Eesti Õigusbüroo jurist selgitab fiktiivabielude olemust ning kuidas - Põnev\nFiktiivabieludes nähakse ohtu inimkaubanduse soodustamisel. Ka eestlased otsivad üha segadamini abi juristidelt, kuna on abiellunud kaugema maa inimesega ning avastanud mingil hetkel, et on langenud pettuse ohvriks. Sageli on abielu eesmärgiks saada lihtsalt elamisluba.\nEesti Õigusbüroo jurist selgitab fiktiivabielude olemust ning kuidas sellest ikkest vabaneda\nEesti Õigusbüroo jurist Tiina Mölderi kommentaar:\nAbielu ei ole ainult "südamete liit", abieluga kaasnevad muuhulgas ka varalised õigused ja kohustused - see on üks peamine fakt, mida peavad endale tunnistama kõik abieluranda sõudjad.\nÕnneks ei ole fiktiivabielu täna Eestis veel väga laialt levinud või ei ole inimesed endale veel teadvustanud fiktiivabieluga kaasnevaid ohte ja seetõttu on juristi poole pöördumisi suhteliselt vähe. Kuid tuleb tõdeda, et juristid selle teemaga üha sagedamini kokku puutuvad ning eeskätt soovivad kliendid fiktiivsest abielust vabaneda ning paraku ei pruugi see väga libedalt minna - ka kohtud taunivad kergekäeliselt sõlmitud abielusid ning üheks raskendavaks asjaoluks abielu tühistamisel või lahutamiseks on sageli see, et abikaasa on Eestist lahkunud teadmata suunas.\nMilliste näitajate korral võidakse kahtlustada fiktiivset abielu?\nOhu märgiks, et tegemist võib olla fiktiivse abieluga, on elamisloa taotlusi menetlevate ametnike sõnul eelkõige olukorrad, kus abielu ei ole tegelikkuses realiseerunud. Kogenud elamisloa taotluse menetlemisega tegelevas ametnikus võib äratada kahtlust olukord, kus abikaasadel ei ole ühist suhtluskeelt, nad ei tea üksteise kohta olulisi eraelulisi andmeid (näiteks sünniaega), neil on ebamõistlikult suur vanusevahe, väga erinev sotsiaalne taust või on nad tutvunud alles hiljuti puhkusereisil või interneti teel. Kahtlusi tekitavat ka see, kui naine ei võta pärast abiellumist mehe perekonnanime.\nSamuti tekitab kahtlusi, kui abikaasad ei ela koos või on see kooselu ebatraditsiooniline - näiteks elavad nad ühes eluruumis koos elamisluba taotleva inimese endise abikaasaga. Kui elamisloa taotlus esitatakse kohe pärast abiellumist, abiellumise ajal oli välismaalane riigis seadusliku loata või hakkas luba lõppema, tekitab see taas kahtlusi. Eelnimetatud olukorrad annavad aluse hakata migratsiooniametnikel asja uurima.\nEesti Õigusbüroo poole pöörduvad aga inimesed, kes on ise mõistnud, et nende abielu ei ole tegelik, võib endaga kaasa tuua õiguslikke tagajärgi ning tahavad sellest liidust vabaneda.\nKuidas saab jurist inimest aidata fiktiivse abielu puhul?\nJurist saab aidata eelkõige neid fiktiivses abielus olijaid, kes on ise mõistnud, et abielu ei ole tegelik, võib nende huve kahjustada ja soovivad sellest vabaneda. Perekonnaseadus näeb selleks ette põhimõtteliselt kaks erinevat viisi. On võimalik abielu kehtetuks tunnistada või lahutada.\nKohus võib hagimenetluses abielu kehtetuks tunnistada, kui muuhulgas abielu on sõlmitud pettuse, ähvarduse või vägivalla mõjul, sealhulgas abikaasa terviseseisundit või muid isiklikke asjaolusid varjates, kui see asjaolu on abielu sõlmimise seisukohalt oluline või ühe või kummagi poole kavatsus ei olnud täita abieluseisundiga kaasnevaid kohustusi, vaid abielu on sõlmitud muude kavatsustega, eeskätt eesmärgiga saada Eesti elamisluba (näilik abielu).\nEnim probleeme on kohtumenetluses tekitanud näiliku abielu mõiste tõlgendamine. Sageli on kohtud tõlgendanud perekonnaseaduse vastavat sätet koosmõjus Tsiviilseadustiku üldosa seaduse (TsÜS) § 89 lg 1, mille järgi loetakse näilikuks selline tehing, milles pooled on kokku leppinud, et tehingu tegemisel tehtud tahteavaldustel ei ole avaldatud tahtele vastavaid õiguslikke tagajärgi, sest pooled tahavad jätta mulje tehingu olemasolust või varjata tehingut, mida nad tegelikult teha tahavad.\nKohtud on jõudnud järeldusele, et näilik abielu eeldab poolte vastavat kokkulepet, s.t mõlema poole teadmist ja soovi sõlmida abielu muul eesmärgil kui kooselu. Siiski on Perekonnaseaduse eelnõu seletuskirjas seadusandja selgitanud, et Perekonnaseaduse vastavast paragrahvist tuleneb üheselt, et abielu kehtetuks tunnistamisel ei ole lubatud tugineda tsiviilõiguse üldosas ettenähtud tehingute kehtetuse alustele, võimalik on kohaldada üksnes perekonnaseaduses toodud aluseid. Seega saab tühistada ka näilikku abielu, mille sõlmimisel vaid ühel poolel puudus kavatsus täita abieluseisundiga seostud kohustusi ja teine pool oli sellest asjaolust heauskselt eksimuses.\nAbielu ei tunnistata kehtetuks, kui näiliku abielu puhul on abikaasad pärast abielu sõlmimist elanud abikaasadena koos vähemalt kolm aastat või abielust on sündinud lapsi. Sel juhul jääb üle siiski ainult abielu lahutada.\nKohus võib petjalt välja mõista elatise temaga kehtetus abielus olnud isikule\nAbielu kehtetuks tunnistamise hagi võib esitada abikaasa, kes on sõlminud abielu pettuse, ähvarduse või vägivalla mõjul. Kui abielu kehtetuks tunnistamise kohtuotsus on jõustunud, on abielu tühine algusest peale.\nKui abielu tunnistatakse kehtetuks põhjusel, et üks abielluja mõjutas teist abikaasat abielluma pettuse, ähvarduse või vägivallaga, võib kohus temalt välja mõista elatise temaga kehtetus abielus olnud isikule, kohaldades perekonnaseaduse lahutatud abikaasa ülalpidamise kohta käivaid sätteid.\nLahutamise korral on menetlus tsiviilkohtus sarnane nn tavaabielu lahutamisele. Siiski võib lahutada soovija olukord olla komplitseeritum, kui ta ei tea abikaasa elu- või asukohta või abikaasa, kellest soovitakse lahutada, elab teises riigis. Seegi olukord ei ole väljapääsmatu. Kaalukatel asjaoludel saab taotleda kostjale menetlusdokumentide avalikku kättetoimetamist.\nSamuti võib kaasneda abielu jooksul soetatud vara, kui abikaasade ühisvara, jagamine.\nKogu menetluses saab jurist nõustada, koostada vajalikke dokumente, avaldusi ja taotlusi, esindada kohtus.\nKas fiktiivabielu eest tuleb petisel ka karistust kanda?\nOtsesõnu fiktiivabielu eest Eesti karistusseadustik vastutust ette ei näe. Küll aga on praegu karistatav ametiasutustele valeandmete andmine. Teatud juhtudel võidakse fiktiivabielude puhul tegu klaasifitseerida Karistusseadustiku inimkaubandust käsitleva vastav sätte kohaselt. Nimelt, inimese asetamise eest majandusliku kasu saamise eesmärgil või ilma selleta olukorda, kus ta on sunnitud abielluma, kui tegu on toime pandud vabaduse võtmise, vägivalla, pettuse, kahju tekitamisega ähvardamise, teisest isikust sõltuvuse, abitu seisundi või haavatava seisundi ärakasutamisega, karistatakse ühe- kuni seitsmeaastase vangistusega.\nMilliseid ohte peidab endas fiktiivabielu?\nFiktiivabielu on siiski dokumentide järgi päris abielu ja see on juriidiliselt jõus nii Eestis kui ka välisriigis (ühine vara ja võlad, lapsed jne). Abielu õiguslikele tagajärgedele on pühendatud perekonnaseaduses terve kolmas peatükk, seega ei ole tegemist vaid "pitseriga paberil".\nKui fiktiivset abielu on võimalik kehtetuks tunnistada, on see tühine algusest peale ja peale ebameeldiva kogemuse ning pika ja emotsionaalselt kurnava aga ka kuluka kohtuprotsessi muid tagajärgi kaasa ei too.\nKui aga abielu tuleb lahutada, tuleb arvestada perekonnaseadusest tulenevate võimalike kohustustega.\nEsmalt tuleb korraldada abikaasade varasuhted. Kui varasuhte liigiks on valitud varaühisus, kuulub üldreeglina kogu abielu jooksul soetatud vara abikaasadele ühiselt. Seda ka sõltumata sellest, kelle nimele on see registreeritud või kes on selle omandamisse rahaliselt panustanud. Samuti vastutavad abikaasad solidaarselt abielu jooksul võetud laenukohustuste eest. Vastupidist tuleb kohtus tõendada ja see ei pruugi olla kerge ülesanne. Lisanduda võib teatud juhtudel ka lahutatud abikaasa ülalpidamise kohustus.\nTeiseks probleemiks võib olla lastesse puutuv. Kui fiktiivse abielu naispool rasestub ja sünnib laps, siis eeldatakse perekonnaseaduse kohaselt selle lapse põlvnemist lapse ema abikaasast. Põlvnemisest tuleneb aga omakorda rida kohustusi. Tuntuim nende seas on lapse ülalpidamise kohustus. Seega võib tekkida olukord, kus fiktiivselt abiellunud mees on kohustatud elatist andma mitmele lapsele, kelle emaga ta tegelikult kunagi reaalselt suhtes olnud ei ole ning kelle eostamises ja sündimises tal mingit osa olnud ei ole.\nKui kaua võtab aega fiktiivsest abielust lahutamine?\nAbielu lahutamiseks aga ka kehtetuks tunnistamiseks tuleb pöörduda elukohajärgsesse maakohtusse. Kohtule tuleb esitada hagiavaldus abielu lahutamiseks, lisada hagiavaldusele abielutõend ja tasuda riigilõiv 100 eurot (riigilõivu tasumist tõendav maksekorraldus tuleb samuti hagiavaldusele lisada).\nVõimatu on öelda, kui kaua võib kohtumenetlus kesta, see oleneb paljudest asjaoludest. Kindlasti kulub sellisele kohtumenetlusele rohkem aega, kus üks osapooltest elab teises riigis või kelle elu- ja viibimiskohta ei ole üldse võimalik kindlaks teha.\nKas fiktiivsed abielud on Eesti jaoks probleem?\nFiktiivsed abielud on probleemiks iga riigi jaoks. Eelkõige nähakse neis ohtu inimkaubanduse soodustamisel.\nAlahinnata ei tohi aga võimalikke tekkivaid probleeme fiktiivselt abiellunud isiku jaoks.\nMida saab teha Eesti kodanik, kes on sõlminud fiktiivabielu ning siis saanud aru, et see kõik on pettus, kelle poole tuleks abi saamiseks pöörduda?\nKui abielu on sõlmitud, ent abiellunu on mõistnud, et tegutses enda huve kahjustades, tuleks kiiresti pöörduda pädeva juriidilise abi saamiseks juristi poole ning algatada vastavalt abielu kehtetuks tunnistamise või selle lahutamise menetlus. Mida kiiremini abielu lahutatakse, seda vähem saab tekkida laste ja varaga seotud probleeme.


40 nädalat rase: olete finišis! - RASEDUS JA VANEMAD> RASEDUSE KOLMAS TRIMESTER\nrasedus ja vanemad> raseduse kolmas trimester\n40 nädalat rase: olete finišis!\nSee on peaaegu käes, ja teie laps on peaaegu oma sünnikaaluga, mis võib olla alla 6-kilo kuni pisut üle 9-kilo. Tõenäoliselt mõõdab ta umbes 19 tolli ja on peaaegu valmis maailmaga tutvuma.\nKui olete valmis oma lapse välja viima, kuid teie tervishoiuteenuse pakkuja väidab, et esilekutsumine pole vajalik, proovige minna pikale jalutuskäigule. Jalutuskäik võib aidata teie last oma vaagnasse tõmmata, mis võib seejärel põhjustada emakakaela sünnitust või aidata kaasa sünnituse edenemisele, kui olete juba tundnud mõningaid kokkutõmbeid. Võite kaaluda ka pöördumist oma partneri poole. Seksuaalvahekord ja orgasm võivad mõlemad stimuleerida kontraktsioone spermas esinevate hormoonide ja orgasmiga seotud lihaste liikumiste tõttu. Massaaž ja nõelravi aitavad vahel ka sünnitust loomulikult esile kutsuda, kuid otsige rasedatega töötamiseks koolitatud praktikut.\nRaseduse viimastel päevadel muutuvad teie lapse juuksed ja küüned pikemaks ning tema kopsud on piisavalt küpsed, et võtta sisse esimene õhutõmme. Varsti saate vaadata oma töö vilju (või puuvilju, kui teil on mitu).\n40 nädala pärast võite olla kindel, millal see aeg saabub. Teid ei loeta postperioodiks enne 42. nädalat, kuid see on hea mõte, kui jälgige oma kehaga toimuvat ja küsige oma tervishoiuteenuse pakkujalt biofüüsikalise profiili (BPP) kohta.\nBPP ajal viib teie tervishoiuteenuse pakkuja läbi ultraheli, et vaadata, kuidas teie lapse rindkere lihased ja diafragma töötavad, aga ka tema lihastoonust, et teha kindlaks, kas ta suudab käsi liigutada ja jäsemeid sirutada. Lisaks mõõdab BPP amnionivedeliku taset, veendumaks, et ta on endiselt tervislikus keskkonnas.\nTeie tervishoiuteenuse osutaja võib soovida ka loote südame löögisageduse jälgimist, mida nimetatakse stressivabaks testiks. Seda saab teha iseseisvalt või koos BPP-ga. Teise võimalusena võib pakkuja soovitada koos mitte-stressitesti ja amnionivedeliku mõõtmist.\nKui teie tervishoiuteenuse osutaja näeb nende testide tulemustega probleeme, näiteks madala amnionivedeliku sisaldusega, on tõenäoline, et peate selle põhjustama. Seda saab teha tupes sisestatud prostaglandiinide suposiidiga. Kui see ei aita, võib teie pakkuja manustada oksütotsiini intravenoosselt. Kõigi tõsiste probleemide korral võib olla vajalik keisrilõige.\nLaura blogi: Olen tagasi Q&A (E60) (Oktoober 2020).


