PäRAST MU ABIKAASA LAHKUMIST\nPärast mu abikaasa lahkumist\nKuidas ma oma mehe lahkumisega hakkama saan? 19 aasta pärast jättis ta mind noorema juurde. Ta on 40, naine 22 ja mina 39. Meil on kolm last. Ma armastan teda endiselt ja soovin, et ta tagasi tuleks, aga ta ei taha. Kuidas ma hakkan toime tulema tundega, et ta on kadunud?\nKüsite, kuidas oma mehe lahkumisega toime tulla. Võib-olla on oluline see "pärast". See võib tähendada, et olete selle lahkumisega juba kuidagi nõus ja ehkki soovite, et ta tuleks tagasi, ei raiska te liiga palju energiat lõppenud asja ülesehitamisele. Seetõttu soovitan teil keskenduda eelkõige uues olukorras elamise ja tegutsemise õppimisele. Tõenäoliselt ei õnnestu teil mälestusi vältida, kuid tasub hoolitseda selle eest, et mineviku kajastamine ei koormaks ennast üle. Lisaks sellele teen ettepaneku hoolikalt kaaluda, mis teil kaotas, kas teil see tõesti oli, kuidas saate ilma selleta elada. Ehk muide näete, mida olete saanud seoses tema abikaasa lahkumisega.\nSilte: Toitumine Ilu Uudised\nProua Łuska tuleb peidust välja või kuidas psoriaasiga sõbruneda\nMis toetab mõtteprotsesse?\nKuidas leida kirg, millest saab uus amet?\nPoja sõltuvus disainerravimitest\nTervis ja stress\nKuidas ma oma mehe lahkumisega hakkama saan? 19 aasta pärast jättis ta mind noorema juurde. Ta on 40, naine 22 ja mina 39. Meil on kolm last. Ma armastan teda endiselt ja soovin, et ta tagasi tuleks, aga ta ei taha. Kuidas ma hakkan toime tulema tundega, et ta on kadunud? Proua Anna\nCopyright 2021 https://vphealthandfitness.com Pärast mu abikaasa lahkumist


Nagu nokk on loodud — Sirp\nMis jutuga Nadia sinu juurde tuli?\nEelmise suve lõpus Nadia helistas ja ütles, et akadeemial on plaan avada uus, ennekõike oratooriumi- ja ansamblilaulu magistrisuund, mis sisaldab veel ka kammermuusikat, nüüdismuusikat ja vanamuusikat – kõike seda, mis ei ole praeguse lauljate magistrisuuna fookuses. Praeguse suuna keskmes on pigem bel canto stiil. Kammermuusikat on ka tegelikult suhteliselt vähe. Nii saaks tühimiku täita ja võib-olla anda ka võimaluse sellistele lauljatele, keda ooper ja ooperilava väga ei kõneta. Tegelikult on üsna palju muusikuid, kellele meeldibki hoopis midagi muud teha. Siiani on nad kuidagi vaeslapse osas, bakalaureuse- ja magistriõppes on nad püüdnud kuidagi kes kui palju saada, aga õpe ei ole olnud struktureeritud.\nJutud, et sellist suunda oleks vaja, on käinud juba mitu aega. See on see miski, mis on puudu, sellepärast et kui vaadata Eesti töömaastikku, siis tööle minnakse ikkagi kooridesse, ansamblitesse. Sellist musitseerimisviisi ja vastavat õpetust on ka just praktilise poole pealt minu meelest väga vaja. Uus suund ei tähenda seda, et välistataks igasugune soolo. Peab olema väga võimekas laulja ja kindlasti ei ole see mõeldud nii, et võtame sinna vastu need, kes n-ö päris magistrisuunale ei kvalifitseeru. Huvifookus on neil teistsugune. See oligi mõte, kust hakkasime edasi liikuma.\nSügisel läksime kooli ja edasi oleme põhiliselt Mihkel Polliga [muusika interpretatsiooni osakonna peakoordinaator – T. H.] uut kava kokku pannud. Nadiaga ka muidugi, ta on ka kõigest teadlik, sest tema on ju üldise lauluosakonna professor, temaga on kõik kooskõlastatud. Aga selle suuna asjus oleme just Mihkliga palju omavahel vestelnud ja kirjavahetust pidanud, kuidas ja mismoodi teha. Sinna on mõeldud juhendama ka mitmeid teisi õppejõude: kes kammeransamblit, kes vokaalkammermuusikat, kes hakkavad eri stiile semestrite või projektide kaupa läbima. Mõeldud on nii, et iga projekti jaoks on eri inimene. Ideaalis võiks ta osata väga hästi ka vokaalselt juhendada. See on ka üks eesmärk – juhtida inimest, kes hakkab hilisemas elus võib-olla rohkem tegelema ansamblimuusikaga, koorilauluga, kuidas tahes seda nimetada –, et ta oskaks ka … Sa ise oled ilmselt ka kogenud seda, et dirigent ütleb mingi kujundi või kõlapildi, mida ta tahab kuulda, aga tihtipeale ei anna ta kätte vahendeid, kuidas seda teha. Näiteks „laula kergemalt“ või „laula sirgemalt“ või sopranitel põhiliselt „brighter and lighter“. Aga kuidas sa seda teed? Et ma ei teeks seda vale tehnilise võttega, võiks akadeemia olla see koht, kus saab õiget tehnilist võtet kasutada, ka erialatunnis need asjad läbi võtta ja proovida, kuidas seda päriselt teha. Mitte ainult lähtuda sellest kõlapildist, mida dirigent nõuab. Mina näiteks olen sellest oma praktilises töös puudust tundnud ja see on mõnikord põhjustanud ka vokaalseid probleeme. Just sellepärast, et kasutan mingeid valesid võtteid ja pärast on hääl väsinud. See tähendabki, et olen midagi valesti teinud.\nOleme mõelnud nii, et üks suur osa sellest õppest on ka kammermuusika, aga kui praegu tavaõppekava sisaldab Lied’i-duot, kus õpilane laulab koos klaveriga – minu meelest on ka see praegu valikainena –, ja siis on suured ooperiansamblid, kus tehakse mingeid stseene, siis meie mõte on tekitada kooslus laulja ja eri instrumentalistidega. Mitte lauljatest koosnev ansambel, vaid laulja on just osa kammeransamblist. Kui viiuldajal või ükstapuha millisel instrumentalistil on kammeransambel, kus ta oma kaastudengitega koos musitseerib, siis lauljatel sellist võimalust praegu ei ole. Väga suur hulk muusikat jääb esitamata. Siis ta võiks loogilist teed pidi alustada kõigepealt vanamuusikast, et saaks kõik epohhid läbi proovida. Repertuaarivalikul antakse tudengile ühtepidi võimalus proovida eri asju, aga lõpuks saab ikkagi keskenduda sellele, mis kellelgi kõige paremini õnnestub. On vaja omandada oskus, kuidas panna instrumentalistidega proovi tehes tähele, mida teine pill teeb. Kõlapilt ju muutub märgatavalt, kui ollakse töötanud kogu aeg kontsertmeistriga ja siis satutakse järsku teiste pillide kooslusesse – see ehmatab alguses ikka väga ära, kui ei ole varem sellega kokku puutunud. Mille järgi ma orienteerun? Ja kuidas ma veel partituuriga hakkama saan?\nJa me ei ole veel laiendatud mänguvõtetest rääkinudki! Kui flööt mängib ainult efekte ja ülemhelisid, millest absoluutselt ei saa juhinduda … Võib-olla on vioola kirjutatud aldivõtmes ja klarnet in B. Sellisel juhul kõlavad täiesti muud noodid kui need, mis tunduvad kirjas olevat, ja neist ei jõua midagi käigu pealt välja arvutada.\nJust, see on päris keeruline ja võib päris palju lisastressi tekitada. Seda olukorda võib ju natukene lihtsamaks teha, et ringikeste ja ruudukeste nägemine lihtsalt ära ei ehmataks. Võib-olla see ei olegi nii raske, kui alguses välja paistab.\nJuba solfedžotunnis peaks olema harjunud, et kogu muusika ei ole diatooniline, duuris või mollis. Tihti on vaja lihtsalt intervall välja arvutada ja helistik unustada. Suur osa vanemat muusikat on kirjutatud nii, et instrumentaalpartii on mõeldud lauljat toetama. Mispärast need EMTA teise korruse B-tiiva parempoolsete klasside klaverid on ära taotud? Ikka sellepärast, et kontsertmeister peab nii kõvasti kaasa mängima, et laulja kuuleks läbi oma kõrgete ja kõvade nootide klaverit. Kammeransambel seda aga teha ei pruugi, nende puhul on lugu kirjutatud nii, et laulja on üks instrument teiste seas. Mulle tundub, et kui laulja on õppinud ainult selles keskkonnas, selles mullis, siis ongi ainuke inimene, keda ta usaldab, kontsertmeister. Ta on kontsertmeistrist väga sõltuv.\nOn. Tihti õpetabki partii selgeks kontsertmeister ja siis käiaksegi temaga ringi nagu parima sõbraga – ja kui teda ei ole, on õudne. (Naerab.) Aga selle uue suuna lõpueksamil, mis võiks kujuneda lõpukontserdiks, saab näidata oma tugevaid külgi – seda, mis lauljat kui muusikut kõnetab. Repertuaari osas antakse natuke nii-öelda suunajuhis: mida läbi teha, et stiilidest tekiks mingi ettekujutus. Palju on vokaalsümfooniliste suurvormide aariaid koos retsitatiividega, et harjutaks ka retsitatiivi laulma. Siis lauldakse soolomuusikat, kammerlaulu ja kindlasti ka uuemat kammermuusikat, et muusika ei lõpeks Schönbergiga. Schönberg ei ole see kõige uuem muusika. (Naerab.) Mõte on veel teha koostööd heliloomingu osakonnaga, et ka nemad saaksid aimu, kuidas häälele kirjutada. Igatahes mitte nii, et ahah, soprani hääleulatus on siit sinnani, paneme aga siia kolmandasse oktavisse hästi palju informatsiooni, et peaks hästi palju sõnu sinna ütlema, kuigi tegelikult ei ole füüsiliselt võimalik ennast sealt ülevalt lauldes teksti osas arusaadavaks teha. Tihtipeale just noored heliloojad ei taju seda. Siis veel näiteks passagio’d: kas kirjutada üleminekunootide peale hästi palju või saada aru, et see ongi üleminekunoot ja seal väga pikalt ei peatu. Kõik sellised nüansid, et ka heliloojatel tekiks kogemus, kuidas kirjutada – ja lauljatel siis omakorda kogemus, kuidas seda esitada, teha elusa heliloojaga koostööd.\nPraegu on sellised mõtted. Loodame, et see kõik saab teoks. Esimene aasta saab, ma arvan, olema sissetöötamine. Ega me ju päris täpselt ei tea: oleneb nendest inimestest, kes sisse astuvad, mida saame teha ja mida ei saa. Ilmselt saame kaasata ka vokaalselt tublimaid koorijuhtimise osakonnast, seal on ju ka palju väga häid lauljaid. Meie kutselistes koorideski on ju neid inimesi.\nVat sellised põnevad lood. Mulle oli see kohe väga südamelähedane, kui Nadia helistas. Siis tundsin kohe, et see on see, mille eest tahan seista: et nendel inimestel, kes tunnevad, et suur ooper ei ole nende rida, ja ka hääl ei ole võib-olla täpselt selline, mis sinna sobituks, oleks ka oma koht. Häälematerjal erineb inimesiti, see ei tähenda, et ollakse kuidagi kehvem. Praegu on aga natuke tagaplaanil olnud just sellised kammerlikuma suuna esindajad. Seda on justkui peetud selliseks „ah, see on see, kes ei oska“. Mulle igatahes tundub mõnikord nii.\nIgal inimesel ei tekigi seost ooperiga, see on loomulik. Mõnda inimest ei kõneta jälle kammer- või vanamuusika. Ta ei saa sellest aru ja see ei lähe tema biorütmidega või millega tahes kokku, eks. (Naerab.) Ei sobi, noh. Mis sinna teha siis? Ilmas on ju palju muusikat.\nHakkasin mõtlema, kas saame oma ooperi Eesti jõududega mehitatud. Nii Estonias kui ka Vanemuises tuuakse lavastuste jaoks väga palju lauljaid väljast sisse. Kas see on mingi moeasi või tahab ooper väga valmis hääli ja nad ei viitsi ise panustada otse koolipingist tulnute väljaõpetamisse, kui on nii palju ansambleid ja koore, kus saab õppida ja harjutada.\nNojah, vaata, meil ei ole ju sellist ooperistuudiot, nagu on Kesk-Euroopa ja üldse maailma ooperiteatritel. Sellised ooperistuudiod, kus saab rahulikult ennast sisse õppida, on pisikesed rollikesed ja lauljaga tehakse tööd ja on coach’id, kes teda õpetavad. Sellist tugisüsteemi meie noortele lauljatele tõesti ei ole. Estonia midagi sellist vahepeal ju tegi väga vähesel määral, aga üldiselt püütakse seda funktsiooni vist täita nii, et võtavad koori ja annavad sealt tublimatele lauljatele väikesi sutsakaid. Süstemaatilist väljaõpet pole.\nLauluosakonnal on ju praegu selline rõhk, et koolitatakse ooperisoliste, aga nood ei leia tihtipeale rakendust. Kooris leiaks rakendust, aga selle töö jaoks ei anta jälle õiget väljaõpet. Siin tundub olevat mingi nihe.\nOoperikoori nad siiski ju saavad. Diplom taskus ja otse solistiks – nii see üldiselt ei käi. See on väga suur erand, kui nii läheb. Üks vaheetapp on puudu, tegelikult ka koorimuusika valdkonnas. Need lauljad ei ole tahtnud magistrantuuri minna, sest nad tunnevad, et see ei kõneta neid päriselt, ja ka häälematerjal ei ole võib-olla päris selline, millega annaks laulda suurt bel canto repertuaari. See võimalus ongi olnud justkui puudulik. Tegelikult kammerlaulu suund ju mingil ajal oli. See lõppes minu meelest ära just enne seda, kui mina akadeemiasse astusin. Ma ei tea, mis põhjusel niimoodi otsustati.\nVõib-olla ei saanud see korralikult tuult alla, ei toiminud. Igatahes on väga tore, et nüüd saab noorem põlvkond midagi oma käe järgi üles ehitada. Lauljad on ju harjunud teiste erialade muusikutega koos tegutsema. Lauluosakonnas oli vanasti nii isoleeritud tunne. Sealt sai ainult seda, mida pakuti. Mina otsisin kogu aeg kinnitust, et laulja on ka interpreet, mitte et lauljad ja muusikud on kaks eri tsunfti …\n„Lauljale on hästi rikastav kuulata instrumentalisti ja temaga ansamblit teha – just see, et ma ei ole solist, vaid et me kõik moodustame selle ansambli,“ on Kädy Plaas-Kala veendunud. EMTA uus oratooriumi- ja ansamblilaulu õppekava ongi loodud muu hulgas selle oskuse arendamiseks.\nMinu puhul on ju ka kogu see kammermuusika suund ja ansamblilaul tulnud nii, et olen olnud iseõppija. Koolis otseselt ju niimoodi ei õpetatud, seda kogemust me ei saanud. Tundsin ennast väga üksinda: õige märkus sul, et lauljad ei puutu teiste osakondade tudengitega kokku, heal juhul klaverimängijatega. Aga just kooliajast saavad alguse muusikaalased suhted, mis kannavad meid läbi elu. Lauljale on hästi rikastav kuulata instrumentalisti ja temaga ansamblit teha – just see, et ma ei ole solist, vaid et me kõik moodustame selle ansambli. Kui laulja on laval, siis tihtipeale tekib natuke see tunne, et laulja on see suur solist ja klaver on taustaks. Tahaksin siiski mõelda niimoodi, et me mõlemad oleme olulised.\nSee on see õige suhe. Esiteks on levinud arusaam, et laulja on solist, ja teiseks, et klaverit mängib muusikuna kogenum ja vanem toetaja – on rohkem nagu lapsehoidja eest. Lauljate maine on juba kord selline.\nJah, minu meelest on hästi-hästi oluline saada just omavanuse inimesega musitseerimise kogemus, kus ollakse täitsa võrdsel positsioonil. Ka instrumentalistidele on see oluline.\nKas hakkate vastu võtma sisseastumiseksami põhjal? Laulu eriala bakalaureusetase ei ole tingimata eeldus?\nEi ole. Sisseastumiskava peab korralikul tasemel esitama, siis ongi hästi. Siis saab ka vestelda mingitel üldkultuurilistel või üldlaululistel teemadel. Ma siiski usun, et sinna tulevad üldiselt inimesed, kes on juba bakalaureuseõppe lõpetanud või siis juba praktilist tööd teinud – näiteks koorilauljad, kes tahavad vastava kraadi saada. Huviga ootame, kes tulevad.\nKuidas te bakalaureusetudengeid ette valmistate? Kas arvestate juba bakalaureuseastmes võimalusega, et mõned lähevad vokaalkammermuusika ja teised ooperisuunale, või on kõigile samad nõudmised?\nLaulueriala bakalaureusetaseme lõpukavad – ja tegelikult ka muud kavad, mida õpilased peavad selle kolme aasta jooksul esitama – on üsna paindlikud. Need ei nõua tingimata üle oma varju hüppamist. Ei pea ennast rebestama, et laulda kindlasti mingeid oma häälele sobimatuid asju.\nNii et nõudmised on muutunud viimastel aastatel, sellest ajast, kui meie õppisime?\nInimesega arvestatakse nüüd palju rohkem, jah. Ei ole kõik ühtemoodi. Ma just rääkisin oma läti tudengiga, kes kirjeldas, kuidas Läti akadeemias on just nii, et semestrite kaupa läbitakse barokk, klassitsism ja lõpuks on verism ja Wagner. Aga kui minu hääl ei ole selline – mis ma siis teen? Laulan lihtsalt kehvasti? Ja võib-olla on väga suure häälega inimesel ka ebamugav laulda selliseid väga liikuvaid asju: Mozarti muusika võib teinekord olla tehniliselt üllatavalt raske, Bachist rääkimata. Inimesed on ju väga erineva muusikalise tunnetusega ka – mis kellelegi sobib ja millest keegi aru saab.\nSõltub ka taustast. Ilmselt on lihtsam laulu õppida, kui osatakse juba nooti lugeda. Kui seda oskust ei ole, läheb nii palju auru noodilugemise peale, et ei ole jälle aega oma tehnikaga tegeleda.\nJah, kui akadeemias veel takerduda sellesse, et ei suuda ise oma lugu selgeks teha, siis on ikka väga hull lugu. Väga suur potentsiaal jääb kasutamata: tunnis tegeletakse sellega, et õpetada noodid selgeks.\nVõimalik, et muusikaliselt kogenumad sobivadki paremini kammersuuna peale. Ooperis peab jaguma väga palju tähelepanu hääle tekitamisele. See on sport, seda on vaja treenida.\nJah, aga ma võin öelda, et ka tunniajalist rasket koorimuusika kava laulda on füüsiliselt väga raske. Ja kui neid kontserte teha kontserdireisil igal õhtul või üle õhtu, nõuab see meeletut vastupidavust – seda enam et peab ennast veel teistega kokku sulatama. See on omaette teema, ja üsna keeruline.\nJust, see nõuab professionaalsust ja seda on ka vaja kõrgkooli tasemel õpetada.\nTegelikult on vaja väga head vokaalset ettevalmistust, et koorilauljana hästi ja pikka aega vastu pidada.\nKontserdisaal on ju samamoodi vaja täis laulda.\nOn, ja kooris laulmisel on omad keerulised momendid. Mulle näiteks väga meeldis Paul Hillieri käe all laulda. Ta on ise suurepärane laulja ja oskas tänu sellele väga hästi ka lauljaid juhendada. Mõni selline inimene võiks meilgi ideaalis võtta olla.\nOo jaa! On väga tähtis, et saab arvestada sellega, et on inimene, kelle pill on tema keha, ja tal on isiksus, selle hääle taga on muusik. Mõne dirigendiga on tunne, nagu toodaks hoopis mingit midiklaviatuuri häält …\nHillier lähenes just laulja seisukohalt, ta ei pannud lauljat kunagi ennast halvasti tundma. Ta laskis alati kõik ilusti välja laulda, hea tehnika pealt. Tema persoon avas küll mu silmad. Mul on nii hea meel, et sattusin tema ajal Eesti Filharmoonia Kammerkoori. Kogu see repertuaar – ja nii ägedaid soliste nägi …\nSuurepärane! Olen ise alati liimist lahti läinud pideva nõiajahi pärast n-ö puhtale laulmisele. Muudkui heidetakse ette: see on madal! Must! Ei ole intoneeritud! Aga miks ta ei ole intoneeritud? Sellepärast, et tehnika ei ole õige. See on ettevaatlikkus, ja kui üritatakse ettevaatlikult intoneerida, läheb ainult hullemaks.\nIntonatsioonivead ei tule ju tegelikult sellest, et sa ei kuule! Noot on kõrge või madal, sest tehniliselt tehakse midagi pahasti.\nAga kui korralikult laulda ei tohi, sest muidu kostab see välja, siis ei saagi ju oma tehnikat rakendada. See nõiajaht on nii õudne. Siis ei teki kooris ka mingit õiget dünaamikat ega musitseerimise tunnet, sest kõik on sunnitud nii ettevaatlikuks. Äkki selle uue vokaalmuusika suuna üks tulemus ongi see, et koorid saavad hakata rohkem musitseerima? Igas mõttes. Neil on vokaalselt paremini ette valmistatud lauljad ja igasugune pädevus – vokaalne, muusikaline ja koorijuhtimise pädevus. Need kuidagi ühituvad omavahel ja arenevad mingis sümbioosis edasi.\nMa loodan küll. See võikski olla asja mõte. Üks on koorilaulu suund, aga teine see, et kammermuusikuna on võimalik laulda erisuguste koosseisudega vastavat repertuaari: saab kogemuse ja osatakse ka sellega midagi pihta hakata. Pealegi laulavad koorid ju palju vokaalsümfoonilist muusikat, mille esitamiseks on samuti vaja soliste. Tore, kui sellistel puhkudel saab kasutada soliste omast koorist.\nKujutan ette, et täisväärtuslik muusikaelu võiks lauljatel olla täpselt nagu instrumentalistidel. Igaühel on kolm tegevusvaldkonda: mängitakse orkestris, kammermuusikat ja soolot. Vahekord muidugi muutub kogu aeg ja see on okei: mõnikord ollakse pigem orkestris, teinekord pigem solist. Aga elu jooksul peab olema võimalik muusikas teha kõiki neid kolme. Nii ei jääda kinni oma ühte asja, mida n-ö tohitakse teha oma fach’i [hääleliigi – T. H.] alusel.\nJah, ei piiritleta ennast stilistiliselt nii kitsalt. Ilmselt mõned asjad õnnestuvad lihtsalt paremini, aga paindlikkus on siiski väga-väga oluline.


