Euroopa Parlamendi noorteüritus EYE2016\n. Praktika Euroopa Parlamendi Eesti infobüroosEuroopa Parlamendi infobüroo Eestis pakub ülikoolilõpetanutele kaks korda aastas tasustatud praktika võimalust. Praktika eesmärk on täiendada õpingute käigus omandatud teadmisi ning tutvuda Euroopa Liidu ja eelkõige Euroopa Parlamendi tegevusega. Tasustatud praktika kestab viis kuud ning selle kestvust, algus- ega lõpuaega pole võimalik muuta. Praktikatasu on ligikaudu 1000 eurot kuus (Robert Schumani stipendium). Kuna tegemist on täiskohaga praktikaga, ei ole selle ühildamine ülikooliõpingutega tööajal võimalik. Millal praktika toimub?\n. Mida infobüroo praktikant teha saab?\nSuurim erinevus Brüsselis ja Eesti infobüroos toimuva praktika puhul on tööülesannetes. Brüsseli praktika puhul tegeleb praktikant üsna kitsa töövaldkonnaga. Infobüroos on ülesannete skaala ning arenemisruum laiem. Rohkem võimalusi eeldab aga ka initsiatiivi haaramist, et neid maksimaalselt ära kasutada.\nPraktikandi tööülesannete seas on kodulehe administreerimine, turundamine sotsiaalmeedias, Euroopa Liidu Maja infokeskuse mehitamine, messidel osalemine, presentatsioonid kooligruppidele, tõlketööd, infopäringutele vastamine ja iseseisev projektijuhtimine vastavalt võimalusele. Kuidas saan kandideerida?\nKandideerimiseks tuleb hoolikalt tutvuda praktika tingimustega ning esitada elektrooniline kandideerimisavaldus Euroopa Parlamendi kodulehel. Avaldusega on võimalik tutvuda vaid kandideerimisperioodi ajal. Pärast avalduse esitamist ei ole võimalik seda enam muuta, seepärast kontrollige see enne esitamist hoolikalt üle. Praktikale kandideerimise protsess on pikk, mistõttu tuleks praktikat vähemalt pool aastat ette plaanida. Ülevaate praktikale kandideerimise protsessist leiate lisainfost. Praktika teistes Euroopa Parlamendi töökohtadesKandideerides praktikale teistesse Euroopa Parlamendi infobüroodesse või peakorterisse Brüsselis, on praktika liike ja valdkondi rohkem - kliimast välispoliitikani. Sellisel juhul on aga ka konkurents kordades suurem. Igal aastal kandideerib EP praktikakonkursil 25000 inimest ning vaid väike osa sellest infobüroosse Eestis.\nAllpool on toodud ülevaade praktika eri liikidest. Euroopa Parlamendi veebilehel leiate lisateavet, sealhulgas üksikasjalikud valikukriteeriumid, sise-eeskirjad ja kandideerimisvormi.\nTasustatud üldine praktika\nTasustamata üldine praktika\nPuuetega inimeste praktika\nKirjaliku tõlke tasustatud praktika\nKirjaliku tõlke tasustamata praktika\nPraktika parlamendiliikme või fraktsiooni juuresParlamendiliikmed ja fraktsioonid võtavad regulaarselt tööle praktikante Brüsselis ja Strasbourgis. Üliõpilastele ja ülikooli hiljuti lõpetanutele antakse võimalus kogeda vahetult igapäevast poliitilist elu Euroopa Parlamendis. Mõned parlamendiliikmed võtavad praktikante tööle ka oma valimisringkonnas. Erinevalt Euroopa Parlamendi peasekretariaadi korraldatud praktikast ei kuulu see praktika parlamendi ametlikku programmi. Praktikavõimaluse määrab fraktsiooni või parlamendiliikme suutlikkus praktikantide eest hoolitseda ning praktika kohta kehtivad fraktsioonide asjaomased sise-eeskirjad ja iga parlamendiliikme enda kehtestatud reeglid. Eelöeldust tulenevalt on praktika tingimused, kestus, kandideerimistähtajad ja tasustamiskord erinevad. Soovitame võtta ühendust otse asjaomase parlamendiliikme või fraktsiooniga.S&DEPPALDEGreens-EFA Töötamine Euroopa ParlamendisEuroopa Parlamendis töötab ligikaudu 8000 Euroopa Liidu liikmesriikidest pärinevat ametnikku ja teenistujat. Neist umbes kolmandiku moodustavad kirjalikud ja suulised tõlgid.\nEuroopa Parlament, nagu ka kõik teised Euroopa institutsioonid, valib töötajaid konkursi teel. On olemas viit tüüpi konkursse, mis jagunevad omakorda erinevateks tasemeteks, võimaldades Euroopa Liidu kodanikel kandideerida administraatori, tõlgi, tõlkija, assistendi, sekretäri, oskustöölise jt ametikohtadele. Euroopa Liidu avalikku teenistust reguleeritakse Euroopa Ühenduste ametnike personalieeskirjade alusel.\nKonkursitingimuste avaldamise ja konkursside eeldatava ajakava kohta on võimalik saada teavet Euroopa Ühenduste Personalivaliku Ametist (EPSO). EPSO koduleheküljelt leiab ka näpunäiteid konkurssideks valmistumiseks. EPSO kodulehekülgTöövõimalused Euroopa Parlamendis Praktikandi muljenurk\n"Praktika EP Eesti infobüroos andis minu õpingutele praktilise väljundi, unikaalse töökogemuse ja palju uusi kontakte. See kogemus oli hindamatu väärtusega, sest antud ülesanded eeldasid rahvusvahelises keskkonnas töötamist, mis pani aluse minu edasisele karjäärile." Kristina Liik, praktikant 2012-2013. Tänane nõunik ELi Nõukogu eesistumise valdkonnas, EV alaline esindus Euroopa Liidu juures.\n"Praktika juures hindasin enim ülesannete varieerumist EPIO sotsiaalmeediakanalite ning kodulehe haldamisest kuni raadiointervjuu andmiseni. Mugav töökeskkond ning abivalmis kollektiiv motiveerisid saavutama häid tulemusi." Margit Kapak, praktikant 2016-2017. Tänase Rajaleidja karjääriinfo spetsialisti ning TLÜ noorsootöö lektori Tanja Dibou praktika mälestused (2010) (pdf 77KB)\nLisainfoPraktika info ja taotlusedPraktika KKKPraktika reeglid\nPraktikale kandideerimise protsess (pdf 699KB)\nPuudega inimeste praktika


Nolan annab vastulöögi: "Uskumatu, kui konservatiivsed on inimesed filmi heli hinnates!" - KINOVEEB\nNolan annab vastulöögi: "Uskumatu, kui konservatiivsed on inimesed filmi heli hinnates!"\n15.november 2020 18:20\nChristopher Nolan "Teneti" võtetel\nChristopher Nolanit on ka enne "Teneti" linastumist süüdistatud selles, et tema filmide dialooge eriefektide tõttu ei kuule. Režissöör põrutab nüüd vastu.\nNolan kinnitas, et maksimaalse helitugevusega taustariba ongi tema eesmärk. "Juba Interstellari ajal saime palju sama sisuga kaebusi. Nüüdki tuleb mulle teinekord telefonikõne mõnelt teiselt režissöörilt: vaatasin su filmi, aga tekstist ei saanud aru," räägib ta. "Mõni on arvanud, et muusika on liiga vali, tegelikult kasutame spetsiaalset miksimistehnikat."\nNolan lisab, et tema jaoks on arusaamatu, miks inimesed on sedavõrd konservatiivsed, et ei suuda uuendustega leppida. "Filmi oma iPhone`iga, nagu poleks midagi juhtunud - ja mitte keegi ei kurda. Aga kui kasutad edasijõudnud miksimistehnikat, on inimesed tagajalgadel," pahandab ta.\nTeneti režissöör tunnistab, et on ka ise kogenud, et mõnes varasemas filmis on dialoogid arusaamatud, kuid lisab, et tema karakterid kannavadki sõnumit reaalajas.\nArusaamatu mõmin! Kriitikute hinnangul tapavad efektid "Tenetis" dialoogid (25) 06.09.2020\nARVUSTUS | "Tenet" päästis maailma kinosuve, Laagna tee stseenist hakatakse veel palju rääkima (155) 26.08.2020\nSuur küsimus: kas Tallinnast saab pärast "Tenetit" turismimagnet? (57) 29.08.2020\n„Teneti” peaosatäitja John David Washington: Nolan on geniaalne jutuvestja (2) 27.08.2020


Valio Eesti investeeris 700 000 eurot uude pakkeliini - Tööstusuudised\nAutor: Tööstusuudised.ee • 11. mai 2018\nValio Eesti investeeris 700 000 eurot uude pakkeliini\nValio paneb kolm toodet suuremasse pakendisse.\nAutor: Valio Eesti\nValio Eesti AS investeeris ligi 700 000 eurot Laeva meierei uude pakkeliini, mis võimaldab juba alates maikuust tuua poelettidele mitmed ettevõtte populaarseimad piimatooted kaheliitristes tetrapakkides.\n”Kui magustatud tooted ja maiustused liiguvad nii Eestis kui ka mujal maailmas üha väiksematesse pakenditesse, siis naturaalsete igapäevase joogina tarbitavate piimade ja keefiride puhul eelistavad tarbijad ka suuremaid pakendiformaate. Nende abil saab kokku hoida väärtuslikku külmikuruumi ning ka aega, mis suuremates peredes igapäevasele poeskäimisele kulub,” sõnas Valio turundusdirektor Krista Kalbin pressiteates.\nInvesteeringu tulemusel jõuab poelettidele esialgu kolm suurpakis ehk XXL pakis piimatoodet – joogipiim Alma 2,5% piim, Alma maapiim ja LGG piimhappebakteritega Gefilus keefir.\n”Need on tooted, mis suuremate piimasõprade peredes kõige sagedamini otsa saavad ning mida väga tihti mitme paki kaupa ostetakse – taassuletava korgiga pakkide abil võivad need pered olla kindlad, et pere väikseimad piimasõbrad saavad oma isu täis juua ning ka vanemad ei jää hommikul kohvipiimata,” rääkis Kalbin.\nTema sõnul on naturaalsete piimatoodete pakendamine suurtesse pakkidesse oluline ka seetõttu, et nii harjuvad lapsed igapäevaselt piima jooma. ”Toitumisteadlastele on valmistanud viimastel aastatel muret piima ja piimatoodete tarbimise vähenemine noorte seas. Et seda trendi murda, on oluline juurutada lastes piimajoomise harjumust ning see, kui külmkapis on alati XXL pakis piim olemas, on kindlasti abiks,” sõnas Valio esindaja.