Kommunikatsioonivaldkonna pealtpanekud ja altminekud 2012 - Bestmarketing\nKommunikatsioonivaldkonna pealtpanekud ja altminekud 2012\nKommunikatsiooniagentuur Idea PR tegi kokkuvõtte möödunud aasta tähelepanuväärsematest kommunikatsioonisündmusest Eestis. „Aastale tagasi vaadates valisime välja 15 olulisemat PR-sündmust. Tark õpib enda kogemustest, targem teeb järeldusi ka teiste omadest,“ ütles Idea PR juht Rivo Saarna.\n„2012 oli kirju ja üllatusterohke, millest on kaasa võtta nii mõndagi kasulikku. Aastale tagasi vaadates valisime välja 15 olulisemat PR-sündmust, sest nagu öeldakse – tark õpib enda kogemustest, targem teeb järeldusi ka teiste omadest,“ ütles Idea PR juht Rivo Saarna.


August Sabbe sündis 1.09.1909 Võrumaal Paidra külas, Palo talus. Kaks vanemat venda langesid Vabadussõjas. Isa suri 1929. August jäi talu pärijaks. Õppis Tsolgo koolis. Kuni venelaste tulekuni elas ja töötas oma isatalus.\n1941. aastal varjas end mobilisatsiooni eest Punaarmeesse, 1944. aastal varjas end mobilisatsiooni eest Saksa sõjaväkke. 1944-45 varjas end jälle mobilisatsiooni eest punaväkke. 1945.a. sügisel tuli metsast välja ja legaliseerus. Läks tööle Paidra veskisse veskipoisiks, kuna talupidamine vene võimu all talle ei istunud. Töötas Paidra veskis aastatel 1945-49. Suur osa Sabbe sõpru olid metsavennad ja ta käis nendega läbi. Juulis 1949 arreteeriti Sabbe KGB poolt ja pärast vastavat töötlemist värvati KGB agendiks ning kästi minna metsavendi püüdma. Sabbe rääkis sõpradele, et teda taheti agendiks teha. Siirdus metsa, kuid KGB-le kaastööd ei teinud. Varjas end esimese talve üksinda. 1950 ühines Jaan Rootsi metsavendade salgaga. 1951-54 varjas end Suure Taevaskoja lähedal punkris. Kuulus Rootsi salga nn. tagalameeskonda - hoolitses varustuse, moona ja eluaseme eest. Pärast Jaan Rootsi ja juhtivate salga liikmete langemist 1952. aasta juunis Räpina lähedal Ristipalol ja Taevaskoja punkri avastamist 1954. aasta talvel, hakkas end üksinda varjama. 1954-78 varjas end peamiselt oma kodukandi metsades. Oli enamuse sellest ajast "üleliiduliselt tagaotsitav ohtlik kurjategija". Sabbet otsisid nii Võru kui Põlva KGB. 1978. Aasta septembris olid nad viimaks edukad.\nSabbe hukkus 27.09.1978 Võhandu jões kui teda püüdsid arreteerida praegu Võrus elav endine KGB ohvitser Ervin Oras ja Põlvas elav endine SORVVO inspektor Neeme Taavel. August Sabbe ei alistunud vaenlastele, vaid suri vaba mehena oma koduse Võhandu jõe voogudes. August Sabbe maeti võimude korraldusel 20.10.78 Raadi kalmistule Tartus.\n28.09.1998 avati Sabbe kalmul mälestuskivi, millel seisab tekst:\nmu sõbrad teadke kõik,\nmu hinge viimne hõik,\nte kätte tasuge mu elu eest!\nPuhka rahus vaba Isamaa mullas! Sa jäid Eestile surmani truuks


