurde.\nOlin nii liigutatud, et oleksin seda vanahärrat kallistanud, kui oleksin kuskilt saanud lisaannuse julgust.\nSee on mu esimene kiri Sulle ja sellega olen teinud teatavaks ka oma esimesed sammud mu eluteel. Täpselt teadmata, kuidas see kulgeb, kas sirgelt või kõveralt, tean ainult ühte, astun aga edasi päev-päevalt, uue lootusega, et iga järgmine on parem eelmisest.\nKasutasin aega, mil Su ema polnud kodus. Tulevikus pean aina otsima ja passima parajaid hetki Sulle kirjutamiseks, kuni ükskord olen ka vaba sellest Sinu kodu rusuvast survest, millest Sulle vahetevahel puistan mõne teate ivakese neis kirjades.\nNüüd aga kuulen Su ema tulevat ja seega – head õhtut, mu kallis.\nNagu Su ema kõneleb, olla nad mind enda juurde võttes sel viisil hüüdnud, sest mul olnud nii väga sinised silmad.\nOrto, 1964 295lk\n« “Jerzy Kaplinski eessõna Wladyslaw Stanislaw Reymonti romaanile “Tõotatud maa””\n“Armas isa” – Emo Mei »


Õiguskantsler : seadus piirab liialt ettevõtluskonto kasutaja õigust töötuskindlustushüvitisele - ÄRILEHT\n22.juuni 2020 12:29\nTöötuskindlustuse seadus piirab liialt ettevõtluskonto kasutaja õigust töötuskindlustushüvitisele ja on vastuolus omandipõhiõigusega, kirjutab õiguskantsler Ülle Madise riigikogu sotsiaalkomisjonile saadetud kirjas.\n„Kuna riigikohus on juba tunnistanud sarnase regulatsiooni nn juhatuse liikmete töötuskindlustuse asjas põhiseadusvastaseks, pöördun otse riigikogu sotsiaalkomisjoni poole ja palun komisjonil kaaluda seaduse muutmise eelnõu algatamist,“ kirjutas Madise, lisades, et kui komisjon leiab, et seadus on põhiseaduspärane, palub ta seda põhjendada.\nÕiguskantsler ootab sotsiaalkomisjonilt vastust. hiljemalt 28. septembriks.\nMadise märgib, et ettevõtluskonto loomisega on riik soovinud soosida mikroettevõtlust ja parandada mikroettevõtjate maksukohustuse täitmist. Konto kaudu võivad ettevõtlusega tegelda inimesed, kes soovivad oma kaupa või teenust müüa põhitegevusena, aga ka need, kes teevad seda oma põhitegevuse kõrvalt.\nEttevõtlustulu lihtsustatud maksustamise seaduse § 8 (ELMS) järgi maksab ettevõtluskonto kasutaja sotsiaalmaksu, tulumaksu ja kogumispensioni makset (kui ta on kogumispensioniga liitunud) iga kuu eest, mil tema ettevõtluskontole on laekunud tulu. Vastutasuks saab ta riigilt ravi-ja pensionikindlustuse ning vanemahüvitise.\n„Töötuse vastu end ettevõtluskonto kaudu kindlustada ei saa. Sestap on mõistetav ka töötuskindlustuse seaduse säte, mille järgi pole selle seaduse mõttes kindlustatu isik, kes on teenuse osutaja või kauba müüja ELMS tähenduses.\nTeisalt võib aga ettevõtluskonto omanik olla samal ajal hõivatud muu tegevusega, mis annab talle õiguse töötuskindlustusele: näiteks töötab ta töölepingu alusel, on tasunud nõutud ulatuses töötuskindlustusmakseid ning vastab muudele kindlustuse tingimustele,“ kirjutab Madise.\n„Töö kaotanud inimese õigust töötuskindlustusele piirab aga seaduse § 6 lg 1 p 1, mille järgi on õigus töötuskindlustushüvitisele kindlustatul, kes on töötuna arvele võetud tööturuteenuste ja -toetuste seaduse § 6 kohaselt. Nimelt ei võeta inimest töötuna arvele, kui ta osutab teenust või müüb kaupa ELMS tähenduses,“ kirjutab Madise.\nKuna seadus ei seo töötuna arvelevõtmist tingimusega, et ettevõtluskonto pole aktiivses kasutuses, jääb inimene töötuskindlustushüvitisest ilma juba pelgalt seetõttu, et tal on ettevõtluskonto. Selleks et niisuguses olukorras töötuskindlustushüvitist saada, tuleks inimesel sulgeda ettevõtluskonto või võtta tagasi krediidiasutusele antud maksude riigile ülekandmise juhis. Tegu pole keerulise või kuluka protseduuriga. Ka ei too ettevõtluskonto taasavamine kaasa lisakulutusi, kuna konto avamine on tasuta.\n„Samas on konto sulgemine tarbetu, sest selle kaudu saab riik hõlpsalt tuvastada, kas inimene on saanud töötuskindlustushüvitisega samaaegselt sissetulekut. Seega ei õigusta kõnealust hüvitise saamise piirangut ka kardetud kuritarvituste oht,“ kirjutab Madise.\nSamuti töötab ettevõtluskonto sulgemine või maksude riigile ülekandmise juhise tagasivõtmine vastu ELMS eesmärgile parandada mikroettevõtjate maksukäitumist.\n„Kui inimene on riigilt kindlustushüvitise saamiseks kord juba pidanud ettevõtluskontost loobuma, siis tõenäoliselt ei ole ta hiljem enam motiveeritud ettevõtluskontot uuesti kasutama ja selle kaudu riigile makse tasuma,“ kirjutab Madise.\nÕiguskantsler : seadus piirab liialt ettevõtluskonto kasutaja õigust töötuskindlustushüviti...\nTöötukassa nõukogu: kuigi kriisis oleks hea töötuskindlustusmakse määra langetada, siis ei saa seda praegu teha (5) 22 p\nVäikeettevõtjate esindaja: kriisiabi pakettide väljatöötamise peale kulub Eestis põhjendamatult palju aega (64) 26.04.2020


Esimesed infokillud: DiCaprio ja Scorsese nokitsevad ajaloolise mõrvafilmi kallal - Uudised - Apollo Kinoportaal\nEsimesed infokillud: DiCaprio ja Scorsese nokitsevad ajaloolise mõrvafilmi kallal\nMartin Scorsese ja Leonardo DiCaprio filmi «Suletud saar» võttel.\nHollywoodi «staarpaar», näitleja Leonardo DiCaprio ja režissöör Martin Scorsese panid üle tüki aja taas pead kokku ning on peatselt välja tulemas uue filmiga.\nMeeste järgmine, Imperative Entertainmenti toodetud koostööfilm kannab pealkirja «Killers of the Flower Moon» ehk vabas tõlkes «Kuulille tapjad» ning põhineb see David Granni kirjutatud New York Timesi samanimelisel bestselleril. Tegevus toimub 1920ndatel\nTasapisi on mehed filmiga tööd teinud juba kaks aastat, alates filmiõiguste ostmisest raamatule, mille põhjal kirjutab käsikirja stsenarist Eric Roth («Täht on sündinud», «Forrest Gump»).\n«Kui esimakordselt raamatut lugesin, hakkas mul kohe pilt silme ees sõitma,» sõnas Scorsese Variety'le. «Mul on suur rõõm koos Leonardo DiCaprio ja Eric Rothiga see tõeliselt häiriv episood Ameerika ajaloost ekraanile tuua,» rõõmustab ta.\nTegevus toimub 1920ndatel Oklahomas, kus tänu nende maavaldustest avastatud naftale ülirikkaks saanud Osage Nationi indiaanihõim kannatas valgete röövlite terrori ja mõrvavandenõu all, kes nende vara endale ihkasid. Tänapäeval umbes 20 000-liikmeline hõim elas õnneks koledad ajad siiski üle, kuid juhtum on jäänud ameeriklaste ajalukku kui üks hirmsamaid sarimõrvu, mille lahendamisest sai äsja asutatud FBI üks esimesi suuri tööülesandeid.\nTegu saab DiCapriole ja Scorsesele olema juba kuuenda ühise filmiga, millest kõige hiljutisel oli «Wall Streeti hunt». DiCaprio on hetkel ametis Quentin Tarantino «Once Upon A Time In Hollywood» võtetel ning Scorsese viimistleb oma Netflixi maffiafilmi «The Irishman».\nVõtted on planeeritud tuleva aasta suvekuudesse.