Soomes on kolmel inimesel leitud koroonaviiruse kaks uut tüve – Pealinn.ee\nSoomes on kolmel inimesel leitud koroonaviiruse kaks uut tüve (0)\nSoome sotsiaal- ja tervishoiuministeerium andis teada, et Huslab ja Helsingi ülikooli viroloogialaborid koostöös on diagnoosinud põhjanaabritel koroonaviiruse kaks uut tüve, milledest üks on Suurbritannia ning teine Lõuna-Aafrika versioon. Kõik kolm nakatunut saabusid Soome välismaalt.\nMinisteeriumi andmetel ei ole viirusekandjad raskes seisus ning nad viibivad isolatsioonis. Võimalikud kontaktsed isikud on saadetud koroonatestimisse ning karantiini. Kõik mainitud isikud elavad Lõuna-Soome erinevates piirkondades, kuid lähemat infot ametivõimud ei jaga.\nVaremalt oli kuulda, et Suurbritannia uut koroonaviiruse tüve on leitud Kymenlaaksos. Kymenlaakso sotsiaal- ja tervishoiuameti (Kymsote) peaarst Marja-Liisa Mäntymaa ütles ajalehele Iltalehti, et uue viiruse tüüp jõudis Soome enne jõule. “Selle tõi Soome Suurbritanniast enne pühi saabunud isik, kuid võin öelda, et uus tüvi ei ole jõudnud levima hakata,” kinnitas Mäntymaa ajalehele.\nKymsote sõnul on nakatumisahel kindlaks tehtud ning viirust ei usuta levivat laiemalt. Kymsote võtab Suurbritanniast saabunutelt ning lennujaamas koroonatesti teinutelt uue koroonaproovi kolme päeva pärast, ja seda isegi juhul, kui varasema testi vastus on negatiivne ning reisijal ei esine haigussümptomeid.\nKouvola linna turvalisuse eest vastutav Johanna Franzén ütles, et uudis ei eelda linna poolt veel praegu mingite täiendavate meetmete tarvituselevõttu. Terviseküsimuste eest vastutab ametlikult Kymsote. “Piirkondlik koroonaviiruse koordineerimisrühm saab kokku tavapärasel kolmapäevasel koosolekul,” märkis Franzén.\nKymenlaaksos levib koroonaepideemia murettekitavalt. Franzéni ütluste kohaselt on rakendatud samu piiranguid, mis Helsingi kesklinnas. Need kehtivad kuni 10. jaanuarini. “Maakonnad ei saa täiendavaid piiranguid kehtestada,” lisas Franzén. “Nende jätkamist kaalutakse koostöös Kymsote ning Terviseametiga.”\nHelsingi ülikooli viroloogiaprofessor Olli Vapaalahti oletas juba nädala eest ajalehe Iltalehti intervjuus, et viiruse uus tüüp võib Soome jõudnud olla, kuigi seda polnud toona veel avastatud.\nAsjatundjate meelest nakkab koroonaviiruse uus variant varasemast hõlpsamini. Esialgu ei ole infot, on see ka eelnenud tüvedest ohtlikum. Teadlaste sõnul annavad olemasolevad vaktsiinid kaitse ka uue viirustüve eest.