Progesterooni mõju ainevahetuseleKiired hormoonid muutuvad menstruaaltsükli ajal ja östradiooli ja testosterooni tasakaal mõjutavad mitmetest metaboolsetest funktsioonidest, mis mõjutavad kehakaalu reguleerimist.\nHüpotüreoidism on kilpnäärmehormoonide puudumine. See põhjustab lipiidide ainevahetuse rikkumist ja põhjustab rasvumist. Sageli põevad naised haigust, eriti raseduse ja menopausi ajal.\nInimene on terviklik oletus, meie korral kõik elundid teevad üksteisega tihedat koostööd. See hõlbustab iga elundi kompenseerivat suutlikkust. Näiteks kui surma all kannataval inimesel on surmaga lõppenud surmajuhtum, võib ta enda ümber mõelda ja näha neid.


Liverpool on huvitatud värskelt maailmameistriks kroonitud kaitsjast - Inglise liiga - Jalgpall - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\nLiverpool on huvitatud värskelt maailmameistriks kroonitud kaitsjast\n12. juuni 2017, 22:52\nJosh Tymon (vasakul) võitlemas palli pärast Manchester Unitedi kaitsemängija Antonio Valenciaga.\nFOTO: imago sportfotodienst/imago/Sportimage/Scanpix\nEesti jalgpallikoondise kapteni Ragnar Klavani koduklubi FC Liverpool on püüab värvata enda ridadesse 18-aastast vasakkaitsjat Josh Tymonit (Hull City), kes krooniti nädalavahetusel U20 MMil Inglismaaga maailmameistriks.\nTymon tõusis Hulli põhikoosseisumängijaks lõppenud hooaja keskel, ent pidi oma debüüthooajal vastu võtma pettumuse, kuna langeti esiliigasse. Inglaste üheks lootusrikkaimaks jalgpalluriks peetav Tymon sai Hulli eest kirja 12 mängu ning ühe värava.\nLisaks Liverpoolile olevat noore kaitsemängija teenetest huvitatud veel Stoke City, Watford ja Aston Villa. Seejuures on räägitud, et Liverpool on huvitatud ka Tymoni 23-aastasest praegusest kaitsval positsioonil mängivast meeskonnakaaslasest Andrew Robertsonist.


Eesti Ekspress analüüsis Eesti presidentide aastapäevakõnesid, lähtudes 16 olulisema märksõna esinemissagedusest. Selgub, et presidentide rõhuasetused on üsna erinevad.\nLennart Meri (1992–2001) - 9 kõnet\nMeri rääkis sageli Eesti julgeolekukust, mis äsja iseseisvunud vabariigis oli kahtlemata kõrgendatud tähelepanu all. Ent tihti kõneles ta ka tõest ja õigusest ning noortest ja tulevikust. Rahast, kultuurist, rahvuslikust ja vabadusest ta juttu ei teinud.\nArnold Rüütel (2001–2006) - 5 kõnet\nRüütel rääkis sageli ühiskonnast, demokraatiast ja noortest. Eurost ja rahast, riigikogust, rahvuslikust, riigikogust ja Venemaast ta ei rääkinud.\nToomas Hendrik Ilves (2006– ) - 7 kõnet\nIlves on tihti rääkinud rahast, vabadusest, demokraatiast ja kodanikest. Venemaad, riigikogu, rahvuslikku, kultuuri ja erakondi mainib ta harva.\n1. Sveta, keda ei kutsutud ballile\n2. Peeter Helme: Kas Caesar säutsuks?\n3. Marju Lauristin: Aeg on muuta Eesti poliitilist kultuuri\n4. Vabariigi President: sularahaerakonnad peavad Toompealt kaduma!


Reinevere juubelit tähistati suure leivast külaga - PDF Tasuta allalaadimine\nReinevere juubelit tähistati suure leivast külaga\nDownload "Reinevere juubelit tähistati suure leivast külaga"\n1 NR 15 (49) ILMUB KAKS KORDA KUUS Lühidalt 7. augustil Järvamaa visiidi teinud sotsiaalminister Tanel Kiik ütles, et pooldab Koeru hooldekeskuse andmist siinsete omavalitsuste kätte, ja andis lootust, et Järvamaa haigla võib saada uue erakorralise meditsiini osakonna. Reinevere juubelit tähistati suure leivast külaga ARNIKA TEGELMANN Muuseumiöö avab 29. augusti õhtul kümnete muuseumide ja teiste põnevate paikade uksed täiesti tasuta. Muuseumiöö toimub sel aastal pealkirja all Öös on aega. Järva-Madise kihelkonnas tähistatakse muuseumiööd ühiselt, programmis osalevad lisaks Järva- Madise külaseltsile ka A. H. Tammsaare muuseum Vargamäel, MTÜ Albu Mõis ja EELK Püha Matteuse Järva- Madise kogudus. Programmi kohta leiate kokkuvõtva info Vargamäe muuseumi kodulehelt. Wallamajas avab muuseumiöö vestlusring Meenutusi kolhoosielust Tammsaare mail. Tutvustame väljapanekuid teemadel Jaotatud aeg kolhoosis: kodune elu ja töö ning Omavalitsus ajajoonel. Temaatilises öökinos linastub Peeter Simmi Ideaalmaastik (1980). Samal päeval kell toimub Wallamaja-esisel platsil Järva-Madise taluturg. Avatud on kodukohvik! Järva-Jaani ja Peetri kooli õpetajatest koosnev punkrokkbänd Projekt Õpsid andis teada, et nende debüütplaat Akadeemikud on jõudnud trükki. Esikalbumi ilmumise järel minnakse Järvamaale ja Lääne- Virumaale tuuritama, Paides annab bänd kontserdi 28. augustil. 22. augustil tuli kokku Reinevere küla rahvas, et tähistada 800. aastapäeva küla esmamainimisest. Et ükski sünnipäev ei saa läbi tordita, kogunesid naised eelmisel õhtul seda valmistama kolme tunniga pandi kokku üle ruutmeeteri võileivatorti, kaunistuseks külaelus tähtsad paigad. Arvestasime, et kulub 12 leiba, igaks juhuks võtsin 16, ütles Koorejaama perenaine Merike Kont, kelle juurde kell 17 kogunetigi. Rohila talu perenaine Kai Kanarik oli söödava Reinevere küla oma peas valmis mõelnud ja paberile kirjagi pannud. Alumine kiht sai leivast, keskmine sepikust ja kolmas taas leivast, vahele sinki, suitsukana ja -kala, tuunikala, kurki ja muna-majoneesi-hapukoore kreemi. Põhi valmis, oli aeg küla püsti panna. Selgus, et Reinevere on ridaküla, kuid siin on ka hajaasustust. Kai koos Marta Kondiga meisterdas ümmargusest leivapätsist veski ja kuigi pärisveski on juba ammu tiivutu, sai leivast veski endale kõrsikutest tiivad. Külli Eisler ehitas leivakuulidest maakivikeldri ja küpsistest Koorejaama kolm kämpingut, mis said paprikast punased katused. Vana-Undiaugu perenaisel Natalja Palmil ja Silja Vagulal Merike Kont (vasakul), Kai Kanarik, Meeli Seepter, Silja Vagula, Marta Kont ja Natalja Palm leivast Reineverega. Alt-Kirjapi talust oli käsil tähtis töö panna leivaküla ühte serva püsti Järvamaa kõrgeim punkt, 136 meetrine Tõrevere mägi. Me laseme seal igal aastal alati õigel kuupäeval vastlaliugu ja Natalja keedab hernesuppi. Tehke paprikast punane kelk ka ja Jaanus selle peale! ütles Jana Kollom Langu talust. Sel aastal oli esimene kord, kui me mäele ei läinud oli täitsa porine. Aga suppi sõime ikka ja matkasime metsas. Samale platsile kerkis veel leivakoorukestest ja oranžist paprikast lõke. (Korraga läks ruumis lärmakaks, sest torditegu saabusid uudistama mehed, kes panid Vana-Undiaugule püsti peotelgi ja lauad-toolid 100 inimesele korraga oli ruumis paarkümmend külapäeva korraldajat.) Järgmisele platsile ehitas Jana vana raamatukogu ja Sepa Aino maja. Ja siia tuleb Aino tohutu suur pirnipuu, mis on kõrgem kui Reinevere mägi, lubas ta. Ühes nurgas on kruusakarjäär veesilmaga. Aga millest? Lohk leiba, purustatud pähklid kruusaks ja sinised rukkililleõied, mille Merike leidis oma põllu servast, veesilmaks. Nagu päris. Teise nurka ehk mõisa parki kerkis viinaköögi korsten, selle otsa kurepesa. Mustkattega teed rajati leiva- ja kruusakattega teed sepikupurust. Aiad kõrsikutest. Arnika Tegelmann Muruks hakiti murulauku ja tilli, viljapõlluks sobis hästi kollane mais ( Peske alati külma vee alla läbi siis säilib paremini soovitas Merike), peoga paprikatükikesi moonideks, puud-põõsad mõisaparki said petersellist ja saialilled aedadesse kasvama. Kokkutuleku päeval oli end külatuurile kirja pannud 40 inimest, kuid 40-kohalise bussiga liitus ka paarkümmend sõiduautot ja teele läks ligi sada inimest! Tuuritati päris küla mööda: külastati Vana-Undiaugu talu, Järvamaa kõrgeimat punkti, vana koolimaja platsi, Koorejaama, kus oli supipaus, edasi mindi Koigi mõisa ja mõisaparki ning Reinevere vanasse raamatukokku. Siis kutsuti kõik ühispildile ja igaüks sai tüki leivakülast. Suured said tantsida ja väiksemad mängida. Ei seganud ka kohati kallanud lausvihm. Pidu Mare ja Vello Taari pilli järgi kestis peaaegu südaööni. Et peolaual oli ka 12,5 kilo rabarberikooki, jäi tükk Järvamaa kõrgeimat punkti ka järgmiseks hommikuks. Merike Kont ütles, et registreerimislehel oli kirjas 125 inimest, kuid peolisi oli rohkemgi. Kuigi tähistatame koos jaani-, vastla- ja muid päevi juba aastaid, oli küla kokkutulek esimene üritus, mille tarvis küsisime Järva vallalt 650 eurot projektitoetust, ütles Kont.