Veebisaitide koostaja - Neolo Eesti\nLooge oma veebisait mõne minutiga!\nSaate seda ise teha, see on väga lihtne. Neolo Builderi veebisaidi ehitaja on sõbralik ja intuitiivne. Lisaks pakume teile videoõpetusi. Looge oma veebisait koheselt ja tehke muudatusi nii mitu korda kui soovite.\nVeebisaidi looja, kellel on piiramatu e-posti konto\nSee ei olnud kunagi nii lihtne kui Neolo Builderi puhul!\nPiiramatu MySQL andmebaaside arv\nWordPress on autonoomne\n€ 4.71 / minu\nPakkumisel: Säästke raha 50%\n€ 9.42 / minu kui uuendate Osta\n€ 2.34 / minu\n€ 4.67 / minu kui uuendate Osta\n30 päeva raha tagastamine kõigis meie plaanides\nSoovitame teil palgata meie piiramatu hostimiskava, et saada rohkem eeliseid: ✓ cPanel ✓ piiramatu veebiruum ✓ piiramatu ülekandmine ✓ piiramatu e-posti kontode kasutamine ✓ piiramatu alamdomeenide ✓ TASUTA rändamine ✓ ühilduvus Google Appsi, Office 365-ga ✓ Klienditugi kogu aeg\n50% soodsamalt esimesel aastal koodiga UUS!\nLiituge enam kui 5000 sõltumatu spetsialisti ja VKE-ga, kes Neologa saidi lõid\nValige üle 190 eelmonteeritud kujunduse hulgast. Muutke pilte ja tekste. Muutke nii mitu korda kui soovite.\nMajutustasuga saate maksta kõigil neil viisidel\nMis on Neolo Builder? Miks see mulle sobib?\nNeolo Builder on ideaalne tööriist oma veebisaidi koheseks loomiseks. See on nii intuitiivne, et igaüks saab seda kasutada ka ilma eelnevate programmeerimisteadmisteta.\nSee sobib teile, sest vähem kui 5 minuti pärast saate valmis veebisaidi, mis on teile kõige meeldivama kujundusega ja täielikult teie vajadustele vastav.\n1) Valige kujundus\n2) Sisemiste osade nimetamine\n3) Sisu (tekstide, piltide jne) laadimine\n4) Asendab mudeli\n5) Valige domeeninimi või suunake ümber sellele, mis teil on Nautige oma veebisaiti!\nKasutage Neolo Builderit oma veebisaidi loomiseks piiramatute e-posti kontodega. Kasutage seda hinda kohalikus valuutas ilma lisatasudeta!\nMilliseid eeliseid saate Neolo veebisaidi looja kasutamisest?\nTeie veebisaiti majutatakse Neolo pilves\nKaitse viiruste ja häkkimiste eest\nErinevalt WordPressist või Joomlast on meie kood ohutu\nNullsõltuvus kolmandatest isikutest\nMuutke kujundust, siselehti ja sisu, kui soovite\nLisame teie veebisaidi automaatselt Google'i, Yahoo! ja Bing\nIlusad ja mobiilisõbralikud kujundused\nKasutajad saavad teie veebisaiti sirvida ja seda suurepäraselt näha igast mobiilseadmest\nMultimeedia laadimine ja oma võrkude visualiseerimine\nSünkroonige oma veebisait sotsiaalsete võrgustikega, lisage fotosid ja videoid\nLooge oma veebisait kohe oma nutitelefonist!\nNeolo veebisaidi koostaja on nii lihtne, et saate seda kasutada isegi oma nutitelefonist. See on 100% reageeriv! Võite olla kindel: teie veebisait ühildub kõigi seadmetega.\nMis on Neolo Builderi veebisaitide looja?\nVeebisaidi koostaja on väga hõlpsasti kasutatav tööriist, mis võimaldab teil veebisaidi luua lihtsate sammudega.\nMis vahe on WordPressil ja veebilooja Neolo Builderil?\nNeolo Builderi veebiehitajat on palju lihtsam kasutada ja sellega ei kaasne viiruste, pahavara ega värskendamise ohtu nagu WordPressi platvormi puhul. Samuti kulutab see hostimisest palju vähem mälu ja protsessorit, nii et see töötab kiiremini.\nVaadake kõiki küsimusi\nTöötame nende arvamuste saavutamise nimel\nMeie suurim rõõm on näha, et meie kasutajate projektid saavad teoks. Kui kõik töötab ideaalselt, jääb meie töö märkamatuks, kuid teie oma paistab silma. Ja see on oluline.\nOlen Neolos oma gastronoomilise projekti meisterlik, kõik oli lihtne ja kiire.\nVicky Vago - elav söömine\nOleme 10 aastat tagasi kliendid ja valiksime uuesti Neolo.\nFederico Pacheco - entroopia turvalisus\nValin Neolo oma klientide veebisaitide hostimiseks ja mul polnud kunagi probleeme\nMichelle Dure - Decero graafiline disainer


Mõttus ja Kukk lõpetasid GP Sven Nysi 30 parema hulgas – EJL\nJanuary 2, 20191min662\nBaalis peetud cyclo-crossi sarja DVV Trofee etapil, GP Sven Nysil saavutas Mari-Liis Mõttus 26. ja samuti Team Cannibali vormi kandev Kätlin Kukk 29. koha. Mõttus kaotas võidu pälvinud Jolanda Neffile (Trek Factory Racing Cx) 7.17 ja Kukk 8.29.\nMägirattakrossi Euroopa meister Neff edestas valitsevat maailmameistrit Sanne Canti (Corendon-Circus) 27 sekundiga ja Nikki Brammieri (Suurbritannia) 1.06-ga.\nMeestest saavutas hooaja 21. võidu Mathieu van der Poel (Corendon – Circus), Toon Aerts (Telenet Fidea Lions) jäi maha 34 ja Laurens Sweeck (Pauwels Sauzen – Vastgoedservice) 49 sekundit.\nVan der Poel tõusis DVV Trofee üldliidriks, edestades kaheksa sekundiga Aertsi ja 4.18-ga Michael Vanthourenhouti (Marlux-Bingoali). Van der Poel ütles, et tema edu võinuks olla veel suurem, kuid ta tegi libedal rajal mitmeid vigu. Naistest moodustavad kokkuvõttes esikolmiku Cant, Loes Sels (+2.34; Pauwels Sauzen – Vastgoedservice) ja Brammier (+4.38).\nDVV Trofee viimane etapp toimub 9. veebruaril Lilles.\npreviousRatta-aasta numbrites: kes võitis kõige rohkem, kes on noorim ja kes vanim?\nnextProfilepingu teeninud Loo: minu tegemiste vastu tundis huvi mitu klubi


Kaartide juhendid - Väike kaardimaja\nEduka kaarditöö alused\nOH kirjastuse kaartide juhendid\nKõik alltoodud juhendid on soovituslikud ja mõeldud mängijate endi loovate lahenduste ärgitamiseks. Igasugune tagasiside uutest leiutistest on väga oodatud! Failide lugemiseks soovitan kasutada NitroReader programmi, mida saab tasuta alla laadida ja kasutada aadressilt nitroreader.com. Usaldame ja armastame ning kasutame ise juba aastaid!\nVenekeelsed juhendid ei ole enam kahjuks veebis kättesaadavad. Kui keegi teab viidata neile materjalidele, oleme vihje eest tänulikud.\n1001: 1001 öö muinasjuttude kultuuripärandit kandev kaardipakk, mis algselt just loovuse ja jutuvestmise harjutamiseks mõeldud. Kuid kombineerides seda terapeutilise tööga, on tulemused väga head - pildi ja sümboli keel töötab igal juhul. Kellele meeldib Pärsia, India ja Araabia hõnguline esitlus, on leidnud just õige paki.\nMythos: müütidest ja mütoloogiast inspireeritud kaasaegsete saagade loomise mäng. Koostöö ja loovus on selle (nagu ka kõigi teiste selle žanri kaartidegi) mängu võtmesõnad.\nSaga: esimene jutuvestmise allikaks loodud kaardikomplekt, kus seekord rõhuasetus universaalsetel muinasjuttudel, müüditel ja kangelaslugudel.\nShen Hua: jutuvestmise kaardid hiina/jaapani pärase kunsti ja kultuuri armastajatele. Tušijoonistused loovad erilise õhustiku astumaks aasia müütide maailma. Juhendid on väga sarnased teiste jutuvestmise kaardipakkidega ning neid on lihtne kombineerida kuniks eestikeelne juhend valmib.\nBeauregard: jõulisema joonega kollaažid sobivad nii loovate väljenduste ärgitamiseks kui ka sügavamateks teraapiatöödeks, kus alateadvusega suhtlemine olulist rolli mängib. Juhendist leiab väga lihtsaid mängude ideid, mida saab kasutada nii jääsulatajatena koolitustel ja kogunemistel kui ka lihtsate seltskonnamängudena.