Juhtumisi: Lasteaed, kööginurk ja sigala\nMeil on laoüksusel sellel nädalavahetusel suvepäevad. Eelmisel aastal sõitis sama ürituse raames vähemalt üks ekipaaž salvo kelguga trepist alla ja üle-eelmisel madratsiga. Või oli see vastupidi. Sel aastal olevat keegi komplekteerijatest, naine kusjuures, juba aegsasti uurinud, kas ööbimiskohas klaver on olemas. Selle peale ei osanud ma muud küsida, kui et kas on ikka kindel, et me lattu täisealisi inimesi värbame.\nMul on tööasjad üle pea kasvanud ja olen selle tõttu pisut stressis. Selle vastu ei aita muud, kui kontori kööginurgast magusat hiilimas käia. Kuna tegutseme toiduainesektoris, on midagi magusat õnnetuseks alati võtta. Täna leidsin külmkapist omanikule kuuluvust osutava nimesildita tuuseldatud välimusega šokolaaditordikolmandiku. Samal ajal juhtus minuga meie IT-juht kööginurka. Uurisin temalt, kas ta arvab, et seda torti tohiks võtta. Niimoodi tahtsin temast teha kaassüüdlase juhuks, kui tordijäänustel siiski omanik peaks olema. IT-juht ütles, et kuna karbil nimesilti külje ei ole ja kehtiv kodukord näeb ette, et sellised tooted on kõigile tarbimiseks, võin sellele vabalt pihta anda. Tõstsin endale kohe kaks sektorit taldrikusse.\nNüüd uuris meie IT-juht minu arvamust. Ta olevat nimelt juba ammu mänginud mõttega ühiskülmikusse nähtavale kohale asetada viinapudel meie arendusjuhi nimesildiga ja siis sealt iga päev pealt natuke ära kallata. Et huvitav, kui kiiresti kontoris jutud võiks ringlema hakata?\nSelliseid nalju harrastavad meil siis hea karjääriga mehed vanuses 40+. IT-juht ei arvestanud sellega, et ta on arendusjuhi nimekaim ja ka perekonnanime esimene täht on ühel P ning teisel R. Nii võib see nali väga kergesti hoopis tema enda vastu pöörata. Minuga on kunagi umbes sarnane lugu juhtunud. Meie endisel turundusjuhil oli minuga sama eesnimi, ainult tema oma kirjutati igrekiga. Meil olid tol ajal kõigil nimelised kruusid, umbes midagi stiilis minul sildiga Alli ja temal Ally. Millegi pärast virutas ta pidevalt mu kruusi nõudekapist ära ja jättis seda siis pesemata olekus mööda kontorit ja kööginurka vedelema. Loomulikult jäi kõigile selle põhjal mulje, just Alli on üks räpane loom.\nSuure ettevõtte rõõmud. Mu mees ütleb selle kohta üsna otsekoheselt, et suurde sigalasse juhtub ikka teinekord igasuguseid tööle. Mõnikord ei saa midagi vähemat, kui sellega nõus olla. Ühel esmaspäeva hommikul tööl kööginurgast päeva esimest kohvi tooma minnes võttis mind vastu selline hais, et selle vastu oleks võinud pea ära lüüa. Terve hommiku käis terve kontor ringi ja kaebles ehteestlaslikult, et köögis haiseb ja miks keegi selles osas midagi ette ei võta. Seda, et keegi ise midagi ette võtnud oleks, mkmk, seda loomulikult ei olnud. Järgmisele kohviringile minnes võtsin ennast kokku ja tegin haisu allika kindlaks. Et oma detektiivivõimetelt ikka au ja kuulsust lõigata, kuulutasin samal ajal ka kohvile juhtunud finantsjuhile, et keegi on meie prügikasti ära surnud. Finantsjuht on meil kusjuures lätlane, aga kohalikku kultuuri nii sisse sulanud, et tal kuues varvas vist juba aastaid tagasi küljest ära kukkus. Seda tõendas ka reageering minu avastusele:\n"Oled sa siis midagi selles osas ette võtnud?"\n"Jah, ma ütlesin sekretärile." Lõppude lõpuks olen ka mina kõigest eestlane.\n"Aa, no siis on korras," nentis finantsjuht leides, et ka tema panus probleemi lahendamisse on antud.\nKui ma üle Skype`i ühele oma heale sõbrale köögis valitsevat korralagedust ja inimeste apaatsust kurtsin, siis ütles ta väga tabavalt, et ega nüüd vist muud üle ei jää, kui prügikast põlema panna. Mõte ei olekski iseenesest kõige hullem olnud. Ainult, et sada eestlast võib ju ümber haiseva prügikasti tantsida ja laulda, et see tuleks põlema panna, aga seda, et keegi tikku tõmbaks, seda ei ole.\nÕnneks ei pea ma seda lugu lõpetama sõnadega, et kui ta ära surnud ei ole, haiseb see köök siiani. Pealelõunal tuli koristaja tööle ja viis prügi välja.\nKirjutas Alli Kass kell 23:01


Avaleht / Eesti / Investeerimisblogid / Hakkasin rätsepmeistriks!\nroosaare 5. apr. 2018\tInvesteerimisblogid Hakkasin rätsepmeistriks! kommenteerimine on välja lülitatud 25 Vaatamist\nJaak ja kallid riided???-mõtlevad ilmselt paljud, kes mind tunnevad. Jaak ja moodne ülikond??? Aga pärast Erkiga kohtumist hakkasin ma mõtlema oma Rikkaks Saamise Õpikust pärineva panni näitele. Ehk siis ostsime alguses odava panni. Siis ostsime kalli aga hea panni, sest odav pann ajas mind iga hommik muna tehes närvi. Sarnane kogemus oli mul hiljuti ratast ostma minnes – esimest korda elus andsin müügimehele tagurpidi money-objectioni – teie pakutud ratas on minu jaoks liiga odav! Sest mul ei ole vaja mitut ratast – ja kui juba midagi olulist osta, siis parem kallim ja kobedam. Et ei peaks pärast kahetsema. Usun, et mõõduülikonnaga on sama lugu. Seda ei osta iga kuu või isegi mitte iga aasta. See on suur investeering. Seega investeeri pigem kallimasse ja kvaliteetsemasse kraami. Ja lase see teha endale täpselt selline nagu Sina tahad.\nThe post Hakkasin rätsepmeistriks! appeared first on Kuidas saada rahaliselt vabaks.\n(juhuslik artikkel)  Eestlaste kolmnurk/ livestream vol3\n(juhuslik artikkel) Läksime leerikooli


Iraak Archives - #IT4EP\nTag Archives: Iraak\nseptember 22, 2010 Indrek Tarand\nVäliskomisjon ehk AFET (Affairs Etrangéres) on ELi välispoliitiliste küsimustega tegelev komisjon. 150pealine komisjon tegutseb lähtudes mõistagi poliitiliste fraktsioonide tahtest, aga raamistiku just välispoliitilisteks teemadeks annavad Euroopa ühine välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) ning Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika (EJKP). Viimasega tegeleb Väliskomisjoni allkomisjon SEDE ehk Julgeoleku- ja kaitse allkomisjon. Tegeletakse riikidevaheliste suhtluse, ÜRO koostöö, inimõiguste ja demokraatia edendamise, rahvusvaheliste assotsiatsioonilepingute sõlmimise ja järelvalvega, viiakse läbi valimisvaatlusi ja palju muud.\nTeisisõnu võtab AFET sõna teemadel nagu Lähis-Ida, Afganistan, Island, Arktika, Iraan ja ka Venemaa. Paraku erineb AFET teistest komisjonidest lisaks oma tavalisemast intrigeerivamale sisule ka selle poolest, et AFETil (ja tema allkomisjonidel) ei ole seadusandliku tavamenetluse võimu. Erinevalt mõnedest teistest komisjonidest, mis said selle õiguse Lissaboni lepingu alusel, puudub AFETi tekstidel seega seadustandev jõud.\nMissioonist, mitte vaid missioonidest\nValitsus on taiplikult esitanud Riigikogule kõikide Eesti välismissioonide pikendamise eelnõu paketina. Tuleb vähem “juntimist” (kui keegi seda terminit veel mäletab). Loomulikult keerutab opositsioon tolmu eelkõige Iraagi missiooni ümber, kuid seda eraldi eelnõuks teha ei õnnestu ja kõik läheb kaitse- ja välispoliitika doktriini kohaselt. Kuigi, jah, mõningate sotsiaaldemokraatide südamesse jääb okas oma esindajate poolthäälte pärast.\nEriti ogarad olid aga Keskerakonna raskekahurite – Ain Seppiku ja Evelin Sepa hüüatused. Et Eesti, olles ise okupatsioonide all kannatanud, ei peaks toetama Iraagi rahva (kellest see koosneb?) okupeerimist. Siinkohal tasuks meenutada, et A. Seppik ei kannatanud sugugi okupatsiooni all, vaid oli hoopis okupatsiooni kannupoiss, mõistes ENSV prokuratuuri aastail “huligaansuse” eest kinni neid, kes söandasid mingilgi viisil okupatsiooni faktile osutada. Seega, kui jääda rangelt matemaatilise peegeldusteooria raamidesse, siis Seppiku enda loogika viiks meid järelduseni, et Seppik on võrreldav nende Iraagi kohtunikega, kes “süüta vabadusvõitleja” Saddam Husseini kõhklematult surma mõistsid. Või kuidas näete neid asju, seltsimehed?\nRiigikogu võiks küll pidada seoses missioonide pikendamisega väikese debati küll. Aga mitte nii nagu rahvaliitlased ja keskpartei on harjunud vassima ÜRO mandaadi olemasolu ja selles sisalduvate formuleeringute üle. Ja kindlasti ei peaks nad lausuma sõna okupatsioon. Sest siis paistab kõigile silma, et ehkki sõnades vastumeelselt õigusliku järjepidevuse printsiipi ja seega põhiseadust tunnustades, on nad tegelikult nabanööriga seotud ENSV-ga ja nad ei kavatsegi seda nööri katki kaksata…Kuid millest siis võiks Riigikogu eelnõu taustal debateerida?\nNäiteks Iraagi tulevikust. Sest kunagi ju tuleb sealt koju tulla. Mida maha jätta? Mina teeksin ettepaneku, et Iraagi riigi põhjaosas tuleb esiteks luua iseseisev kurdide riik. Näiteks Kurdistan. Jah, on selge, et Türgile on see pühaduseteotus. Kuid pikemas perspektiivis ehk taibatakse, et ka PKK liikmed võivad eelistada rahulikumat ja jõukamat elu iseseisvas riigis kui permanentset sõdimist Anatoolias. On teada, et tekib hulk probleeme piirialal, kus suuremad naftatulud, ka araablastega, keda Hussein vägisi kurdi aladele asutas. Aga sellise küsimuse lahendamisel on ju Eestil olemas tegelik kogemus. Et sõjaväelased välja, sõjaväepensionärid erikohtlemisele, integratsiooniprogrammid, Euroopa normidele vastav seadusandlus jne. Miks mitte pakkuda seda know-howd otsemaid ameeriklastele ja Euroopa Liidule, katsudes neid veenda iseseisva kurdi riigi loomise vajalikkuses. Oletan, et see asi ärritab Türgit siiski vähem kui USA Kongressi resolutsioon armeenlaste genotsiidi asjus. Lisaboonusena saab iseseisva Kurdistani kaela riputada ka kurdi tulipeade taltsutamise, analoogiliselt Fatahi ja Hamasi suhetega Palestiinas. See võiks olla eesti projekt ning seda peaks justnimelt parlamendis arutama.\nMuidugi peaks arutelu sisaldama sealjuures muid teemasid. Missugune peaks olema meie valitsuse positsioon seoses võimaliku Kosovo iseseisvusdeklaratsiooniga? Sest ilma Euroopa Liidu riikide tunnustuseta jääb see üksnes deklaratsiooniks ning olukord Balkanil võib taas pingestuda. Kas peaks meie seisukoht olema rohkem rahvaste enesemääramisõigusest johtuv või peaksime realpolitik`i raamides kaalutlema järgmiselt: ohverdame parem Kosovo albaanlased, sest muidu teeb Venemaa teoks oma lubadused ühepoolsetest sammudest Abhaasias ja Lõuna-Osseetias, pannes nii väga raskesse olukorda läänesuunalise arengutee valinud Tbilisi võimud?\nMuidugi võib Riigikogu rahulduda ka valitsusepoolse kinnitusega, et küllap Eesti kujundab oma seisukohti Euroopa Liidu kujuneva ühise seisukoha raamides. Aga see pole Riigikogu missioon! Iseseisva riigi parlamendi missioon on pidada neid arutelusid, mis on printsipiaalsed ja viivad lõppkokkuvõttes valitsuse poliitika kujundamisele. Kurdi riigi mõte on ju mõtlemist väärt! Asjast rohkem huvitatuile soovitaksin lähtuda eesti luuletaja ammustest värssidest:\nLaske mind olla kurd,\nkes saatust sõitleb:\net võitleb, mis ta võitleb,\njääb vabaduseta kurdiks,


Garlic Plus küüslauk 90 | Vianaturale\nGarlic Plus küüslauk 90\nKüüslauk koos biotiiniga\n90 taimset kapslit, netokogus: 45 g\nGarlic Plus sisaldab külmkuivatatud küüslauku, mille aktiivseks koostisosaks on allitsiin. Külmkuivatamine on meetod, mis säilitab kõik küüslaugu kasulikud omadused. Lisaks sisaldab toode ka biotiini, mis aitab hoida limaskesti normaalsena.\nKüüslauk aitab säilitada immuunsüsteemi normaalset talitlust\nKüüslaugul on kasulikud toimed südame-veresoonkonnale. Küüslauk aitab säilitada normaalset kolesteroolitaset.\nBiotiin aitab hoida limaskestasid normaalsena, aitab kaasa närvisüsteemi normaalsele talitlusele ning makrotoitainete normaalsele ainevahetusele\nÜks kapsel päevas koos söögiga, või vastavalt professionaali soovitusele. Ärge ületage soovitatud päevast annust. Toidulisandeid ei tohi tarvitada mitmekesise toidusedeli ja tervisliku eluviisi asendajana. Kui olete meditsiinilise järelevalve all, konsulteerige enne toote tarvitamist arstiga.\nBiotiin 200mcg 400\nKülmkuivatatud küüslauk (Allium sativum) 400mg -\nKülmkuivatatud küüslaugu pulber (Allium sativum), kapsel (hüdroksüpropüülmetüültselluloos), paakumisvastane aine (taimne magneesiumstearaat), biotiin.