\n2 2 Õpi koolis, mängi lasteaias ja puhka kodus Lapsi ootab ees taas kooliaasta algus ja kogu pere ootab septembris tavapärast elurütmi sellist, nagu oli aasta tagasi. Tavapärase rahuliku kooliaasta eelduseks on see, et kodust kooli või tööle lähevad ainult terved inimesed. Seetõttu tuletame meelde, et haigena me tööl, koolis ega lasteaias ei käi nii hoolime endast ja ka teistest! Olulised märksõnad algavaks kooliaastaks on: hoia distantsi, väldi lähikontakte; pese käsi, hoia puhtust; reisilt tulles uuri, kas pead kaheks nädalaks koju jääma riikide nimekiri muutub pidevalt; täida kõiki terviseameti soovitusi, et hoolida endast ja teistest; kui tunned end haigena, jää pigem lühikeseks ajaks koju, kui et sead ohtu terve klassi; koolid ja lasteaiad püüavad lapsi hajutada, et kõikidel oleks turvalist ruumi; koolid ja lasteaiad tagavad mitmekesised kätepesemise võimalused; COVID-19 haigestunud õpilase klass jääb distantsõppele kaheks nädalaks; kui haridusasutuses on CO- VID-19 nakatunuid üle 10%, kaalub terviseamet asutuse sulgemise vajadust ja distantsõppele suunamist. Hoolides endast hoolid ka teistest! Kuni 25. augustini sai Järva vallavalitsusele esitada kirjalikke ettepanekuid Albu küla Lombi ja Jäägrivilla kinnistute detailplaneeringu eskiislahendusele. Ettepanekute avalik arutelu toimub 10. septembril kell 16 Albu külas Jäägri Villas. Samuti sai 25. augustini esitada kirjalikke ettepanekuid Järva-Jaani tehisjärve ümbruse detailplaneeringu eskiislahendusele. Ettepanekute avalik arutelu toimub 10. septembril kell 18 Järva-Jaani teeninduskeskuses Pikk 56. VIVIKA TAMRA Eesti Haigekassa peaspetsialist Kuidas säilitada ravikindlustus peale kooli lõppu? Kohe algab uus kooliaasta. Koolis õppimise ajal tasub õpilase ravikindlustuse eest riik. Kuidas aga säilib ravikindlustus pärast kooli lõpetamist või kui õpinguid ei jätkata? 19-aastaseks saanud noortel kehtib haigekassa ravikindlustus peale gümnaasiumi või kutsekooli lõpetamist veel kolm kuud. Ravikindlustuse jätkumiseks tuleb õpinguid jätkata, tööle või ajateenistusse minna hiljemalt kolme kuu jooksul pärast kooli lõpetamist. Ravikindlustust saab jätkata ka end töötuks registreerides või sõlmides vabatahtliku kindlustuslepingu. Kui lähed kutse- või ülikooli Kui jätkad õpinguid kutsevõi ülikoolis, tagab riik sinu ravikindlustuse kogu õppekava nominaalaja jooksul ja veel kolm kuud pärast kooli lõpetamist. Kui sa ei lõpeta kooli nominaalaja jooksul või sind heidetakse koolist välja, lõpeb ravikindlustus üks kuu pärast õppekava nominaalaega või eksmatrikuleerimist. Kui aga võtad akadeemilise puhkuse, ravikindlustus peatub. See jätkub pärast akadeemilise puhkuse lõppu. Küll aga ei peatu ravikindlustus juhul, kui akadeemilise puhkuse põhjus on õpilase haigus, vigastus või kui õpilane on kindlustatud muul alusel (näiteks käib tööl või on lapseootel). Kutse- või ülikooli astudes ei pea ravikindlustuse jätkamiseks haigekassale eraldi dokumente esitama. Eestis õppivate õpilaste ja üliõpilaste andmed esitab haigekassale haridus- ja teadusministeerium. Kui lähed välismaale õppima Üha rohkem noori suundub õppima välismaale. Kui sinagi oled selle peale mõelnud, siis pea meeles, et ravikindlustuse jätkamiseks tuleb sul õppeaasta alguses esitada haigekassale avaldus ja välisriigi õppeasutuses õppimist tõendav dokument (seda igal õppeaastal). Avalduse leiad haigekassa kodulehelt. Õpilased, kel on Eesti ravikindlustus, saavad vajaminevat arstiabi Euroopa ravikindlustuskaardi ettenäitamisel Euroopa Liidus ja lisaks Liechtensteinis, Norras, Islandil ja Šveitsis. Täpsemat infot Euroopa ravikindlustuskaardi kohta leiad haigekassa kodulehelt. Kui lähed ajateenistusse Kui lähed peale kooli ajateenijaks, tagab sinu ravikindlustuse riik. Andmed ravikindlustuse saamiseks esitab haigekassale kaitsevägi või kaitseressursside amet. Pärast ajateenistuse läbimist kehtib ravikindlustus veel ühe kuu. Kui oled ajateenistuse läbinud, aga pole ühe kuu jooksul veel muul alusel kindlustust saanud, pikeneb sinu kindlustus veel kahe kuu võrra. Kui lähed tööle Kui plaanid pärast kooli lõpetamist tööle asuda, siis on sul õigus saada ravikindlustus oma tööandja kaudu. Pärast tööle asumist tasub mõne aja möödudes oma ravi kindlustuse andmed üle kontrollida. Ravikindlustuseks vajalikud andmed esitab haigekassale maksu- ja tolliamet töötamise registrist. Kui otsustad hakata füüsilisest isikust ettevõtjaks (FIE), pead taotlema enda kui füüsilisest isikust ettevõtja andmete kandmist äriregistrisse ning ravikindlustuse saa miseks maksma ka sotsiaalmaksu. Ravikindlustus kehtib kogu töötamise aja ja lõpeb kaks kuud pärast töötsuhete lõpetamist. Töötuks registreerimine Kui sul ei ole võimalik pärast kooli lõpetamist asuda edasi õppima, minna tööle või ajateenistusse, siis võid end töötukassas töötuks registreerida. Töötuna arvelevõtmise kohta saad täpsemalt lugeda töötukassa kodulehelt Kui sul tekib õigus ravikindlustusele, edastab töötukassa sinu andmed haigekassale. Vabatahtlik kindlustus Kui sa ei kuulu ühtegi ravikindlustuse gruppi, on sul võimalik kindlustuse saamiseks sõlmida haigekassaga vabatahtlik kindlustusleping. Lepingu saad sõlmida juhul, kui oled eelneval kahel aastal olnud vähemalt 12 kuud kindlustatud tööandja (sh FIE-na) või riigi poolt või maksnud iseenda eest sotsiaalmaksu. Kui sõlmid vabatahtliku kindlustuslepingu kehtiva kindlustuse ajal, jätkub kindlustus ilma katkemata. Kui lepingu sõlmimise ajal on kindlustus katkenud, tekib see ühe kuu möödumisel. Vabatahtlik kindlustusleping on tasuline aastal on kindlustusmakse ühe kalendrikuu eest 170 eurot ja 30 senti, kvartalimakse 510 eurot ja 90 senti ning aastamakse 2043 eurot ja 60 senti. Kindlustusmakseid saab tasuda kvartali või aasta kaupa. Kust saab lisainfot? Oma ravikindlustuse kehtivust saad kontrollida riigiportaali teenusest Ravikindlustuse ja perearsti info Vaata ravikindlustuse saamise võimalusi haigekassa kodulehelt. Võimalus saada tasuta õigusabi Anname teada, et HUGO. legal koostöös justiitsministeeriumiga pakub tasuta õigusabi Eestis elavatele inimestele. Teid abistavad 50 juristi üle Eesti, kelle keskmine tööstaaž on 17 aastat ning kes kõik omavad õigusteaduse magistrikraadi. Õigusnõustamist on võimalik saada nii kohtumise, e-kirja kui ka video teel. Abi saavad kõik Eestis elavad inimesed, kelle keskmine brutosissetulek on kuni 1700 eurot kuus. HUGO.legal kontorid asuvad: Tallinn, Endla 15, III korrus Tartu, Raatuse 20, II korrus Pärnu, Aia 6 Haapsalu, Posti 26, II korrus Jõhvi, Keskväljak 1, kab 128 Narva, Tallinna mnt 8-1 Põlva, Võru 18 Võru, Vabaduse 13 Valga, Vabaduse 10 Paide, Aiavilja 13 Jõgeva, Piiri 4 Kuressaare, Lossi 1 Rakvere, Pikk 32 Viljandi, Vabaduse plats 4, kab 304 Selle projekti raames on kolme aasta jooksul tasuta ning soodustingimustel õigusabi jagatud juba inimesele, kuid palju on veel kindlasti neid, kes seda abi vajaksid. Milliste muredega juristi juurde pöördutakse? Inimeste pöördumised on seni olnud seotud peamiselt võla- ja perekonnaõigusega: vaidlused laenuandjate, pankade ja inkassofirmadega ning elatise, lapse hoolduse ja vara jagamise probleemid. Samuti on juristid andnud inimestele nõu vaidlustes tööandjaga, pärimisasjades, naabrite- ja korteriühistu liikmete vahelistes vaidlustes ning suhtluses kohalike omavalitsuste ja ametiasutustega. Tasuta õigusnõu saamiseks tuleb: 1) sõlmida kliendileping ning tasuda 5 eurot lepingutasu (kehtib terve kalendriaasta, see tähendab, et kalendriaasta jooksul uuesti nõustamisele minnes enam lepingutasu tasuma ei pea), alaealised on lepingutasust vabastatud; 2) eelnevalt broneerida aeg kas internetis aadressil www. hugo.legal/broneeri või helistades telefonile Seejärel on inimesel õigus saada juriidilist abi kokku 15 tundi ühe kalendriaasta kohta, millest: * 2 esimest tundi on kliendile tasuta (riik hüvitab 40 eurot tunnis); * 13 järgmise tunni eest tuleb kliendil tasuda 40 eurot tunnis. Võrdlusena Eesti keskmine õigusnõustamise tunnitasu on umbes 140 eurot. HUGO.legal senise praktika järgi jääb keskmine õigusnõustamise aeg kahe tunni piiresse ning see näitab, et esimeste tasuta tundidega leiavad lihtsamad ning tüüpilisemad juhtumid lahenduse. Lisainfo aadressil legal/tasuta-oigusabi/ või helistades telefonile\n3 Koeru teeninduskeskuses töötava sekretäri Elle Saksa kabineti uksel ripub silt Olen arhiivis. Kus see on? Selgub, et suvel valmisid Järva vallavalitsuse ahiivi hoidla ruumid maja esimesel korrusel. Üks mees tuli pangaautomaadist raha võtma, hakkas ratast harjumuspäraselt vastu seina toetama ja imestas siin on uks? rääkis Saks naeruselt. Siia koondatakse ühinenud omavalitsuste arhiveerimist vajavad dokumendid ja ehitiste toimikud, mida oli endistes omavalitsustes palju, ja personalidokumendid, mida Rahvusarhiiv vastu ei võta ja mis tuleb säilitada aastakümneid kohapeal. Riiulid liiguvad kergelt ja hääletult nii koos kui ka ühekaupa. Ruumi on riiulites ligi 200 meetrit, lisaks on arhiiviruumis koht dokumentide sorteerimiseks ja süstematiseerimiseks, tunnustas Saks. Mul pole kunagi varem nii häid töötingimusi olnud. Olen peaaegu kõigi endiste omavalitsuste arhiivid läbi käinud, kõige paremad töötingimused olid Imaveres, teistes olid kohandatud ruumid, mis olid maast laeni dokumente täis topitud. Siin on puhas, valge ja nüüdisaegne, kiitis Saks uusi töötingimusi ja lisas tänusõnad vallasekretär Karin Tenisson-Alevile, kelle eestvedamisel nii head arhiveerimistingimused loodi. 