\nBosch: kuulsa keskaegse kunstniku Hieronymus Boschi triptühonist on tehtud reproduktsioon puzzle vormis. Ühtlasi annab see mitmesuguseid võimalusi terapeutilisteks lähenemisteks ja nõustamistöödeks, aga ka arendavateks sotsiaalseteks mängudeks sobides nii kunstiajaloo tundi kui meeskonnakoolitustele ja muidugi kodustesse mängude kogudesse.\nLydia Jacob Story: omapärase käekirjaga segatehnikas kollaažid sobivad väga erinevateks töödeks - koolitusele jääsluatajaks, enesetutvustuseks või kokkuvõtete tegemiseks. Tugevaim külg neil kaartidel on mängulised võimalused.\nTahiti saabub pea\nOH: kogu kaardižanrile aluse pannud kaardikomplekt. Selle juhendid on paljuski aluseks kõigile järgnevatele komplektidele ja kasutusvõimalustele. Mahukaim kaardikomplekt sisaldades 88 pildi- ja 88 sõnakaarti.\nCope: kaardid, mis loodud toimetulekuks ja kriisiteraapiaks. Mahukas pakk kaarte, milles väga erinevad olukorrad elust - nii umbsõlmed kui lahendused. Kaartide loojad peavad ise tähendusrikkaks tõika, et maailmale hädavajalik rahu loomise tööriist on valminud sakslasest kirjastaja, iisraellannast psühhoterapeudi ning venelannas kunstniku koostöös. Juhendis on teistest enam teoreetilist tausta töötamaks kriisis inimestega, mistõttu saavad neist abi ka need, kes ei ole terapeudiks õppinud ja soovivad ennast või teisi toetada.\nTanDoo: just paaridele (ja mitte ainult lähisuhtepaaridele) suunatud kaardikomplekt, mis sisaldab erinevaid olukordi kujutavaid pildikaarte ning liiklusmärkidega (mitte ainult "päris" märgid) kaarte. Liiklusmärgid ja kujundid lisavad seni tavapärasele tööriistakastile omajagu vürtsi ja kasutusvõimalusi juurde. Sobib kasutamiseks ükskõik, millistele suhetele valguse heitmiseks.\nResilio: koosneb olukordi kujutavatest kaartidest ja loomapiltidest, kelle tugevustest võiksime võtta eeskuju stressiga toimetulekuks. Stress võib olla nii värskendav pinge, mis viib meid uute avastuste ja rahuloluni, kuid see võib ka muutuda painavaks, mis omakorda võib viia tervisehädade ja krooniliste haiguste väljakujunemiseni. Kust läheb piir hea ja liigse vahel? Kuidas leiame oma võimete ja taluvuse piiri? Pakiga on kaasas juhendmaterjal ideedega kaartide kasutamise kohta. Esialgu on juhend veel vaid inglise keeles. Kaardid on maalinud Emilie Marti, kontseptsiooni autor Moritz Egetmeyer.\nMorenà: Brasiilia vihmametsa xingu hõimu elust inspireeritud kaardikomplekt, mis sisaldab pildikaarte ja jäljekaarte. Värvikad ja südamlikud, sobivad kasutamiseks väga erineva iseloomuga tööks. Kaartide kunstnik Walde Mar de Andrade on öelnud, et ta pole kuskil nii õnnelikke inimesin äinud, kui need lihtsat elu elavad pärismaalased.\nPersona: täiskasvanute ja laste piltide kogumik (erinevad rassid ja vanused, erinev kunstistiil), millega on hea teha nii perepuu-töid kui sotsiaalseid oskusi arendavaid mänge. Sisaldab ka abstraktseid vastastikmõju kaarte. Kasutatkse palju ka perekonstellatsioonitööde tegemisel.\nPersonita: sarnaselt PERSONA kaartidele on see hea pakk suhete teemade lahkamiseks sisaldades just laste ja noorte portreesid. Sisaldab giacomellilikke vastastikmõju kaarte (koopajoonislikud inimfiguurid).\nHabitat: kaardid elupaikadest ja inimese ning looduse suhetest. Kaardipakk pakub väga mitmekesiseid võimalusi erinevateks terapeutilisteks töödeks ning meelelahutuseks ja koolituste soojendamiseks või kokkuvõtmiseks.\nEcco: abstraktne kunst, mis eriti rabavalt alateadvusest emotsioone ja reaktsioone üles suudab tuua. Väga hea meeskonnatöö harjutuste tegemiseks.\nQuisine: tõeline isutekitaja! Suurepärane pakk maailma eri paigu levinuimate toiduainete tundmaõppimiseks ja oma köögialase loovuse vallapäästmiseks. Hea vahend nii õppimiseks kui toidusedeli rikastamiseks ning teraapiakski (terapeutilist juhendit kaasas ei ole).


Edgar Allan Poe ja tema õudsed lood - Eesti Ekspress\nEdgar Allan Poe ja tema õudsed lood\nEdgar Allan Poe „Novellid“ pole tänapäeva maitse jaoks kuigipalju õudust tekitavad, kuid need on vaieldamatult väga hea tumekirjandus.\nEdgar Allan Poe “Novellid” Rahva Raamat, 2017 224 lk.\nLegendaarne põnevus- ja õuduskirjanik, silmapaistev romantismi esindaja kirjanduses Edgar Allan Poe elas aastatel 1809–1849 USAs. Tema kirjanduslik maailm on sünge ja tume ning ega tema elu ka mingi meelakkumine ei olnud. Poe juttudes tegutsevad roimarid ja hullumeelsed, inimesed ärkavad pärast surma ellu, keegi maetakse elusalt. Tänapäevase maitse jaoks pole Poe õudusjutud enam kuigipalju õudust tekitavad, kuid need on vaieldamatult väga hea tumekirjandus. Eesti keelde alustas Poe tõlkimist juba Johannes Aavik, kes kasutas Poed ka oma keeleuuenduste juurutamisel. Uues eestikeelses kogumikus on teiste hulgas ka Poe kuulsamad jutud „Kaev ja pendel“, „Punase surma mask“ ja „Usheri maja häving“. Raamatu on salapärases metafüüsilises stiilis värvipliiatsijoonistustega illustreerinud Eestis elav itaalia kunstnik Giulia Landonio.\nPoe sündis rändnäitlejate perekonda, kuid vanemad surid juba kolme aasta pärast. Poest sai kasulaps rikka tubakakaupmehe perekonnas, kuid see ei kindlustanud talle muretut eluteed. Virginia ülikooli saadeti ta liiga vähese rahaga ning kui Poe püüdis hasartmängu abil oma kapitali suurendada, sattus ta suurtesse võlgadesse. Ka katse õppida West Pointi sõjakoolis lõppes fiaskoga ning ta heideti sealt juba kaheksa kuu pärast välja. Võib-olla oli see isegi hea, sest nii sai maailm endale väga hea kirjaniku. Poe oligi üks esimestest, kes üritas ainult kirjutamisest ära elada. See läks muidugi väga vaevaliselt ning leivatükki hoidis laual raamatute ja ajakirjadele juttude kirjutamine, hilisemas elus ka loengute pidamine, mis oli 19. sajandi kirjanikele üks oluline sissetuleku allikas. Poe võitles ka kirjanikele suurema honorari maksmise ja autoriõiguste eest.\n27aastaselt abiellus Poe oma nõbuga, kes ei olnud veel 14aastanegi. Kui ta 1845 avaldas luuletuse „Kaaren“ (e.k ka „Ronk“, ingl „The Raven“), sai ta nimi lõpuks kuulsaks. Kuid kahe aasta pärast suri ta abikaasa ja Poe vajus masendusse. Tema elu lõpp oli salapärane ja sünge nagu kogu tema looming. Olles teel Philadelphiasse, et abielluda oma selleks ajaks lesestunud noorpõlvearmastatuga, peatus Poe Baltimore’is ning kadus jäljetult viieks päevaks. Ta leiti ühest baarist ning toimetati haiglasse, kus ta veetis võõraste keskel oma elu viimased päevad. Seal ta ka suri teadmata põhjustel neljakümneaastasena.\nOma eluajal oli Poe tuntud ka kui halastamatu kirjanduskriitik, kes ei rappinud oma artiklites mitte ainult teoseid, vaid ka nende autoreid. Pärast Poe surma otsustas üks tema poolt kritiseeritud kirjanik kätte maksta ning kirjutas tema biograafia, kus kirjeldas lahkunut kui põhimõteteta ja liiderlikku joodikut ning hullumeelset. Vastu autori ootusi aitas biograafia Poe surmajärgsele kuulsusele hoopis kõvasti kaasa ja tema raamatuid müüdi rohkem kui tema eluajal. Eluloo autori nime ei mäleta aga enam keegi peale väheste kirjandusloolaste.\nIllustratsioon Giulia Landonio.