Minu Euroopa » Blog Archive » Euroopa Liit sellel nädalal: 18. – 24. mai 2020\nEuroopa Liit sellel nädalal: 18. – 24. mai 2020\nKolmapäeval, 20. mail avaldab Euroopa Komisjon oma poliitikasoovitused Eestile ja teistele liikmesriikidele kriisist taastumiseks ja majanduse turgutamiseks. Lisaks esitleb komisjon ELi bioloogilise mitmekesisus strateegiat ökosüsteemide kaitseks ning „talust taldrikule“ strateegiat kvaliteetse toidu tagamiseks kõigile ELi elanikele. Mõlemad strateegiad on osa Euroopa rohelisest kokkuleppest.\nEuroopa Komisjon kinnitab oma iganädalasel koosolekul kolmapäeval, 20. mail Euroopa poolaasta kevadpaketi ning sissejuhatuses mainitud strateegiad. Teisipäeval, 19. mail kell 10.30 esineb tööhõive ja sotsiaalõiguste volinik Nicolas Schmit Euroopa Poliitika Keskuse veebiseminaril The EU’s Social Agenda in times of COVID-19 ning kolmapäeval, 20. mail kell 12 esineb väärtuste ja läbipaistvuse valdkonna asepresident Vĕra Jourová Põhja-Atlandi Nõukogu veebiseminaril Democracy and the COVID-19 crisis.\nEuroopa Liidu Nõukogu. Täna, 18. mail peavad ELi haridusministrid nõu, kuidas korraldada sellel aastal üliõpilaste vastuvõtmist kõrgkoolidesse. Teisipäeval, 19. mail arutavad majandus- ja rahandusministrid Euroopa poolaasta riigipõhiseid soovitusi ja rahapesuvastast võitlust ning kiidavad heaks tööhõive toetamise erakorralise rahastu (TERA). Kultuuriministrid planeerivad piirangute leevendamist kultuuri- ja loomesektoris ning noorteministrid hindavad noorte juurdepääsu tervishoiuteenustele ja tööhõivevõimalusi. Kolmapäeval kohtuvad turismiministrid.\nEuroopa Parlament. Täna, 18. mail arutab keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjon COVID-19 vaktsiiniga seonduvat, kodanikuvabaduste komisjon vaeb kriisiajal suurenenud kuritegevust ning siseturu- ja tarbijakaitsekomisjon hindab ELi kriisist väljumise strateegiat koos Euroopa Komisjoni siseturu voliniku Bretoniga ning majandusvolinik Gentiloniga. Teisipäeval, 19. mail arutab välisasjade komisjon koos Euroopa Komisjoni naabruspoliitika ja laienemise voliniku Várhelyiga idapartnerluspoliitikat ja ELi kriisitoetust naaberriikidele. Kolmapäeval, 20. mail hääletab majandus- ja rahanduskomisjon pankade kaitalinõuete leevendamise üle, et toetada seeläbi majapidamisi ja ettevõtteid.\nRiigikogu täiskogu ja komisjonide päevakorrad leiate siit.\nMuu hulgas tuleb Riigikogu täiskogus täna, 18. mail lõpphääletusele toote nõuetele vastavuse seaduse muudatus, millega lihtsustatakse toodete müüki ELi ühisturul. Samuti kinnitab Euroopa Liidu asjade komisjon täna Eesti seisukohad ELi haridusministrite (18.05), majandus- ja rahandusministrite, kultuuriministrite ja noorteministrite istungiteks (19.05).\nTeisipäeval, 19. mail tutvustab välisminister Urmas Reinsalu Riigikogu täiskogule „Välispoliitika arengukava 2030“ ning väliskomisjon arutab ELi strateegilist kommunikatsiooni idapoolsetes naaberriikides.\nReedel, 22. mail annavad rahandusminister Martin Helme ja sotsiaalminister Tanel Kiik Euroopa Liidu asjade komisjoni liikmetele ülevaate ELi toetusmeetmetest koroonaviirusega võitlemisel.\nEuroopa Komisjoni majanduspoliitika soovitused Eestile\nEuroopa Liit sellel nädalal: 22.–28. veebruar\nEuroopa Liit sellel nädalal: 23.–29. november\nEuroopa Liit sellel nädalal 3. – 9. juuni 2019


USA sisering kuulutab börsi tõusu\nTarvo Vaarmets • 5. veebruar 2008 • 3 min\nViimasel seitsmel korral järgnes insaiderite domineerivale ostuhuvile Standard & Poor'si 500 indeksi kerkimine 12 kuu jooksul keskmiselt 21 protsenti. Taolised arengud toimusid ajavahemikus 1988-1995. Aktsiaostud peegeldavad juhtide usku, et pärast 18 aasta suurimat jaanuarivaringut on hullem möödas.\n"Kui olukord on nii halb, miks siis need mehed enda ettevõtete aktsiaid kokku kühveldavad? See on iseloomustav näitaja," vihjas AIM Advisorsi turustrateeg Fritz Meyer tõusuootusele. "Ettevõtted on parimas võimalikus positsioonis majanduse edasiste väljavaadete hindamiseks," lisas ta indikaatorile kaalu.\nNew Yorgi börsil noteeritud 1911 ettevõtte võtmetöötajate aktsiaostud küündisid jaanuaris 683 miljoni dollarini (7,2 miljardi Eesti kroonini), ostusumma ületas müügikäibe 1,44 korda.\nVastavalt Washington Service'i 20 aasta andmetele ei ole laiapõhjaline aktsiapeegel S&P 500 pärast insaiderite plussi jäänud netopositsiooni järgmise 12 kuu jooksul kordagi langenud.\nSamas ütles Allchurches Investment Management Servicesi analüütik Robin Hepworth, et ettevõtete juhid võivad USA majanduskasvu aeglustumise mõju kasumile alahinnata.\n"Insaiderid on väga julged. Kogu negatiivsuse taustal on see lõpuks siiski üks hea näitaja," rääkis Hepworth Bloombergile.\nNeljandas kvartalis kukkusid S&P 500 hulka kuuluva 289 seni oma tulemused avaldanud ettevõtte kasumid keskmiselt neljandiku võrra. USA majandus kasvas aasta viimase kolme kuuga kärbunud eluasemete ehitusaktiivsuse ja pankade laenukahjumite tõttu vaid 0,6 protsenti. Seda on poole vähem, kui majandusteadlased prognoosisid.\nUSA suurima telefonikontserni AT&T nõukogu liige August Busch III soetas 25. jaanuaril ettevõtte aktsiaid 2,27 miljoni dollari ehk 24 miljoni Eesti krooni eest. Viimati ostis Busch AT&T väärtpabereid pea kaks aastat tagasi.\nMaailma suurima seemnetootja Monsanto direktor William Parfet ostis aga pea miljoni dollari eest 17. jaanuaril oma tööandja aktsiat pärast seda, kui viimase väärtuselt pühiti kolme päevaga 22 protsenti. Viimati pani Parfet oma raha Monsantosse kaheksa aastat tagasi, mil seemnehiid börsile tuli.\n"Siseringi ostud peaksid saatma positiivse sõnumi," tähendas Standard Life Investmentsi strateeg Frances Hudson. "Need inimesed peaksid teadma kui hästi äri edeneb," selgitas Hudson.\nSamal ajal kui ettevõtete sisering on asunud ostma, panustavad lühikeseks müüjad jõuliselt USA aktsiate langusele. Lühikeseks müüdud aktsiate hulk kosus jaanuaris 3,7 protsendini kõigist New Yorgi börsil kaubeldavatest aktsiatest. See on kõrgeim näitaja 1931. aastast saati.\nLühikeseks müüv investor laenab aktsiad, loodab seejärel nende väärtuse langust ja ostab lõpuks laenatud aktsiad välja. Kui ostu hetkel on aktsia hind madalam, kui neid laenates, teenib investor kasumit.\nEttevõtete insaiderid reageerivad asjadele üldjuhul nii, nagu nad neid parajasti näevad: seega mitte nii negatiivselt kui sündmustest pahatihti ette ruttav aktsiaturg.\nParema reitinguga ettevõtetel - kuid siiski mitte finantssektoris! - pole finantseerimise leidmisega probleeme. Raha on nende jaoks föderaalreservi intressikärbete toel odavamaks muutunud. Paljud tavapärased teised laenukanalid hoitakse praegu veel poolkinni, mistõttu tugevatele laenajatele pakutakse seda enam võimalusi odavat raha kaasata ja praeguses olukorras väiksemate arvel oma kasumit kasvatada.\nSeega on mõnekuises plaanis minu arvates üsna võimalik näha karuturu rallit. Kui USA majandus aga hoolimata intressikärbetest oluliselt jahtub ja muu maailm ei suuda suurettevõtete jaoks sealsete ettevõtete kasumi langust kompenseerida, kaob sellele vastavalt ka insaiderite ostuhuvi.\nVõimalust, et selle ralli lõpuks USA turg uuesti põhjasid katsuma hakkab, pole mõtet eitada.


Üliromantiline pulmapakett Peipsil või Emajõe vesikonnal – Puhkus Sibulateel. Puhkus Peipsi ääres.\nÜliromantiline pulmapakett Peipsil või Emajõe vesikonnal\njuuli 26, 2018 oktoober 29, 2018\nKui tahad abielu registreerida väljaspool Õnnepalee ootejärjekorda. Kui tahad midagi erilist ja kordumatut. Kui tahad natuke luksust ja natuke looduslähedust samal ajal koos. Kui tahad oma kõige tähtsamat päeva muuta meeldejäävaks ja eriliseks.\nSiis on meie Diora mootorjaht just sulle. Päikesetekil on justkui pulmadeks loodud kaar, mille all õrnalt ent kindlalt JAH-sõna öelda. Dekoreerime laeva just sinu pulmale sobilikult ning kapten viib, kuhu noorpaar soovib. Ideaalne alternatiiv privaatseks tseremooniaks.\nJAH-sõna Diora pardal Tartu keskinnas Emajõel seilates.\nMeie, Mesi tare pererahva puhul ikka ja jälle on kombeks, et ideed tekivad meie endi vajadustest, uitmõtetest ja toimetustest. Nii juhtuski, et kui peremees perenaist kosima hakkas, ei olnud meil muud mõtetki, kui et see peab toimuma vee peal ja privaatselt. Tahtsime täiesti kahekesi sel päeval olla.\nKuna meie päev sai pulmarüüsse ehitud Diora mootorjahil imeilus, pildid võrratud ja mälestus erakordselt armsast tseremooniast toob siiani pisara silmanurka, siis leidsime end üksteisele rääkimas, et sellist võimalust ja elamust tuleb kindlasti ka teistega jagada.\nNii sündiski Mesi tare Peipsi kruiisidest eripakkumine: pulmapakett Diora pardal.\nFotosessioonide ja mäletamistväärt piltide nimel on perenaine teinud nii mõndagi. Diora võttis sappa aerupaadi, et saaks Emajõel ka väiksema paadiga pilte teha. Lase fantaasial lennata ja uuri võimalusi Info@mesitare.ee\nPruudi sõna on kuningas\nKirjuta meile info@mesitare.ee


auto24.ee - Foorum » Autohooldusvahendid » Autopesu\nSmart Service kasutab uudset autopesu nimega Iron-X.Jutt selle kohta on ilus ja kena ning video selle juurde.Hoian väga oma autot ja katsun alati kõige paremat kasutada.Plaan on enne vahatamist korralikult auto pesta ja pigi ära eemaldada.Kas see mida see firma kasutab ja õigustab ennast või on see mingi reklaam.\tVasta teatele\nEi oska nende tehnoloogiate ja vahendite kohta midagi öelda, kuna pole selle firmaga kokkupuuteid olnud. Uurisin praegu nende kodulehte ja videot velgede puhastamise kohta. Jutt on tõesti ilus, aga sellest ma aru ei saanud, miks ma peaks autopesu eest 30 € ja kui veljed on mustad, siis veel 30 € lisaks maksma? Ma võtaks meil müügil olevatest vahenditest parimad - ExCaliburi shampooni (5.90 €) ja veljepuhastaja (7,80 €) ja peseks ise - olen kindel et saan sama hea tulemuse. Muidugi kulub natuke vett ja aega ja vaeva, aga teisalt raha jääb alles (neist ExCaliburi pudelitest jätkub u 5 - 10-ks autopesuks) ja vähetähtis pole ka rõõm oma tehtud töö ilusast tulemusest.\nAga äkki kellelgi on kogemusi selle Iron-X-ga ja tahab neid teistelegi jagada? Vasta teatele\nOlen ise autokosmeetikaga aastaid tegelenud ja ütlen , et smartservice on üks eesti parimaid kohti kus oma autot hooldada .\nTõsi , et hinnad küll krõbedad ja nii mõnigi valib koduse vooliku või ämbri süsteemi , kuid kulutatud raha on seda väärt .\nNimelt on smartservice väga paljude heade ainete ainu maaletooja ja teab mismoodi nende ainetega perfektset tulemust saada .\ntöölised on koolitatud ja nende kohta saab öelda,et on nn. omaala proffid .\nKuid on ka odavamaid kohti kus samatlaadi teenuseid tehakse ning vihjaks , et avame ka ise peatselt ühe toreda koha tallinna kesklinnas ;)\nPäikest !\tVasta teatele\nMa pole oma autodega kordagi pesulas käinud ja alati ise käsipesu teinud. Talvel ikka korra kuus pesen auto puhtaks ja kevadel teen põhjalikuma pesu. Korralikult pesen puhtaks kõik uste, kapoti ja tagaluugi servad, stangede vahed, karpide servad, porikoopa servad ja eriti koopad seest jne. Kuna mul on talverehvid teistel velgedel, siis kevadel enne rehvivahetust puhastan ära ka pidurisupordid. Suvel ilusate ilmadega lisaks pesule olen ka põhjamastiksiga väheke möllanud, sest on mõned kohad kust maanteesodi ja lumi selle lihtsalt aastaga õhukeseks lihvib. Kui uuesti ei tee, siis järgmiseks lihvib sodi juba värvi maha ja siis on roostele vaba tee. Lisaks puhastan ära kõik hinged ja määrin uuesti ära.\nVahest tekivad ka mõned kivitäkked mis tuleb suvel korralikult ära parandada. Kokku kulub aastas selle peale vähem, kui 20€ + oma aeg. Pintsliga mastiks oli umbes 7€ ja selle raha eest tegin suvel üle terve põhja + koopad. Kivitäkete jaoks ostsin mitmed aastad tagasi väikese topsi värvi ja lakki umbes 5€ eest. Ap chemicalsi loputusvahend on kuskil 3€ ja sellega saab terve aasta pesta, suvel pole seda eriti vaja. Ei usu, et selle 60€ eest kuskil paremini tehakse, muidugi ma ei väida, et ei tehtaks hästi, lihtsalt nagu raha raiskamine.\tVasta teatele\n5+ Hjugole. 30€ autopesu pluss 30€ veljepesu tundub jah suhtkoht mõttetu. Teevad seda ju samasugused inimesed nagu meie ok hoiab tema võibolla seda švammi pisut teistmoodi käes:) Samas kui on maksjaid siis miks mitte küsida sellist summat...\tVasta teatele\nOlles ise pidevalt kallite autodega autopesula klient, siis võin oma kogemust ka siin natuke jagada.\nAutopesulatest räägime ainult kui käsipesulast, jättes välja kiirkäsipesulate keti, kus tegelikult hoolimata üsna heast lõpptulemusest kasutatakse suht oskamatut tööjõudu ja oma auto värvikattest tõeliselt hoolivatel autoomanikel soovitaks ka seal ainult viimase häda korral käia.\nMiks küsitakse siis käsipesulas alates 20EUR autopesu eest ja mis selle eest saab? Kuidas saada koduste vahenditega sama head tulemust?\nPõhimõtteliselt kasutab korralik autopesula vähemalt kolme pesukorda (leotus, pesu, loputus), peseb autot rohke sooja veega, ning kasutab iga pesukorra jaoks spetsiaalset ja kallist keemiat (loputusvahend, šampoon, veljepsuvahend, kiirvaha jne). Sellise teenuse ostja võib enamvähem kindel olla, et tema autot ei nühita sopase käsnaga ja hoolimata auto pesueelsest seisukorrast pestakse see nö lõpuni puhtaks - saadakse kätte kõik kihid mustust.\nKodus sarnase tulemuse saavutamiseks peaks olema kogu keemia ja korralik survepesur ning kui kalkuleerida kokku kõik kulud + oma aeg, siis vaevalt see odavam tuleb kui 20EUR pesu. Võita võib vb see, kelle aeg mitte midagi ei maksa aga ka seljuhul mitte oluliselt. Avalik saladus on, et käsipesulad tavapesu pealt ei teeni - teenivad oma raha suuremate ja keerlisemate tenuste pealt nagu poleerimine, salongipesu, vahatamine jnejne\nNüüd siis teemapüstitusest ka - kas näiteks SmartService 30EURine pesu õigustab ennast?\nMulle tundub, et sellised kohad nagu SmartService ja MrCap oma ultra-nano-über tehnoloogiatega on väga head pesulad aga need on mõeldud sellistele autoomanikele, kes oma kallikese pesu eest on nõus maksma keskmisest palju rohkem ja need kohad ei olegi mõeldud nö tarbeautodelele vaid kekmistele ja keskmisest kallimatele autodele. Sellise hinnaklassi pesulas võite olla suhteliselt kindel, et teie auto pestakse kõige parema saadaoleva keemiaga ning tihti teeb seda ka oma ala asjatundja hoole ning armastusega.\nTallinnast kindlasti leiab ka natuke odavamaid kohti kus tehakse head ja väga head tööd aga nagu paljude teiste teenustegagi ei maksa loota, et odav autopesu ka hea on. Hiljem maksad selle vahe tagasi näiteks sellega, et auto värvi taastamiseks pead seda poleerima. Väidan, et kui kaks korda aastas oma autot korralikult vahatada ja uue autoga algusest peale käia piisavalt tihedalt ainult kvaliteetses käsipesulas, siis sisuliselt esimese 2-3a jooksul autot poleerida vaja ei ole.\nKuna siin pikas jutus sai mainitud ka autopesulate nimesid, siis panen lisaks neile eelpoolmainitutele ka kirja kaks kohta kus siiamaani ei ole pidanud töö kvaliteedis pettuma - need on Windrox autopesula Pärnu mnt ja FirstStop käsipesula Lennujaama teel.Muudetud 2.11.12 09:59\tVasta teatele\nNõustun joala123 jutuga, ise käin ka SmartWash pesulas pesemas oma autot. Kes ei tea siis SmartWash asub siin: http://mapsons.com/#category:36&keyword:¶meters:0&s\nVahepeal tuleb tõesti ka käsipesulates käija, kuna alati ei saa survepesuga autot täitsa puhtaks. Mapsons.com lehelt suumige kaarti suuremaks ja leiate ka teised autopesulad.\tVasta teatele\nSmart FortwoSmart ForfourSmart City Coupe\nPisike smart muutus ingliks