3 Piret Eensoo Eesti looduse päeva puhul, millega tähistati Eesti looduskaitse 110. sünnipäeva, matkati 15. augustil Järvamaal Silmsi looduskaitsealal. Tarmo Mikussaare juhtimisel külastati Silmsi sood, soosaari ja allikat, mis madalsood toidab. Üle soo Sõrandus üles kasvanud Mikussaar tunnistas, et soo näeb teiselt poolt lähenedes välja hoopis teisiti, kuigi ta on neis paigus hulkunud lapsest saati. Ta pajatas ka oma kohtumistest karudega. Märke sellest loomast leiti ka sel matkal: mõmmik oli metsatöölistest maha jäänud sinist kanistrit näsinud kui nätsu, leiti ka karu väljaheiteid. Loomi paarikümnepealine lärmakas inimkari matkateel ei kohanud. HOIA ennast ja oma lähedasi HOIA mobiilirakenduse abil saad kiiresti teada võimalikust lähikontaktist COVID-19 nakatunuga, võimaldades sul astuda samme enda ja teiste tervise kaitseks. Eesti oma koroonaäpp on nüüd kõigile Eesti inimestele allalaaditav nii Google Play kui App Store'i kaudu. Riigi ja 12 Eesti ettevõtte - Cybernetica, Fujitsu Estonia, Guardtime, Icefire, Iglu, Mobi Lab, Mooncascade, Velvet, FOB Solutions, Heisi IT OÜ, Bytelogics ja ASA Quality Services OÜ koostöös on loodud koroonaäpp teavitab inimest, kui ta on olnud lähikontaktis koroonaviiruse kandjaga. Koroonaviiruse ennetamiseks efektiivseim meede on püsida haigena kodus, järgida kõiki hügieenireegleid ja hoida turvalist vahemaad. Kui me soovime aga oma harjumuspärase eluga jätkata, liikuda ühistranspordiga, reisida, külastada avalikke asutusi, käia tööl ja õppida kontaktõppes, siis tõenäoliselt ei ole meil alati võimalik teistest inimestest piisavat distantsi hoida. Terviseamet jätkab oma igapäevast tööd nakatunute ja nende lähikontaktsete tuvastamisel. Koroonaäpp on üks täiendav tõhus vahend selleks, et võimalikke nakkuslikke kontakte vähendada ja viiruse levikut pidurdada. Selleks on oluline, et võimalikult paljud inimesed selle endale alla laadiksid ja seda kasutaksid. Äpp teavitab inimest juhul, kui tema telefon on olnud hiljem positiivse koroonaviiruse proovi andnud inimesele tema nakkusohtlikul ajal lähemal kui kaks meetrit vähemalt 15 minutit. Koroonaviiruse eripära on see, et see levib ka siis, kui inimene ei tunne end haigena. See tähendab et inimene võib olla nakkusohtlik ka siis, kui tal sümptomeid veel tekkinud ei ole. Seetõttu on viiruse leviku tõkestamiseks lähikontaktsete tuvastamine ja teavitamine kriitiline. Kuna haigestunud inimesel endal on võimatu meenutada inimest, kellega ta mõnes restoranis või bussis lähikontaktis oli, siis siin tulebki appi koroonaäpi automaatne teavitus - telefon jätab anonüümselt ja krüpteeritult telefoni mälusse kõik kokkupuuted teiste äpi kasutajatega. Kui mõni äpi kasutaja haigestub, märgib ta end, st oma koodi, nakatunuks ning teiste kasutajate telefonid kes on selle koodi meelde jätnud teavitavad oma kasutajaid võimalikust lähikontaktist. Nii suudabki äpp teavitada ka neid inimesi, keda nakatunu ise ei pruugi teadagi. Erilist tähelepanu on rakenduse arendamisel pööratud selle turvalisusele ja inimeste privaatsusele äpi kasutamisel. Riik, rakendus, rakenduse tootja või telefoni tootja ei saa kunagi teada, kes kellega lähikontaktis oli. Telefonid suhtlevad omavahel Bluetooth raadiosignaalide abil, vahetades omavahel koode, mis ei ütle äpi kasutajate kohta midagi. Äpi kaudu ei laeku riigile mingit infot lähikontaktsete identiteedi kohta. Hoiame ennast ja oma lähedasi. Äpi kasutamisega aitame privaatselt ja turvaliselt kaasa nakatunute arvu vähendamisele. Kui hoolid enda ja oma lähedaste ning kogu Eesti heaolust, siis on sul võimalik äpi kasutamisega palju head teha. Jaga infot ka oma sõpradele ja lähedastele ning vajadusel aita neid äpi paigaldamisel. Hoia.me kell Tikupoisi haljasalal Korraldaja Tikupoiss OÜ\n4 4 Noor pere hindab oma kodu juures eelkõige privaatsust Kui algul tundus, et terrass sai liigagi suur, siis nüüd on pererahvas seda meelt, et just siin on suviti koos sõpradega kõige parem aega veeta. Peretütar Laurete tunnistab, et algul oli kahju Koerust ära kolida, sest kool asus üle tee, kuid nüüd on ta harjunud. ARNIKA TEGELMANN Tea Künnapuu ja Endo Leppenit ostsid Leeriku talu Vao külas viis aastat tagasi. Sügisel saab kaks aastat majas elatud. Hooned asuvad keset põldu, kuid keegi on kunagi olnud nii tark ja istutanud tuulte tõkkeks ümber maja kuuseheki. Varem oli see kasutusel suvilana ja päris kaua müügis. Sõbranna tahtis seda maja, käisime piilumas. Siis ei tekkinud üldse mingit tunnet, et ise tahaks. Mees tuli sellele mõttele, et peaksime maja siiski ise ära ostma, pajatas Tea. Meil oli Koerus Arukülas väga hea korter. Mulle seal ka Põhjata toolil istuvad lilled hästi. meeldis. Rõdu oli, kuid grillimisvõimalust polnud. Lõpuks tahad ikka privaatsust, et saaks hommikul kasvõi öösärgi väel majast õue astuda ja kohvi juua. Või teed ukse lahti ja laps läheb õue. See oli minu jaoks oluline. Suvel on väga hea tee peale üldse ei paista, rääkis Tea. Ostsime korraliku maja. Alustasime katusevahetusest. Aga kui voodri maha võtsime, tuli välja, et ühe seina palgid on täiesti pehkinud panime uued. Esimene korrus on valmis, teine veel välja ehitamata. Maja sai tumehalli voodri, sest hall on Tea lemmikvärv. Maja osteti koos kraamiga. Kasvuhooneid oli mitu, alles jäeti üks. Ka enamik vanu õunapuid ja põõsaid võeti maha. Hoovis ilutseb vanker, mis tihedalt lillepotte täis nii peab puit paremini vastu. Meile mõlemale meeldivad vanad asjad, nokitseda ja neid korda teha, ütles Tea. Iga suvega tuleb krundile juurde ka mõni peenrake. Aias on korvpallirõngad nii väikestele (väike Paul magas parajasti vankris kuuskede all) kui ka suurtele meestele. Maad (ja tööd) talu juures jagub. Niitmine võtab peremehe sõnul aega poolteist tundi. Mina pole kordagi niitnud! Ja ei õpi ära ka, ütles Tea ja tutvustas nende sellesuvist projekti sauna, mida Endo on koos paari sõbraga ehitanud. Sirgete joontega ja nüüdisaegne, üks sein klaasist. Hoovi ühes servas ilutseb aga pikk maakivist küün, millele nad panid uue katuse, et hoone säiliks, kuid rakendust alles otsivad. Plaan on see tühjaks teha, uus põrand valada, et sellest saaks peoruum. Pidasime siin ka kanu, aga eelmisel talvel viis mingi elukas kanad ära, jättis ainult kuked alles. Eri tõugu kanad tahaks uuesti võtta, ehk ühe osa võiks jätta laudaks, rääkis Tea. Endo pakkus, et siia võiksid tulla ka magamiskohad külalistele, sest ruumi siin jagub. Käisin omal ajal nii palju sõpradel abiks, nüüd on sõbrad ka siin aidanud, ütles Endo. Kodukaunistamine ei ole ainult oma kodu korda tegemine, vaid see on oma külast, linnast ja maast hoolimine. Korrastatud ümbrus on osa paremast elukeskkonnast, mis aitab kaasa Järvamaa arengule ja elanike soovile siin elada ja siia elama tulla. Eesti kaunis kodu 2020 nominendid Järva vallas: *Jaak Lääne, Silla kinnistu Ahula külas *Silver Männiste, Kiigevere tee 16 Imavere külas *Anneli ja Tõnis Valdmann, Mõisavahe tee 3 Koigi külas *Tea Künnapuu ja Endo Leppenit, Leeriku talu Vao külas *Raivo Kõll, Tamsalu tee 11 Järva-Jaani alevis 20. augustil Paides Pärdi muusikaaias toimunud taasiseseivumispäevale pühendatud kontserdi eel andis JOLi juhatuse esimees Priit Värk koos omavalitsuste esindajatega kaunite kodude omanikele kätte mastivimplid ja tänukirjad. Tea lisas tunnustavalt, et Endo on ise hea ehitaja ja kõik oma kätega teinud, välja arvatud ahjud ja pliidid. Maja siseruumid on kujundatud Skandinaavia stiilis. Kõik põrandad võeti üles, paremad laiad lauad sorteeriti välja neist sai põrand kööki ja elutuppa. Vana mööblit õppis Tea restaureerima Koerus toimunud kursustel. Mul on mehega täpselt ühesugune maitse, ei pea kaklema, et üks tahab üht, teine teist, tunnistas Tea.