Tiia Tiik, minu blogi: 2022\nOlen paar suve üritanud elektri tõukeratastega sõitmist proovida aga mõtteks see ongi jäänud. Nüüd kui märtsikuus sain kätte oma eelmise aasta enammakstud tuludeklaratsiooni raha, siis Arkol plahvatas idee, et võiksin osta el.tõuksi. Hakkasime erinevaid internetikaubamajasid uurima ja nii jäi silm peale soodustusega rattale. Euronics pakkus tõuksi, mis sõidab 25 km ja kaalub 10 kg. Sellega peaksin toime tulema. Tellisime ära ja panin pool raha juurde. Sinine iludus. Arko tellis poest oranzi munakiivri ka ja läksime koju. Kruttisin nuppe ja harjutasin esikus.\nSiis läksime tänavale ja harjutasin sõitmist ja pidurdamist. Kuna ma ligi 1.8 m pikk, siis juurde ka rattga kõrgus ja tundsin ennast võrreldes teistega pea jagu kõrgem. Jalgratta teel harjutasin tasa ja targu. Podurdamine oli alguses üsna keeruline. Hüppasin hoo vaibudes rattalt maha ja kui inimesed vastu tulid, siis tulin maha ja lükkasin ratast käe kõrval.\nTänaseks olen sõitnud üle 3 kuu. Tunnen ennast kindlamalt. Mõnus on. Eriti siis, kui õues ligi 30 C suvesooja ja tuul jahutab mõnusalt. Olen tõuksiga rahul. Ainult rattad oleks võinud suuremad olla, sest teeservadelt alla ja üles sõites koliseb ja siis hoian kõvasti lenksust kinni. Aku peab hästi vastu ja kiirust saab reguleerida ning vajadusel hoo maha võtta. Arko käis välja põhiarhumendi, et mõtle kui tore on välismaal sõita. Ratast saab kokku panna ja palju ruumi see ei võta. Nii on. Varsti autoreisile koos tõukerattaga.\n- juuni 28, 2022 Kommentaare ei ole:\nHuvitav artikkel Virkko Lepassalult ja huvitavad mõtted 17.05.2022 Pealinna lehest. Artikli link on siin.\nÄRIMEES URMAS SÕÕRUMAA Linn saaks kesklinna autoga läbimise maksustamisega teenida aastatega miljardi ning paigutada selle raha tunnelitesse ja jalgrattateedesse\n“Kesklinna läbivad autod saaksid sõita maa all,” ütleb ettevõtja ja metseen Urmas Sõõrumaa. “Maa peal sõidaksid ainult need autod, millega inimesed lähevad kesklinna oma toimetusi tegema.” Linn saaks kesklinna autoga läbimise maksustamisega teenida aastatega miljardi ning paigutada selle raha tunnelitesse ja jalgrattateedesse, on Sõõrumaa veendunud.\nSõõrumaa on kogu elu sporti teinud ja nüüd juhib olümpiakomiteed. Ta on töötanud spordimetoodikuna praegu ses Rotermanni kvartalis ja nüüd on selle kvartali üles ehitanud. Ta on sõitnud taksot ja soetas nüüd taksofirma. Need on vaid mõned näited Eesti ühe tuntuma ettevõtja käekirjast, keda iseloomustab veel oma tegevuse filosoofiline läbimõtestamine. Tallinn andis Sõõrumaale linna uuenäoliseks arendamise eest teenetemärgi.\nMillele te oma mitmekülgsuse juures kevadel 2022 kõige enam pühendute?\nPrioriteet number üks on töö iseendaga. Kõik välised asjad, mida inimene teeb, on tema sisemise elu peegeldus. Kõik välised asjad, mille järgi me saame anda hinnanguid, teeb inimene tegelikult oma sisemise tasakaalu saavutamiseks.\nJa kõik head või halvad asjad maailmas on kiiksuga inimeste tehtud. Põhimõtteliselt. Tõestamaks kellelegi midagi. Töö iseendaga on seega kõige tähtsam asi.\nKas loote või teete midagi ka lihtsalt külmalt, ärilistel kaalutlustel?\nKõik asjad võivad külmad olla. Kooselu võib külm olla, suhe lastega võib külm olla. Ettevõtlus, maalikunst võib külm olla. Mina teen kõike läbi südame valguse. Et kui seal helin hakkab tööle, siis ma teen, ja kui ei hakka, siis ma ei tee.\nKes ütles, et äri külm on? Ärile ei saa tekkida külge tunnet, et see on külm või soe.\nMida peaks tegema, et noored pered endale hõlpsamini korteri saaksid – olukorras, kus üürihinnad on kõrged ja vanemate kinnisvara ei tahaks pangale pantida?\nEga siin järsult pole vaja midagi muuta. Antud juhul ju erainvestor paneb mängu oma vahendid, võtab pangast laenu, ehitab midagi valmis ja siis rendib. Aga Skandinaavia maades noor pere või muu rentnik ainult teenindab seda pangalaenu. Ja kui tal ükskord saab sellest korterist kõrini, või ei taha või ei saa enam seal elada, siis ta lihtsalt annab selle korteri tagasi. Ja sellega ei kaasne mingeid sanktsioone. Ta ei pea oma vanaema maja pangale panti panema, hankima laenuks omaosalust või midagi muud.\nSee eeldaks muidugi linna või riigi tagatisi rajamaks elamufondi, kus noor pere teenindaks ainult seda laenu ja elaks ilma omaosaluse ja tagatisteta. Käiakse tööl, makstakse laenu. Kui lahkutakse, siis korter läheb tagasi kas siis arendaja või panga või nende mõlema fondile, mida tagab omavalitsus või riik, ja sinna tuleb jälle järgmine.\nMuidu on nii, et kui inimene kaotab töö, võib ta kaotada lisaks korterile ka laenutagatise juhul, kui kinnisvaraturul on hinnad vahepeal muutnud. Riigil või linnal tuleks lihtsalt riske minimeerida – ja nii see siis läheks.\nKui teil oleks võimalik arhitektina linna kujundada, siis mida teeksite?\nSoovin, et Tallinna arengut hakataks vaatama oluliselt pikema visiooniga.\nSoovin, et Tallinna arengut hakataks vaatama oluliselt pikema visiooniga. Vähemalt sada aastat ettepoole. Ja kui me nii pikalt ette vaatame, siis ei ole mingit muud varianti, kui et Tallinna läbivad autoteed tuleb viia maa alla.\nLäbi kesklinna liigub ööpäevas 180 000-200 000 autot. Neist 70% sõidab siit ainult läbi. Seega tuleks ehitada kesklinna alla paar tunnelit. Ja maa peal sõidaksid ainult need autod, millega inimesed lähevad kesklinna oma toimetusi tegema.\nMa olen siin oma kulul lasknud teha arvutusi ja projekte, töögrupid on kokku pannud visioone. Selle kallal on töötatud üle aasta. Me oleme Tallinna linnavalitsusega ühte meelt, et need tunnelid tuleks ehitada. Küsimus on, millal ja millise raha eest.\nKuidas siis oleks võimalik neid tunneleid ehitada?\nKasvõi nagu Stockholmis on tehtud – kesklinna läbimine on maksuline. See maks ei ole üldse suur, 20-30 eurot ühe auto kohta kuus. Sellest koguneks aastas Tallinnas aga 40-50 mln ja selle eest saaks linn ehitada aastate lõikes miljardi eest infrastruktuuri.\nNäiteks saaks ehitada piki Ahtri tänavat suure tunneli, mis võtaks vastu ühtlasi sadamast saabuvad veoautod ja juhiks need niimoodi linnast välja, et me neid isegi ei näeks kesklinnas. Teine samasugune läheks piki Liivalaia tänavat.\nJa selle raha eest saaks veel rajada Narva maanteelt, Pärnu maanteelt, Ahtri ja Liivalaia tänava kandist selliseid rattateid, nagu me näeme Taanis või Hollandis. Need on muust liiklusest omaette ja eraldi, turvalised. Aeg-ajalt peatutakse valgusfoori taga ja siis sõidetakse jälle edasi.\nKesklinna autoga läbimise maksu eest võiks seda kõike ehitada, ja mida varem pihta hakkame, seda odavam on tunnelit kaevata. Praegu annab tunnelit teha avatud kaevamisega, et lihtsalt kaevad kanali ja katad selle pealt kinni. Kui me praegu ehitame linna tihedalt täis, siis 30 aasta pärast – aga me peame seda kõike niikuinii hakkama tegema – läheks töö veel oluliselt ja kordades kallimaks.\nMis võib peale raha veel tunneli ideele põntsu panna?\nKui on räägitud, et takistuseks saavad maa-alused trassid jm asjad, siis see on natuke, ma ütleksin, asjatundmatu jutt, sest kui inimesed käivad tänapäeval kosmoses, asi siis ei ole trassi ümber tõsta. Seda enam, et Ahtri tänava suured kollektorid tuleb niikuinii järgmise 20-30 aasta jooksul ära vahetada, et oleks järgmine sada aastat hooletu. Ja kui nüüd on kerkinud päevakorda varjendite vajalikkus, siis saaks kõiki neid tunneleid edaspidi kasutada varjekohtadena – kui asi targalt lahendada.\nPlaane ja arvutusi on igasuguseid tehtud, nii et ma loodan, et meie silmad veel näevad selle kõige teostumist.\nMida te ise oma seni tehtud tööst Tallinnas kõige enam hindate? Ilmselt on just Rotermanni kvartal see, mis esimesena meenub, kui jutt käib Urmas Sõõrumaast.\nMa olen kinnisvaraga tegelenud nüüdseks 18 aastat, aga ikka veel mõneti roheline. Poisike. Mõned eksimusedki on mul juhtunud. Aga kinnisvara puhul kõlab ikkagi see üks sõna, mis on peamine – ja see on asukoht, asukoht ja asukoht.\nOlen saatusele väga tänulik, et mind siia on juhitud.\nMa võtsingi siis Tallinnas ette selle kuldse keskkoha ehk kesklinna. Tallinna puhul on see üldse kõige magusam ala. Kui mõni turist Tallinna satub, siis mis talle meelde jääb? Vanalinn. Ja veel, et see asub mere ääres, sadamad on kohe vanalinna vastas. Ja kujutage pilti, Rotermann asub just seal vahepeal, keskel. Mul on võimalus see vanalinna ja mere vaheline ala kujundada nii, et see ühendab neid kaht. Nii et paremat asja annab välja mõelda!\nEnne 1980ndaid ma juba töötasin selles kvartalis – spordimetoodikuna toonases tootmiskoondises Mehis. Mingid jäljed endast jätsin seega siia juba 1978-79, kui siin ringi askeldasin.\nVärskemad uudised kõnelevad edusammudest taksoäris. Mis on see uus tase või kvaliteet, mida kavatsete pakkuda?\nPikaaegsed mõtted on realiseerunud. Taksondus on selline ala, mis on olnud kogu teadliku elu minu jaoks lakmuspaber ühiskonna kohta.\nSee oli nõnda juba nõukaajal, kui taksojuhilt võis kuulda kõige värskemaid uudiseid, või kui ta võttis pagasiruumist välja viinapudeli, nätsu või sukkpükse, mida kusagilt saada polnud. Hiljem andis taksojuht teada kõigest börsil toimuvast. Nii et taksojuht on kogu aeg olnud üks kiirete muutuste veduritest. Ja seepärast tahtsingi taksondust ka enda gruppi.\nAga teistmoodi tegin seda, et annan kolmandiku firmast oma klientidele ja teenuse osutajatele, kes firma edule kaasa aitavad. Käibest sõltuvalt. Nii et kui läheb hästi firmal, läheb hästi ka taksojuhtidel ja klientidel. See on põhiline. Seesama ingliskeelne US või me kõik koos on sinna sisse kodeeritud.\nSee on natuke ühistu moodi, kus saad seda osalust päriselt kasutada ja see on päriselt kirjas. Teatud mõttes tekib sinna firma sisse omaette börs: käibele võetakse tokenid ehk asendusraha. Neid saab lähitulevikus osta ja müüa.\nMiks te ise otsustasite taksorooli istuda? Nostalgiast?\nMulle meeldib rääkida asjadest, millest aru saan. Olen 1980ndate lõpus ka ise taksot sõitnud. Nüüd ajasin endal paberid korda, autol ka, ja teen aeg-ajalt jälle mõne sõidu.\nMida tähendab teie jaoks Tallinn? Miks tegutsete just siin?\nMinu jaoks on olulised kaks piirkonda. Üks neist on Kohila valla Pühali küla, kus ma olen sündinud ja kasvanud ja kus on teadaolevalt elanud vähemalt 12 põlvkonda minu esivanemaid. Põhimõtteliselt on see Hageri kirikumõisa territoorium. Ja teiseks Tallinna linn, kus ma olen loonud selle põhilise, mis mind siin maises maailmas iseloomustab. Need välised asjad, mis mind iseloomustavad, on loodud suuresti just Tallinnas.\nKuidas ja millal tekkis siis Kohila poisil tihedam side Tallinnaga?\nPärast 8. klassi lõppu tollases Kohila keskkoolis tulin õppima Tallinna ehitus- ja mehaanikatehnikumi. Seega olen alates 15. eluaastast tugevasti seotud olnud Tallinnaga. Tänaseks seega juba 45 aastat.\nTehnikumis õppisin autode tehnilist teenindamist ja remonti. Tehnika ja autod on siiamaani üks minu kirgedest ja see oli toona üks minu esimene tollane suunanäitaja Tallinnas.\nKuidas saaks linna väärtust veel tõsta, muuta seda inimestele põnevamaks keskkonnaks?\nVeel kord rõhutan pikka ja tarka visiooni. Istun siin Rotermanni kvartalis. Vaatan aknast välja, näen Toompead, Vana Toomast, Olevistet. Ühelt poolt nõuavad linna arhitektid vaatekoridore.\nIsegi kohtades, kus pole midagi vaadata, mõnda korstnajalga ehk.\nTähtis on, et ei tekiks tänavate planeerimisel tuulekoridore.\nTeisalt lubatakse vanalinna tornide vaade kinni katta, neid ei peakski nagu nägema. Päike tõuseb endiselt idast, Pirita poolt, ja loojub vanalinna müüride taha. See suund peaks olema vaatekoridoride jaoks primaarne.\nJa teine tähtis suund on tuulte suund. Tähtis on, et ei tekiks tänavate planeerimisel tuulekoridore. Nõnda nagu on selle vältimiseks planeeritud vanalinna tänavad, Pikk, Lai ja teised, sest tuuled puhuvad Tallinnas valdavalt ühest suunast, loodest.\nTulevane linnaplaneerimine peaks kindlasti arvestama nii päikese liikumist ja tuulekoridore kui ka elu ennast.\nKuidas läheb Patarei merekindluse renoveerimine?\nKõige parem, kui see kuuluks kõigile eestimaalastele. Mina olen valmis seda korda tegema, pingutama, et Patarei energeetika saaks paremaks. Et see Patarei, kus on murdunud paljude inimeste unistused, muutuks hoopis teistsuguseks. Nagu igal pendlil on alati kaks poolt, on ka Patareil see teine pool kindlasti olemas. See saab olema koht, kus unistused hoopis teoks saavad. Ja selle nimel ma tegutsen, aga veel parem, kui Patarei omanikuks oleks suur osa tallinlasi või eestimaalasi. Nii oleks see veel kõige parem.\nMa mõtlen selle peale, kuidas tekitada olukord, et Patarei saaks tallinlaste omaks. Mitte et linn peaks selle ära ostma, aga inimesed, tallinlased oleksid selle omanikud. Oleks meeldivam, kui jätaks Urmase ego siin tahaplaanile. Soovin, et võimalikult suur osa tallinlasi tunneks end seal nagu oma kodus.\nKui rääkida laiemalt maailma majandusest, siis olete viidanud, et see sarnaneb püramiidskeemile ja võib lõppeda lõhkiminekuga?\nNo mis ta nüüd lõhki läheb, eks ta võib vahel pauku teha küll, aga kõik on muutumises. Muutumises aegadest, kui raha kulla tagatisest lahti haagiti ja nüüd seda trükitakse nii, et rahapressid suitsevad. Laenukoormused eri maailma nurkades kasvavad kosmilise kiirusega.\nSelles mõttes ma ei saa meie valitsejatest aru. Kui öeldakse, et maailmas on kriis, siis öeldakse veel, et me asume ühes katlas ja seega on ka meil kriis. Teeme endale pai, et me seal oleme.\nKuid samal ajal, kui terve maailm võtab laenu ja lahendab sellega oma igapäevaelu probleeme, ütleme meie, et ei, meie ei võta, ja meie selles katlas ei asu. Meil on nagu teine katel.\nSee on nii vastuoluline jutt, mida tajub isegi kolmanda klassi õpilane. Kui katlas olla, no eks siis oleme katlas. Nüüd on küsimus, kuidas selles katlas targalt käituda.\nJa teiseks, vaadake kasvõi börsi. On olemas väärtusaktsiad. Kui firma loob mingit väärtust, korrutatakse see teatud valemiga ja leitakse siis täpsemalt, milline on see väärtus.\nRaha kärssab meie kõigi silme all! Me ju kõik tunneme selle põlemise haisu.\nJa on teised firmad täpselt samal börsil, mille aktsiaid nimetatakse kasvuaktsiateks. Need ei peagi kasumis olema, vastupidi – kõrvaltvaatajale tundub, et mida suurem kahjum, seda kallim firma. Ja kaalukauss liigub üha rohkem ja rohkem nende kasvuaktsiate poole. Ehk siis nende aktsiate suunas, mis ei arvesta niivõrd Exceli tabeliga, kui tundega, mida müüakse. Ja üha rohkem ja rohkem suureneb selle raha osa, mis arvestab mitte varaga, vaid inimeste tunnetega.\nMeil ei ole mõtet sellele kõigele vastu pusida, vaid selle taustal tuleb targalt käituda.\nKui n-ö vana raha eest õnnestuks võtta laenu, et teha oluliselt tugevamaks riigikaitse, ehitada valmis infrastruktuur, siis ainult tuld! Sest raha kärssab meie kõigi silme all! Me ju kõik tunneme selle põlemise haisu.\nJa mida siis tavalisele, keskmise palgaga inimesele soovitada? Et oleme tagasi 90ndate alguses ja vahetagem säästud asjade vastu?\nEks taskupõhja võiks ikka natuke raha ka jääda.\n90ndate algul vahetasime raha muidugi igasuguste asjade vastu. Osteti kokkupandavaid suvilaid, pesumasinaid, elektripliite – mida enamusel tegelikult vaja ei olnud. Ostke ikka kõike seda, mida on tegelikult tarvis – toetamaks oma kodu, oma isiklikku infrastruktuuri, ja muidugi kõike, mis puudutab silmaringi laiendamist või haridust. Ei maksa osta, mida vaja ei ole.\nKui räägite riigi võimalustest laenu võtta, siis kas tavalisele mõistliku sissetulekuga inimestele võib sama soovitada? Et võtke laenu ja investeerige kinnisvarasse?\nJah, tasub kohusetundlikult laenu võtta ja lahendada sellega neid küsimusi, mis aitavad elus edasi. Kodusse ja haridusse.\nMis siis eurost ja eurotsoonist üldse edasi saab?\nSee protsess, kus raha kaotab oma väärtust, kestab tegelikult juba tükk aega, ja see on pöördumatu. Sellele ei ole mõtet vastu punnida. Mingit suurt tulekahju ju praegu ei ole ja ei tule ka – vähemalt lähema aja jooksul. Tarbetuid asju pole mõtet joosta kokku ostma. Paanikaks muidugi põhjust ei ole, ei kao see euro kuhugi ega kuku niipea kokku. Aga oma finantskäitumine üle vaadata tasub küll. Ja tuleks lihtsalt jälgida, mis edasi toimuma hakkab. Nii riigi kui eraisiku tasandil\nMillised kriisid meid veel lisaks koroonale, energiale ja sõjale võivad oodata?\nPõhiline, millest tuleks rääkida ja mis toimub – me võime nimetada seda kriisiks –, on seesama väärtuste ümberhindamine. Ja rahamaailma mõjutused.\nNeed on needsamad kolm nähtust, mis käivad kõrgelt üle meie pea – sõjatööstus, ravimitööstus ja energeetika. Need on nii suured mängud, et meil, vaestel inimestel, jääb üle ainult targalt kohanduda, ja kogu lugu. Need on maailmas suured mängud, ja need mängud ei lõpe ära.\nMaailmas on keeruline aeg ja rahunemist ei paista. Kas eestlased rahvana suudavad püsima jääda?\nMuidugi suudame. Kui on suudetud 1000 aastat, suudetakse edaspidi ka. On ju raskematestki oludest välja tuldud.\nKasvõi 18. sajandi alguses, peale Põhjasõda, katku jäi järele 100 000 eestlast, aga 150 aasta pärast oli jälle miljon. Eesti juurikasse või juurde on paras vedru sisse kodeeritud, nii et ei kao me kuhugi.\nMaja pole lihtsalt kivikast, juba selle sissepääs peab sulle naeratama\n“Kõik inimesed ja olukorrad, millega elu meid kokku viib, on olnud kunagi enne meie elus mingis teises situatsioonis ja teises kontekstis,” lausub Sõõrumaa. “Vaata sügavalt silma igale inimesele, kellega kokku puutud, et mis on see sõnum või õppetund, mis tema kaudu sinuni jõuab.”\nSõõrumaa usub, et inimese tervis sõltub ka kohast, kus ta pikka aega elab või töötab. “Istuda töökohal, mis toetab sinu keha, on hoopis teine asi kui selline töökoht, mis sind lõhub,” lausus ta. “Rasked haigused kujunevad 4-6 aastat halva energeetikaga koha peal töötades. Sellele järgneb keeruline ravi, inimene läheb sama koha peale tagasi ja varsti vajab ta uuesti ravi. Kui vanasti ehitati talumaju või mõisahooneid, siis alati arvestati sellega. Kõik hakkab suuresti pihta ka linna planeerimisest. Ehitada saab igale poole, kuid küsimus on, et kuidas ma ehitan ja kas ma parandan selle koha ära või mitte.”\nSõõrumaa leiab, et hoone maapealne osa pole lihtsalt kivikast, vaid peab inimest ka psühholoogiliselt toetama. “Hoonel on nägu nagu inimeselgi. Kui see nägu ei ole näha, või see nägu on varjatud, krimpsus ja nii edasi, siis ärge arvake, et seal sees läheb elu üha paremaks,” lausus ta. “Hoone nägu algab peauksest. Kui peasissekäik naeratab sulle vastu, siis on asi kohe rõõmsam. Seal võiks olla keerdtrepp, varikatus või mõned mõnusad astmed. Kui astud hotelli sisse, siis ei pea seal olema peegel ja tühjus. Või ka korteris ei pea tualettruumi peeglist nägema kõigepealt iseennast. Selle asemel võiks kuskil rippuda ilus pilt või kiri “Tere tulemast” või midagi taolist sõbralikku.”\n- mai 18, 2022 Kommentaare ei ole:\nSünnipäev on tore päev. Töö juurde viisin kringlit ja viinamarju ja kommi. Kringli tellisin Chilli kaudu. Ostsin vautseri ja usksuin, et see kehtib terve novembrikuu ja kui asusin paar päeva enne sünnipäeva tellima, siis avastasin, et see kehtis ainult 5 päeva. Novembri algus oli möödas. Aga siiski kirjutasin sellesse firmasse ja selgitasin, sest mul väga vaja seda head sokolaadi- ja rosinakringlit. Nad helistasid mulle ja küsisid, et mis kell soovin kringlit saada. Tellimus ise oli selline: Nordic Cake rikkaliku täidisega soolased ja magusad 2.5 kg kringlid -37%. Ja see oli suur ja soe ja suus sulav, rohke võiga ja väga maitsev. Soovitan teistelegi. Toodete pildid on siin: https://www.nordiccake.ee/ . Töökaaslased jäid ka rahule.\nKodus tegime sel aastal sünnipäeva tähistamise nii, et kutsusin laste pered külla. Meid on kokku 9. Kass ja koer. Poest tõi Imre pere tordi ja meie poolt olid joogid. Siis leppisime kokku, et kuna olin tööl, siis tellime toidu koju. Arko võttis lahti tellimise lehekülje ja siis seal sai igaüks endmae meeldiva soolase roa tellida. Lapsed valisid laste pasta ja meie pizzat, pastat ja salatit. Kui tellimust kinnitama hakkasime, siis selgus, et Kristiine keskuse restoran pole meie teeninduspiirkonnas ja tuli tellimus tühistada ja uuesti tellida Rocca al Marest. Toit toodi kohale, laud sai karpe täis ja söök maitses hästi. Päris kiiresti sai kõhud täis ja sünnipäev peetud. Sel aastal siis selline kodune pidu. Tervis hea ja palju õnne!\n- veebruar 19, 2022 Kommentaare ei ole:\nHuvitav artikkel Virkko Lepassalult ja huvitavad ...