Coleus: valik kõige populaarsemaid sorte avamaal (kirjeldus ja foto) > Aed\nColeus on rohumaa ja poolpõõsastik, mida aednikud austavad oma dekoratiivse väljanägemisega. Lehtede, toonide ja mustrite värvi mitmekesisus, samuti nende ebatavaline kuju muudab Coleuse maastiku kujundamisel hädavajalikuks.\nColeus must draakon, ehk kõige salapärasem väljavaade. Jooned lehed, ekstreemsete hammastega piki servi, maalitud mööda tsentraalset roosa ja lähemal äärele mustvalge-lilla värviga.\nSelle sordi lehed on keskmise pikkusega, piklikud ja täis teradega hammaste servad. Õitsemise ajal on mustal lohel õisikuid, nagu ka sinise lilli kujul.\nVaatamata asjaolule, et Coleus on troopiline taim, ei nõua see kasvuhoonegaaside tingimusi. Seda saab kasvatada kodus ja aias. See talub temperatuuri kuni + 16 ° C. See sort kasvab kuni 80 cm, nii et seda saab kasutada lillekorralduse keskne näitus.\nWizard seeria Coleus eristub lehtede säravas korallvärvuses, serval on roheline ja heleroheline värv. See puhas põõsas kasvab kuni 35 cm, kuid soovitav on taim istutada kohtades, mis on kaitstud mustade, täisvalguse või osalise varjundiga.Coleus'e korallide jaoks on suurepärased purustatud, kuivendatud, mitte-happelised mullad. Ta meeldib korrapärasele jootmisele ja pihustamisele, kord nädalas väetatakse mineraalsete väetistega. Kuna see sort sobib nii segatud kompositsioonides kui ka üksikult, on see teretulnud külaline lilles.\nKas sa tead? Coleuse moodustavad kasulikud ained aitavad kaasa rasvarakkude lagunemisele. Tiibeti munkade poolt valmistatakse ravimtaimede kogumit, mis sisaldab Coleus'it, ja kopsuhaiguste jaoks mõeldud setet.\nSee Coleus hübriid tüüp on kiiresti ja tihedalt kasvanud suurte lehtedega erinevate toonide. Ta kasvab kuni 80 cm, lopsakas kompaktne põõsas, mille kroon läbimõõduga kuni 55 cm. Taime võib istutada varjus, see on tagasihoidlik, valides koha. Kastmiseks on vaja mõõdukat toitmist vastavalt vajadusele. Coleus Mix Empire õitseb hiilgavalt, kuid seda iseloomustab väga kiire kasv. Paistab suurepäraselt koos teiste lillede ja dekoratiivsete põõsastega.\nSee on tähtis! Sõltumata sellest sordist, tuleb hoolikalt korraldada ka teiste taimede hooldamine: korrapäraselt eemaldada umbrohi, koristada põõsaid (need kasvavad suurepäraselt).\nUimastamist värvid ja varjud mahlane ja päikseline. Hele sidruni lehed tunnevad suurepäraselt varju ja ärge pimedaks. Erinevad selle sorti õitsemine on hilja, kuid lehed on peamine dekoratiivne funktsioon, mistõttu lilled on tihti pigistatav. Taim on aastane, nagu enamus kooleus, kuid talvel on parem liikuda maja. See on Colosseumi ideaalne variant lillepeenade, lõigatud lilleseadete, riputatavate korvidest ja konteinerite istutamiseks.\nTa kasvatab hästi mõõdukalt happelistes, niiskes mullas, ei talu liigset niiskust.\nVäga populaarne coleus sort aias kasvamiseks. Tänu tagasihoidlikule kasvutingimustele on seda sageli maastiku kujunduses kasutatud. Taim kannab soojust, valguse ja niiskuse puudumist ning mulla niiskuse säilitamist pagasiruumi ümber, võite kasutada multši. Nagu paljud teised kooleud, kasvatab see sort sordi.\nPõõsas kasvab kuni 35 cm ja erksate lehtede tõttu on see ilus ühekordse istutamise käigus ja koos teiste taimedega.\nKena kujuga põõsas kannab soojust hästi, kuid täis varju võib tema kaardunud lehed muutuda täiesti roheliseks. Ideaalne istutamiseks pottides, riputama anumad ja vaasid, ka Wizard Jade'i katuserakendus ka ilus. Selle kõrgus ulatub 35 cm ja krooni läbimõõt - 30 cm.\nKoos võluri seeria Coleus'iga lilledega on sageli lisatud liiliad, gypsophilia, liatris ja kermec.\nSee on tähtis! Kui kooleusi paljundatakse seemnete või pistikutega,kuni nad saavad tugevamaks põllukultuuridpeab olema filmi all.\nKuldne koleuu kõrgus ulatub 30-35 cm-ni. Seda sorti tähistavad heleroheline ja erekollane lehtede värv, mis päikeseljel tundub kuldne. Taim eelistab valgustatud kohti ja mõõdukat jootmist ning põõsastiku moodustamist. See koelus on küllastunud kollase värviga, sobib suurepäraselt pottides, konteinerites koos teiste vähem heledate taimedega, seades kompositsioonidele põhitooni.\nKong-seeria Coleus on tugevad taimed, millel on arenenud oksad ja suured, säravad lehed. Kõrgus ei ole suurem kui 35 cm. Selline aedikoleus talub hästi varju, on suurepäraselt rühma istutamiseks, lilles, raamides ja lillepottena, kui ainsaks aiakaunistuseks. Ta vajab minimaalset hoolt: regulaarselt, kuid mitte rohkelt jootmist.\nHuvitav Java saare kohvistandarditel, et kaitsta saakade hukkamõistmist, on põllu serva külvatud coleusi maandamine.\nDekoratiivne põõsas kasvab kuni 60 cm, ümardatud kroon diameetriga kuni 50 cm. Taim armastab varjutatud alasid ja mõõdukat jootmist. Kong Junior hiline õitsemine, mis muudab selle disaini atraktiivseks: see hoiab oma dekoratiivse välimuse pikka aega. Selle kõrgus võimaldab seda taimet kasutada piirina, kujundades erinevaid kompositsioone ja ühe istutamise teel.\nIga Coleuse sordid näevad luksuslike voodikohtade, rõdude, suveterrasside ja lillepeenetoodetega silma paista. Nende taimede rikkalik värvipalett võimaldab teil luua värvikaid maale ja teha ere blotte teiste õitsvate dekoratiivtaimede koosseisus.\nMagazine Yellow Leib © Copyright 2020 | Coleus'i sortide kirjeldus istutamiseks avatud maa peal


NUKU muuseum üllatab suvel külastajaid tasuta etendusega (0)\nEesti Nuku- ja Noorsooteater kutsub suvel kõiki külastama NUKU muuseumi. Koos muuseumipiletiga saab vaadata lisaks lõbusat etendust, kus lihtsad esemed justkui võluväel ellu ärkavad ning tantsima ja laulma hakkavad.\nSuvelavastus „Nukumäng on imelihtne“ põhineb mitmeid aastaid repertuaaris olnud menutükil „Nukumängu ABC“. Lavastus on tõestus sellest, et nukuteater ei ole ainult sirm ja käpiknukk, vaid määratult lai ja tohutult võimalusi pakkuv kunstiala. Ja peale traditsiooniliste teatrinukkude on nukke võimalik teha kõikvõimalikest materjalidest, näiteks poroloonitükist või miks mitte ka lihapirukast! Kõik sõltub sellest, kas osatakse need esemed elustada, tunnetada materjali ja panna see liikuma, kõnelema, tundma ning mõtlema.\nSeda, kuidas läbi rütmide ja liikumiste saab peaaegu eimillestki luua erinevaid karaktereid ja nukke, Nuku- ja Noorsooteatri näitlejad näitavadki. Esitusele tulevad sellised nukumängutehnikad, mida vaatajad saavad kodus ise järele teha ning veenduda, et nukumäng on imelihtne!\nSUVELAVASTUS \_"Nukumäng on imelihtne\_"\nMängivad Taavi Tõnisson, Mirko Rajas, Mihkel Tikerpalu ja Kaisa Selde või Riho Rosberg, Anti Kobin, Jevgeni Moiseenko ja Liivika Hanstin\nMängukoht: NUKU väike saal\nSissepääs: muuseumipiletiga, mängukava.


Pedagoogika ning õppimisalased raamatud? - NeoNet\nPedagoogika ning õppimisalased raamatud?\nAutor Kevin, 18 jaan 2012 17:15\nSellel teemal on 1 vastus\nPostitatud 18 jaanuar 2012 - 17:15\nOskab keegi ehk midagi head soovitada, mida oleks ka TÜ raamatukogust saada. Võiks olla ikka mingisuguse teadusliku taustaga tegu nende raamatute puhul. Vaja kirjutada essee ning kasutada allikaid. Netiallikatest ei piisa, vaja oleks ka viidata mõnele raamatule.\nPostitatud 19 jaanuar 2012 - 21:59\nKevin, 18 jaanuar 2012 - 17:15, kirjutas:\nKardan, et siit foorumist ei oska keegi sulle midagi soovitada. Kirjuta siia: http://lists.ut.ee:8...f.haridusfoorum\nIlmselt mitte kuigi teadusliku taustaga raamat, kuid hiljuti ilmunud teemakohane kirjatükk: Jakos Saks. "Uus kool: visioon hariduse jätkusuutlikust strateegiast", olemas nt TÜ Haridusteaduste instituudi rmtk-s. Ise ei ole lugenud.