AS Kuma » Sudokute lahendamise Eesti meistrivõistlused 2021\nSudokute lahendamise Eesti meistrivõistlused 2021\n03. juuli, 2021, 15:17\nNB! Korraldajad jälgivad kõiki reegleid ja soovitusi, mis on riiklikult seoses koroonaviiruse puhanguga võistluse toimumise ajal kehtestatud.\nVõistlejatel tuleb tõendada üht kolmest:\nCOVID-19 vaktsineerimiskuuri läbimist\nCOVID-19 viiruse läbipõdemist\nVarasemat testimist tervishoiuteenuse osutaja juures (maksimaalselt 72h varem tehtud PCR test või 48h varem tehtud antigeeni kiirtest)\nKiirtesti on võimalik teha ka kohapeal. Test maksab 10€. Kiirtesti tegijatel palume olla kohal hiljemalt kell 11.15.\nPalume QR-koodiga tõendi, immuniseerimispassi või testimist tõestava dokumendi esitada võistlusele registreerimisel.\n1. vooru lahendused\n2. voor. Sprint koos lahendustega\nPopulariseerida sudokute lahendamist ja selgitada välja Eesti meister.\nVõistlus toimub laupäeval, 14. augustil Türi külje all Veski-Silla motellis (www.veskisilla.ee) algusega kell 12.00. Sissepääs võistluspaika alates kell 11.00. Osavõtumaks on 10 eurot, tasumine kohapeal.\nNB! Tallinn-Viljandi buss peatub Türi-Allikul (võistluspaiga lähedal) kell 11.25 (www.tpilet.ee).\n„Kuma sudokuraamatus nr 30” avaldatud eelvooru võistlusülesannete tulemuste põhjal pääsesid 14. augustil toimuvale lõppvõistlusele lahendajat, kes lahendasid kõik 5 võistlusülesannet õigesti, ning 2020. aasta Eesti meistrivõistluste finalistid ehk 11 paremat ning seenioride klassi esikolmik (vt tabelit allpool). Lisaks pääsevad lõppvõistlusele 2020. aasta mõttespordi olümpiaadi sudokuvõistluse iga vanusegrupi parimad (Kristjan Gontšarenko, Markus Ikla ja Anna-Brigita Topkin) ja Lääne-Virumaa 2020 aasta sudoku MV parimad Eerik Lumiste, Kadri Kuusik ja Ilmar Vallaste.\nPalume võistlejatel, kes kindlalt teavad, et nad lõppvõistlusele ei tule, anda sellest teada telefonil 38 38 800 või e-posti teel jaanus.laidna@gmail.com. See on korraldajatele abiks kohtade planeerimisel.\nVõistleja peab 103 minuti jooksul (kummardus Eesti Vabariigi aastapäevale) ära lahendama võimalikult palju etteantud mõistatusi. Mida raskem sudoku on, seda rohkem punkte õige lahendus annab. Punktisumma on märgitud iga mõistatuse juurde. Kõik võistlejad, kellel on kõik ülesanded õigesti lahendatud ja kes lõpetavad enne kontrollaja täissaamist, teenivad boonuspunkte – 1 punkt iga lahendamiseks jäänud täisminuti eest (nt kui võistleja lõpetab lahendamise ajaga 93 min 13 sek, siis saab ta boonust 9 punkti).\nVooru kontrollaeg on 12 minutit. Võistleja saab lahendamiseks 9 minisudokut. Kõik võistlejad, kellel on kõik ülesanded õigesti lahendatud ja kes lõpetavad enne kontrollaja täissaamist, teenivad boonuspunkte.\nFinaalis alustavad võistlejad lahendamist Gunderseni meetodil nii, et punktivahed arvestatakse ümber sekunditeks. See tähendab, et parima tulemusega finaali pääsenud võistleja alustab lahendamist esimesena, teine koht nii palju sekundeid hiljem, kui palju ta kahe esimese vooru kokkuvõttes vähem punkte sai jne. Maksimaalseks ajavaheks on 103 sekundit (kui kahe võistleja vahe on nt 120 punkti, siis alustab väiksema punktiskooriga võistleja ikkagi 103 sekundit hiljem).\nVõistlus lõpeb, kui neli esimest kohta on välja selgitatud. Kui nt 5. ja 6. koha peale sellel hetkel veel võisteldakse, saab kõrgema koha eelmise sudoku varem ära lahendanud võistleja jne.\nVõitja kuulutatakse 2021. aasta Eesti meistriks sudokute lahendamises. Võitjat ning ka teise ja kolmanda koha saanut autasustatakse medaliga. Seenioride klassi (50-aastased ja vanemad) kolme paremat autasustatakse samuti medaliga.\nAS Kuma, Eesti Mälumänguliit ja World Puzzle Federation, võistlussudokud koostab Tiit Vunk.\n2021 aasta Eesti meistrivõistluste lõppvõistlusele kvalifitseerunud:\n2 Aint, Ilme Viljandimaa\n3 Arnik, Kristel Tallinn\n4 Avi, Andrus Türi\n5 Etverk, Eleri\n6 Gontšarenko, Kristjan\n7 Grosberg, Martin Tartumaa\n9 Ikla, Markus\n10 Ilu, Timo Tallinn\n11 Jalakas, Jaak Kunda\n12 Jürman, Kristiina Tallinn\n13 Kaldmäe, Birgit Tallinn\n14 Karu, Reimo Harjumaa\n15 Kask, Edeliis Sindi\n18 Kolk, Marek Kuressaare\n19 Kolk, Mari Tartu\n20 Koolmann, Kärt Tallinn\n21 Kruberg, Ragnar Tallinn\n22 Kruuv, Liis Raplamaa\n23 Kundla, Väino Raplamaa\n24 Kurema, Sander Harjumaalt\n25 Kuurberg, Inna Harjumaa\n26 Kuusik, Kadri Lääne-Virumaa\n27 Laks Vahemäe, Külli Tartu\n28 Laks, Jaan Tartu\n29 Lebedev, Sergei Tallinn\n30 Lebedeva, Jelena Tallinn\n31 Lehto, Kristi Viljandi\n32 Lepik, Aleksander Harjumaa\n33 Luht, Kertu Põlvamaa\n34 Luiv, Karin Põlvamaa\n35 Lumiste, Eerik Venevere\n36 Lüütsepp, Andres Tartu\n37 Melnik, Triin Tallinn\n38 Mesila, Villem Tallinn\n39 Mestilainen, Viktor Lääne-Virumaa\n40 Oja, Mare Tartu\n41 Oja, Marek Tartumaa\n42 Olek, Kaja Harjumaa\n43 Olek, Laura Harjumaa\n44 Piibeleht, Tiit Hendrik Tallinn\n45 Piller, Taavi Tallinn\n46 Plakso, Mare Jõgevamaa\n47 Purk, Tauri Tallinn\n48 Pärnits, Rauno Tartu\n49 Püttsepp, Elise Pärnu\n50 Raud, Kaia\n51 Reitsakas, Mariamne Tallinn\n52 Roosild, Malle Tallinn\n53 Ross, Raul-Kristjan Tartumaa\n54 Sarv, Priit Tallinn\n55 Scheler, Margit Tallinn\n56 Schotter, Hanno Märjamaa\n57 Siimer, Kaljo Jõgevamaa\n58 Takk, Lauri Tallinn\n59 Tarvis, Urmas Järvamaa\n60 Tirp, Margus Tallinn\n61 Toompalu, Tõnis Järvamaa\n62 Topkin, Anna-Brigita Tallinn\n63 Topkin, Georg-Romet Tallinn\n64 Uibos, Oliver Põlvamaa\n65 Uibos, Raido Põlvamaa\n66 Vaher, Valdeko Järvamaa\n67 Vallaste, Ilmar\n68 Virnas, Eva-Maria Põlva


Roqueforti kana - retseptid - 2021\nRoqueforti kana on üks nendest roogadest, mis on peaaegu sõltuvust tekitavad. Kana on väga soovitatav valge liha, mis on ideaalne lastele ja inimestele, kes on dieedil. See on kõrge valgusisaldusega ja madala rasvasisaldusega muudab selle ideaalseks koostisosaks iga päev seda tarbida. Leidke retsepte, mis aitavad meil seda erinevalt süüa ja võimaluse korral ka maitsvad. Tänu roqueforti juustu tekstuurile ja maitsele muutub lihtsaks kanafilee restoranile vääriliseks roogaks. Kui soovite leiba supelda ja oled juustu armastaja, siis ei saa seda kana Roquefortis maha jätta.\n100 gr Roqueforti juustu\n100 ml vedelat koort toiduvalmistamiseks\nKuidas valmistada roquefort-kana:\nSelle roquefort-kana retsepti jaoks on ideaalne kasutada kanarindu, kuigi see on ka maitsev teiste kanaosadega. Me valmistame liha, maitsestame selle ja säilitame selle.\nPanime pannile veidi võid, kui see kuumeneb, hakkame rinnad tihendama. Kana on liha, mis valmistatakse tavaliselt rekordajaga, täiuslike rinnade hoidmiseks kulub umbes 4 minutit . Kui nad on valmis, eemaldame need pannilt.