100-150 м² Archives – ArcticCat Kliima\nHOTJET ÕHK-VESI SOOJUSPUMP INVERTER MONOBLOCK 13ONE-X 11kW\nEuroopas toodetud Hotjet One-X seeria kompaktse disainiga monoblokk õhk-vesisoojuspumbad on kõrge COP kasuteguriga uue põlvkonna soojuspumbad, mis on täiustatud Siemensi elektroonika ja automaatika ning Toshiba inverterkompressor süsteemidega. Standardkomplektis sisaldub: ● EVI soojuspump ● Kontrollitud kiirusega ventilaator ● Väline kilp ● Kontrollimise süsteem ● Elektrooniline soft-starter ● Väline temperatuuri andur\nHOTJET ÕHK-VESI SOOJUSPUMP MONOBLOCK ONE2 – 11,4kW\nEuroopas toodetud HOTJET ONE2 soojuspumbad on kompaktse disainiga ning paigaldatakse õue. Nendel pumpadel on kõrge kasutegur COP 4,6. Põhjused, miks Hotjet on ainus ja õige valik, kui vajad soojuspumpa:Uus põlvkondEuroopa tipptehnoloogiaParim hinna ja kvaliteedisuheVäga vastupidavÜliefektiivne7a. garantiid\nHOTJET ÕHK-VESI SOOJUSPUMP INVERTER MONOBLOCK ONE3 10kW (2,7-11,4kW) koos interneti liidesega\nTipptasemel tehnoloogia, kvaliteetne Siemens elektroonika ja juhtimine, toodetud Euroopas! Seade on võimeline reguleerima seadme tarbitavat võimsust kontrollides elektribörsihinda. Põhjused, miks Hotjet on ainus ja õige valik, kui vajad soojuspumpa: Uus põlvkond, jälgib elektrihinda börsil üle interneti Euroopa tipptehnoloogia Parim hinna ja kvaliteedisuhe Väga vastupidav Seade on kolm ühes süsteemis: soe tarbevesi, küte ja jahutus Roostevaba korpus Üliefektiivne Kõik masinad on…\nHOTJET ÕHK-VESI SOOJUSPUMP INVERTER MONOBLOCK ZET10 2,7–11,4kW\n7-aastase garantiiga Euroopas toodetud tipptasemel õhk-vesi soojuspump. A+++ energiklass ning laitmatu töö ka -30C juures! Põhjused, miks Hotjet on ainus ja õige valik, kui vajad soojuspumpa: Uus põlvkond Euroopa tipptehnoloogia parim hinna ja kvaliteedisuhe väga vastupidav üliefektiivne 7a. garantiid KASUTUSJUHEND


Loodame, et hiljemalt poole aasta pärast sirutame taas tiivad | Kuressaare Ametikool\nLoodame, et hiljemalt poole aasta pärast sirutame taas tiivad 20. марта Ave Paaskivi\nViimase 20 aasta jooksul on ametikool saatnud Euroopa Liidu toel umbes 1000 õpilast välispraktikale ja 250 töötajat stažeerima või õppereisile.\nÕpiränded ehk maakeeli õpilaste või õpetajate praktika välimaal algas meie jaoks 1998. aastal Leonardo da Vinci programmi raames. Viimased aastad on see toimunud Euroopa Liidu Erasmus+ programmi kaudu. Aastas saab võimaluse minna välismaale praktikale 50–60 õpilast ja 10–15 õpetajat. See on suurepärane võimalus end proovile panna, kogemusi omandada ja silmaringi avardada.\nKõige tihedam praktikale minemise aeg on kevadel, selleks ajaks on kokkulepped tehtud ja paberimajandus korda aetud, tuleb lihtsalt tiivad sirutada. Sel aastal läks aga kõik teisiti. Veebruari lõpust muutus maailm ärevaks. Kahtlusi, kõhklusi ja küsimusi oli äkki rohkem, kui keegi oskaks vastata. Sellele vaatamata asus viimase kuu jooksul hirme trotsides teele 24 õpilast. Sihtkohaks Bratislava, Budapest, Firenze, Alkmaar, Madrid, Rouen ja Malta. Viimased veel kõigest päev enne Eestis eriolukorra kehtestamist. Ainult kolm neist said oma praktika lõpetada, aga ka nende tagasitulek oli juba keeruline.\nSellest hetkest läkski ehk olukord kõige pingelisemaks. Raske oli silma peal hoida erinevates riikides toimuval, veel raskem otsustada, kui kiiresti on vaja reageerida. Nädalalõppu kirjeldaksin sõnaga „põgenemine“, sest siis hakkas kõik kuidagi väga kiiresti toimuma – piire suleti, nii maismaa- kui lennuliiklus hakkas tagant ära kukkuma. Oli selge, et nüüd tuleb kõik kuidagi kiiresti koju saada, aga kui kiire on „kiire“ ja kuidas on „kuidagi“? Viimane tilk oli muidugi välisminister Reinsalu üleskutse „Kõik eestlased kiiresti koju!“.\nÕpilased olid tublid ja vaprad, kõik aitasid kaasa, kuidas said. Proovisid kohapeal välja selgitada sealseid olusid, sest paraku välisministeeriumi infotelefonilt tuli vastuseks, et nemad ei tea teiste riikide infot, soovitasid ühendust võtta saatkondadega ja pöörduda mõne reisibüroo poole. Kui Slovakkia ja Ungari saatkond proovisid nõuga aidata, siis Itaalia saatkond oli nädalavahetuseks suletud. Nii et tegelikult päästis meid meie oma reisikorraldaja Piret Juht Estravelist, kes terve oma vaba nädalavahetuse meiega koos muretses ja pileteid ümber ja siis veel kord ümber tegi – täpselt nagu meie emotsioonid parajasti pöörasid, sest olukord muutus tundidega.\nKõige suurem mure oli muidugi Firenze grupiga, kuna nemad olid juba algusest peale teistega võrreldes kriitilisemas piirkonnas, aga eestlasliku kannatlikkuse või jonniga jätkamas oma praktikat ja mind rahustades, et kõik on kontrolli all. Ja ega nad ehk ei olekski tulnud, aga kui laupäeval lende kontrollides nägin, et Firenze pileteid müüakse veel ainult paariks päevaks, siis tekkis päris hirm nende pärast.\nÕpilased olid nõus ära tulema, aga juba oli pandud lennujaam kinni, telefoni vastu võtnud organisatsioon väitis, et nende politsei andmeil ei või keegi liikuda. Ühistransport oli muutnud oma graafikuid ja uskuda ei saanud enam ühtki neist. Kuna saatkonnast ei olnud võimalik infot saada, kas välismaalased võivad kodust lahkuda, siis oli esialgne otsus oodata esmaspäevani, sest risk, et politseinikud kusagil poolel teel meid rajalt maha võtavad, oli olemasolevatele andmetele tuginedes olemas. Nii sündis pühapäeva öö varjus põgenemisplaan läbi Pisa Helsingisse ja sealt Tallinna. Tõe huvides tuleb tunnistada, et Itaalia saatkond andis esmaspäeval selleks ka loa. Ja jube äge punt jõudiski koju!\nHetkeseis on selline, et Maltale on jäänud veel üks grupp IT-õpilasi, kes tegelikult lahkusid alles 12. märtsil, viimasel päeval enne seda, kui Malta kehtestas kõikidele riiki sisenejatele kahenädalase karantiini. Hetkel praktika toimub ja tõenäoliselt saavad nad oma praktikat jätkata Eestis Malta firmade all. Nemad peaksid tagasi tulema 9. aprillil. Aga kuna tulevik on ennustamatu, siis otsustasid nad tulla tagasi homme. Hoiame siis kõik pöialt, et nii ka läheks!\nPraeguse seisuga jääb sel kevadel ära lisaks katkestatud õpirännetele meie koolis 30 planeeritud õpirännet, mis kõik olid juba kokku lepitud ja lennukipiletid ostetud. Ja üks hooldustöötaja eriala õpilane on meil praegu Soomes karantiinis, kuid pärast selle lõppemist saab ta oma praktika ära sooritada.\nRohkem või vähem samasugune nägi välja enamiku Eesti kutsekoolide projektijuhtide ja nende reisikorraldajate nädalavahetus: palju muret, palju tööd ja palju rõõmu, kui keegi lõpuks koju jõudis. Praegune aeg paneb meid kindlasti paljusid asju ümber hindama, esmajärjekorras seda, kui tähtis on lihtne inimlik tugi ning üksteise mõistmine ja toetamine rasketel päevadel. Ja õpiränne on ikkagi väga tore ja ma usun, et hiljemalt poole aasta pärast sirutame taas tiivad.\nLugu ilmus 20. märtsil ajalehes Meie Maa\nПоследние изменения: 20.03.2020


Tänane kuupäev 01 Okt, 2020 22:16\n550. leht 619-st\n[ 9274 postitust ] Mine lehele Eelmine 1 ... 547, 548, 549, 550, 551, 552, 553 ... 619 Järgmine\nPostitatud: 17 Jaan, 2018 14:07\nKorealt küsiti hinnapakkumine 12-le Kõule ja optsioon 8-12 relvale. Miinimum optsioon on siis 8 täiendavat relva, mis tõstaks koguarvu 20-le, et mis arv see 20 on? 18+2 varuosadeks?\nPostitatud: 17 Jaan, 2018 14:14\n(1) PM suht põhjalik artikkel rääkis konkreetselt 81mm-sest..\n(2) PALM kasutas 120mm-se kohta väljendit "tahetakse"..\n..edasi mõtleb igaüks oma rikutuse ja/või isiklike eelistuse tasandil\nEsiteks, PM artiklis oli see nagu muuseas mainitud ainult ühel infopildil. Artikli enda sisus seda polnud. Teiseks, ma usaldan akf Palmi "tahtmist" veidi rohkem kui PM leheneegreid.\nPostitatud: 17 Jaan, 2018 15:56\nSee 2026 peaks tähendama ikkagi kogu projekti valmimist. Ehk, kõik haubitsad kohal, kogu üksuse lahinguvalmidus saavutatud, väljaõpe toimib, hooldus toimib, taristu olemas, abimasinad hangitud ja rivis...jne.\nLisaoptsiooni osas on hetkel veel keeruline prognoose jagada..\nPostitatud: 17 Jaan, 2018 16:16\n"Deliveries of the howitzers to Finland are due to begin during 2017 in order to begin staff training this year. Finnish conscripts are due to begin being trained on the K9 in 2019, while deliveries of all 48 systems are due to be completed by 2024. This timeline accords with previously released Finnish plans to declare initial operating capability with a new howitzer in 2020 and full operating capability in 2025."\nEesti ja Soome K9 SPH täisvõimekuste saavutamise vahe on seega ainult 1 aasta.\nPostitatud: 17 Jaan, 2018 16:40\nSoomlaste tarnete põhjuseid on 2. Esiteks, soomlastel ei ole raha, et kiiremini arveid maksta kui 8-12 masina eest aastas. Teiseks, nende väljaõppeprotsess ongi selline, et esimesed paar masinat tulid eelmise aasta lõpul, alustati kaadri väljaõppega ja näitati kahureid detsembri paraadil rahvale. See aasta lähebki kaadri väljaõppe peale, alates 2019 on ajateenijate väljaõpe ja sealt edasi mõne aastaga on kõik masinad meeskondadega komplekteeritud. Kõrvalteemana tuleb veel tarkmoona hange või tootmise alustamine. Norrakad ostavad uued masinad ja kui 188 milj € jagada 24+6=30, siis tuleb 1 masina hinnaks +6milj €, kusjuures laadimismasinad on ilmselt kahuritest odavamad, kuna ei vaja kogu seda kallist elektroonikat, mida sidepidamiseks ja sihtimiseks kasutatakse.\nMa arvan, et eestlastel on soomlastega sarnane olukord, muude hangete tõttu on rahad mõned aastaks ette ära lubatud ja läheb aega, enne kui esimeste masinate väljaostmiseks vajalikud summad eelarvesse kokku saadakse, sest seda, et lihtsalt kaitse-eelarvele tõstetakse juurde suurusjärgus 40 milj € kahurite väljaostmiseks ja lisanduva varustuse hankeks, ei ole sisepoliitiliselt lihtsalt võimalik, sest siis tuleb see raha kellegi muu käest ära võtta. Senikaua kuni raha saadakse on aega atra seada ehk soomlaste juures masinate kasutamist ja hooldamist õppida. Ehk ostetakse tarkmoona ka.\nPostitatud: 17 Jaan, 2018 16:47\nMa pakun lahenduse: mõistlikum alko ja kütuse aktsiisi poliitika ja see raha oleks IGA AASTA lätlaste käest saadaval.\nPostitatud: 17 Jaan, 2018 16:49\nViimased postitused (tommy, Leo, Viiskümmend) annavad julgustust - kõik polegi p....s.\nMuidu lugedes siin eelmisi postitusi, siis ... kõik on potentsiaalsed liiderdajad, joodikud, tainapead ...\nJa loodetavasti sai ka Borja vastuse.\nPostitatud: 17 Jaan, 2018 17:33\nIgaüks arvab siin midagi aga mix pisuke arv liikureid alles 2026ks tarnitud saab on jätkuvalt täiesti ebaselge.\nmingit erilist sõjasaladust siin ka ei näe(-kui keegi hakkab sellele vihjama)\nPostitatud: 17 Jaan, 2018 19:09\n"Infopildi" text oli järgmine:\n31 jalaväe tornita lahingumasinat läheb ümberehitusse, 6 masinat varustatakse 81mm miinipildujaga.\nTäiesti nõus ksf nimetuga, et igaüks usaldab seda, kes talle rohkem meeldib - ja ma ei peagi kõiki kihlvedusid-vaielusi kohe täna võitma(-midagi võib homsesse ka jääda)\nPostitatud: 17 Jaan, 2018 21:06\nK9 tükkhaaval hankimine.\n2021 tuleb arv X, sest selle ajani on rahalised vahendid seotud teiste hangetega. Rohkemaks ei jätku raha ja kaadri väljaõpet saab alustada selle arvu tükkidega.\n2022 tuleb arv Y, sest täpselt nii palju on sel aastal vaba raha. Võib öelda ka, et nii palju ollakse nõus selle hanke peale raha panema - mujal on kriitilisemaid kulutusi. Igaks juhukks: on kriitilisemaid ... tegevväelasest planeerija arvates. Pealegi saab arvuga X+Y alustada esimese tuleüksuse väljaõpet.\nVõiks teha ka teisiti. Osta 2019 ära "kõik" 12 tükki. Väljaõppes ei osaleks neist ikka rohkem kui mõni. Masina ümberehituseks kulunud summa, seisab kuuris koos masinaga, sest meeskondasid sellele veel ei ole. Muidugi võiks ju teiste asjade kokkuhoidmise pealt osta ära ka kõik muu vajaliku K9 STVP varustuse ja õpetada 2019-2020 välja kogu pataljoni koosseisu aga siis on sul järelveetavate asemel küll K9 pataljon - huraaa!, kuid jalaväel ja pioneeridel ja õhutõrjel ... ja mereväel on planeeritud võimekusest ikka midagi puudu.\nTegelikult on see väljaõppe võimalus ka vaid teoreetiline.\nNo ja mingi usaldus sellise skeemi vastu, võiks tekkida ju ka soomlaste näitest ...\nJa ühe asja pärast pean ka mina piinlikust tundma, kuid enam ei saa vakka olla. Mullegi tundub, et 81mm MP oli mingi eksitus.\nPostitatud: 17 Jaan, 2018 21:13\nPostitatud: 17 Jaan, 2018 22:07\n..et kelle "eksitus" siis - kas POSTIMEHE või kaitseväe spõuksmäni või PALMi oma\nLiikurhaubitsate paduaeglane saabumine vaid kinnitab seda, kus ma juba jupp aega tagasi siin teemas võrdlesin Eesti/Läti/Leedu liikuritehankeid ning ainus loll-lihtne järeldus oli, et Eesti tegi kõige keffema diili\nPostitatud: 17 Jaan, 2018 23:40\nMitme hea aasta pärast saame kontrollida. Aga väidan, et kolme balti riigi liikuripataljonid saavad lahinguvalmis suhteliselt üheaegselt. Mis sest, et meile füüsiliselt need hiljem kohale jõuavad.\nPostitatud: 17 Jaan, 2018 23:44\nSeda "kehvema diili" värki vaataks äkki 5 a. pärast esimest korda? Kellel kui palju masinaid reaalselt mehitatud ja rivis on?\nJa teine kord 25 a pärast? Kellel veel kui palju masinaid reaalselt mehitatud ja rivis on?\nMuidu on aga saabumine ju seotud sellega, kui palju ja millal me oleme valmis raha maksma. Ning see, kui palju ja millal me oleme valmis raha maksma, on jälle seotud sellega, kui palju ja millal me oleme valmis mehi ette valmistama, ja muid kulutusi tegema. jne.\nRahapakki tagataskus ja mehi uksetaga ootamas kahjuks ju ei ole...\nPostitatud: 18 Jaan, 2018 0:10\nMina olen palju "lühinägelikum". Vaatame kohe homme!\nKui homme peaks minema andmiseks, siis kelle suurtükivägi pauku teeb?\nEesti teeb kindlasti. Jalaväe toetuseks muuseas. Patareide või rühmade kaupa, pataljoni koosseisus.\nVõime vaadata ka aastasse 2020.\nEesti teeb kindlasti. Jälle jalaväe toetuseks.\nMulle kingiti kunagi karp Nastja maagilisi ennustuskaarte. Borjaga selgeltnägijate tuleproovis mõõduvõtmiseks proovisin korra. Ja ...\nKa Borja lemmikud - TT, hävitavad Eestis tanke. Seal kus JV otsustab lahingut pidada. Võimalik, et CV90-lt. Ja 155mm suurtükitule toetusel. Aastal 2018, 2019, 2020, 2021, 2022. 3B kõige keffema iseliikuvate diili juures ... no tõesti põlevad! 5km eemal - täpselt sama pilt! Vahi, kus põrutab!\n... 100km eemal samal ajal ... juraki! Mingi kopter kukub. Ei saa täpselt aru millega pihta sai ... ja kuskil kurat kõmiseb jälle midagi - 122mm patarei. Kelle toetuseks? Jälle mingid TT vennad ja ... jalaväelased.\nNo on aga toredad kaardid!\nPalju õnne Eesti tükimehed!\nhttp://www.mil.ee/et/uudised/10060/suur ... marsruudil\nKasutajad foorumit lugemas: Some, ugandiklubi ja 13 külalist