Eesti Kirik19. septembet 2007 Nr 35 Archives - Eesti Kirik\nLehenumber 19. septembet 2007 Nr 35 Archives - Eesti Kirik\nEestpalves on Walesi kiriku Swansea ja Breconi piiskopkond ja piiskop Anthony Pierce. Palvetame, et kasvaks arusaamine ühise teenimistöö vajalikkusest. Samuti on eestpalves Inglise kiriku Canterbury provintsi Leicesteri piiskopkond ja piiskop Timothy Stevens. Palvetame piiskopkonna ja tema teenimise, samuti misjonitöö hoogustumise eest. Eestpalveteemad ja viited piiskopkondade veebilehtedele leiab Internetist aadressil ...\nTeejuht raamatute raamatu sügavustesse\nUrmas Nõmmik. Randar Tasmuth. Sissejuhatus eksegeetikasse. Meetodiõpik tudengitele ja kiriku töötegijatele. EELK Usuteaduse Instituudi toimetised XIV. Tallinn 2006, 105 lk. Ning ta ütles: «Kes iial leiab nende sõnade tõlgenduse, ei võta maitsta surma.» Tooma evangeelium, 1. logion (Uku Masingu tõlge) Need Jeesuse sõnad apokrüüfsest Tooma evangeeliumist väljendavad esimeste ...\nRännak läbi pühakirja\nMunamäe-ekskursioonile tulnud koolilapsi viiakse ikka ka Plaani kirikusse, kui seal uksed avatud. Kirikus nimelt oli vaatamiseks väljas 40 pliiatsijoonistust, mis kujutavad panoraamina pühakirja. Kunstnik Marje Ernits rändas kaks aastat läbi pühakirja. Ühel pildil, «Taevane Jeruusalemm», näiteks on kujutatud nelinurka, mille igas küljes värav, igas tornis keerubid. Linn pildil on täis elava Jumala valgust, Kristuse ...\n16. sajandi piiskoppidele mõeldes\nAasta 2007 on Soomes kuulutatud Agricola aastaks: möödub 450 aastat Mikael Agricola surmast. Tema poeg Christian (Kristian) Agricola oli piiskopiks Tallinnas. Mikael Agricola mälestussammas Turu toomkiriku ees. Toomkirik on Turu ainus Mikael Agricolaga otseselt seotud ehitis, mis meie päevini säilinud. Turus sündis ka ta poeg Christian Agricola. Christian Agricola oli aastail 1583–1586 Tallinna piiskop. Ta sündis 1550. aastal Turu piiskopi, ...\nPõllumehe poeg on teel\nSõna «agricola» tähendab põllumeest, kes ilma ja aegu trotsides käib lageda taeva all, mõeldes homse peale ja oodates sellest midagi head. Christian Agricola oli Tallinna piiskop, nagu tema isa oli olnud Soomes Turu piiskop. Sügis Neid oli näha juba varem – võõra näoga inimesi, kes hämmastunult vaatasid kõike seda, mis meile normaalne. Palju vähem oli näha neid, keda ...\nEsseevõistlus religioonist ja teadusest\nKüllap peab tunnistama, et religiooniõpetajal pole sugugi lihtne leida oma õpilastele ainega süvendatult tegelemiseks võimalusi ja motivatsiooni. Õpetaja võimalused on aine ebakindla positsiooni tõttu tihti piiratud, religiooniala-seid teadmisi ei väärtustata just sageli, riigieksamite ainetel on prioriteet jne. Samas pole põhjust ka liigseks pessimismiks. Üheks vahendiks õpilaste huvi ...\nToomas Jürgenstein 21.09.2007 Loe edasi\nHaljala kirik on Eestis ainus, mis on pühendatud mustanahaliseks peetud pühale Mauritiusele, kelle austamise päev on 22. september. Ka Mustpeade Vennaskonna üks kaitsepühakuid on vennaskonnale nime andnud Mauritius. Selle tunnusena võime näha Mustpeade Vennaskonnale kuulunud hoonel Tallinnas Pikk tn 26 peaukse kohal reljeefil kujutatud neegri pead. Mauritiuse ikonograafiliseks sümboliks on piik. Ta on nii sõdurite, ...\nPärnus peeti kuldleeripüha\nNeid, kes 50 aastat tagasi Pärnu Eliisabeti koguduses konfirmeeriti, oli toona kokku kaks ja pool sada. Leerijuubelile 19. augustil sai neist tulla 38, sest paljud on kutsutud juba igavikku ja nii mõnigi ei pääse enam tervisehädade või muude takistuste tõttu liikuma. Lisaks 1957. aastal leeritatuile õnnistati kuldleeripühal ka kümme aastat vanemaid ehk 1947. aastal konfirmeerituid. 60. leeriaastapäevale oli ...\nÜheskoos kompromisside kaudu vastu jumalateenistuse uuendusele\nAugustikuu viimastel päevadel toimus Tallinnas EELK liturgiakomisjoni koosolek, kus oli teemaks kirikukäsiraamatu piiskoplikus nõukogus menetlemise täpsem ajakava ja kord ning jumalateenistuste käsiraamatu parandus- ja täiendusettepanekud. Koos õpetuskomisjoni esimehe Arne Hiobiga analüüsiti õpetuskomisjoni viimast koosolekut, mille päevakorras oli piiskopliku nõukogu poolt antud ülesanne hinnata ...\nKlooster kui kiriku loomulik osa\nEesti Apostlik-Õigeusu Kirik (EAÕK) avab järgmise aasta juulis Saaremaal Orissaare vallas Öörikul kuni kümnekohalise nunnakloostri. EAÕK ülempreester Andreas Põld ütles, et sõltuvalt rahalistest võimalustest avatakse klooster kas kolme või kuni kümmekonna kohaga. Praeguse seisuga tulevad Saaremaale kaks eesti rahvusest noornunna ja välismaalasest kloostriülem.Ettevõtluse ...\nElusate kellade näitus\nEestis on ligikaudu pool tuhat kirikukella, ilus ja erakordne osa meie kiriku- ja kunstiajaloolisest pärandist. Näitus «Kirikukellad Eestis 2007» sai üles Niguliste kirikus mais 2007 ja on avatud jõuludeni. Väljapaneku 13 kella pärinevad kogudustest, muuseumidest ja erakogudest ning esitavad läbilõike meie kirikukellade ajaloost alates keskajast kuni 20. sajandini. Näituse koostaja on kunstiajaloolane Juhan ...\nKolm põnevaimat kella\nKindlalt dateeritud kelladest oli Merten Seiferti Püha Vaimu kiriku kell Eesti vanim. Ilmselt seondub tema tellimine 1433. a tulekahjule järgnenud taastamistöödega ning samuti 1434. a mainitud tunnikella soetamisega. Kella suurus – läbimõõt all u 125 cm, kõrgus u 100 cm, mass ligikaudu 1100 kg. Dekoori ja pealiskirjade rikkalikkus ja kvaliteet kõnelevad kogenud meistrist. Kaks sõnumit kellal osutavad ...


Tartu ülikool esitleb ülevaateteost oma kunstivaradest - Tartu Postimees\n5. detsember 2019, 12:59\n«Ars academica. Tartu Ülikooli 100 kunstiteost».\nEeloleval laupäeval kell 15 esitleb Tartu ülikool Tallinnas Kadrioru kunstimuuseumis kunstialbumit «Ars academica. Tartu Ülikooli 100 kunstiteost», mis ilmub seoses emakeelse ülikooli 100. aastapäevaga ja selleks puhuks Kadrioru kunstimuuseumis avatud näitusega «Ars academica. Tartu Ülikooli kunstikogu».\nTartu ülikooli kunstikogu on Eesti suurim ja omanäolisim väljaspool riiklikke muuseume asuvaid kogusid. Praegu on Tartu ülikooli muuseumis ja raamatukogus ligi 45 000 kunstieset, ent tähelepanuväärseid teoseid leidub ka ülikooli teiste üksuste valduses. Album «Ars academica. Tartu Ülikooli 100 kunstiteost» on esimene raamat, mis annab ülevaate sellest rikkalikust kunstikogust.


Hotellid ja pansionid Urbino | LIMBA\nMajutamine Itaalias > Hotellid ja pansionid Itaalias > Hotellid ja pansionid Urbino\nHotellid ja pansionid Urbino\n+390 541 961735\nHotell 50m kaugel merest puhkuse keskuse ala. Hotellis / alal asub restoran, terrass, baar, koosviibimisruum TV-ga. Eraldi tasu eest: jalgrattad, sporditarvete laenamine, vahetuspunkt. Interneti ühendus. Parkla - järelvalveta, tasuta.


linnad ja märgid: 106: tiskre kroonid\nsummary: two terraced houses near the western border of tallinn, designed by the current tartu city architect tiit sild and tartu university architect merje müürisepp. -tallinna läänepiiril tiskres valitseb tallinnale nii omane segasummasuvila. kindlasti kõige enam määravad selle ala identiteeti kurikuulsad valvuriputkas passiva valvuri poolt valvatavad ja lõiguti tarastatud tänavad (teemasse) ning "liba-privaatsust" ja mitte palju enamat pakkuvad üksik- ja ridamajade kvartalid. buumi toel hakkas siia kerkima juba suuremaid elumaju (meenuta hansuõue keissi), mis ühelt poolt tõid küll piirkonda vaheldust ja linnalikku tihedust - rääkimata tiskre-hansu kvartali planeeringuga toodud väärtuslikust avalikust ruumist - samas on need, mulle tundub, lõhkunud mingisuguse loomuliku järjepidevuse, trügides kuhugi, kus nad veits mõjuvad kui kutsumata (kuid mitte otseselt ebameeldivusi tekitavad) külalised kellegi erapeol.kuigi siinse piirkonna tõelised arhitektuuripärlid (nt mu isiklikud lemmikud !! ja !! ja !!) kipuvad jääma pigem teisele poole linnapiiri, võib ka tiskre asumist päris šeffe teoseid leida. lisaks mõnele kihvtile eramule püüavad siin tähelepanu kaks erksa vormiga ridamaja, autoriteks tartu linnaarhitekt tiit sild ja tartu ülikooli arhitekt merje müürisepp.foto: jkneist majadest õhkub tänasele taani või mõneti ka hollandi arhitektuurile omast stilistikat. nad mõjuvad kuidagi nii mitte-eestilikult, eriti antud kontekstis, seljaga oma veidi varem valminud suguvendade ja näoga soome lahe poole. kui ma paremini ei teaks, arvaksin, et need majad asuvad kuskil kopenhaageni veeäärses äärelinnas. (kusjuures ala mõnetist sugulust ørestadiga täheldas tiit ammu enne siinsete hoonete valmimist.)foto: jkmajaelanikel on palju ruumi logelemiseks: lisaks köök-elutuppa avanevale 13-ruudusele lodžale on igal korteril ka oma terrass / aiasiiluke, kus saaks grillida, kiigel kiikuda, batuudil hüpata ja päikeseloojangusse vahtida.foto: jkmajaesine on autode päralt. kummagi maja kahel korteril on ka autovarjualune (kuhu küll mõni hummer vaevalt et mahuks, samas loll oled ka, kui hummeri oled ostnud). üks uks viib korterisse, teine majandusruumi.foto: jkfoto: tõnis kimmelkorterid ulatuvad läbi kolme ja nelja korruse. kusjuures läbi nelja ulatuvad just need, kus esimesel korrusel autovarjualuse arvelt vähem ruumi. nendes korterites on viimasel tasandil suur magamistuba, esimesel aga merele / terrassile vaatav saun. mustas majas on kuus, punases seitse korterit.majad pälvisid positiivset tähelepanu tellisetootja wienerbergeri rahvusvahelisel tellisarhitektuuri konkursil, kus neile omistati baltikumi parima telliskatuse kategooria võidupreemia.foto: tõnis kimmelfoto: aivar remmet / wienerberger.eefoto: aivar remmet / wienerberger.eefoto: aivar remmet / wienerberger.eesiinse elamukvartali kohta saab lugeda juba eelpool antud artiklit, kus põhitähelepanu (suures osas tiidu enda poolt väljatöötatud) kvartali planeeringul ning varem valminud elamutel.ja lõpetuseks veel üks vaade. no on kaunid majad!foto: jk\narh: tiit sild,\nRootsi lipp viimasel pildil kinnitab sinu kahtlusi. NEED POLEGI EESTIS!tegelt on.\n15. juuli 2010 22:34:00\nma vaatan, et mul ses kuumuses ei tule lausete ehitamine eriti sujuvalt välja. parajaid monstrumeid täheldan siin viimasest ajast. ei viitsi parandada ka. ja haa martin, ma ise poldki seda lippu tähele pand.jk\n16. juuli 2010 14:42:00\nkahjuks on ehituskvaliteet buumiaegselt halb. huvitav kas tegemist on projekteerimisvea või ehitaja halva tööga?http://www.reporter.ee/2011/01/13/noor-pere-sai-miljonite-eest-kodu-merevaate-ja-laest-tilkuva-veega\n13. jaan 2011 20:03:00


Eesti ultratriatlon (8): jooks, mis ei unune kunagi — Rait Ratasepp\nKäes on aeg teha kokkuvõte ka Eesti ultra viimase ala - 211 km jooksu - kohta. Kuigi ultrajooks ei ole kunagi kerge ettevõtmine, muutis selle minu jaoks oluliselt raskemaks pikale veninud ja suures osas sisetingimustes pukil toimunud rattasõit. See kurnas mind füüsiliselt ja vaimselt plaanitust oluliselt rohkem. Kogemus ja jooksuvorm oleks eeldanud umbes kolme maratoni jagu muretumat jooksmist, tegelikkuses pidasid jalad hästi vastu üksnes 84 km.\nJuba jooksu esimestel kilomeetritel tuli tegeleda ka rattapukil vastu sadula väliskülge marraskile hõõrdunud reite sisekülgedega ning see probleem saatis mind terve jooksu. See oli ennekõike sisetingimustes rattaga sõitmise tagajärg, sest higistamist oli palju ning riided oli alatasa läbimärjad seljas. Ei mäleta täpselt, mitu korda sai sees rattariideid vahetatud, kuid julgesti üle kümne korra. Jooksul hõõrdumise probleemi leevenduseks teipisin kinesioteibiga marraskil kohad kinni. See ei olnud püsiv lahendus, mistõttu tuli peale igat paari jooksukorda kõik uuesti teipida. Kõik see võttis parasjagu aega, kuid oli edasiliikumiseks vajalik.\nPärast ratast tegin 3,5 tunnise une ning esmaspäeva öösel kella 2 paiku öösel sai jooksmisega algust tehtud. Kuigi vihm oli taandunud ja taevas selge, oli väljas tugev ja vastikult külm tuul, mistõttu tuli end korralikult üleriietega varustada. Suhteliselt ideaalilähedane ilm jõudis kohale katsumuse viimaseks päevaks. Nii et vähemalt selle eest tuleb ilmataadile tänulik olla.\nFakte jooksu kohta\n211 km jooksu netoaeg - 21 tundi 46 minutit;\nKõik 211 km sai läbitud ainult joostes - toidu- ja venituspauside ajal jäin seisma;\nJooks sai läbitud järgmiste etappidena - 33,15 km, 36,50 km, 21,45 km, 24,10 km, 26,55 km, 27,25 km ja 42 km;\nJooksu lõppu jäänud maratoni netoaeg - 4.28.19.\nMis oli jooksmise juures kõige keerulisem ja kuidas sellest üle olla?\nPärast kolmandat jooksuetappi (s.o alates 92 km-st) oli kõige keerulisem osa uuesti jooksu alustamine. See lihasvalu, mis alguses oli reie pealmistes lihastes, hiljem aga ka reie sise-, välis- ja tagaküljes, võttis jooksu alustamisel tihtipeale pisara silma. Ainus võimalus oli katsuda sellest vaimu- ja mõttejõuga üle olla. Kui 4-5 km oli joostud, siis said lihased piisavalt soojaks ja töökorda ning jooksmine muutus meeldivamaks. Kuigi algselt oli plaanis viimased 42 kilomeetrit joosta kahes osas, siis just jooksu alustamisega kaasnenud lihasvalu oli see, mis pani mind plaane muutma ja 42 km ühtejutti jooksma.\nJooksuetappi lõpetades ja uut alustades olid enesetunne ja lihaskonditsioon justkui öö ja päev. Nii kui jooksuetapi lõpetasin ja seisma jäin, oli ca 10 minutiga lihasvalu- ja kangus platsis. Enne uuele jooksuotsale minemist aitas mind jalgadesse elu sissepuhumisel kas massöör Timo või tema puudumusel masaažirull. Massaažist kui sellisest rääkida ei saa, vaid ennekõike seisnes Timo abi selles, et ta äratas mu lihased läbi venitusharjutuste taas elule. Lisaks sai reielihaseid kangema magneesiumõliga määrides korduvalt turgutatud. Kuigi see tekitas üsna ebameeldiva põletustunde, oli minu arvates magneesiumõlist palju abi.\nVaimselt aitas mul 211 km pikkuse distantsiga toime tulla selle jagamine mõttes väiksemateks osadeks. Jagasin jooksu viieks maratoniks ning iga kord mõtlesin ainult käimasoleva maratoni läbimisele. Jooksma minnes ei teadnud ma kunagi (seega ei teadnud ka toetusmeeskond), kui palju ma sel korral jooksen. Plaan oli joosta niikaua kuni jalad lubavad ja niikaua kuni keha annab märku, et tuleb teha tavatoiduga korralik energia laadimine. Jooksuajal tarbisin sisuliselt üksnes geele ja vedelikku.\nEesti ultra raames tehtud jooks oli heaks kogemuste allikaks augustikuist Šveitsi 10-kordset silmas pidades. Nimelt Šveitsis tuleb mul iga päev alustada ujumise ja rattaga ning lõpetada maratonijooksuga, misjärel jääb öö vahele ning kõik kordub taas ja nii 10 päeva järjest. Seega sain Eesti katsumuselt kogemuse, mis tunne on väga valusate lihastega uuesti sportimist alustada. Šveitsi raskus seisneb aga selles, et seal tuleb läbida distantsiliselt kaks korda sama palju kui Eesti ultral ehk 38 km ujumist, 1800 ratast ja 422 km jooksu.