\nKoorige ja tükeldage sibul võimalikult õhukesena, see peab olema koostisosa, mis meie juustukastmes vaevalt märgatav. Sama pannil, milles me oleme kana pruunistatud, panime sibula. Umbes 3 minuti pärast on teil piisavalt pakkumisi retsepti jätkamiseks.\nValmistame juustu, kõige soovitatavam on roquefort, kuigi sa võid seda kõige rohkem kasutada, vahetades tassi veidi. Sinine juust on hea valik, kõige sarnasem roquefort'ile ja kreemja punktiga. Samuti on võimalik valmistada sama tassi madala rasvasisaldusega juustudega, millel on sama maitse nagu tavalised.\nPannil, kus sibul on, lisage tükkideks lõigatud juust . Kuna see on tühi, paneme vedeliku, tüümia ja pipra. Ei ole vaja lisada rohkem soola, õige juustu eest vastutab juust ise.\nKui kõik koostisosad on segatud, asetage rinnad pannile, katke ja laske veel 10 minutit teha. Iga viie minuti järel pöörame kana üle ja eemaldame kaste.\nSel moel on meil nii lihtne ja kiire maitsev roquefort-kana, mis on valmis olema väga erilise õhtusöögi või söögi peategelane.\nKartuli ja Serrano sinkkook\nCopyright 2021 \_ Roqueforti kana


Telekast ei tule ju midagi head! | Selle blogi kaasabil saab edukalt palju aega maha tappa\nKuigi “Two and a Half Men” on sari, mida ma vaatan, siis kui enam midagi vaadata ei ole, ootasin ma huviga hooaja esimest osa, kuna Charlie Sheenil sõitis katus lõplikult ära ja ta käsitlematuks muutus ning ennast sarjast vallandada lasi. Ühesõnaga muutus reaalses elus oma boozing, whoring, drugged up tegelaskujuks. Njah, mida ta on tegelikult kogu aeg olnud, aga väiksemas mastaabis. Mille peale sarja bossid otsustasid ta maha tappa ja tuua mängu pretty boy Ashton Kutcheri, kelle acting skill koosneb rokkivast kehast ja totakast adoraablist naiivsusest. Et ikka vaatajaid kohale meelitada oli 23 minutilise sarja esimene pool topitud paksult täis erinevaid sarjade kuulsusi ja elustatud paar tegelaskuju juba lõppenud sarjast, mis oli minu jaoks highlight. Kui pilti ilmus Ashton, siis noh.. ei paelunud enam miski. Ka tema alasti ringi patseerimine mitte.\nHooaja esimene osa SIIN\n20. sept. 2011 Birgit Lisa kommentaar\nRubriigid: seriaalid Sildid: Ashton Kutcher, Charlie Sheen, comedy, Two and a Half Men, US\nBuffy is back!!! Oh, well. Sarah Michelle Gellari uus sari tegelikult, kus ta mängib kaksikõdesid, kellest üks on endine narkomaan ja strippar Bridget ja teine kõrgklassi koduperenaine Siobhan, kes on teineteisest võõrdunud. Bridget põgeneb vahetult enne suurt kohtuprotsessi, milles tema on peatunnistaja suure maffiabossi vastu ja saab kokku oma kaksikõega. Peale sõbralikku taasühinemist lähevad nad paadiretkele. Paadiretkel korraks suigatanud Bridget ärkab üles ja leiab, et Siobhan on kadunud. Ta omandab õe identiteedi lootuses pääseda maffiabossi kättemaksu eest. Oma suureks üllatuseks avastab ta aga, et ka tema õe kapis peituvad luukered, mis endiselt hoiavad tema elu sama suures kui mitte suuremas ohus.\n“Ringeri” pilootosa oli päris huvitav, jäeti võrdlemisi palju erinevaid otsi lahti. Mulle on alati igast krimkad ja müsteeriumid meeldinud. Muidugi esimesed kümme minutit kulus enda veenimiseks, et tegemist pole Buffyga ja kohe-kohe ei ilmu nurga tagant vampiirid ja muud koletised. Sari iseenesest tekitas huvi ja vaatame mis edasi saab.\nVaadata esimest osa saab SIIN\n14. sept. 2011 Birgit 1 kommentaar\nRubriigid: seriaalid Sildid: draama, Ringer, thriller, US, UUS\n“A Game of Thrones” on esimene raamat eepilisest fantaasiasarjast “A Song of Ice and Fire”. HBO tegi sellest raamatust 10-osalise sarja, millest iga osa kestab umbes 60 min. Raamatuid ma lugenud polnud ja läksin sellise poolsooja emotsiooniga seda sarja vaatama. Esimestel minutitel olin kohe täiesti hooked! Raha selle sarja tegemisel kokku pole hoitud. Seriaal peaks olema suhteliselt üks-ühele raamatust ja vähemalt nii kaugele kui ma raamatut lugesin eile õhtul, vastas see täiesti tõele.\nNagu ka pealkiri “Game of Thrones” ütleb, siis käib mäng trooni peale. Suured intriigid, mahhinatsioonid, mõrvad, reetmised ja seda kõike Raudse Trooni nimel. Sari mängib kenasti inimeste emotsioonide peal ja pea iga osa lõppeb cliffhangeriga. Palju on väga häid näitleijaid. Minu isiklikud lemmikud on Sean Bean ja Peter Dinklage. Peter Dinklage mängib Tyrion Lannisteri, mis on ausalt öeldes vist ainus midgetile kirjutatud osa filmides (mida ma olen näinud), mis on kirjutatud nii, et inimene ei mängi klouni või kojanarri või pole mingi fantaasiamaailma tegelane (kääbik, päkapikk jne), ning tal on päris kandev osa. Tyrion on äärmiselt humoorikas, terava keelega, tark, absoluutne hoorajääger ning joodik ning Peter Dinklage mängib teda imehästi. Ja siis veel “Viewer discretion advised” ja alaealistele pole ka just väga sobiv, sest on ikka kõvasti kohti, mille peale isegi sai karjutud “my eyes! i’m blind!”\nHooaja kõik 10 osa on praeguseks hetkeks väljas ja mina ei tea, mida ma seni teen kuni teine hooaeg järgmisel suvel välja tuleb. Hirmsasti tahaks juba näha, mis edasi saab. Õudselt hea kraam on, rahvas.\nEsimene osa SIIN\n21. juuni 2011 Birgit 8 kommentaari\nRubriigid: seriaalid Sildid: draama, fantaasia, Peter Dinklage, puhas kuld, Sean Bean, suvesari, US, UUS\nEnding after one season, final episode on 5/11/2011\nEnding after one season, final episode on 5/18/2011\nEnding after one season, final episode on 1/4/2011\nEnding after three episodes, final episode on 4/15/2011\nEnding after one season, final episode on 1/26/2011\nEnding after one season, final episode on 5/25/2011\nEnding after two seasons, final episode on 9/15/2010\nEnding after one season, final episode on 3/11/2011\nEnding after one season, final episode on 3/20/2011\nEnding after five seasons, final episode on 7/8/2011\nEnding after one season, final episode on 9/19/2010\nEnding after one season, final episode on 12/10/2010\nEnding after four seasons, final episode on 3/7/2011\nThe Hasselhoffs (A&E)\nEnding after two episodes, final episode on 12/5/2010\nHouse Of Payne (TBA)\nEnding after two seasons, final episode on 2/9/2011\nI Love Money (VH1)\nEnding after four seasons, final episode on 12/1/2010\nEnding after three seasons, final episode on 12/7/2010\nJonas LA (DSNY)\nEnding after two seasons, final episode on 10/3/2010\nEnding after three seasons, final episode on 1/31/2011\nEnding after two seasons, final episode on 1/18/2011\nEnding after six seasons, final episode on 