\n5 KOOLIELU 5 Kunstiakadeemia tudengid lasid ideedel lennata ARNIKA TEGELMANN Järva valla üldplaneeringu kolhoosialade uuring valmis koostöös Eesti Kunstiakadeemia arhitektuuri ja linnaplaneerimise eriala magistristuudioga, mida juhatavad uuringu koostajad Toomas Tammis ja Tarmo Teedumäe. Töösse kaasati ka magistrandid Janeli Voll ja Reelika Reinsalu. Vanast korrusmajast võib tõeline kaunitar. Hoovialale on lisatud aiamaja. Toomas Tammis ja Tarmo Teedumäe rääkisid uuringust 24. augustil Koerus. Tammis selgitas, et maa-asulate planeerimisel tuleb arvestada uut tüüpi kogukondadega. Üha vähem inimesi on hõivatud põllu- ja metsamajandusega. Tekkinud on uut tüüpi töid, nagu majutus-, toitlustus- ja turismiteenused, kaugtöö, ökotalud. Levinud on pendelränne linna ja maa vahel, vaheldumisi elatakse mõlemal pool. Eesti väikeasulate uuringu järgi on eri suurusega ettevõtlust Järva vallas vaid kolmes suuremas asulas: Aravetel (selle aasta 1. jaanuari seisuga 751 elanikku), Järva-Jaanis (972) ja Koerus (921), elanike arvult järgmine on 409 elanikuga Imavere need paigad on kõige paremini kaetud ka avalike teenustega. Kogu praegune Järva vald kuulub ääremaaliste ja ääremaastumisriskiga omavalitsuste hulka. Kuid Tammis lisas, et elanike arvu vähenemine aeglustub iga aastaga. Töö käigus vaadati eluruumide hinnastatistikat Järva vallas ajavahemikus (Maa-ameti kinnisvara hinnastatistika). Järva vallas tehti sel perioodil eluruumidega 116 müügitehingut, keskmine ruutmeetrihind oli 95,15 eurot. Maksimaalne ruutmeetrihind oli 342,47 ja minimaalne 0,02 eurot. Kõige enam oli tehinguid eluruumidega ootuspäraselt kolmes suuremas asulas: Aravetel, Koerus ja Järva-Jaanis, vastavalt 23, 19 ja 11. Keskmise ruutmeetrihinna osas mahtus nende vahele veel Ervita 105,85 euroga (viis tehingut), järgnesid Koigi 76,11 (üheksa tehingut) ja Peetri 71,67 euroga (seitse tehingut). Selge on, et selliste ruutmeetrihindadega pole mõtet müügi eesmärgil uusi eluruume rajada. Jutuajamistest Järva valla juhtide ning kohalike tööandjatega on samas esile tõusnud elamispinna puudus Koerus, kus mõni tööandja on organiseerinud tööjõu kohale toomiseks bussi. Samuti näitab pirakas parkimisplats Konesko ees, et tööle tullakse Koerust märksa kaugemalt. Suuremates asulates on pigem töötajaid vaja ning probleemiks on tänapäevaste elamispindade puudus. Ühekülgse majandustegevusega ja väikese elanike arvuga asukohad, kus on väga madalad kinnisvarahinnad ja väike tehingute arv (valdavalt nõukogude ajast pärit ja juba tühjaks jäänud kortermajad), pole tulevikus väga elujõulised. Neile ehitistele on raske näha uut perspektiivi ja need on mõistlik lammutada. Samas on oluline kaaluda kohalikke kvaliteete, mida arvud ei kajasta, nagu hästi toimiv kogukond või looduskaunis asukoht needvõivad statistkast ilmneva negatiivse tausta üles kaaluda. Järva-Jaani asula on koos Aravete ja Koeruga üks kolmest valla kaaskeskusest. Järva-Jaanis on olemas infrastruktuur, teenused, haridusasutused. Järva-Jaani on ajalooliselt kahest osast kokku kavanud, praegune poe-turu ala toimib, endine kutsekooli ala on aga üsna tühi. Järva-Jaani on selge lineaarse struktuuriga, teedevõrgustik on paralleelne. Lai tänav on oluline kahe keskuse ühendaja. Kutsekooli alale pakkus Reelika Reinsalu magistritöö endise söökla rekonstrueerimise kogukonnakohvikuks, mille õueala ümbritseb väliterrass ja hoonetagune parkla. Sauna ja pesumaja võiks rekonstrueerida algseks otstarbeks (sauna juures väliterrass ja tiik), endise traktorite laboratooriumi remonditöökojaks, laboratooriumi ja sepikoja eluhooneks. Kahe hoone vahelise osa uueks kasutuseks oleks ühine köök-söögiruum, mis seob kogukonna elanikke ühistegevuseks. Selline kooslus võimaldab ka vanemate ja puuetega inimeste tugiteenindamist. Janeli Volli magistritöö pakub Koeru asula näitel eri mõõtkavas lahendusi ruumilistest võimalustest korterelamute piirkonna kaasajastamisel. Töös on läbi töötatud avaliku ruumi lahendused haljastuse, pinnakatete ja väikevormidega, projekti mastaabis on kirjeldatud lahendusi olemasolevate kortermajade kaasajastamiseks. Planeeritud on ka kohad uutele kortermajadele koos väikeasulale kavandatud elamu projekti näitega. Aleviku rahvaarv on küll suhteliselt väike, kuid töökohti on umbes 700 ning enamik töötajaid tuleb väljastpoolt. Viimase 30 aasta jooksul ei ole Koerus rajatud uusi kortereid, märgata on elamis- ja üüripindade järele tekkinud vajadust. Kortermaju ümbritsev avalik ruum on justkui tardunud, hoonetevaheline keskkond on üksluine ja väheatraktiivne. Magistrandi suhtlusest Koeru tööandjatega ilmnes, et osa töötajaid sooviks võimalust eluruume üürida või jääda Koeru kauemaks elama. * Kortermajade vahel ühendab õuealasid kergliiklustee, mis seob asula keskuse ja edelas paikneva tootmishoonete ala. * Planeeringuala avaliku ruumi jaoks on terviklikult välja töötatud mitmekesine avaliku inventari sari: istepingid, prügikastid, valgustid, haljastuskastid, lavamoodulid, väikesed paviljonid-varjualused, panipaigad ja rattahoidlad. *Väljak keskseteks üritusteks, mille ümber on koondunud teenused: valla teeninduskeskus, kultuurimaja, raamatukogu, noortekeskus, pubi tagahoov ning aleviku toidu- ja ehituspood. Ümbritsevad hooned saavad ühenduse väljakuga ja see loob võimalused tuua tegevused keskplatsile, näiteks valla koosolekud, etendused, kinoõhtud, raamaturingid, tantsutrennid jne. *Projekt pakub kortermajade vahelise avaliku ruumi rikastamiseks platside ja aedade koosluse. Oluline on hoida olemasolevaid väärtusi, näiteks ühiskasutatavaid põllumaid. Haljastuses on nii tuttavlikke koduaia taimedega aedu kui ka püsi- ning ilutaimedega eksperimente võimaldav väljak. Hooldatud ja niidetud aiaalade vahele jäetakse vabalt kasvama niitmata taimestik. * Kortermajade vahel on aiad ja peenramaad osaliselt juba olemas. Vaja on aiaalade kasutusreeglite piiritlemist ja kogukondlikku kokkulepet, see loob võimalused ümbritsevate kortermajade elanikele oma aiakeste rajamiseks. Võib lisada varjualuseid väikeste abiruumidega, mille küljeseinteks olevates puidust istutuskastides saab kasvatada marju, lilli või ürditaimi. * Mõisa aida hoovis võiks avada tagahoovi meeleoluga õunaaia. Õunapuude vahele on riputatud võrkkiiged, aidal on potentsiaali kohviku või ühiskontorina. * Eelkõige lasteaia, kooli, perekodu ja hooldekeskuse ühine aed, mis on kõigile avatud. Traditsioonilises vormis põllulapid vahelduvad madalamate ja kõrgemate istutuskastidega, teine pool aiast on viljapuudele ja sõstrapõõsastele. *Niidetud murupinnaga kirsiaed on koht kevadise pikniku pidamiseks. Puude vahele on paigutatud pingid. Võimalike uute üüri- ja kortermajade lisamise ajendiks on pakkuda ajutisi või ka püsivaid uusi elamispindu. Kortermajade lisamine jätkab olemasolevate kortermajade rütmi, pikendades Sõpruse puiesteed. Hooned on üksteise suhtes privaatsemalt nihkes, kasutades ära võimalikku avarust. Kortermajad on 1-2-korruselised ja liigendatud, korterid 2-4-toalised. Majaplokkide vahel paiknevad ühiskasutuses olevad ruumid: saun eesruumiga ja pesuruum. Jalgratastele ja autodele on varjualused, terrassid ja aiad avanevad privaatsemalt lõunaküljes. Kokkuvõttes on asula planeeringus oluline järgida selle senist ruumilist ja logistilist ülesehitust. Olemasolevate kortermajade ruumidele tuleb anda nüüdisaegset lisaväärtust. Suur osa nõukogudeaegseid kortermaju on ehitatud põikkandeseintega, mis tähendab, et pikemate külgede välisseinad ei kanna vahelagesid ja neis olevaid avasid on suhteliselt lihtne teha palju suuremaks. Seega saab maja pikemas päiksepoolses küljes muuta kogu toaseina klaasseinaks, mis avaneb rõdule. Maapinda saab kohati tõsta esimese korruse põrandani, et muuta see lihtsalt ligipääsetavaks ka liikumispuudega inimestele. Kasutusest välja langenud tootmis-, teenindus- ja haridusruumidesse saab eluruume ehitada väga mitmel moel, erineva suuruse, ligipääsetavuse ja varustatusega. Ent nende hoonete uuesti kasutuselevõtt eeldab põhikonstruktsioonide head seisukorda ja suhteliselt suuri investeeringuid, mis ei pruugi olla väiksemad uue hoone ehitamisest. Kui see pole mõistlik, tuleb tühjaks jäänud ehitised lammutada. Oluline võiks siinjuures olla mõtte leidmine lammutusjäätmete taaskasutamiseks, näiteks saab neist samas kohas moodustada haljastatud pinnavorme. Järva abivallavanem Toomas Tammik ütles, et kui rahanumbrid kõrvale jätta, meeldis talle nii mõnigi mõte. Endise Järva- Jaani kutsekooli hoonetekompleksi osas seni head ideed pole. Kokkuvõttes polegi oluline, kes midagi kunagi tegema hakkab, vaid EKA töös oli huvitavaid mõtteid, kuidas hooned kasutusse võtta. Kogukonna sauna ja tiigi teema pole ju ülemäära keeruline, ütles Tammik ja lisas, et sinna võiks tekkida teine keskus, kui keegi selle arendamisega tegeleks. Praegu kinnisvara seisab. Meil on sarnased kogukonna vaba aja veetmise ja inimeste kooskäimiskohtade mõtted kogu aeg olnud, seda üle valla. Koeru puhul meeldisid mulle lahendused, mis ei nõuagi nii palju raha ja mida on võimalik etapiviisiliselt ellu viia. Kergtee ju Koerus peatänava ääres on, aga seda kasutatakse punktist A punkti B liikumiseks. Kui see ehitada elumajadevahelisele alale, siis selleks, et inimesed seal lihtsalt on ja veedavad vaba aega.