Teatraal: Valijate lemmikud — Sirp\nRiigikogu valimistel osalenud näitetrupp oli maailmavaatelt kirju. Mõni (sh endised) näitleja, lavastaja või teatrijuht jagus igasse nimekirja, mille esindajad ka lõpuks riigikokku pääsesid. Aga jah, ühtki lavakunstimeistrit peale sotsiaaldemokraat Indrek Saare ära ei valitud. Mõni jäi välja isikliku valearvestuse tõttu, mõni teine oma vabast tahtest, mõni omakorda erakonnajuhtide jõuvõtete tõttu.\nÜleriigilise mõõtmise käigus osutus teatrirahva edetabel lõpuks selliseks: Elle Kull (IRL, 2078 häält), Jüri Vlassov (RE, 1877) Indrek Saar (SDE, 1855), Peeter Jalakas (EER, 1259), Katrin Karisma-Krumm (RE, 979), Diana Klas (KE, 788), Merle Karusoo (SDE, 629), Jaak Allik (RL, 510), Merle Jääger (IRL, 422), Eino Baskin (KE, 266), Raivo Tamm (IRL, 210), Ago-Endrik Kerge (IRL, 126), Peeter Kaljumäe (SDE, 106). Episoodilisemalt teatriga seotud inimesi leiaks nimekirjadest ehk veelgi.\nKeskmiselt anti igaühele valimistel kandideerinud 975st isikust 570 häält, selle tulemuse ületas teatrirahvast enam kui pool. Kokku moodustati teatrirahvale antud 11 105 häälega tervelt kaks kohta riigikogus, seega oldi oma erakondadele kasulikud igal juhul. Loomulikult tuleb vahet teha neil, kes täielikult professionaalse poliitika kasuks otsustanud, ning neil, kes oma ihu ja hinge mängu panid ainult toetusavaldusena mingile maailmavaatele või mõtteviisile, kuid kummaski variandis pole midagi taunimisväärset.\nKaugemale tulevikku vaadates on siiski selge, et näitleja või lavastaja amet ei anna parimat ettevalmistust poliitiku tööks ja seega pole teatrikool just naturaalseim värav, mille kaudu ühiskonnaelu juhtima siirduda. Osaoskused, nagu haridussüsteemis öeldakse, need saab küll. Selge ja ilmeka kõnelemise oskuse, keha- ja näovalitsemise, mälutreeningu, tohutu hulga klassikute lauseid sobivas kohas tsiteerimiseks (ja ainuüksi Shakespeare’ilt leiab värsirea iga olukorra jaoks, mis elus üldse ette tulla võib). Mõnigi neist oskustest oleks tulusam, kui neid rakendada algajate parteilaste koolitajana: naudiks kõrvalt vaadates oma õpetuse tagajärgi, mitte ei rassiks ise kiusliku publiku ees endale võõrastel teemadel väidelda.\nÜmberkehastumisvõime kui näitleja baasvara aga on kahe otsaga asi. Jah, kirgliku rahvajuhi ja aatemehe rolli etendamine võib valijatele meeldida ja erakonnale hääli tuua. Hetkeks on see nauditav. Aga kui siis neljaks aastaks või terveks eluks pead sellesse rolli jäämagi? Eestis ei mängita ühtki tükki neli aastat järjest iga päev.\nPealegi, kui juba roll valida, siis ikka suurim. See tähendab, et iga poliitikamängus osalev näitleja peaks püüdma suurima edu nimel võimalikult rohkem sarnaneda valitud erakonna esimehega. Baskin ja Klas pidanuks stanislavskiliku loogika järgi püüdma võimalikult täpselt järele aimata Edgar Savisaare poliitikuprofiili, Elle Kull ja Merle Jääger Mart Laari oma, Jüri Vlassov kehastama Andrus Ansipit ja Indrek Saar Ivari Padarit. Karm töö! Sellise mõõdupuuga mõõtes küündisid mõned näitlejad veerandini, teised aga ainult sajandikuni oma mängitava karakteri tulemusest, mis pole just suurem asi saavutus. Parem olnuks sobimatu roll üldse võtmata jätta.\nVeel mõned kuud tagasi oleks kange poliitlavastaja Villu Reiljan hea meelega kõik näitlejad, nagu ka muudki kultuuritegijad, oma liistude juurde tagasi peksnud. Valijate tahtel tuleb nüüd aga just tema enda vanal võitluskaaslasel Jaak Allikul kunagise kutsetöö juurde tagasi pöörduda ja täiesti ilma peksmatagi.