Keskkriminaalpolitsei uurib Sõle spordikeskust, selle juht Toomas Ristlaan on kinni peetud - DELFI\nKeskkriminaalpolitsei teostab menetlustoiminguid Tallinna Sõle spordikeskuses, toimingute läbiviimiseks on kinni peetud spordikeskuse juht Toomas Ristlaan.\nSpordivaldkonda kureeriv Tallinna abilinnapea Vadim Belobrovtsev sõnas, et hetkel on Spordi- ja Noorsooameti ning Tallinna linnavalitsuse jaoks esmane saada piisav ülevaade toimuvast ja võimalike kahtlustuste iseloomust.\n„Teeme keskkriminaalpolitseiga igakülgset koostööd,“ ütles Belobrovtsev. „Meie kohus on tagada, et linna vara haldamine oleks heaperemehelik, keskus heades kätes ja igasugused kuritarvitused välistatud.“\nKeskkriminaalpolitsei teatas, et esialgse kahtlustuse järgi on Sõle spordikeskuse juhataja võtnud ühelt spordikeskuse kliendilt korduvalt altkäemaksu selle eest, et klient saaks endale sobivamaid sportimisaegu, nende eest oleks tasu soodsam ning asjaajamine sujuks kiiremini.\nSõle spordikeskus\tFoto: Raul Mee\nReedel Tallinnas autojuhti pussitanud mees endal süüd ei näe: mind rünnati (210) 16.05.2018\nToomas Ristlaan on tuntud Eesti autosportlane. Ta on olnud ka Eesti motospordi föderatsiooni peasekretär.


Eesti majandus kasvas mullu 4,9 protsenti | Tööportaal Kandideeri.ee\nTALLINN, 27. veebruar, BNS – Eesti sisemajanduse koguprodukt (SKP) suurenes 2017. aastal 2016. aastaga võrreldes 4,9 protsenti; 2017. aastal oli SKP jooksevhindades 23 miljardit eurot.\nAasta kokkuvõttes ükski tegevusala majanduskasvu märgatavalt ei pidurdanud. Ka alates 2016. aasta teisest kvartalist majanduskasvu pidurdanud põllumajandus hakkas aasta teises pooles suurenema. Samal ajal oli aasta teises pooles peamine majanduskasvu aeglustaja kaubandus, mis 2016. aastal oli majanduskasvu eestvedaja.\nProgrammeerimise ja tarkvaraarenduse toel jätkus tugev kasv info ja side tegevusalal, mille lisandväärtus suurenes 2017. aastal 15,6 protsenti. Peaaegu sama kiirelt ehk 13,9 protsenti suurenes lisandväärtus ka kutse-, teadus- ja tehnikaalases tegevuses.\nEesti majanduse suurima tegevusala ehk töötleva tööstuse lisandväärtus kasvas vaatamata tagasihoidlikule teisele kvartalile viimase kolme aasta kiireimas tempos – 3,9 protsenti. Aasta teises pooles langusele pöördunud kaubanduse tegevusala lisandväärtus suurenes aasta kokkuvõttes vaid 1,8 protsenti.\nVarasematel aastatel jõudsalt suurenenud neto-tootemaksud jäid 2017. aastal võrreldes eelnenud aastaga peaaegu samale tasemele. Kuigi jooksevhinnas suurenesid need maksulaekumiste kasvu toel 5,4 protsenti, siis hinnamõjusid arvesse võttes oli kasv 0,1 protsenti.\nVaatamata tagasihoidlikule kasvule aasta keskel suurenes kaupade ja teenuste eksport 2017. aastal 2,9 protsenti. Eelkõige andis sellesse märgatava osa teenuste ekspordi endiselt tugev kasv, mis jõudis lõppenud aastal 6,2 protsendini. Enim mõjutasid seda transpordi- ja arvutiteenuste eksport.\nKaupade eksporti pidurdas enim elektroonikaseadmete väljaveo vähenemine. Kaupade ja teenuste import suurenes 3,5 protsenti. Peamiselt mõjutas seda mootorsõidukite, haagiste ja poolhaagiste sissevedu. Netoeksport küündis 2017. aastal 980 miljoni euroni, mis teeb 4,3 protsenti SKP-st. See on viimase kuue aasta kõrgeim tase.\nSisemajanduse nõudluse kasv kiirenes teist aastat järjest ja jõudis 4,2 protsenti-ni. Sisenõudluse eestvedaja oli eelnenud kolmel aastal languses olnud investeeringud, mis suurenesid 13,1 protsenti. Võrreldes 2016. aastaga kasvasid investeeringud pea igas sektoris ja valdkonnas.\nSKP kasvu andis enim valitsemissektori investeeringute kasv masinatesse ja seadmetesse ning valitsemissektori ja mittefinantssektori investeeringute kasv muudesse ehitistesse ja struktuuridesse. Eratarbimine suurenes 2017. aastal 2 protsenti. Valitsemissektori lõpptarbimis¬kulutused suurenesid Euroopa Liidu eesistumise toel 0,8 protsenti.\nSKP kasv ületas 2017. aastal teist aastat järjest töötatud tundide ja hõivatute arvu kasvu. Sellest tulenevalt suurenes tootlikkus töötatud tunni kohta 1,9 protsenti ja hõivatu kohta 2,1 protsenti. Kuigi jooksevhinnas näitasid tööjõukulud mõningast kasvu aeglustumist, suurenes tööjõu ühikukulu siiski 3,6 protsenti.\n2017. aasta neljandas kvartalis oli SKP jooksevhindades 6,1 miljardit eurot.\n2017. aasta neljandas kvartalis kasvas majandus 2016. aasta neljanda kvartaliga võrreldes 5protsenti. Sesoonselt ja tööpäevade arvuga korrigeeritud SKP suurenes neljandas kvartalis eelmise kvartaliga võrreldes 2,2 protsenti ja 2016. aasta neljanda kvartaliga võrreldes 5,3 protsenti.\nEnim panustasid neljandas kvartalis majanduskasvu info ja side, ehitus, kutse-, teadus- ja tehnikaalane tegevus ning töötlev tööstus. Samuti toetasid majanduskasvu olulisel määral energeetika ja transpordi tegevusalad. Peamiselt pidurdasid majanduskasvu hulgi- ja jaekaubandus ning kinnisvaraalane tegevus.\nSisenõudlus suurenes neljandas kvartalis 4,5 protsenti. Märgatavalt aeglustus aasta viimases kvartalis investeeringute kasv, mis oli võrreldes eelmise aasta sama perioodiga 5,8 protsenti. Sellesse panustasid enim mittefinantssektori investeeringud muudesse ehitistesse ja rajatistesse ning telekommunikatsiooni seadmetesse, samuti valitsemissektori investeeringud masinatesse ja seadmetesse ning kaitseotstarbelistesse rajatistesse. Eratarbimine suurenes 2,6 protsenti.\nKaupade ja teenuste eksport suurenes võrreldes eelmise aasta sama perioodiga 3,4 protsenti. Enim panustas kaupade eksporti kemikaalide ja keemiatoodete ning elektriseadmete väljavedu. Samade kaubagruppide toel suurenes kaupade ja teenuste import 4,2 protsenti. Peale selle suurenes märgatavalt ka mootorsõidukite, haagiste ja poolhaagiste sissevedu. Netoekspordi osatähtsus SKP-s oli 3,6 protsenti.\nNii töötatud tunnid kui ka hõneljandaatute arv suurenesid neljandas kvartalis viimase kuue aasta kiireimas tempos. Selle tulemusel kasvas tootlikkus tunni kohta vaid 0,5 protsenti ja tootlikkus hõneljandaatu kohta koguni vähenes 0,4 protsenti. Tööjõu ühikukulu suurenes viimases kvartalis 3,7 protsenti.


Veebi sirvimiseks, uudiste lugemiseks ja filmide vaatamiseks võite kasutada oma Android-tabletti. Tasuta kõnede tegemiseks saate oma tahvelarvuti telefoni teisendada.\nSee on teie mobiiltelefoni asendamine teatud olukordades, nagu näiteks juhul, kui teie mobiiltelefoni aku on tühi või olete jõudnud oma kuu miinimumini.\nOn olemas hulk lahendusi, mis muudavad tahvelarvuti reaalseks nutitelefoniseadmeks, kasutades kolmanda osapoole rakendusi ja tasulisi VoIP-teenuseid. Me valisime siin kaks tasuta lahendust, millest üks on Google Hangouti ja teine Google Voice'i ja VoIP teenusega.\nGoogle Voice on tasuta Google'i teenus, mis pakub piiramatuid kõnesid USA-sse ja Kanadasse tasuta. Lisateavet tasuta Google Voice'i numbri saamiseks lugege palun, kuidas saada tasuta USA telefoninumber?\nGoogle Voice'i teenuse saamiseks on teil vaja ainult ühte e-posti ID-d ning Google Voice'i toetava rakenduse abil saate oma tahvelarvutisse helistada mis tahes telefonis, mis on USA ja Kanada tasuta.\nGoogle'i hangout integreerub Google Voice'i numbriga ja nüüd saate selle sissehelistamisteenuse sisse lülitada ja Google'i mängust Google'i Hangout Dialeri abil helistada. See on lihtsaim lahendus seadistada ja seadistada ja helistada oma tabletist.\nGoogle Voice VOIP rakendusega\nGoogle Voice'i saab kasutada koos Vonage Appiga, et helistada otse rakendusest, kasutades Google Voice'i numbrit. Vonage tasuta rakenduse saate alla laadida Google Play poest. Kui olete Vonage'i rakenduse alla laadinud, tuleb teil luua uus tasuta konto Vonage Appiga ja registreerida see oma Google Voice'i numbriga.\nVonage'i rakendustega pärast seda, kui olete selle Google Voice'i numbri uue kontoga registreerinud, saate sama konto kasutada viie erineva seadme jaoks, et sisse logida ja kasutada sama numbrit, et helistada mis tahes telefonile USA-s ja Kanadas tasuta.\nViber on üks kuulsamaid hääl- ja videovestlusrakendusi, mis toetavad peaaegu kogu platvormi. Kui olete loonud Viberi konto, laadides alla rakenduse Google Play poest rakenduse Viber Messenger, saate määrata Viberi Viberi seadetega töötamiseks numbri.\nSelleks, et helistada Tabelist, kasutades Viberit, on vaja WiFi-ühendust. Lihtsalt valige kontakt oma telefoniraamatust või sisestage telefoninumber, et lisada uus kontakt Viber messengeris. Võite helistada mis tahes telefonile, mis põhineb teie riigil tasuta.\nKui olete seadistanud uue konto Vonage'i rakenduses Google Voice'i numbriga, avage rakendus, minge kontaktidesse või helistajaaknasse ja alustage Vonage App'ist. Lõbutsege oma tahvelarvutiga ja alustage oma tabletist tasuta helistamist.