\n6 6 KOOLIELU Imaveres algab kooliaasta remonditolmuselt Nädal enne kooliaasta algust oli Imavere koolis nii rahvarohke, nagu oleks 1. september juba käes: majaesine oli pargitud autosid täis ja peauksest saaliti edasi-tagasi. Aga tolmusest majast kostis kopsimist ja õpilaste asemel olid mehed AS Eviko töötunkedes. Remont kestab. Kooli direktor Tiina Lohur ütles, et sel päeval hakati nii esimesel kui ka teisel korrusel vahetama radiaatoreid. Lohur kooliaasta alguse pärast siiski ei muretsenud, sest majas ruumi on. Enne remonti oli alumisel korrusel kaks vaba klassituba. Vene keele õpetaja kolis esimeselt korruselt teisele seegi klass seisis varem tühjalt. Siin tegime sanitaarremondi, tutvustas Lohur värvilõhnalist klassi. Ei ole hea tunne, tunnistas klassis askeldanud vene keele õpetaja Kaja Kaju, kuigi klassi seinad värviti tema soovil sooja kollakat tooni ja klass asub samas kohas, ainult korrus kõrgemal. Aga kolides saab sodist lahti, ütles ta. Lakke tuleb videoprojektor, printer on olemas. Sisekujunduse osas annab nõu kooli vilistlane, sisekujundaja Maris Kaik, Kaja endine õpilane, lisas Lohur. Kõrvalolev väikeklass kolitakse maja teise tiiba, siia tuleb logopeed. Füüsikaklass toodi alumiselt korruselt matemaatikaklassi. Lapsed (neid on uuel õppeaastal 80) ja õpetajad peavad esimesed poolteist koolikuud majja sisenema hoovi poolt. Ainus mure on, kuhu me asjad paneme. Näiteks õpikute ladu on remondis, arvutilauad ja arvutid vajavad ladustamist. Aga saame kasutada ka võimla teist korrust, arutles Lohur. Objekti juht Aivo Viner ütles, et 75% katusetöödest on valmis, katus on soojustatud soojustuse puudumine oli põhimure ja kaetud uue kattega. Trepi kohale on paigaldamata vaid suur katuseaken. Alumisel korrusel jätkuvad ventiltsiooni- ja elektritööd, paigaldatakse radiaatoreid ja uut torustikku. Põrandad on valatud ja peavad kuivama. Viimaseks jäävad maalritööd. Objekt peab valmima 15. oktoobriks. Tööd maksavad veidi üle euro. Ambla koolihoone sai sajandaks sünnipäevaks uue kuue ARNIKA TEGELMANN Ambla ajalooline koolihoone sai uue välisviimistlusega hoopis uue näo. Ambla-Aravete kooli direktor Madli Põder teadis öelda, et peagi sajandat sünnipäeva tähistav palkhoone ehitati spetsiaalselt koolimajaks (ehitust alustati aasta, kool kolis sisse aastal) ja algselt oli see laudvoodriga. Maja palgid olid üllatavalt hästi säilinud, välja tuli vahetada vaid mõned maja oli heas korras, ütles Põder. Meie jaoks on oluline see, et saame maja soojustatud oleme seda nii kaua oodanud. Ta on töödel silma peal hoidnud ja kinnitas, et töö kvaliteet on hea. Soojustus peaks tulema tipp-topp, lihtsalt tööd venivad. Peaukse varikatus, vihmaveetorud, aknaplekid kõik on panemata, sisehoovis paigaldatakse alles soojustust, ütles ta. Tööd oleksid pidanud lõppema juba 15. augustiks. Tähtaega pikendati 28. augustini, kuid tööd ei saa valmis ka selleks tärminiks. Ehitaja Laimerton OÜ juhatuse liige Tanel Reimann ütles, et suures osas saavad tööd siiski valmis 30. augustiks. Lisatöid tuli juurde ja töömaht läks plaanitust suuremaks, põhjendas ta. Tellingud saame selleks ajaks maha ja majaümbruse ilusaks. Tööde maksumus on eurot. Maja eest võeti maha mõned eakad vahtrad, sest nende puude iga pole kuigi pikk ja iga kõvema tuulega murdus neilt oksi. Viimasel paarikümnel aastal klassiruumides suurt remonti pole tehtud. Oma jõududega tegi koolipere sedapuhku korda kaks klassiruumi. Näiteks esimese klassi ruumis puhastati põrand loendamatutest värvikihtidest, lihviti ja lakiti. Abiks käisid lastevanemad. Klassi tuleb uus mööbel, mis kasvab koos lastega nii toolide kui ka laudade jalad on pikendatavad. Sellist mööblit ostame juba kolmandat aastat, laps läheb oma pingiga järgmisse klassi edasi, ütles Põder. Uut kooliaastat alustab Ambla koolimajas paar last rohkemgi kui eelmisel õppeaastal. Kuna laste arv on väike, toimub meil õppetöö liitklassides, kuid traditsioonilisi liitklasse meie majas pole. Liidame kokku loovaineid, ka ainepõhiselt, mis tähendab, et viies ja kuues klass õpivad sel aastal üheskoos ajalugu, inimeseõpetust ja loodusõpetust viienda ning järgmisel aastal kuuenda klassi materjali järgi. Samamoodi on ka kaheksanda ja üheksanda klassi füüsikaja keemiatundidega. Sel aastal õpitakse näiteks pool aastat keemias kaheksanda klassi materjali ja teisel poolaastal üheksanda klassi materjali. Nii on lihtsam nii õpetajale kui ka lastele. See on end õigustanud, selgitas Põder. Kool liitus ettevõtliku kooli programmiga. Eelmisel õppeaastal need tegevused jäid, nagu nad jäid, aga ka see oli ettevõtlikkus, kuidas koduõppega toime tulla. See oli meile väga hea õppetund, millega meie kool sai väga hästi hakkama. Püüame e-õppepäevi teha ka sel aastal, kas kord kuus või trimestris. Ka saab e-õpet kasutada puudumiste korral, ütles Põder ja lisas, et kool on panustanud digiõppevahenditesse: igas klassis on nüüd suur ekraan, õpetaja arvuti läheb selle taha. Juurde ostsime ka dokumendikaameraid. Endiselt tähtsustatakse hügieenireegleid ja kätepesu. Tähtis on õuesõpe ja õuevahetunnid neid peetakse juba neli aastat. Väiksemad lähevad õue hea meelega, palliplatsid ja ronilad on lapsi täis. Uus õppeaasta algab veidi teisiti, sest õpetajad peavad katsuma, mis distantsõppelt on meelde jäänud, ja alustavad õppeaastat vana materjali kordamisega. Kõik aineõpetajad on olemas. Jätkavad ka ringid. Uus on tehnika ja mudelismi ring, mida juhendab meie vilistlane ja lapsevanem Aare Türkel, ütles Põder. Eelmisel aastal tegime uuringu, millest selgus, et 41 õpilasest 35 käisid meie viies ringis, see on väga hea. Lisaks osaletakse ka ringides väljaspool kooli, näiteks jalgpallitrennis. Koolide avaaktused 1. septembril: Ambla-Aravete kool kl 9 kooli saalis Albu põhikool mõisa ees Imavere põhikool kl 10 rahvamaja saalis Koigi kool kl 9 Koigi mõisa saalis Peetri kool kl 12 kooli saalis Järva-Jaani gümnaasium kl 9 Järva-Jaani kultuurimajas Koeru keskkool kl kl klassijuhatajatunnid koduklassides. Kl ja 12. kl kogunemine mõisa ees. Kl 10 õppeaasta avaaktus Aravete keskkool 8.15 koolimaja ees\n7 Päev enne taasiseseisvumispäeva olid osaühingu Norete Grupp meistrid Ilja ja Mihhail Albu mõisas ametis saaliakende vuntsimisega. Raamid puhastati vanast värvist, klaasid kititi, viimistlemiseks kasutati naturaalseid, ökoloogiliselt puhtaid linaõlivärve, millega kaetud raamid peaksid ilmastikule vastu panema aastaid. Osa aknaid on juba värvitud ja kui need on kuivanud, paneme ette, selgitas Ilja ja lisas, et peatähtis oli kooliaasta alguseks korda teha maja fassaad. Püüame jõuda. Nädal läheb veel kindlasti. Kooli majandusala juhataja Valdu Konradi sõnul on maja põhikorrusel kokku 35 akent, millest korda saavad pooled. Meil on kasud sees, sest renoveeritud aknad peavad hästi sooja, ütles ta. Veranda ilme värskendamine läks lihtsamalt, kuna see osa häärberist pole muinsuskaitse all. See oli rohkem iluravi, kasutati tänapäevaseid värve, muinsuskaitse nõudis vaid õigeid värvitoone, ütles Konrad. Peatrepi tegi sama firma korda garantiiremondi korras, vald peab otsustama, kas panna trepile uued plaadid, sest muidu see ei kesta. Värviparandusi tehti ka soklikorrusel. Järva valla ehitusspetsialist Signe Siil täpsustas, et ehitustööde põhimaht oli esifassaadi korrastamine, näiteks akende ja teise korruse ukse restaureerimine, teise korruse viilualuse fassaadi krohviparandused ja värvimine ning veranda väline korrastamine. Muinsuskaitse arhiivist materjale pärides leidsime, et veranda värvilahendus peaks olema senise roheka asemel hoopis beežikam nüüd sai veranda värvilahendus vastavalt aasta Albu mõisa peahoone arhitektuurse restaureerimise tööprojektis toodule, ütles Siil. Ehitustööd maksid kokku eurot. KOOLIELU augustil olid Järva valla kõige tublimad kutsutud Albu mõisa edukate õpilaste vastuvõtule. Lauraliis Teas sõitis sinna koos ema Sirje ja isa Taneliga. Käisin eelmisel aastal ka, aga ikka oli äge ja uhke tunne ning väike ärevus sees. Seepärast päris täpselt ei mäletagi, mida vallavanem kiidukirja üle andes mulle ütles küllap tänas, ütles Lauraliis. See, et tublidele esines Liis Lemsalu, oli ka väga äge. Nägi välja samasugune, nagu telekas. 