Vene-Jaapani sõda – Vikipeedia\n8. veebruar 1904 – 5. september 1905\nJaapan sai endale juurde mitmeid uusi maa-alasid: Mandžuurias (Hiina kirdeosas), Lõuna-Sahhalini ja Kuriili saared, Portsmouthi rahuleping\nKirde-Hiina ja Korea\nsõjaminister Aleksei Kuropatkin\nNikolai Linevitš (1. Mandžuuria armee)\nOskar Ferdinand Gripenberg (2. Mandžuuria armee)\nAlexander von Kaulbars (3. Mandžuuria armee)\nkindral Georg von Stackelberg (Ida-Siberi korpus)\nadmiral Jevgeni Aleksejev\nviitseadmiral Zinovi Rožestvenski\nadmiral Stepan Makarov Meiji\nMukdeni lahing – Port Arturi piiramine – Tšemulpo merelahing – Liaoyangi lahing – Sandepu lahing – Yalu jõe lahing – Tsushima lahing\nSõja alguseks peetakse Jaapani rünnakut Venemaa keisririigi laevastikku Port Arthuris. Kolm tundi hiljem teatas Jaapan ametlikult sõjategevusest Venemaa Keisririigi suhtes. Port Artur langes 23. detsembril 1904 (vkj)/2. jaanuaril 1905. aastal (ukj).\n1.1 Sõjaeelne Jaapan\n1.2 Sõjaeelne Venemaa\n2.1 Sõja puhkemine\n2.2 1904. aasta\n2.3 1905. aasta\n3 Rahu ja sõja tagajärjed\n4 Vene-Jaapani sõda ja Eesti\nPeale üle kahe ja poole sajandi suletust avab Jaapan 1854. aastal end välismaailmale. Kommodoor Perry sõlmib oma laevastiku survel Tokyo all USA kasuks Kanagawa lepingu, mis näeb ette kontsessioone kahele sadamale. Šogunaadi autoriteet langeb, tänu millele 1867 aastal viimane šogun Keiki loobub võimust. Peale šogunite võimu langemist hakkab Jaapani keiser Meiji Tenno riigis läbi viima reforme, et Euroopa riikidega sammu pidada. Seda ajaperioodi nimetatakse Meiji restauratsiooniks.\nRahvastiku kiire juurdekasvu tõttu industrialiseerub Jaapan kiiresti. Tööstustust, kaubandust ja panku kontrollivad perekondlikud trustid. Mereväge ja armeed kontrollivad erinevad klannid, kes vaidlevad valitsuses Jaapani imperialistlike sihtide üle. 1894. aastal sekkuvad nii Jaapani kui ka Hiina väed Korea Tonghak’i ülestõusu, mis lõpuks vallandab esimese Hiina-Jaapani sõja. Võitjaks osutus Jaapan ning 1895.aastal sõlmiti Shimoseki rahu. Venemaa sundis Prantsusmaa ja Saksamaa toel 1896. aastal Jaapanit Hiina-Jaapani sõjast võidetud Liadongi poolsaarest loobuma.\n1892-1903. aastal soodustab rahandusminister krahv Witte Venemaal kapitalismi kasvu. Suurettevõtetesse koonduv rasketööstus areneb peamiselt Prantsuse kapitali toel. Madal ostujõud ja riigivõlad sunnivad toodangut välja vedama ning hoolimata näljahädast 1891. aastal eksporditakse ka vilja.\n1861. aastal pärisorjusest vabastatud enam kui nelikümmend miljonit talupoega olid suurtes võlgades. Väikesed maalapid, maksud ja rahvastiku juurdekasv mõjutavad proletariaadi kujunemist. Reformide ajajärgu vapustused, industrialiseerimine ja talurahva vaesumine tekitasid töölisklassis vastumeelt.\nVenemaa soov laiendada oma territooriumi Kaug-Itta pärineb juba Peeter Suure valitsemisajast, mil ta soovis saada jäävabade sadamate kaudu juurdepääsu maailmamerele. Alates Nikolai I-st laiendatakse piiri Indiale lähemale, hõivates Kesk-Aasia, Pärsia ja Hiina alasid. Hiina loobub 1858. aastal Amuuri piirkonnast ja 1860. aastal Primorjest, samal aastal asutati ka Vladivostoki sadam. 1875. aastal loovutatakse Jaapanile Kuriilid, mille eest saadi vastu Sahhalin. 1883-86 ehitatakse Trans-Kaspia ja 1891-1904 Suur-Siberi raudtee sõjalistel põhjustel. 1898. aastal sõlmiti Venemaa ja Hiina vahel Port Arturi rendileping, kahe aasta pärast 1900. aastal okupeeriti Mandžuuria.\nPort Arturi sadam, 1904. aastal\n1904. aasta 8. veebruaril vallutas Jaapani pealaevastik admiral Tōgō Heihachirō juhtimisel ilma sõda välja kuulutamata Vene eskadrilli Port Arturis, blokeerides sadama ja tekitades venelastele suuri kaotusi. Admiral Jevgeni Aleksejev keelas Vene laevastikul sadamast lahkuda. Kuigi Jaapani laevastik oli Vene laevastikuga tugevuselt võrdne, suutis Jaapani laevastik tänu Port Arturi blokaadile Venemaa Kaug-Ida laevastiku kaheks jaotatuna hoida Vladivostokis ja Port Arturis.\nRistleja Varjaag ja abilaev Korejets\nMärtsis alustati Jaapani 1. armee Koreasse transportimist, mis hakkas valmistuma rünnakuks üle Yalu jõe. 1. mail Jaapan ründas ja peale rasket võitlust saavutas võidu venelaste üle. Jaapanlased kaotasid 1 100 meest 40 000-st ja venelaste kaotused olid 2 500 mehe kandis, 7 000 mehe suurusest väest. Vene väed taganesid korrapäraselt. See oli tohutu tähtsusega võit, sest see oli Jaapani esimene võidukas kokkupõrge lääneriigi väe vastu. Pahameel Vene vägede ülemjuhataja Aleksejevi vastu viis tema väljavahetamiseni Aleksei Kuropatkini vastu.\n1904. aasta mais maabus Jaapani 2. armee kindral Yasukata Oku juhtimisel Kwantungi poolsaarele. 26. mail lõi see armee Nanshani lahingus vähemuses olevaid venelasi, lõigates ära Port Arturi garnisoni ülejäänud Vene vägedest. Kaks Jaapani diviisi maabusid kindral Nogi Maresuke all Korea idarannikule ning moodustasid 3. armee, mille ülesandeks oli Port Arturi hõivamine. Esialgu püüdsid jaapanlased linna tormijooksuga vallutada, kuid tugeva vastupanu tõttu võeti kindlus piiramisrõngasse. Kuropatkin positsioneeris oma peaväed Mukdenist lõuna poole. 14. juunil võitis Jaapan 35 000 mehe suuruse väega Vene 25 000 mehe suurust väge Fu-hsieni all. Seejärel liikusid jaapanlased Liaoyangi poole, kus oli Kuropatkini peavägi tugeva kaitsepositsiooni sisse võtnud. Kuropatkin jäi Liaoyangi kaitsesse ning ei rünnanud lähenevat vaenlast. 25. augustul algas Liaoyangi lahing, mis kestis üheksa päeva. Jaapanlased, kuigi vähemuses, saavutasid 130 000 mehega võidu 180 000 suuruse Vene väe üle. Hoolimata võidust mõistsid jaapanlased, et nad seisavad silmitsi nappusega väljaõpetatud sõdurite vallas. Venelased aga taganesid edukalt Mukdeni poole ning said abivägesid tänu Siberi raudteele 30 000 meest kuus.\nMõistes, et Jaapani ressursid on otsakorral ja venelaste olukord aina paraneb, otsustab Kuropatkin alustada vastupealetungi. Selle tulemusel leidis oktoobris aset kaks nädalat kestnud Shahe jõe lahing, raskete kaotuste tõttu asusid jaapanlased kaitsele. Kujunes ligi saja kilomeetri pikkune kaevikupositisoon, mis oli sõjapidamises uus nähtus.\nPositsioonisõja ajal pingutas Jaapani väejuhatus jõudu, et kiiremini vallutada Port Artur. Viimaks 2. jaanuaril alistus Port Arturi garnison. Hiljem süüdistati selle käsu andnud kindluse komandanti A. Stösselit alusetult reetmises, sest kaitsmiseks olevat võimalusi veel olnud. Port Arturi piiramise vältel kaotati üle 10 000 mehe ning peale alistumist langes vangi veel 32 000 maa-ja mereväelast. Jaapanlased kaotasid piiramisel surnute ja haavatutena üle 110 000 mehe. Port Arturi kindluse langemine mõjus laastavalt Vene vägede moraalsele seisundile. Jaapani laevastik sai nüüd ülevõimu merel, maaväed aga, kes varem olid seotud kindluse piiramisega, suunati Vene armee peajõudude vastu.\n1905. aasta jaanuaris leidis aset Sandepu lahing, mis oli Kuropatkini järjekordne agressiivne pealetung jaapanlaste vastu. Vene väejuhatuse passiivsus ja ettevaatlikkus ei võimaldanud neil lahinguväljal otsustavat võitu saavutada. Selle tõttu ei suudetud Sandepu ja 1904. aastal aset leidnud Shahe jõe all otsustavat võitu saavutada.\n1905. aasta veebruaris toimus Mukdeni linna lähistel sõja suurim lahing. Lahing toimus 140 kilomeetri pikkusel rindel kokku ligi kolm nädalat. Vene väed koosnesid 330 000 mehest ja 1475 suurtükist, jaapanlastel oli neile vastu panna 270 000 meest ja 1062 suurtükki. Arvulises ülekaalus olnud Vene väed said väejuhatuse ebarahuldava tegevuse ja vägedes valitseva täieliku korralageduse tõttu rängalt lüüa. Kaotused selles lahingus olid erakordselt suured, Vene väed kaotasid 89 000 ja Jaapani väed 71 000 meest. Kuigi Jaapan saavutas võidu, läks see neile palju maksma. Jaapan oli nüüd täielikult ressurssidest välja kurnatud ning ei saanud loota maasõda edukalt lõpule viia. Vene leeris ei olnud asjaolud paremad, maavägi oli kaotanud võitlusvõime tugevneva revolutsioonilise käärimise ja madala moraali tõttu. Kumbki osapool ei tõmmanud oma vägesid peale Mukdeni lahingut Mandžuuriast välja, vaid tekkis pikaajaline patiseis.\nKaug-Ida merejõudude tugevdamiseks oli Vene valitsus juba 1904. aasta oktoobris saatnud Vaikse ookeani poole teele 2. Vaikse ookeani eskaadri, mis oli moodustatud Balti laevastiku laevadest. Teel Vaiksele ookeanile avasid mõned Vene eskaadri laevad tule Suurbritannia kalalaevadele Doggerbanki juures, mis asus Põhjameres, arvates, et need on Jaapani torpeedokaatrid. Intsident vihastas Briti valitsuse välja ja Venemaalt nõuti kohest vabandust. Madagaskari lähistel sai 2. vaikse ookeani eskaadri admiral Zinovi Rožestvenski teada Port Arturi langemisest, mistõttu oli selle tulek Kaug-Itta mõttetuks muutunud. Ent isevalitsus tõukas kangekaelselt vene meremehi hukule vastu. Peale pikka teekonda jõudis eskaader lõpuks Jaapani merre, kuid seal ootas neid Jaapani laevastik. Jaapani laevad olid kiiremad ja omasid võimsamaid suurtükke, kui Vene laevad. Vene laevad olid kõik aegunud konstruktsiooniga ja meeskondade tase jättis soovida. Järgnes merelahing Tsushima saare lähistel, kui 27. mail Vene laevastik lähenes ja ründas. Peale kahte päeva kestnud lahingut uputati 27 laeva, Venemaa jäi ilma pea kogu oma sõjalaevastikust.\nRahu ja sõja tagajärjedRedigeeri\nMajanduslikult kurnatud Jaapan, kartes pikalevenivat sõda, pakkus Venemaale välja rahuläbirääkimised. Port Arturi langemise, Tsushima ja Mukdeni lahingute ning rahutuste tõttu riigis oli Venemaa nõus. Rahu sõlmiti USA linnas Portsmouthis president Roosevelti vahendusel 1905. aasta 5. septembril. Tingimused olid Venemaale võrdlemisi leebed, sõja peamiseks tulemuseks oli Jaapani imperialismi kindlustumine Koreas ja Lõuna-Mandžuurias. Venemaa pidi tunnistama Korea kuulumist Jaapani mõjusfääri, evakueeruma Mandžuuriast, jättes Jaapanile Liadongi poolsaare, Port Arturi sadama, Dalni sadama, osa Harbiini raudteest ning loovutama Jaapanile ka lõunapoolse osa Sahhalini saarest, mille Venemaa 1878. aastal oli annekteerinud.\nSõda mõjutas suurel määral 1905. aasta revolutsiooni puhkemist Venemaal. Nüüd sai muule maailmale ja Venemaa rahvastele ilmsiks tsaaririigi sõjalise võimsuse petlikkus ja ühiskonnakorralduse viletsus. Venemaa au sai haavata ja selle rahvusvaheline seisund nõrgenes, mistõttu suurenes nende sõltuvus teistest imperialistlikest riikidest.\nVene-Jaapani sõda oli esimene modernne sõda, kus kasutati kiirlaskerelvi, miinipildujaid, kaevikupositisoone, tehnilisi sidevahendeid ja organiseeriti väeliikide koostööd. Sõja kogemused sundisid Vene armeed läbi viima sõjaväereformi armee ja laevastiku struktuuri, relvastuse, väljaõppe ja juhtimise moderniseerimiseks.\nJaapani alad 1910. aastal\nVene-Jaapani sõda ja EestiRedigeeri\nVene-Jaapani sõjas võitles Venemaa poolel arvukalt eestlasi, tsaariarmee kaadriohvitseride seas oli mitu tulevast Eesti sõjaväe kindralit, nagu Jaan Soots, Aleksander Tõnisson, Ernst Põdder, Johannes Orasmaa. Sõja alates teenis Kaug-Idas asuvates vene vägedes ligi tuhat eestlast, neist üle poole olid Port Arturis ja laevastikus. Ligi 350 eestlast osalesid Port Arturi kaitsmises. Terve rida neist paistis silma vapruse poolest, nagu alamleitnant Eduard Villmann. Tšemulpo merelahingust eluga pääsenud Varjaagi ja Korojetsi madruste hulgas olnud said Georgi risti kavalerideks 8 eestlast. Ligi sama palju eestlasi läksid põhja Tsushima lahingus, kus osales ligi 200 eestlast. Sõjast võttis osa ligi 70 eesti ohvitseri ja üle 30 arsti. Kõige rohkem eestlasi, 7500 meest, sattus sõtta 1904. aasta suvise ja sügisese tagavaraväelaste mobilisatsiooniga. Kõige suuremad olid eestlaste ohvrid Shahe lahingus, mille alguseks jõudis I armeekorpuse koosseisus kohale ka üle 3000 eestlase, kellest ligi kolmandik hukkus. Eestlased osalesid ka Mukdeni lahingus, kus hukkus üle 500 mehe. Eestlastest said selles sõjas kõige enam kannatada Tartumaalt ja Virumaalt mobiliseeritud mehed. \nPildid, videod ja helifailid Commonsis: Vene-Jaapani sõda\nLemmit Mark: "Vene-Inglise suhted Vene-Jaapani sõja taustal" Ajalooline Ajakiri, nr 1, 1937\nHelen Maria Raadik: "Eesti sõdurid suhtusid Vene-Jaapani sõjas vaenlastesse austusega" ERR Novaator, 13. aprill 2020\nMart Kuldkepp: "1905. aasta revolutsioonist Eestis ja Soomes: rahvuslaste ja sotsialistide ühisrinded" Vikerkaar, (7/8), 2015\n↑ 1,0 1,1 1,2 Kinder, H.; Hilgemann, W. (2001). Maailma ajalugu esiajast tänapäevani. Maailma ajaloo käsiraamat. Tallinn: Avita. Lk 389-393.\n↑ 2,00 2,01 2,02 2,03 2,04 2,05 2,06 2,07 2,08 2,09 2,10 Kaido Jaanson (1992). Üldajalugu XX sajandi algusest kuni 1938. Õpik X klassile. Tallinn: Koolibri. Lk 66-71.\n↑ Kinder, H.; Hilgemann, W. (2001). Maailma ajalugu esiajast tänapäevani. Maailma ajaloo käsiraamat. Tallinn: Avita. Lk 347.\n↑ 4,00 4,01 4,02 4,03 4,04 4,05 4,06 4,07 4,08 4,09 4,10 4,11 Britannica, The Editors of Encyclopaedia (1. veebruar 2022). "Russo-Japanese War". Encyclopedia Britannica. Vaadatud 06.02.2022.\n↑ 5,0 5,1 5,2 R.G.Grant (2006). Lahingud. Illustreeritud teekond läbi sõjaajaloo 5000 aasta. Tallinn: Varrak.\n↑ Tim Newark (2002). Murrangulised lahingud. Viiskümmend lahingut, mis muutsid ajaloo käiku. Tallinn: Varrak. Lk 56.\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Vene-Jaapani_sõda&oldid=6072720"\nLehekülje viimane muutmine: 26. märts 2022, 01:12\nSelle lehekülje viimane muutmine: 01:12, 26. märts 2022.