12/6/2010\nEnding after one season, final episode on 2/9/2011\nEnding after two episodes, final episode on 9/27/2010\nEnding after seven seasons, final episode on 1/21/2011\nEnding after two episodes, final episode on 9/30/2010\nEnding after eight episodes, final episode on 11/13/2010\nEnding after two episodes, final episode on 4/21/2011\nEnding after one season, final episode on 4/7/2011\nThe Real Housewives Of D.C. (BRV)\nEnding after one season, final episode on 10/21/2010\nEnding after seven seasons, final episode on 9/6/2011\nEnding after one season, final episode on 1/24/2011\nEnding after one season, final episode on 10/17/2010\nSarah Palin’s Alaska (TLC)\nSchool Pride (NBC)\nEnding after one season, final episode on 11/26/2010\nSecret Diary Of A Call Girl (SHO)\nEnding after one season, final episode on 4/13/2011\nEnding after one season, final episode on 12/21/2010\nEnding after two seasons, final episode on 5/9/2011\nThe Suite Life On Deck (DSNY)\nSym-Bionic Titans (CAR)\nEnding after one season, final episode on 4/9/2011\nTower Prep (CAR)\nEnding after one season, final episode on 12/28/2010\nEnding after three seasons, final episode on 6/20/2011\nUnnatural History (CAR)\nEnding after one season, final episode on 9/21/2010\nEnding after two seasons, final episode on 3/1/2011\nThe Whitest Kids U’Know (IFC)\nEnding after five seasons, final episode on 6/17/2011\nEnding after one season, final episode on 4/1/2011\nMa isiklikult nutan taga kõige rohkem “Lie To Me” ja “Human Targetit”. Ma ei saa aru, miks oli vaja ära canceldada “Traffic Light”, mis oli täitsa pandav ja potentsiaalikas komöödia võrreldes mõne teise uue sit-comiga, mis sel hooajal tuli ja ellu jäi.\n29. mai 2011 Birgit Lisa kommentaar\nRubriigid: seriaalid Sildid: cancelled\n“In Plain Sight”. Veel üks sari suvel vaatamiseks. Hakkas neljas hooaeg. Tegemist siis U.S Marshallitega – Mary Shannon ja Marshall Manniga, kelle igapäeva ülesandeks on tegeleda tunnistajakaitseprogrammi kaudu Albuquerquesse ümber paigutatud uue identideedi omanikega. Enamasti on probleem selles, et kriminaalid, kelle vastu nö eelmises elus sai tunnistatud, tahavad neid ära tappa ja leiavad nad ülesse. Loomulikult kõik tunnistajad ise pole nõus sellise muutnud elukorraldusega ja saboteerivad oma uut elu, mis omakorda tekitab probleeme Maryle ja Marshallile, kes siis selle tunnistaja elusalt peavad vastavast situatsioonist välja vedama. Sari ise on draama, mille säravamaks hetkeks võib pidada Mary outburste inimeste pihta, kes on tema arvates täielikud lambad. Ja tema arvates on 90% inimestest idioodid. Aga tema töö on neid idioote kaitsta ja ta teeb seda häälekalt kaeveldes, kuid siiski on oma töös parim.\nEsimest osa saab vaadata SIIT\n24. mai 2011 Birgit Lisa kommentaar\nRubriigid: seriaalid Sildid: adventure, comedy, crime, draama, In Plain Sight, suvesari, US\n“Traffic Light”, “Mad Love”\nTäiesti uutest sarjadest on siiani kõige meeldivamalt üllatanud need kaks sarja. Mõlemad pooletunnised suhtekad. Ma väga ei usu selliste seriaalide pikaajalisse stabiilsesse headusesse. Kui kunagi oli “How I Met Your Mother” ja “Cougar Towni” omapärased ja huvitavad, siis nüüd ei toimu “HIMYMis” ammu midagi vaatamisväärset ja “Cougar Towni” sisu ei vasta enam kuidagi pealkirjale ja koosneb nüüd ainult peategelaste erinevate kiiksude puhangutest. Siiski loodan, et need kaks uut sarja suudavad säilitada mu huvi nende vastu.\nTreiler ütleb kõik, mis vaja teada.\nLühikokkuvõte – mees (Jason Biggs, “American Pie”) ja naine (Sarah Chalke, “Scrubs”) on oma suhte alguses. Mehel ja naisel on kummalgi parim sõber, kes teineteist silmaotsaski ei salli.\n17. apr. 2011 Birgit Lisa kommentaar\nRubriigid: seriaalid Sildid: American Pie, comedy, Cougar Town, HIMYM, Jason Biggs, Mad Love, romance, Sarah Chalke, scrubs, Traffic Light, US, UUS\n“Happy Endings”. Uus 30 minutiline komöödiasari suhetest. Osalisteks kuus sõpra -endine paarike (tüdruk just on jätnud peigmehe altari ette), vallaline 30seks saanud tüdruk, üldse mitte tüüpiline geimees ja suhtes paar. Esimesed kaks osa sügavat muljet ei avaldanud mulle, aga eks vaatab, kas läheb paremakas. Kuulsamatest nimedest mängib runaway bride’i Elisha Cuthbert (“24”, “The Forgotten”)\nEsimene osa SIIN. Vali playeri ülevalt vidxden.com ja enjoy\nRubriigid: seriaalid Sildid: 24, comedy, Elisha Cuthbert, Happy Endings, romance, The Forgotten, US, UUS\nThe Killing. Värske draamasari politseinikest, kes uurivad noore tüdruku mõrva. Hästi huvitavalt ja rahulikult jutustatud lugu. Tundub, et mõrvar selgitatakse välja hooaja lõpus, mis on hea vaheldus tavapärasele krimisarjadele, kus osa alguses koksatakse keegi maha ja mõrvar sama osa lõpuks teada saadakse.\nSari peaks olema maha viksitud üks-ühele samanimelisest Taani versioonist. Ma ei saa aru ameeriklastest! Kõikidest headest väljaspool USA tehtud filmidest (“Ringu”, “Män som hatar kvinnor”)ja seriaalidest on neil vaja teha oma versioon. Sellel hooajal on eriti hull. Nad on võtnud brittidelt “Being Humani”, “Skins”, “Shameless” (hetkel ei tule rohkem pähe) ja teinud 1:1 ameerika versiooni. Enamasti on selliseid projektid täielik flop kui välja arvata The Office. Kui ma saan veel aru, et miks tehakse ümber võõrkeelseid asju (sest ameeriklased on liiga laisad, et lugeda ja nad ei suuda aru saada/huvituda teiste kultuuride eripärast), kuid ma ei suuda mõista, miks tehakse ümber brittide sarju? Sarjad on liiga pikad ja aegalse tempoga ning ei suuda keskmist ADD ameeriklast teleka ees hoida? Inimesed sarjades on tavalised inimesed, mitte fake everything ja seega ei suuda üldse teleka ette meelitada, sest tavalisi inimesi näeb niigi igal pool? Liiga palju porri, mida konservatiivsed ameeriklased ei taha oma lastele näidata?* Kui ma mainitud filmide ja seriaalide remake’idest olen näinud ainult esimest osa USi “Being Humanist”, siis ma ei oska kommenteerida nende kvaliteeti. IMDB näitab, et neid peetakse väga headeks.Igaljuhul ma loodan, et US “The Killing” saab olema ka väga hea ja kuna ma pole originaali näinud, siis mul pole põhjust ette väga ära kibestuda, kuid kunagi vaataks hea meelega selle taani originaali ka ära.\nSiin on esimesed kaks osa üleval. Vali playeri ülevalt vidbux.com. Ära imesta kui sulle viskab mõne pop-upi pane need rahulikult kinni ja head vaatamist!