1. septembril läheb ta Imavere põhikooli kuuendasse klassi. Tema sõnul on õpetajad ja klassikaaslased toredad, lemmikaine on tal ajalugu. Koolitööde tegemiseks kulub kodus enamasti tunnike, aga vahel jõuab valmis ka kümne minutiga peale kooli tantsib ta rahvatantsu ja on kodutütar. Marta Kont vahetas eelmisel aastal kooli ja õpib nüüd Aravete keskkoolis ees ootab seitsmes klass. Tema sõnul läks koolivahetus lihtsalt, sest ta tundis seal juba mõnda inimest. Aravete koolis talle meeldib, kuigi eksis alguses suures koolimajas päris mitu korda ära. Igal argihommikul on äratus 5.30, bussiga stardib ta kooli poole kell 6.50, tunnid algavad kell 8. Koroonakuudel kodu õppida meeldis talle ka ta sai päris ise hakkama. Pelgan inimesi, minu jaoks oli see lihtsam, tunnistas Marta. Ainetest meeldib talle kunstiõpetus, õpetaja on tore. Sel aastal lisanduvad geograafia ja bioloogi, mis tunduvad huvitavad. Koolis ongi huvitav. Eelmisel aastal polnud tal aega koolielus kaasa lüüagi (kuigi seal pakutakse palju huvitavat), sest ta käib juba kuus aastat kaks korda nädalas Pariisi tallis ratsutamas tema hobuse nimi on Fiona ja kahel päeval Rakveres Esteetika- ja Tantsukoolis tantsutrennis. Vastuvõtul oli palju huvitavat, näiteks kontsert ja fotoboks. Ja sai koolimajas ringi käia see oli väga huvitav mõis, ütles Marta. Vastuvõtule kutsuti sel aastal 76 õpilast koos vanematega.\n8 8 Järva vallas on töökad malevlased TRIIN KONRAD Järva valla noorsootöö spetsialist Järva valla õpilasmalev algas ka sel aastal traditsiooniliselt kohe peale õppeaasta lõppu. Et eelnevalt oli välja kuulutatud eriolukord, ootasime viimase minutini korraldusi, et malevasuve alustada. Õnneks andis valitsus selleks loa. Sel aastal oli malevasse üle ootuste palju soovijaid, mis annab kindlust ka uuele malevasuvele mõtlema hakata. Rühmad olid Albu, Ambla, Aravete, Järva-Jaani, Koigi, Päinurme, Koeru, Peetri ja Imavere piirkonnas, tööd sai ligi 140 noort vanuses aastat. Kõik selle aasta malevlased olid erakordselt tublid, nagu ka eelneval aastal. Mis töid malevlased kogukonna heaks tegid? Albu I vahetus: kooli raamatukogu inventuur, võrkpalliplatsi rohimine ning korrastamine. Albu rahvamaja keldri korrastamine, Valgehobusemäe tehistiigist vetikate korjamine, heakorratööd kooli ja rahvamaja ümber. OÜ Peedu Puidulaos saematerjali sorteerimine ja ladustamine. Rahvamajas, koolis ja lasteaias mööbli puhastamine, Aravete keskkoolis mööbli teisaldamine. Koigi: Valla hoonete tühjade ruumide koristamine, aiatööd Koigi mõisa aias, heakorratööd Koigi küla avalikus ruumis, Koigi lasteaia ja noortekeskuse territooriumi heakorratööd. Päinurme küla mänguväljaku ja külaplatsi heakorratööd. Mäeotsa Hobitalu OÜ lindudele ja jänestele söögi ning joogi ettepanemine, rohimistööd aias ja kasvuhoonetes. Loomade koplis ohakate väljakaevamine. Kuivatatud taimede müügiks pakkimine, sildistamine. Heakorratööd territooriumil. Peetri: Peetri rahvamajas heakorratööd: võrkpalliplatsi kaevamine ja rohimine, korvpalliplatsi pühkimine, laululava pühkimine ja värvimine, okste koristamine pargis, teeäärte koristus, virgestusala rohimine ja elementide värvimine, puuistutusaukude kaevamine. Peetri koolis koolimaja ümbruse koristamine ja pühkimine, lasteaias liivakastide kaevamine ja rohimine. Järva- Peetri kirikutorni koristamine, kiriku põrandate pühkimine, kivitee rohimine, vanade ja väärikate hauaplatside koristamine ja lillede istutamine, kalmistul lillede kastmine, vanade küünalde korjamine. Imavere rühm: Imavere küla avalik ruum (spordiväljak, saarekuusiku puhkeala). Imavere PK mälestusmärgi korrastus. Tööd RenTer aiandis ja Kalmesaare talu OÜ juures. SA Eesti Piimandusmuuseumi pargiala korrastus. Ambla: Ambla külaplatsi korrastustööd (liivakasti ja võrkpalliplatsi rohimine, lavaesise rohimine ja puhastus, okste kokkukorjamine, prügi koristus), Ambla jõeääre korrastustööd (grillimiskoha koristus ja loomine, jõeäärse võsa koristus, okste vedu), Ambla noortekeskuse suurpuhastus. Käravete külaplatsi korrastustööd (võrkpalliplatsi, mänguväljaku ja peenarde rohimine ja koristamine). Sipelga surnuaial okste vedu ja koristus. Järva-Jaani: Järva Haldus: heki pügamine, rohimine, võrkpalliplatsi kaevamine, surnuaias okste koristus, ausamba hooldus. AS E-Piim krundil rohimine, sambla/kivide eemaldamine, heki pügamine, koristamine, tünnide ja hoone seinte pesu. Järva-Jaani gümnaasiumis heki pügamine, vaipade pesu, lillede kastmine, männiku rohimine, lõpuaktuse lilleseadete valmistamine. Järva-Jaani kirikus pinkide ja põrandate pesu, okste koristamine. Orina mõisas koristamine, mööbli ümberpaigutamine. Jalgsema külamajas rohimine, heki pügamine, akende pesu, inventari korrastus, hoone suurpuhastus. Järva-Jaani päevakeskuses rohimine, akende pesu ja komposti vedu peenardele. Järva-Jaani vanatehnika varjupaigas autode pesu. Albu, Koeru ja Aravete II vahetuse noored käisid kaks nädalat OÜ Ervita Marjakasvatuses mustikaid korjamas. Maitsev toit ja meelelahutus Maleva tööpäevad lõppesid kõikide malevlaste jaoks maitsva kõhutäiega. Sel aastal toitlustas Albu I rühma, Ambla, Aravete I rühma, Järva-Jaani, Koeru ja Peetri malevlasi Tanksemäe Saffer OÜ. Imavere noori toitlustas Imavere Kõrts ja Koigi noori Koigi kooli söökla. Albu, Koeru ja Aravete II rühma noori toitlustas pubi Janune Kägu. Osa Aravete II rühma noori käis lõunat söömas KETE kohvikus. Vaba aja tegevustena küpsetati koos pankooke, korraldati pitsaõhtuid, käidi matkaradadel uudistamas. Päinurme ja Koigi noored osalesid vibulaskmise koolitusel, külastasid Türi elamusparki. Malevlased osalesid töötukassa karjääriplaneerimise töötoas, mida viis läbi Annika Rohi. Ühiselt täideti malevapäevikuid. Peale tööpäevi mängiti veel spordimänge ( Pioneer, korvpall, sõnamängud), käidi Aravete kardirajal karti sõitmas, mõned rühmad käisid kalastamas ning korraldasid grillõhtuid. Vastavalt rühmade võimalustele käidi võimalikult palju ujumas augustil toimus Järva valla õpilasmaleva kokkutulek, mis läks väga edukalt, suure tänu selle korralduse eest on välja teeninud Romi Tammleht ja Grete Roos. Noored olid väga tublid ja ületasid kõik minu ootused. Kaks päeva möödusid ühiselt meeleolukalt ja aktiivselt, kõik noored võtsid osa ühistegevustest ning said ka kokkutuleku lõppedes enda pingutuste eest väärilise tasu. Koos sai vaadatud meie esimest Järva valla malevafilmi, mis pandi kokku rühmade edastatud videoklippidest. Lisaks oli tänavu uus see, et laulsime Järva valla õpilasmaleva laulu, mille noored ise kokku panid. Grete tagasiside: Olles reedel, 14. augustil tulnud kokku Albu noortekeskusesse, et teha veel viimaseid vajalikke ettevalmistusi koos Albu põhikooli õpilasesindusega, ootas meid ees poolteist tundi pinget, kuna lõplik jah-sõna valla poolt, kas üritust ikka tohib läbi viia, polnud meieni veel jõudnud. Viimaks, kui roheline tuli anti, läks kiireks tegutsemiseks, et toimumisala valmis seada. Alates kella 13st hakkasid Kassiaru talusse, kus üritus toimus, kohale jõudma esimesed malevlased. Kõigi osaliste saabudes alustasime tegevusi, milleks olid näiteks meeskonnamängud, PlayBox jpm. Kui hakkas hämarduma, astus lavale noorte seas populaarne artist säm, kes nii mõnegi osaleja jalga keerutama pani. Hilisõhtul toimus disko, kus DJ Märten Viitmaa plaate keerutas. Laupäeval jätkasime meeskondlikke tegevusi. Nädal hiljem üritusele tagasi vaadates usun, et sellega jäid rahule nii korraldusmeeskond kui ka osalejad. Tänan kõiki noori, kes üritusest osa võtsid ning sügav kummardus nende ees, kes meile korraldusliku poole pealt abikäe ulatasid. Romi tagasiside: Kokkutulekul sai läbi viidud mitmeid põnevaid tegevusi, nagu näiteks PlayBox, malevalaulu laumine, malevavideo vaatamine ja meeskondlikud mängud. Jäin kõigi tegevustega rahule ja tundus, et osalejad jäid ka. Suur tänu noortele, rühmajuhtidele, kõigile tööandjatele ja koostööpartneritele. Malevat korraldas Järva valla noorsootöö spetsialist. Tööohutuse koolitusi noortega viisid läbi rühmajuhid. Malevat toetasid Järva vallavalitsus, Põlluvara AS, ENTK, E- Piim, töötukassa ja kohalikud ettevõtted. Kui langevad värvilised lehed, algab Kesk-Eestis pidu Kurjailma elamusfestivali puhul on tegemist erineva iseloomuga ühisüritusi koondava sündmuste kogumiga Järvamaal. Festivali sümboliks on tore kollane kass, kes vaatamata sügisvihmadele suure punase vihmavarjuga ringi patseerib ning külastajaid ja osalejaid kutsub. Sügisenautijatele pakutakse 19. septembrist kuni 30. novembrini ehedaid elamusi külaelu, kultuuri, spordi, aga ka toidu ning looduse valdkonnast, korraldatakse kontserte, etendusi, pidusid, matku, töötubasid jpm. Festivali kava on leitav festivali veebilehelt kurjailma.ee, kuid kava pole veel kaugeltki lõplik. Ürituste korraldajatel on võimalik oma üritusi festivali kavasse lisada veebilehe kaudu ja elamuste otsijad saavad