Vooremaa Voore kaupluses müüdav sortiment kohalikke ei rahulda\nVoore kaupluses müüdav sortiment kohalikke ei rahulda\nVoore elanikud on teinud Jõgeva majandusühistule pöördumise, kus soovivad müüdava kauba sortimendi laiendamist, kauplusesse toodavate kaubakoguste suurendamist, taunitakse kaupade ümberpaigutamist riiulitel.\nJõgeva majandusühistu juhatuse esimees Toomas Vahur ütles möödunud reede õhtul Voorel peetud rahvakoosolekul, et A ja O tüüpi kauplustes müüdava sortimendi on tarbijate ühistute kaubandusjuhid sortimendikomisjonis kokku leppinud, muudatusi saab teha ainult kõikide nõusolekul. Väikeste A ja O kaupluste sortiment on kõikides kauplustes üle riigi sarnane. Jõgeva majandusühistu ei suuda sortimendi kujundamise poliitikat ümber teha, sest tegemist on 19 ühistu kokkuleppega.\nMilleks kauplusele juhataja?\nVoore elanike nimel kirja kirjutanud Ene Kütt küsis, et kui eelmine juhataja kulude kokkuhoidmiseks koondati ning Kääpa ja Voore kauplustele jäi üks juhataja, siis miks üldse oli vaja Voore kauplusele juhatajat, kui üks müüja oleks samuti kauba tellimisega hakkama saanud. “Selle kohta, kuidas meie töötaja hakkama saab, oskame hinnangu anda ise. Üks asi on, mis paistab kliendile, teine aga, kuidas töö saab toimuda. Nii Voore kui ka Kääpa kauplusest on vähemaks võetud pool ametikohta, üks inimene peab hakkama saama kahe kaupluse juhtimisega. Kompetents peab olema võimalikult hästi kasutatud, kauba tellimine nõuab meie süsteemis kompetentsi,” selgitas Vahur.\n“Voore poest on aasta jooksul müüdud erinevaid toote nimetusi 5589. Sortiment muutub pidevalt, üks toode kaob ja teine tuleb asemele. Kõige väiksema A ja O sortimendis on praegu 3053 toodet, Voore poes on 3173 toodet, sellest 1300 toodet on toidukaup, nendest 640 toodet on kiiresti riknevad. Päevas müüakse Voore poes sinki ja vorsti kokku 50 euro eest. Kui me pihustame selle kauba väga erinevateks nimetusteks, siis kui väikesed peavad olema kogused, mille pood saab sisse osta, nii et see ka ära müüakse ega rikneks?” küsis Toomas Vahur.\nSortimenti saab muuta koostöös\nSortimendi suurendamiseks peab Vahuri sõnul olema käibe kiirus suurem. Kaupade sortimenti saab ka Voore poes mingil määral muuta, aga ainult koostöös. “Kui ühistu juhtkond ja kohalik kogukond koostööd teevad, on võimalik kompromiss leida. Teatud kaubarühma sees saab ühistu ise tooteid muuta.Kaupluse juhataja peab tegema valiku nende toodete hulgast, mis on tema sortimendis ette nähtud. Kui tahab võtta muu toote, peab palvega pöörduma kontorisse, sest ta ei pääse internetis tellides selle kauba juurde. Kõik tellimused käivad läbi interneti.\nKui tõesti on kohalikel inimestel erisoovid, siis need tuleb poele teada anda, ja neid tooteid on võimalik saada.”\nVahur lisas, et kui maapoodi on vaja kaupa, mida Jõgeva majandusühistu kauplused ükskõik kus müüvad, on see siis kummikupaar, kalossid, ehitusmaterjalid. Transport liigub ülepäeviti, samal päeval ei saa, aga läbi poe tellides tuuakse see kaup kohale. Samuti käib ka kaupluse juhataja Kaubahalli teisel korrusel tööstuskaupade osakonnas ja toob sealt kauba kohale.\nEakad Voore elanikud arutlesid, et nemad on küll rahul, nendele vajalikud toiduained on nad kõik saanud kohalikust poest. Pole ilma jäänud ei leivast, saiast ega piimast.\nToomas Vahuri sõnul müüs Voore A ja O kauplus aasta jooksul ehk 2016. aasta 23. märtsist kuni 2017. aasta 23. märtsini keskmiselt 1557 euro ja 84 sendi eest kaupa päevas. Müügist 41,2 protsenti moodustavad alkohol ja tubakas. Nii tubakal kui ka alkoholil on nii väike kasumimarginaal, see ei kata kaupluse kulusid. Voorel läheb hästi kaubaks võimalikult odav viin ja õlu või need tooted, mis on kampaanias. Need viivad hinnalisandi alla, aga just hinnalisandi arvelt saab majandusühistu kulusid katta. Veel viivad hinnalisandi alla säästukaardi sünnipäevasoodustused. Kaupluse kuludest 55 protsenti moodustab palgakulu. 2015.aastal tekkinud kahjum on tänaseks vähenenud, kuid 2016.aastal jäi kauplus siiski veel kahjumisse. Praegu kannatab investeerida ühe külmiku ostuks, aga suuremate investeeringutega läheb keeruliseks.“Kahjum on vastuvõetav niikaua, kui ei ole vaja investeerida. Kui on vaja investeerida kasvõi paar tuhat eurot uutesse külmutusseadmetesse, siis läheb keeruliseks,” tunnistas Toomas Vahur. Väike kahjum kaetakse tema kinnitusel teiste kaupluste arvelt. Jõgeva majandusühistu juhataja rõhutas, et Voore pood on vana, kõik seadmed on vanad, sisustus on vana. Investeerimiseks raha kusagilt ei kogune. Tuleb leppida sellega, mis täna on, kuni see veel töötab. Pood töötab tema sõnul kindlasti veel kolm aastat.\nLähevad Palamuse poodi\nEsmatarbekaupu on Voore kaupluses 477 artiklit, kodukaupa 504 artiklit. Keskmiselt lastakse Voore poes päevas kassast läbi 186 arvet. Linnapoes on see kassapidaja kolme tunni töö. Voore pood on tööpäevadel avatud üheksa tundi, nädalavahetusel kuus tundi.\nKiiresti riknevat kaupa müüb Voore pood päevas 512 euro eest, selle hulgas on nii sügavkülma kui ka jahutaud kaubad, toidukaupa 743 euro eest, esmatarbekaupa 205 euro eest.\nAasta jooksul oli kolmekümme kõige rohkem müüdud kauba hulgas 9. kohal 2,5 protsendiline Farmi piim, 15. hapukoor, 17. kanamunad, 18. banaan, 21.3,5 protsendiline Farmi täispiim ja 24. suur perenaise sai.\nEsikohal on Ehe viin, see toode moodustab kümme protsenti müügist, järgmisel kohal troonib Laua viin, kolmandal kohal kaheliitrine õlu Bock, seejärel kuuspakk Alexander, viiendal kohal sigaretid Philip Morris.\nMaarika Kits ütles, et tal on seda statistikat väga hirmutav kuulda. “Me ei ole siin alkohoolikud.”\nErinevate numbritega säästukaarte jooksis aasta jooksul Voore poest läbi 1990, need, kes on ostnud vähem kui 30 euro eest kuus, neid on 1743 ehk 87,6 protsenti. Inimesi, kes ostavad rohkem kui kahe euro eest päevas ehk üle 60 euro eest kuus, on Voore poes 175.\nEne Kütt kurtis, et kaubakogused, mida Voore poodi tuuakse, on väga väikesed. Juhataja on väitnud, et ei julge tellida, sest ei tea, kas ostetakse ära. “Inimesed ostavad viimase ostukuupäevaga leiba, kas see on normaalne?” küsis ta.\nEne Kütt märkis, et kui inimene ei saa soovitud kaupa kohalikust poest, läheb ta Palamusele. “Nooremad inimesed teevad juba teadlikult oma sisseostud mujalt, sest saavad sealt soovitud kauba, mida on harjunud tarbima.” Toomas Vahur tõdes, et kui kogukond on otsustanud kaupluse kinni panna, siis nii see ka läheb. Palamuse pood aga on tema sõnul lihtsalt suurem ja seal on sellepärast ka suurem sortiment.\nSaare vallavanem Hannes Soosaar tundis head meelt, et rahvakoosolekule tuli 56 inimest. “Kõik said küsida ja oma küsimustele ka vastused. Pood töötab kindlasti veel kolm aastat ja koos juhatajaga vaadatakse üle sortiment, kas annab midagi veel paremaks teha. Inimesed tahtsid esitada küsimusi ka poe juhatajale, aga Jõgeva majandusühistu põhikirja järgi esindab majandusühistut kas juhatuse esimees üksi või ülejäänud juhatuse liikmed koos.”\nJõgeva majandusühistu nõukogu liikme Jüri Morozovi poole ei olnud Voore inimesed kolmapäeva hommikuks veel pöördunud.


Koostöö – Eesti Erametsaliit\nEesti Erametsaliit teeb koostööd teiste metsandusorganisatsioonidega ning erinevate ametkondade ja ministeeriumidega.\nEesti Erametsaliit kuulub mitmesse rahvusvahelisse metsandus- ning maaomanike organisatsiooni: The Confederation of European Forest Owners (CEPF), European Landowners (ELO), International Family Forestry Alliance (IFFA).\nEesti Erametsaliidu tegevust toetab viie sendiga igalt müüdud puidutihumeetrilt Eesti Puidumüügikeskus.\nEesti Erametsaliidu ja Maaelu Edendamise Sihtasutuse vahel on sõlmitud raamleping eesmärgiga parendada maamajandust käsitleva nõuande kvaliteeti ja teabe levikut ning töötada välja uusi ja täiendada olemasolevaid nõuandetooteid.\nEesti Erametsaliit teeb koostööd advokaadibürooga Veso ja Partnerid, kelle kaudu on EEML liikmetel võimalik saada õigusabi teenust. Advokaadibüroo nõustab Erametsaliitu ka erinevate seaduste ja määruste tõlgendamisel, andes liidule asjatundlikku õigusnõu metsaomanike huvide eest seismisel.\nÜhendused, nõukogud, nõukojad, komisjonid, töögrupid, kus EEML osaleb:\n* Keskkonnaministeeriumi metsandusnõukogu\n* Eesti Erametsaliidu korraldav ümarlaud\n* Eesti Metsaselts\n* Keskkonnaameti Kliendinõukoda\n* Taastuvenergia Koja Partnerite Nõukogu\n* Eesti Metsasertifitseerimise Nõukogu\n* Keskkonnaministeeriumi jahindusnõukogu\n* EEML esindajad maakondlikes jahindusnõukogudes\n* Maaeluministeeriumi juures Eesti Maaelu Arengukava (MAK) 2014-2020 juhtkomisjon\n* Maaeluministeeriumi juures MAK seirekomisjon\n* Maaeluministeeriumi juures Põllumajanduse ja Maaelu Arengu Nõukogu\n* Haridusministeeriumi juures Haridus- ja Teadusministeeriumi Metsanduse Kutsenõukogu\n* Kutsekoja juures konsulentide kutsekomisjon\n* Keskkonnaministeeriumi kliimapoliitika põhialuste metsanduse töörühm\n* Eesti FSC metsmajandamise standardi töörühma liige\n* Maaeluministeeriumi juures seoses MAK-iga teadmussiirde ühistegevuse pikaajalise programmi nõukogu liige\n* Metsaomaniku õppeleht Sinu Mets kolleegiumis\n* Eestimaa Talupidajate Keskliit\n* Maaeluvõrgustiku koostöökoda\n* Elektriliinide töögrupp\n* Jahinduse töögrupp


Raamatulugu: "Kus on armastus?" - Pere ja Laps\nRaamatulugu: "Kus on armastus?"\nKätlin Vainola uus lasteraamat räägib väikesest Saarast, kes saapaga pahuksisse minnes arvab, et see teda ei armasta.\nKoos emaga asub tüdruk erinevaid armastuse avaldumismärke otsima. Nad avastavad, et nende argielus on hoolimist ja armastust palju. See on peidus vanaema kootud kinnastes, isa värvitud majas, ahjus küpsevas koogis jne. Seda saab katsuda ja tunda. Armastust tuleb hoida, et see ära ei kaoks, leiab Saara lõpuks.\nRaamatule on südamlikud ja värvikirevad kollaažtehnikas pildid joonistanud Kertu Sillaste.\n„Kus on armastus?“ on kuni seitsmeaastastele lastele lugemist otsiva konkursi „Põlvepikuraamat“ võidutöö.\nVälja andnud kirjastus „Päike ja Pilv“, 2014


Kvaliteetne ja välitingimustes hästi vastupidav aiamööbel - Aiakaubad.ee\nKvaliteetne ja vastupidav aiamööbel, terrassimööbel või rõdumööbel. Kergesti hooldatavad materjalid rotang ja plastikpunutis ning veidi enam hoolt vajav plastik ja puit. Vaata lähemalt mugavaid aiamööbli komplekte, aialaudu ja aiadiivaneid. Trendikad lamamistoolid, lebolad, ripptoolid. Aiamööbel on ostetav ka järelmaksuga.\nNäitame 1 - 48 kokku 48 tootest


Rehe: Kruuda võiks jätkata tööd investorite leidmisega - Tänane leht\nÕiguskantsler: hooldekodudes rikutakse dementsete inimeste põhiõigusi\nValitsus plaanib kolmekordistada naiste arvu kaitseväes\nTudengid jätavad raha taotlemata\nSeadusemuudatus säästab vabaabielus lapsevanemate jalavaeva\nCargobus viib kurikuulsa tooli Viljandimaale\nSaku koondatud turundusjuht nõuab õiglust kohtust (4)\nMinisteerium tahab koolitada sõduritest abipolitseinikke\nHommik Tallinnas, päev Helsingis, õhtu Riias (1)\nKaks ministrit Ärma talu juhtumist: reeglid kehtivad kõigile\nTaavi Rõivas kolib mõneks ajaks perega Laidoneri villasse\nMeedia tähelepanu aitas suurendada Keskerakonna populaarsust (1) Majandus\nNorra naftafondil on 10 miljoni euro eest Eesti aktsiaid\nMadalas merevees ei pruugi hakkama saada ka uued parvlaevad Välismaa\nTrump ja Clinton andsid viimase vaatuse\nFreudenstein: Aleppo mõjub prantslastele nagu MH17 sakslastele (2) Arvamus\nAndrus Karnau: vürtspoodnik ja riigipea (11)\nTiia Kõnnussaar: kui aju huugab täistuuridel (1)\nTaavi Veskimägi: suur muutus vastuseisust hoolimata (2)\nPostimees 1997. aastal: Vene pensionärid lärmitsesid Toompeal, KAPO huvitub miitingute asjaoludest (2)\nJuhtkiri: stagnatsioon Eesti poliitikas (5)\nPäeva karikatuur: lehkav reiting Kultuur\nBelgia peoloomade lõbu ja langus\nLeiba ja pulma Sport\nJärvamaa ja TTÜ vahel tekkis riid ning karikamäng jäi ära\nGuardiola asus väravavahti kaitsma\nMärtini meenutused: tahe, paradiis ja äpardus\nKättemaks? Levkoi jättis Eesti parima mängija koondisekutseta\nVanamoodne mäesuusatamine püüab noorte tähelepanu Tarbija\n21. oktoober 2016, 8:31 4 min lugemist\nPankrotihalduri poolt Tere juhiks määratud Aivar Rehe ütles eelmisel nädalal, et tema prioriteet on hoida Tere kaubamärki ja firmaväärtust ning teha sisulist koostööd piimatootjatega. FOTO: Liis Treimann\n«Vastavalt kokkuleppele tänase juhataja Oliver Kruudaga astun ma lähiajal ettevõtte peamajja sisse, suure tõenäosusega surun Oliver Kruudal kätt, räägin inimestega ja jätkan oma tööd vastavalt läbimõeldud tegevuskavale,» ütles Tere uueks juhiks määratud Aivar Rehe enne kohtumist piimatöösturiga Postimehele. «Täna kindlasti alustan,» kinnitas endine maksuameti ja Danske panga juht.\nPostimehe küsimusele, mis saab sellises olukorras praegusest piimatööstuse omanikust ja juhist Oliver Kruudast, vastas Rehe, et see sõltub ennekõike Kruudast endast. «Oliver on avalikkuses rääkinud, et ta on teinud juba pikemat aega intensiivset tööd investoritega. Ma arvan, et see ongi üks tema põhilisi eesmärke: leida nendele sõlmedele mõistlik lahendus,» ütles Rehe.


Päeva kuulutused. Kolm äsja müügile tulnud väga kiiret autot - Autondus - Uudised - autoleht.ee\nAvaleht » Uudised » Autondus » Päeva kuulutused. Kolm äsja müügile tulnud väga kiiret autot\nViimase päeva jooksul on robinal müügile tulnud lahedaid kiireid ja erilisi autosid, siin on neist kolm.\nMeie valiku kõige odavam auto on 33 400 eurot maksev 2016. aasta Audi S4 Avant. Sel erkpunasel iludusel on kolmeliitrine V-6 turbomootor, mis teeb 260 kW (354 hj) ja kiirendab Audi "sajani" 4,9 sekundiga. Auto läbisõit on 141 000 kilomeetrit, see on toodud Saksamaalt ja kõik hooldused on müüja kinnitusel tehtud margiesinduses.\nMakstes paarteist tuhat eurot juurde, saab natuke uuema, palju vähem sõitnud ja veel kiirema BMW M2. Auto läbisõit on vaid 24 000 kilomeetrit, selle varustus on väga hea ja lisainfo samuti ahvatlev. 0- 100 km/h teeb kolmeliitrise R-6 turbomootoriga M2 vaid 4,3 sekundiga!\nMeie valiku kolmanda autona tuli äsja müügile see 59 900 eurot maksev Nissan GT-R. Selle auto võimsus on tõstetud lausa 630 hobujõule (tehasest on GT-R-il u 80 hobujõudu vähem) ja see tähendab, et 0-100 km/h käib veel kiiremini kui tehaseaseade 2,8 sekundiga. Originaaldetailid saab kaasa. Auto õige värv on hall, oranžiks on see saadud kiletades.