\n*Ärge saage valesti aru, mul pole ameeriklaste vastu midagi. Väga toredaid ameeriklasi on kindlasti olemas, aga see tobujuss, kelle pärast tehakse asju ümber, sest tal on attention span issues ja neiu “I-thought-europe-is-a-country!” viivad mainet alla. Ega eestlased paremad pole. Ma hoidsin eile kui mulle seda näidati pead kinni ja ma karjusin kõva häälega – IDIOOT.\n16. apr. 2011 Birgit Lisa kommentaar\nRubriigid: seriaalid Sildid: Being Human, draama, krimi, Män som hatar kvinnor, Ringu, Shameless, Skins, The Killing, The Office, UK, US, UUS\nMinu viimatine hobi – briti panel shows. A panel game or panel show is a radio or television game show in which a panel of celebrities participates. Alguse sai juhuslikult avastatud “QI” klipist YouTube’ist, mille peale ma ennast täiesti ribadeks hirnusin. Saadet juhatab Stephen Fry, kes on teinud nii palju erinevaid asju, et ma jääkski neid siia üles lugema. Kui siiski mainida mõnda, siis tegi ta koos praegu dr. House’i mängiva Hugh Lauriega sketši “A Bit of Fry and Laurie”, lisaks loeb Harry Potteri audioraamatuid sisse, on suuremat sorti tehnikafänn, loomulikult mängis erinevates “Blackadderites” ja teinud kaasa ka episoodiliselt “Bonesis”. Saate teine püsiosaline on Alan Davies, ülejäänud saatekülalised on erinevad briti koomikud ja kohalikud kuulsused. Saates püüavad külalised vastata Stephen Fry poolt esitatud küsimustele ja nendele vastamise käigus tehakse kõvasti nalja. Brittidele omaselt ei lüüa millegi ees risti ette ja hambusse jäävad kõik.\nVäike aimu andev lõik siin.\nKui peaks huvi tekkima, siis netis on ka täispikkuses osasid võimalik vaadata\nVeel toredaid panel showsid “Would I Lie to You”. Üks osavõtjatest väidab midagi enda kohta ja vastasvõistkond peab ära arvama, kas väide kehtib antud inimese kohta või mitte. Saatejuht Rob Brydon.\nPreview. David Mitchelli üks räntidest.\n“Mock the Week” – Saatekülalised aasivad päevakajalisi uudiseid. Saatejuht Dara O’Briain (teeb superb stand-upe ka!)\nÜks osa saatest “Unlikely things..”\nTerve esimene hooaeg 😛\n“Nevermind the Buzzcocks” – Muusikatrivia.\nSaatejuht Simon Amstell. Kaptenid Phill Jupitus ja Bill Bailey. Külalised Amy Winehouse, Andrew Maxwell, Penny Smith, Alex Pennie,\nRubriigid: saated Sildid: A Bit of Fry and Laurie, Bill Bailey, Dara O'Briain, David Mitchell, Mock the Week, Nevermind the Buzzcocks, panel show, Phill Jupitus, QI, Rob Brydon, Stephen Fry, UK, Would I Lie to You\n"Traffic Light", "Mad Love"


Nahka analüüsiv plaaster – Eesti Disainikeskus\nBiotehnoloogiaettevõte FibroTX oli välja töötanud innovaatilise mitteinvasiivse naha analüüsimise meetodi ning selle testimiseks vajaliku plaastri prototüübi. Meilt soovisid nad sobivate omadustega materjali leidmist ja plaastri kuju väljatöötamist. Samuti infomaterjale, kasutusjuhendit ja pakendidisaini testperioodi läbiviimiseks.\nInfo kogumise ja toote kasutamise läbimängude sai selgeks, et tegelikult on tegemist tootega, mille lahutamatu osa on teenus - toode liigub erinevate osapoolte vahel: labor-kuller-klient-kuller-labor. Seega edasi tegelesime juba toote-teenuse süsteemi loomisega. Esile kerkisid mitmed küsimused:\nKuidas kutsutakse kuller? Kuidas ta teab kuhu toode viia? Kuidas klient tellitud tooteid ladustab? Mis garanteerib, et arst läbib kõik protseduuri etapid õiges järjekorras? Mida klient 60-minutilise ooteajal peale hakkab?\nTekkis tooteperekond, kus on kõik vajalik toote liikumiseks ja kommunikatsiooniks erinevate testi läbiviimiseks vajalike osapoolte vahel.\nFibroTxi naha testimise meetodit kasutatakse nii meditsiini kui kosmeetika vallas. Sellest tulenevalt tekkis 2 sarnase ülesehituse ja funktsionaalsuse, kuid visuaalselt erinevat testperioodiks mõeldud toodet.\nKlient: Fibrotx OÜ\nTootedisain, pakendidisain, Teenusedisain, Jokoko


Mitu lööki minutis süda peaks lööma ja miks on oluline sellest teada saada? - Sudame loogisageduse puhkamine parast kaalulangust\nSudame loogisageduse puhkamine parast kaalulangust, Pillid südame löögisageduse vähendamiseks\nSeda nähtust nimetatakse impulsi defitsiidiks. Seda iseloomustab impulsside genereerimine sagedusega impulssi minutis. Tavaliselt on inimesel rahuolekus, füüsilisel ja psühho-emotsionaalsel tervisel pulss umbes 60—80 lööki minutis.\nSellest tuleb arteriseinte võnkumine.\nVere edasi ja tagasi liikumine südamesse põhjustab tavaliselt ka veenide tühjenemist ja täitumist. Vererõhu mõjul surutakse erütrotsüüdid punased verelibled jõuga läbi kapillaaride kõige õhemad veresoonedületades kõrge vastupanu; elektrolüüdid ained, mis juhivad elektrivoolu läbivad nende seinu. See tekitab pulsilööke, mis on tunda kogu kehas, kõigis anumates.\nHämmastav nähtus! Kuigi tegelikkuses on see pulsilaine - rõhu all olevate veresoonte seinte liikumislaine, mis on väga kiire ja kõlab nagu lühike heli.\nNende lainete arv vastab tavaliselt südame kontraktsioonide arvule. Kuidas arvutada?\nDekongestantide või söögiisu vähendajate kasutamine Kilpnäärme häire Südame häired, sealhulgas ebaregulaarsed südamelöögid arütmiad.\nSüdame löögisageduse mõõtmiseks on kõige taskukohasem viis palpeerimisel - käsitsi põhinev meetod. Kiire ja lihtne, eriväljaõpet pole vaja. Kõige täpsemate lugemite saamiseks pange indeks ja keskmised sõrmed naha pinnale arteri kohal ja arvutage pulss 60 sekundiga. Võite kuidas poletada kohurasva et saada abs ka kiiremat meetodit, määrates impulsi 20 sekundiga ja korrutades saadud väärtuse 3-ga.\nEnne pulsi mõõtmist peaks inimene olema mõnda aega rahulikus asendis, eelistatavalt istudes või lamades.\nParem on lugeda vähemalt minut, vastasel juhul võib täpsus olla ebapiisav. Lihtsaim viis pulsi ise mõõtmiseks on randmel ja kaelal. Radiaalarteri uurimiseks asetage palpeeritav käsi, eelistatavalt vasak käsi kuna see on südamele lähemalpeopesa ülespoole sudame loogisageduse puhkamine parast kaalulangust tasemel.\nSaate selle asetada horisontaalsele pinnale. Indeksi- ja keskmiste sõrmede padjad, kokku volditud, sirged, kuid lõdvestunudpannakse randmele või veidi alla. Pöidla aluse küljelt peaksite kergelt vajutades tundma verehooge. Kahe sõrmega uuritakse ka unearteri.\nNii impulsi sõltumatu kui ka regulaarne meditsiiniline mõõtmine on üsna lihtne, kuid oluline ennetusprotseduur, mida ei tohiks unarusse jätta. Võite iseseisvalt arvutada südame löögisageduse asuvatel suurtel arteritel: randme piirkonnas; kaela külgmisel pinnal; kubemes. Kuid kui teie pulsisageduse väärtused ei lange alati kokku pulsiga. Selle saab kindlaks määrata, asetades meditsiinilise fonendoskoobi rindkere vasakule küljele, umbes rangluu keskosa ristuva vertikaalse joone ja aksillaarset piirkonda läbiva horisontaalse joone ristumiskohas.