3 retsepti koos väga toitva jogurtiga hommikusöögiks - Retseptid 2020\nThe jogurt on üks neist maitsvatest toitudest, mis võib olla osa mitmekesisest toitumisest, tasakaalustatud ja tervislik, peamiselt tänu nende erinevatele toitumisomadustele ja lõppkokkuvõttes meile pakutavale mitmekesisusele. Nagu te kindlasti teate, Jogurt on toit, mis saadakse piima kääritamisel konkreetsete mikroorganismide poolt (lactobacillus bulgaricus ja streptococcus thermophilus), mille tulemuseks on paksu ja pastamaine vedel toode, hapu maitse ja valge või kergelt kollaka värvusega.\nSee on toit, mida saab süüa üksi või kaasas, kuigi on tõsi, et oma hapu maitse tõttu on tegelikult vähe inimesi, kes eelistavad seda üksi ja magustamata võtta, olles palju tavalisemad magusainetena mee või pruuni suhkru valimiseks ning koos teiste toitainetega, nagu täisterad, värsked puuviljad või pähklid.\nJust seetõttu, et jogurt toob kaasa erinevad toitumisomadused ja et me teame järgmises osas, seisame hommikusöögiks väga huvitava loodusliku toote ees, eriti kui me kombineerime seda teiste looduslike toitudega, et rikastada veelgi meie plaati. Ja kas see algab baasist, et nautida peenet toitev hommikusöök, Mis oleks parem valida jogurtit põhitoiduna?\nTõde on see jogurt on toit, mis sisaldab väga olulisi toitaineid ning kasulikke baktereid meie seedetrakti jaoks ja meie enda soolestiku taimestikule., nii et seda saab muuta suurepäraseks toiteväärtuseks kas magustoiduna, suupisteina või hommikusöögina.\nTegelikult pakub 100 grammi naturaalne jogurt vitamiini A ja B vitamiine (eriti foolhapet, niatsiini ja B12, 180 mg kaltsiumi, 240 mg kaaliumi ja 17 mg magneesiumi lisaks teistele mineraalidele, nagu näiteks Teisest küljest on selle kalorisisaldus suhteliselt madal, seega on see suurepärane võimalus kaalulanguse toitumiseks, arvestades, et 250 ml annus ainult 150 kalorit.\n3 maitsvat ja toitvat retsepti söömiseks jogurtit hommikusöögiks\nKui sa küsiksid väga seedetrakti magustoidut, kus jogurtit kombineeritakse troopiliste puuviljadega, on täiesti võimalik, et üks esimesi meelde tuleb. jogurtit papaiaga. Aga kas teadsite, et jogurtit on võimalik kombineerida ka teiste puuviljade või looduslike toitudega valmistada hommikusöök nii tervislikuks kui toitev? Pakume 3 imelist ja peenet retsepti.\n1. Jogurt koos müsli\nThe müsli peetakse üheks kõige täiuslikumaks olemasolevaks toiduks koosneb kaera ja rukki segust, puuviljadest, nisu idudest ja pähklitest. Seega, kui me seda kombineerime jogurtiga, on meil toitev ja äärmiselt täielik roog.\nAlates meie retseptist õuna müsli ja seemned (kus leiad terve toidu, nagu kaerahelbed, päevalilleseemned, kõrvitsaseemned, sarapuupähklid, hirsshelbed, kuivatatud õunad ja kuivatatud kuupäevad), peate lihtsalt panema natuke pekstud loodusliku jogurti kaussi ja lisama sellele müsli eespool. Soovi korral saate seda magusalt veidi moosida (mulle meeldib), mett, pruun suhkur või pruun suhkur.\n2. Jogurt maasikate, ploomide ja rosinatega\nKui teil on tavaliselt kõhukinnisus ja vajate parandada oma soole transiitikindlasti teate, et mõlemad ploomid nagu rosinad on kaks olulist toitu kõhukinnisuse ennetamisel ja ravimisel, kuna need on väga kiudainesisaldusega. Sellepärast ühendavad nad nii hästi jogurtiga. Ja sellele hommikusöögile lisame ka looduslikud maasikad.\nKasulik variant kõhukinnisuse vastu kasuliku jogurti valmistamisel, mis sobib ideaalselt ka hommikusöögiks selle rikkaliku kiu ja selle uskumatu toiteväärtusega, on panna oma lemmik looduslik jogurt kaussi ja lõigata väikesteks tükkideks käputäis ploomid ja käputäis rosinaid, siis valades jogurtit. Lõpuks peske käputäis maasikaid hästi, lõigake need pooleks ja valage jogurtile.\n3. Jogurt pähklite ja meega\nNendel hommikutel, kus sul ei ole piisavalt aega, on maitsev ja suurepärane võimalus jätkata oma lemmikjogurtide nautimist, pakkudes samas palju rohkem toitumisalaseid eeliseid. lisada kvaliteetne mesi, mis aitab teil seda magustada ja muuta mõne minuti jooksul valmistatud maitsevaks magustoiduks.\nSelle valmistamiseks peate oma lemmikjogurtit ainult kaussi valama ja lisama veidi mett. Kui sa tahad, võite seda veidi üles segada või kui mitte ainult seda alustada. Nüüd lihtsalt valage käputäis kreeka pähklid. Lihtsalt maitsev!\nKui lisaks nendele maitsvatele retseptidele soovitatakse teil valmistada oma omatehtud jogurtit, soovitame teil lugeda meie artiklit kuidas teha jogurtit. Ja kui te järgite vegaani dieeti või lihtsalt ei tarbi loomset saadust, saate ka imetleda vegan jogurt.\nPildid | ISTOCKPHOTO / THINKSTOCK TeemadHommikusöök Retseptid hommikusöögiks\nThe Great Gildersleeve: Jolly Boys Election / Marjorie's Shower / Gildy's Blade (Detsember 2020)\nToiduained, mis sisaldavad rohkesti lahustuvaid kiude


31.augustist 1. septembrini Pärnus toimuv Kahe Silla jooks toob suvepealinna liikumist nautima tuhanded spordisõbrad ning pakub tervele perele mitmekülgset programmi.\nLaupäevast laste- ja noorteprogrammi kroonib Daniel Levi tasuta kontsert\nKahe Silla jooksu eelpäev on traditsiooniliselt laste ja noorte päralt. Sarnaselt möödunud aastale toimub kogu programm õhtupoolikul. Spordipäev avatakse kell 16.30 Anu Piiroja (Anu jooksutrennid) ühistreeninguga, mis on ühtlasi sissejuhatuseks järgmise päeva 10 km jooksule. Kell 17.00 on liikuma oodatud erivajadustega spordisõbradki, sest juba aastaid toimub Kahe Silla jooksu raames ratastoolisõit, mis annab enese proovile panekuks võimaluse neile, kelle jaoks on igapäevane liikumine erinevatel põhjustel raskendatud. Kell 17.30 stardivad tasuta lastejooksud, kus võimeid saavad proovile panna kuni 11aastased poisid ja tüdrukud.\nTaas on kavas noortejooks, mis tänavugi tuleb salapäraselt – hämaruse saabudes ja tulede säras. Noortejooksu starti oodatakse 10-29aastaseid liikumishuvilisi. Tegemist on meelelahutust pakkuva jooksuga, kust ei puudu valgus- ning heliefektid. Start kolmekilomeetrisele põnevale linnaringile antakse kell 21.00 Endla teatri esiselt. Rada kulgeb kesklinnas ning Rannapargis. Hilisõhtused liikujad ergutab kell 20 algava tasuta kontserdiga rajale Daniel Levi. Ühtlasi on kontsert algava kooliaasta puhul linnarahvale ja külalistele Pärnu Kahe Silla Klubi ning Pärnu Linnavalitsuse poolseks kingituseks. Liikumispäeva seob tervikuks kell 16.30 avatav sporditurg, mis viib aktiivsed noored ja nende vanemad kokku arvukate spordiklubidega, kes saavad võimaluse tutvustada enda poolt pakutavaid sportimisvõimalusi ja teenuseid. Teiste seas on kohal spordikaupmehed, kes teevad osavõtjatele ja teistele külastajatele häid pakkumisi. Turul osalemise soovi korral tuleb kirjutada e-postile kaidy@2silda.ee.\nPühapäev tuleb klassikalises võtmes\nKõik Kahe Silla jooksu ja käimisdistantside läbijad saavad finišis kaela uhke medali, millele saab soovi korral lasta teha graveeringu\nPühapäev, 1. september tuleb klassikalises võtmes ja viib tuhanded jooksjad, käijad ning kepikõndijad 10kilomeetrisele Kahe Silla jooksule. Start jooksule antakse kell 12.00 ning rajal loodavad korraldajad näha üle kahe tuhande jooksja ning enam kui kaheksasadat käijat-kepikõndijat.\nEsimest korda rikastab osalejate auhinnakotti Viking Line’i kinkekaart, mis võimaldab Tallinn-Helsingi liinil tasuta kruiisida. Osalejapaketti kuuluvad muuhulgas elektrooniline ajavõtt, toitlustamine, jook ning muud heaoluteenused. Koostöös Eesti Kergejõustiku Liiduga toimuvad jooksu raames esimesed täiskavanute 10 km maanteejooksu Eesti meistrivõistlused.\nRegistreerimisega tasub kiirustada, sest kuni juuli lõpuni kehtivad soodsamad osalustasud. Kirja saab end panna:\n* kodulehel kuni 27.08 kell 23.59,\n* Pärnu Keskuse infopunktis kuni 27.08 kell 18.00.


Maksumuudatused Eestis ja Euroopas 2016 - Raamatupidaja\nMaksumuudatused Eestis ja Euroopas 2016\nRahandusministeeriumi Maksupoliitika osakonna juhataja Lemmi Oro tutvustas Pärnu Raamatupidamiskonverentsil tulekul ja plaanitavaid maksumuudatusi nii Eestis kui Euroopa Liidus.\nMis on tulekul Euroopa Liidus?\nLemmi Oro sõnutsi ei reguleerita Euroopa Liidus makse direktiividega, vaid kohtulahenditega: „Keegi ütles selle kohta tabavalt, et kohus harmoniseerib Euroopa õigust tagaukse kaudu.“\nCCCTB ehk Common Consolidated Corporate Tax Base: ühtsed maksubaasi arvutamise reeglid, kaob vajadus maksubaasi nihutamiseks, topelt mittemaksustamise vältimine; käibemaksuga maksustamine sihtriigis (uus initsiatiiv 2015). Komisjoni ettepanekud/soovitused liikmesriikidele, nende maksusüsteemide õiglasemaks, tõhusamaks ja kasvusõbralikumaks muutmiseks.\n2016 2040 eur (170 eurot kuus)2160 eur (180 eurot kuus)2018 2280 eur (190 eurot kuus)2019 2460 eur (205 eurot kuus)\nLähetuste puhul toonitas Lemmi Oro, et korraga peavad olema täidetud mõlemad tingimused: 15 päeva 50 eurot, ent mitte rohkem kui 15 päeva eest kuus. Järgmises kuus avaneb taas uus 50 euro limiit.\nalates 01.01.2017.a maksumäär 32,5% (12,5%)alates 01.01.2018.a maksumäär 32% (12%) Ettevõtete maksukoormus langeb 2017 40,5 miljoni euro võrra ja alates 2018 vähemalt 86 miljoni võrra Vähemlaekumine kompenseeritakse Haigekassale.\nEtanoolisisaldusega üle 6%vol veini ja kääritatud joogi aktsiisimäärasid tõstetakse 20% 2019. ja 2020. aastalEtanoolisisaldusega kuni 6%vol veini ja kääritatud joogi aktsiisi tõstetakse 10% nii 2019 kui 2020, et säiliks õlle ja siidri teataval määral võrdväärse maksustamise põhimõte.\nLemmi Oro selgitas, et siin on seadusemuudatuse idee see, et kõik energiakandjad peaks olema võrdselt maksudega koormatud: „Meil on diisel vähem maksustatud, ent Eesti tõstab määrasid nii, et diisli oma läheneb bensiini hinnale.“\nvähemalt 18-aastasel isikul, kes töötas täistööajaga,vähemalt 6 kuud aastas,töölepingu alusel\nLemmi Oro selgitas, et TSDle tuleb uus lahter tööaja kohta, mida peab täitma ka siis, kui väljamakset ei tehta , sest sellest sõltub madalapalgalise tagasimakse. Tagasimakse arvutamise määr kehtestatakse riigieelarvega, võttes arvesse elatusmiinimumi ja kuutasu alammäära. Tagasimakse taotlemiseks tuleb esitada Maksu-ja Tolliametile hiljemalt järgmise aasta 31. märtsiks tuludeklaratsioon. Tagasimakse teeb Maksu-ja Tolliamet esimest korda 2017. aasta 30. juuniks.\nMaksualase teabevahetuse seaduse eelnõu (direktiiv)Tulumaksuseaduse eelnõu (ema-tütre direktiiv)Riigilõivu seaduse eelnõuMaksukorralduse seaduse eelnõu


Eesti on valmis väävliheitmeid veelgi vähendama\nEESTI ON VALMIS VEELGI VÄHENDAMA VÄÄVLIHEITMEID\nRiigikogu kiitis eile õhtul heaks piiriülese õhusaaste kauglevi Genfi konventsiooni väävli heitkoguste edasise vähendamise protokolliga ühinemise seaduse.\nProtokoll kohustab ühinenud riike vähendama etapiti aastateks 2005 ja 2010 happelisi vihmasid põhjustava väävli heitkoguseid.\nAlates 1. jaanuarist 2008 hakkavad suurtele põletusseadmetele kehtima vääveldioksiidi heitkoguste piirväärtused, mis kohustavad väävlisisaldust suitsugaasides oluliselt vähendama.\nKeskkonnaministeeriumi keskkonnakorralduse ja -tehnoloogia osakonna nõuniku Viktor Grigorjevi sõnul on suurim piiriülese õhusaaste kauglevi vääveldioksiidi saasteallikas Eestis AS Narva Elektrijaamad, mille õhkupaisatava vääveldioksiidi heitkogused moodustasid 2002. aasta andmetel 84%.\n2004. aasta lõpuks peab Narva Elektrijaamades olema renoveeritud kaks energiaplokki (430 MWe). Investeeringute maksumus on eeldatavalt 256 mln eurot. 2010. aasta lõpuks peab olema renoveeritud veel kaks energiaplokki Narva Elektrijaamades ja Ahtme Elektrijaamas (535 MWe), tööde maksumusega 456 miljonit eurot.\nProjektid rahastatakse Eesti Energia AS laenudega rahvusvahelistelt finantsinstitutsioonidelt ning võlakirjade emissioonist saadava tuluga. Ahtme Elektrijaama renoveerimine on lülitatud prioriteedina Eesti ISPA keskkonnastrateegia projektide nimekirja. Eesti Elektrijaama ühe energiaploki renoveerimine on lülitatud Riiklikku arengukavasse 2003-2006 ning nimetatud projekt esitatakse kaasfinantseerimiseks ühtekuuluvusfondist.\nÜle 90% Eestis välisõhku eralduvatest vääveldioksiidi kogustest tekitavad paiksed saasteallikad nagu elektrijaamad ja suured katlamajad. Võrreldes 1980. aastaga (Genfi konventsiooni baasaasta) on paiksetest saasteallikatest eralduva vääveldioksiidi heitkogus vähenenud tänaseks ligi 70%.\nKeskkonnakorralduse ja -tehnoloogia osakonna nõunik\nTel 627 3056, 052-68072