Marko Adamson: vajame rohkem hoolivust - Tänane leht\nMarko Adamson: vajame rohkem hoolivust\nMarko Adamson Tartu Hansa kooli sotsiaalpedagoog (RE)\n18. detsember 2017, 13:29\nMarko Adamson FOTO: Erakogu\nPõllumehed teevad aastast kokkuvõtet sügisel, pärast saagi koristamist, enamik inimesi vaatab aastale tagasi detsembris, aasta viimasel kuul. Käes ongi jõulukuu, kodudesse tuuakse kuused, süüdatakse advendiküünlad ja aknalaudadele sätitakse sussid. See on aeg, kus mõtleme inimestele, kes meist kaugel või jäädavalt lahkunud, aga me ei unusta ka lähedasi, kes iga päev on kaaslaseks ja toeks.\nMilline oli siis see lõppev aasta 2017?\nUsun, et on olnud tegus ja kiire aasta. Varasemates aastalõpukirjutistes olen pigem keskenudnud kriitikale, ent sel aastal teen teisiti. Teisiti, sest elan ise nüüd Tartus, heade mõtete linnas, heade inimestega. Püüan vaadata kõiki osalisi puudutavat üldist pilti ja kirjeldan seda, mida olen näinud.\nEnda töös õpetaja, sotsiaalpedagoogi ja koolitajana näen, et Eestis on palju vaeseid ja lootusetult kõrvale tõrjutud inimesi ja perekondi, aga ka palju-palju perekondi, kus muretsetakse nii ööl kui päeval selle pärast, et perekond saaks toidetud ja lapsed riidesse.\nKohati tundub, et need, kellel midagi ei ole peale puhta meele ja emakeele, ausa ja südamliku oleku, on palju õnnelikumad neist, kes värisevad kokku kraabitud varanduse pärast.\nElame kiires ja ohtlikus maailmas, ma tajun seda iga päev, jah Tartus vähem!\nSellel kiirel maailmal on olnud kõrge sotsiaalne hind: vananev ühiskond, katkised noored, hoolimatud lapsevanemad, aga veelgi tugevamalt ühiskonna kihistumine.\nNeed on teemad, mida olen lõppeval aastal märganud, ja need valmistavad mulle muret, ma tegelen nendega, proovin, et iga minu tegu lisaks sellesse mustrisse headust, hoolivust ja kustutaks sealt ükskõiksust.\nEesti on nii väike ja igaüks siin riigis peaks olema oluline, vähemalt tundma nii. Viimased uuringud näitavad ka seda, et Eesti rahvastik on esirinnas vananemisega, oleme liidrid peaaegu.\nRahvastiku vananemine ja pisemate maakohtade väljasuremine teeb mulle samuti muret, imetlen neid väikekoole, kus olen saanud koolitada ja kus olen saanud inimestega suhelda.\nHoiakuid ja suhtumist saab muuta, alustades kodust ja koolist, ma olen kindel, et teen seda ise nii koolis kui ka koolitustel, teen hästi enda asja.\nSamuti usun, et lastest, kellel on õnn elada koos vanematega, kasvada turvalises perekeskkonnas (ka asenduskodudes), sirguvad hingelt rikkad, mõistvad ja südamlikud inimesed.\nArvan, et on paslik tuletada meelde seda, et me kõik oleme inimesed, tunneme ja kogeme, näeme ja kuuleme, meil kõigil on vajadused. Arvestame nendega ja oleme ise osa sellest muutusest, mida tahame ühiskonnas näha. Usun, et headus loob headust.\nLõpetuseks soovin ma, et igal inimesel oleks, mille üle rõõmu tunda, keegi, keda südames kanda, ning sedagi, mida teistele anda.


Suurenda 20 aasta parast. Aaviksoo: aasta pärast ei ole meil eestikeelseid õppejõudusid | Eesti | ERR\nSuurenda 20 aasta parast, Kõlvart: isegi 30 aasta pärast peaksime olema huvitatud, et jääksid ka vene koolid\nKuna meil on mitu paralleelset projekti - peale õgvendamise ka signalisatsioonivahetus kõikides nendes jaamades, liiklusjuhtimise süsteemi vahetus ja ka elektrifitseerimine -, siis need kõik tuleb niimoodi kokku panna, et see tõesti võimalik oleks," ütles Zimmermann. Toimetaja: Merili Nael. Eesti on muutunud kohaks, kus inimesed tunnevad rõõmu kogemuste ja teadmiste vahetamise üle ning teadvustavad seda, kuidas nende tegevus võib ümbritsevaid inimesi positiivselt mõjutada. Seda mitte sellepärast, et Põhjamaad on laostunud oma sotsiaalsüsteemi ja rahvastiku vananemise tõttu, vaid pigem sellepärast, et eestlased on õppinud iseendaga paremini toime tulema. Eriti paistavad silma noored, keda oleme maast madalast julgustanud ja kellele oleme andnud võimaluse ettevõtlikkust ja riskivalmidust teadlikult arendada. Looduskeskkond on jätkuvalt hästi säilinud ja teadlikult hoitud.\nOleme õppinud ka seda, kuidas töötute oskusi paremini rakendada ajal, mil nad on tööturult eemal. Näiteks võimaldab riik neil teha mõnel teisel erialal "töövarju" päevi ning aitab rakendada nende muid oskusi, mis aitavad neil end väärtuslikuna tunda.\nTöötukassast on kujunenud Kogemustebörs. Me loodame, et 25 aasta pärast ei jää ükski laps majanduslikel põhjustel sündimata.\nOluline on ka see, et meie töötajad on uuesti vabaks inimeseks saanud. Nad võivad töölt ära minna omal soovil ja saada sellegipoolest samaväärset töötu toetust.\nVabaks saanuna ei räägi me ka nii palju "asjade muretsemisest". Arutelud on viisiks, kuidas lahendame erinevaid küsimusi ja võtame vastu olulisi otsuseid.\nArutelud koondavad eri valdkondade esindajaid, kellel kõigil on ühine eesmärk. Arutelud toimuvad füüsiliselt kohtudes. Ta rääkis, et noored eelistavad valida tulusamaid karjääre kui teadlase töö. Kindlasti aitaks Aaviksoo sõnul kaasa, kui kõrghariduse ja teaduse rahastamine paraneks, kuid see on tulevikku suunatud investeering, samas kui poliitikud eelistavad lühiajalisi valikuid, nagu tervishoid, pensionid jne.\nTeise teemana tõi ta välja tasuta kõrghariduse. Zimmermann rääkis, et enamjaolt õgvendamine maa-ala mõttes suuri probleeme ei tekita ning mõnel pool jäetakse õgvendamine ära, sest seal on raudtee näiteks majale liiga lähedal.\nKaarepere ja Tabivere vahele jääv lõik aga eeldab umbes 40 inimese käest raudteetrassi alla jääva maa ostmist.\nTäna me veel neid asju ei tea, aga nende asjadega tegeleme.\nMe oleme eeltöid alustanud, oleme küsinud projekteerimistingimusi, et saaksime hakata projekteerima juba ja liigume jõudsalt sellega edasi praegu," ütles Zimmermann. Gailani sõnul rahastatakse projekti Euroopa Liidu rahadega. Nüüd on aeg minna komisjoni juurde neid kinnitama ja pärast seda põhimõtteliselt on meil see plaan koos kurvide õgvendamise ja elektrifitseerimisega paigas koos rahastusega," selgitas ta.


Kuidas oma jalgratast puhastada nagu pro 💉 Tervis, Ilu, Toitumise ... 2019\nPõhiline » Jooksmine ja jalgrattasõit » Kuidas oma jalgratast puhastada nagu pro\nProfessionaalsel teelõikuril on mehhaanika, mis puhastab oma jalgratast 10-minutilise jalga iga võistluspäeva järel ja laadib selle meeskonna veokile. Te saate protokolli, mida mehaanika järgib kunstile ise, sest see nõuab ainult õigete tarvikute kokkupanemist ja kiiret ja tõhusat toimimist. Tulemuseks on palju vähem kulumist, eriti teie rongis. Pro mehaanik Daimeon Shanks nõustab "Essential Bicycle Maintenance & Repair" juures jalgratta pesemist iga 10 sõiduga või sagedamini pärast reisi märja ilmaga.\nTõstke jalgratas tagasi, kui see on olemas, või lükake seda puu või ehitise vastu. Eemaldage rattad. Asetage ahela pidaja, tavaline plasteseade, mis toimib tagaratta kohatäitena, tagumiste rippuvate vahedega.\nHõõgastava suure koguse nõudepesuga pressitakse koppesse ja täidetakse see veega, soovitab Shanks. Lisage mõni supilusikatäit rasvumisvastast vahendit pooleks horisontaalselt lõigatud veepudelile ja asetage veepudel istme toru puuri.\nVärvige lahjendamata rasvärastus kettale, hammasratastele, käiguvahetajatele ja nende ratastele 2-tollise musta värviga. Laske rasvumisvastasele tööle jätkata, värvides rohkem rasvaärastusseadet kasseti puhastamiseks. Asetage lõigatud pool veepudelist kõrvale. Puhastage veojõu ja kassetti, millel on suur looduslik harjastega harja ja seebiv vesi koppilt. Rasva eemaldamiseks loputage veoratast ja kassetti aia voolikuga.\nSpray raami ja rataste eemaldamiseks lahtise määrdega vooliku, pihustiga seatud kerge dušši seade. Loputage suurt pintslit - looduslikud harjased peaksid puhastama rasva ja puhastama räni, kodarad, rehvid ja rummud. Puhastage, kui kodarad vastavad ratta ja rummu kestale väiksema harjaga, millel on õhukesed, painduvad harjad. Määrake rattad kuivaks.\nPeske jalgratta raami ja komponentide ülevalt alla, alustades sadulas, seebiveega ja suur hari ligipääsetavates piirkondades ja väikese harjaga raskesti valdkondades, näiteks ümber piduriklotse. Loputage jalgratast põhjalikult ja pühkige see lint vabast rätikuga. Eemaldage kettihoidja, määrige vedurratas ja suruge käiguvahetaja õli välja ning pühkige mõni minut rätikuga lisavõli ja määrige.\nEelmine PostKuidas Tektro pidureid kohandada\nJärgmine PostitusKuidas kontrollida, kas teie NordicTracki digikonsool on rikutud\nSchwinni jalgratta paigaldusjuhised


25 Aprill 2018, Kolmapäev 19:37:26\n29. aprillil toimusid Järvamaa koolinoorte murdmaajooksud. Parimad kohad saavutasid Arianit Hasani ja Alx Horm. Mõlema saavutasid tugevas konkurentsis 4. kohad. Igas vanuseklassis oli sel aastal palju võistlejaid - 40 ringis. Väga tublid olid ka Saloome Tooma, Kaarel Savi, Yessica Rohtla, Karmen Nugiseks, Ragne Kuurmaa, Juri Timošin. Nende tulemused jäid 9-20 koha vahele (keskpaika).\n30.aprillil toimus Tallinnas Eesti Koolispordi Liidu 3x3korvpalli finaal, kus Laupa Põhikooli 4-5 klassi\ntüdrukud pidasid maha väga vinge lahingu. Alagrupis edasi saamisest jäi puudu kahjuks vaid üks korv. Tublid pallurid olid - Meeri-Marita Paas, Ragne Kuurmaa, Karmen Nurmik ja Karmen Nugiseks. Uhke tunne on olla Eestis 10 parima kooli seas!\n8. mail toimus heategevuslik teatejooks, millest võttis osa 16 Laupa\nPõhikooli õpilast. Kiidame heategevuslikul teatejooksul osalejaid - Meeri-Marita Paas, Ragne Kuurmaa, Karmen Nurmik, Inge-Ly Tirmaste, Reelika Saadov, Mathias-Rasmus Murumaa, Taavi Tohver,JuriTimošin, Alex Horm, Kris-Erik Vellemäe, Mehis Niitsoo, Arianit Hasani, Yasmine Küünarpuu, Karin Nugiseks, Ana-Bya Aedma ja Hannaliis Vessart.\nLaupa kooli kevadkontsert toimub neljapäeval\n8.mail algusega kell 18.\n16.aprillil toimus Kabalas algklasside teatripäev, kus osales väikseid näitlejaid 9 koolist. Meie kooli 4.klassi õpilased esitasid näidendi "Jeerum, kui hea laps!" Etendus läks väga hästi ja Regina Saadov sai parima näitleja preemia. Päev oli pikk ja huvitav. Meie kooli noori näitlejaid juhendas õpetaja Ülle Kaarus.\nSelle uhke aukirja said Anette Kupper ja Joosep Laagemann 3.klassist ning Armido Aedma ja Regina Saadov 4.klassist. Õpilasi juhendasid õpetajad Kaja Öebius ja Ülle Kaarus.\nSelle aasta parimad lauljad Laupa koolis on Heidi Krik, Jan Robert Raukas, Eliise Kerro,\nRegina Saadov, Meeri- Marita Paas.\nEesti Vabariigi aastapäev14\nContra cup 14\nLehekülg 46 / 55


<< Saarlane >> - Ilm\nPrognoos 4 päeva\nViimane nädal aega | 24 tundi | prognoos 4 päeva | arhiiv\n12...17 Öösel: Vahelduva pilvisusega ilm. Kohati sajab hoovihma. Puhub läänekaare tuul 2-8 m/s. Õhutemperatuur on 3..9°C.\nPäeval: Pilves selgimistega ilm. Mitmel pool sajab hoovihma, õhtul sadu ja pilved hõrenevad. Puhub läänekaare tuul 2-8 m/s. Õhutemperatuur on 12..17°C.\n13...19 Öösel: Selge, kohati vahelduva pilvisusega peamiselt sajuta ilm. Mõnel pool on udu. Öö hakul puhub läänekaare tuul 2-8 m/s, pärast keskööd tuul vaibub ja on hommikul muutliku suunaga. Õhutemperatuur on 2..8, maapinna lähedal langeb kohati 0°C ümbrusse.\nPäeval: Vahelduva pilvisusega ilm. Kohati sajab hoovihma. Pärastlõunal võib äikest olla. Ennelõunal puhub muutliku suunaga tuul 1-6 m/s, pärastlõunal pöördub idakaarde 2-8 m/s. Õhutemperatuur on 13..19°C.\n11...16 Öösel: Lõuna poolt alates pilvkate tiheneb ja vihmasadu levib põhja suunas. Sadu on kohati tugev. Puhub idakaare tuul 3-9, hommikul tugevneb Lõuna-Eestis puhanguti 13 m/s. Õhutemperatuur on 8..12°C.\nPäeval: Ennelõunal on pilves ilm. Sajab vihma, sadu on kohati tugev, võib äikest olla. Pärastlõunal on selgimisi ning sadu on hooti. Idakaare tuul tugevneb 5-11, puhanguti 15 m/s, pärastlõunal pöördub lõuna poolt lõuna- ja läänekaarde, saartel põhjakaarde. Õhutem\n12...17 Öösel: Pilves selgimistega ilm. Mitmel pool sajab hoovihma. Puhub läänekaare, põhjarannikul öö hakul põhjakaare tuul 5-11, puhanguti kuni 15 m/s. Õhutemperatuur on 8..12°C.\nPäeval: Pilves selgimistega ilm. Mitmel pool sajab hoovihma. Võib äikest olla. Puhub edela- ja läänetuul 5-11, puhanguti kuni 15 m/s, õhtu poole nõrgeneb. Õhutemperatuur on 12..17°C.\n» Müüa tomatitaimi\n» Müüa tüdrukute jalgratas\nKontakt | Reklaam | Screensaver | Rss | Külastajaid 2419 Veebimajutus: www.eq.ee