\nFonendoskoopi saab liigutada, et leida punkt, kus südamehelid on kõige paremini kuuldavad.\nSudame loogisageduse puhkamine parast kaalulangust määratakse pulss elektrokardiogrammi abil - elektrisignaalide registreerimine, mis tekivad südames ja põhjustavad selle kokkutõmbumist. Südame löögisageduse pikaajaline registreerimine päevas või kauem toimub Holteri EKG jälgimise abil. Miks võib pulss rahuolekus muutuda? Aeglustumise põhjused Kõigepealt peate veenduma, et pulsi mõõtmine on tehniliselt õige.\nMilline peaks olema pärast treeningut südamelöök?\nSüdamepekslemine vähem kui 60 minutis ei ole alati seotud terviseprobleemidega. Selle põhjuseks võivad olla sellised ravimid nagu beetablokaatorid.\nHaruldast südamelööki kuni 40 minutis täheldatakse sageli füüsiliselt aktiivsetel inimestel või professionaalsetel sportlastel. Seda seetõttu, et nende südamelihas tõmbub väga hästi kokku ja suudab normaalset verevoolu säilitada ilma täiendavate pingutusteta.\nAllpool anname tabelid, mis võimaldavad teil inimese füüsilist vormi puhkeolekus südame löögisageduse järgi ligikaudselt määrata. Südamehaigused, nagu koronaararterite haigus, endokardiit, müokardiit, samuti mõned muud haigused - hüpotüreoidism kilpnäärme ebapiisav hormonaalne aktiivsus või elektrolüütide tasakaalu rikkumine veres võib põhjustada aeglast südamelööki.\nKasvu põhjused Kiirenenud pulsi kõige sagedasem põhjus on ebapiisav puhkus enne mõõtmist. Parim on mõõta seda näitajat hommikul pärast ärkamist, ilma voodist tõusmata.\nSamuti peaksite veenduma, et pulss on õigesti arvutatud. Lastel ja noorukitel on pulss kõrgem kui täiskasvanutel. Muud tegurid, mis suurendavad teie südame löögisagedust: kofeiini või muude stimulantide joomine; hiljutine suitsetamine või alkoholi tarbimine; stress; Enamik haigusi suurendab südame löögisagedust, sealhulgas sudame loogisageduse puhkamine parast kaalulangust, kaasasündinud südamerikked, hüpertüreoidism.


Milline keskmine peenise suurus, Erektsioon – Vikipeedia\nSellest Inglismaal tehtud uuringust selgus, et suurusest olulisem on peenise hügieen. Euroopa riikidest on tabeli eesotsas Island 9. Aga mehed ei pea nüüd kohe kirurgi juurde jooksma.\nLahana Sarması volmarsoft.eei Üzerine Hazırladığım Sosunda Gizli.Tüm Püf Noktalarıyla#LahanaSarması\nNad ei mõtle sellele, et liiga suur peenis võib osades sekspoosides naisele valu teha, samuti ei saa liiga suurele peenisele nauditavat oraalseksi pakkuda. Mehe peenise suurust ei saa väliselt hinnata jalanumbri, nina pikkuse või millegi muu kehaosa suuruse järgi- need reeglid on kõik ilus väljamõeldis. Ka tavalises olekus peenise pikkuse järgi ei saa ennustada, kui suureks see kasvab erektsiooni ajal- erinevatel meestel Milline keskmine peenise suurus see olla erinev.\nKuid see erinevus ei ole eriti suur. Mustadel meestel on Euroopa valgetest meestest küll suurem peenis, kuid see vahe on keskmiselt vaid Asiaatidel on omakorda keskmine peenise pikkus meie meeste omadest Vaatamata nendele paarisentimeetristele erinevustele on loodus asjad nii seadnud, et igal kontinendil on ka naiste suguelundid loodud selles mõõdus, et see sama rassi Milline keskmine peenise suurus ideaalselt sobiks.


Kommentaarid - Kiri Konstantinoopoli patriarhile: palvetage petserimaalaste õiguse eest elada ühtses Eesti Vabariigis - Maaleht\nKiri Konstantinoopoli patriarhile: palvetage petserimaalaste õiguse eest elada ühtses Eesti Vabariigis - kommentaare 1-3\nKuskohas sellised ahvid nagu "penskar" küll kasvanud on? Eesti oma kodanikud ja kaasmaalased on sellistele vahetusrahaks, haige ja alatu suhtumine! Vaatame parem omi suguvendi, ungarlasi - ka sada aastat pärast Transilvaania Ungari riigi küljest ärakiskumist toetatakse seal elavaid suguvendi ning neid pole kunagi unustatud! Sama ka Karpaatide ungarlastega. Aga siin piiratud ajuehitusega selgrootud limukad müüksid ka oma ema maha, et ehk jäetakse nad hetkeks rahule... Selline jaanalinnupoliitika viib otseselt nii Eesti riigi kui ka selle järel eestlaste kadumisele. Nõuame tagasi kõiki idanaabri poolt veel okupeeritud alasi! Eesti suurus annekteerimisel 1940 aastal oli 47 549 ruutkilomeetrit, taasiseseisvunud on sellest aga vaid 45 339 ruutkilomeetrit. Lihtne loogika ütleb, et 2210 ruutkilomeetrit eestit pole "taasiseseisvunud"? Kuhu küll on need 2210 ruutkilomeetrit küll kadunud koos oma eesti kodanikest rahvastikuga, koos nendele kodanikele kuuluvate maade ja varadega? Ligi Saaremaa suurune tükk on puudu ning igasuguste paetide, mihkelsonide, andres tarandite, siim kallaste arvates on kõik korras - teeme aga "piirilepingu!? EI! Eesti ja Venemaa vaheline piir pandi paika Tartus 2. veebruaril omavahel sõlmitud rahulepinguga ning keegi pole seda tühistanud, küll on venemaa seda korduvalt rikkunud. Eesti rahvas - selg sirgu, nagu seda tehti viimast korda 74 aastat tagasi Sinimägedes!\nEesti Vabaduspartei - Põllumeeste Kogu on teemat kogu aeg üleval hoidnud, nii igaaastaselt alates Eesti taasiseseisvumisest, (ja varemgi) Tartus organiseeritud 2, veebruari kõnekoosolekutel, kui ka kahe Tartu rahulepingualase konverentsi läbiviimisega Rahvusraamatukogu Suures saalis: www.vabaduspartei.org/poliitika/blog.h tm\nVäärikad riigid, nagu Jaapan, peavad lugu oma territoriaalsest terviklikkusest, ega kiirusta mittemillegi eest ära andma territooriume, millest nad on ajutiselt ebaõiglaselt ilma jäetud. Isegi kui Jaapan ajutiselt ei kontrolli Põhjaterritooriume, on õigus ja õiglus ometi tema poolel. Jaapan on valinud targa äraootamise taktika, mis saab premeeritud Põhjaterritooriumide tagasisaamisega, kui jõuab katte Kurjuseriigi lagunemise järgmine voor. vene impeerium ei ole pikas perspektiivis jätkusuutlik. Põhja-Kaukaasia on pikka aega käärimas, ka Volgamaadel, iseäranis Tatarstanis leiab vabaduseaade aina suuremat kõlapinda. Iseseisvuse idee on kanda kinnitamas isegi mõnedel etniliste venelastega asustatud territooriumidel, nagu Siberis. Sellises olukorras on ülim lollus mittemillegi eest loobuda omaenda maast, mis on ajutiselt venemaa poolt okupeeritud. Kui läheb vene impeeriumi jagamiseks, peab Eesti oma nõudmistega kohal olema! Loobumine Petseri- ja Vadja-Ingerimaast on Eesti Põhiseaduse aluspõhimõtete teadlik rikkumine, seega riigireetmine ehk ülim kuritegu. See on ka kuritegu, millega luuakse teadlikult tingimused seto põlisrahva vähemalt osaliseks väljasuremiseks ja tekitatakse seto põlisrahvale olulist vaimset kahju. Seega on ÜRO genotsiidikonventsiooni kohaselt tegemist genotsiidikuriteoga.