Kurjailma festivali kodulehelt leida põnevaid üritusi, mida septembrist novembri lõpuni külastada. Programm täieneb päevpäevalt. Seega tasub ennast pakutavate võimalustega kursis hoida. Lõpptulemusena peaks programmist oma leidma igaüks, olgu ta siis kultuuri-, spordi-, käsitöö-, toidu- või muidu gurmaan. Festivali eesmärgiks on rikastada Järvamaa kultuurielu ning hoida Järvamaad pildil ka pärast suvise külastushooaja lõppu. Festivali ellukutsujad ning korraldajad Järvamaa LE- ADER tegevusgrupid MTÜ Järva Arengu Partnerid ja MTÜ Lõuna-Järvamaa Koostöökogu koos SA Järvamaa Arenduskeskusega pakuvad omalt poolt kõigile osaürituste korraldajatele ühisreklaami eri meediakanalites, aga ka osasaamise võimalust väärt turundusalasest e- koolitusest Kuidas korraldada oma üritust nii, et rahvas tuppa ära ei mahu. Kõik, kes plaanivad korraldada ürituse Järvamaal ajavahemikul ning liidavad enda ürituse Kurjailma festivali punase vihmavarju alla, saavad sellele e-koolitusele tasuta ligipääsu. Suvehooaega pikendava festivali ellukutsumise idee sai alguse aasta novembris, mil grupp Järvamaa ning Loode- Eesti LEADER tegevusgruppide esindajaid külastas Valle del Ambrozi piirkonda Hispaanias. Inspiratsioonireisi keskmeks oli turismiobjektide kõrval festival Maagiline Sügis (Otoño Mágico), mille suurim õppetund on korraldajate sõnul see, et osapoolte koostöö ja osava turundamisega on võimalik ka väikeste vahenditega saavutada piirkonna külastatavuse suurendamise osas täiesti muljetavaldav tulemus. Õppereisist inspireerituna alustasid Lääne-Harju Koostöökogu ettevõtjad aasta sügisel Porikuu festivali korraldamist ning nüüd on siis sarnast ettevõtmist alustamas Järvamaa. Mis muud kui vihmavari kaasa ja kohtume keskel! Kurjailma festivali toimkonna nimel Sille Pudel\n9 NOORED 9 Malevlased said marjapõllul käe mustaks ARNIKA TEGELMANN Esimest suve noppisid Ervita Marjakasvatuse OÜ põldudel mustikaid Järva valla õpilasmalevlased, kuid kasvav trend on ka marjaturism. Ervita Marjakasvatuse OÜ põldudel ei kasva meetrikõrgustel põõsastel kirsisuurused kultuurmustikad, vaid mari sarnaneb rohkem metsamustikaga. Augusti kahel esimesel nädalal korjasid siin mustikaid Järva valla õpilasmalevlased. Aravete ja Albu lapsi oli marjamaal parajasti 17. Töö käis nii: esmalt mõõdeti silma järgi mustikapeenras ruut, mis tuli tühjaks korjata, ja märgistati see tokkidega. Siis ühe käega oksast kinni ja teisega tõmbad marjad olid valmis ja tulid hästi lahti. Käsk oli korjata ainult suuremaid. Esiti punasele sõelale ja kui see täis, siis ämbrisse valada sõel laseb prahi ja väiksema kribu-krabu läbi. Nii ei vaja marjad enam puhastamist. Esimesel lapil olid end sisse seadnud Albu tüdrukud Keiti Kuusmann ja Eliise Salmu. Nelja tunniga võiks kümme liitrit ära korjata, ütles Keiti normiks. See, kas norm täis tuleb, oleneb tujust ja ilmast. Kultuurmustikad ei värvi käsi ega suud eriti mustaks. Paari tunniga sai väike, viieliitrine pang täis ja kell 11 tuli pererahvas neid tühjendama: iga noor kallas põlluserval oma pange oma kasti tühjaks, sest korjatud kilode pealt maksis tööandja lisaks Järva valla makstavale tunnitasule ka väikest preemiat. Ja kui teine viis liitrit on täis, võib bussi minna, lubas Albu malevlaste juht Elen Pent. Ka see oli stiimul. Algus oli raske, liiter kahe tunniga ei osanud õigeid võtteid. Nüüd, kui käsil on teine nädal, juba viis liitrit. Iga päevaga läheb paremaks. Sõltub lapsest. Näiteks Marta (Grossfeldt) korjab alati poole rohkem kui teised, minagi kipun tast maha jääma. Kõige suurem viga, mida osa teeb ühe käega hoiavad sõela ja teisega korjavad. Mina panen sõela maha ja korjan mõlema käega, reetis Marta oma nipi. Mustikaid korjata talle meeldib, kuid asend on kehv ja paneb selja valutama. (Seljavalu kurtsid ka teised.) Mida päev edasi, seda rohkem jõudis marju ka suhu. Olen emaga päris palju Kakerdaja ja Kodru rabas ning Valgehobusemäel käinud jõhvikaid ja pohli korjamas. Iga aasta on erinev, kuid rabas pole ma sel aastal nii palju marju näinud, kui siin. Järva valla malevlased korjasid mustikaid esimest suve. Kui malevasuvi on tavaliselt juunis, siis mustikad valmivad augustiks. Firma omanik tahab meid ka järgmiseks aastaks, aga siis juunis ja mustikapeenraid rohima, ütles Elen Pent. Ervita Marjakasvatuse OÜ on tegutsenud kümmekond aastat. Alustasime paari hektariga. Algul istutasime, siis hooldasime ja ootasime, sest mustikas hakkab saaki andma kolmandal-neljandal aastal. Oleme põlde laiendanud ammendatud freesturbaväljadele, kust enam turvast ei kooritud, ehk taasrohestame neid. Nüüd on põlde, kus kasvamas ahtalehine mustikas, kümme hektarit paneme taime maha ja ta laieneb ise risoomide abil. Taim on madal ja mari väiksemat sorti, kuid magusam ja on sügavkülmutamisel parem. Marjad valmivad augusti algul, kui on veel korjajaid võtta alates 1. septembrist on tööjõuga kõik, rääkis firma juhatuse liige Märt Helmja ja lisas, et seni pole nad ühelgi aastal suutnud kõiki oma mustikavälju üle käia. Ilma väetiseta ei kasva midagi, liiati, kui kasvupinnaks on puhas turvas. Et mustikapõld saaki annaks, tuleb seda väetada. Et oleme mahekasvatajad, kasutame selleks spetsiaalseid maheväetisi, ütles Helmja. Pindalatoetust saame, aga toetatavate kultuuride nimekirjast võeti kultuurmustikad maha. On olnud paar-kolm kehva aastat, kui on olnud väga vihmane vihmaga on halb korjata ja märga marja me ei turusta. Ühel aastal oli nulliring 6. juuni öösel oli õhusooja vaid pool kraadi, see võttis ära kõik marjaalged. Marju korjatakse käsitsi just seepärast, et neid ei peaks hiljem puhastama. Sellist korjamisaega, nagu sel aastal, pole varem olnudki juba poolteist nädalat on olnud päikeseline ja kuiv ilm. Me ei taha marju palju näppida, enne kui need tarbijateni jõuavad, sest iga näppimine teeb marja pehmemaks. Pigem korjame marju puhtalt ja müüme need inimestele edasi, ütles Helmja. Esimest aastat töötas mustikapõllul õpilasmalev. Meil oli kolm rühma: Aravete, Albu ja Koeru ehk 30 last. Esimene päev kulus väljaõppele, teisel päeval korjasid juba väga tublilt. Paarsada kilo päevas tuli ära. Jäime malevlastega väga rahule, ütles Helmja. Põldu tuleb igal aastal rohida, peamiseks mureks on põdrakanep ja kased. Paljud korjajad, kes käivad abiks augustis, tulevad juunis-juulis appi rohima, ütles ta. Tuleval suvel siis ehk ka malevlased. Helmja sõnul on kasvav trend ka marjaturism. Iga aastaga tahavad inimesed üha enam tulla põllule iseendale marju korjama ja mõnusalt aega veetma. Pooldan seda igati, ütles Helmja.\n10 10 KULTUUR Skulptuur võtab ilmet ARNIKA TEGELMANN Aruküla pargis ootavad kivi ja selle kõrvale istutatud pihlakas väikest pronksist poissi, kes raamatut loeb. Luuletaja Kalju Lepiku sünnist möödub oktoobris 100 aastat. Aasta tagasi valis Kalju Lepiku mälestusmärgi toimkond välja just selle töö, mille autor Elo Liiv kujutab Koerus sündinud luuletajat väikese poisina kivil raamatut lugemas. Skulptor Elo Liiv ütles, et savioriginaal ja vormid on valmis ning nüüd on jõutud pronksi valamise etappi. Minu töömeetod on süveneda alati põhjalikult kogu ajastusse ning skulptuuride jaoks kasutada modelle ja ajastutruusid rõivaid, segitas ta. Idee oli Kalju Lepikut kujutada aastase poisina, kui ta käis veel Koerus algkoolis, ka on sellest ajast säilinud foto. Soovisin leida kohalikku poissi modelliks. Vaatasin Koeru koolis klassipilte ja valisin välja kolm poissi, kellest kaks Oti Timur Aedmäe ja Kaarel Kaasik said ka kohale tulla end näitama. Valisin mõlemad. Edasi käisime koos Aldo Tamme, Uno Aani ja poistega läbi kümme varem valmisvaadatud kivi poisid proovisid kõik kivid ära ning ühiselt valisime välja kõige sobilikuma. Kui kivi oli pargis paigas, siis palusin poistel juba õigete riietega kivil istudes raamatut lugeda, kirjeldas Liiv protsessi. Suur tänu Eva Linnole, kes kõike pildistas pilte sai poistest ligi 300 ja nende abil oli Saaremaal Triigis oma ateljees hea modelleerida. Lisaks valmistasime olemasoleva kivi pealispinnast koopia, et pronksist poiss jääks kivile õige nurga all istuma. Modelleerimine ja selle ettevalmistustööd kestsid kokku circa neli-viis kuud. Oti Timur meenutas, et esmalt sõitsid nad autoga ringi ja otsisid suurt kivi. Kunstnik küsis meie arvamust ka, ütles ta. 24. märtsil panid poisid vanaaegsed rõivad selga (Oti Timur mäletab, et selga tuli panna pikad sokid, nööpidega pluus ja pikad püksid), siis tuli kivil võtta võimalikult mugav asend ja raamat kätte. Pildistamine kestis tema mäletamist mööda kümmekond minutit. Igatahes külm ei hakanud. Siis oli teise poisi kord. Koolis teavad seda, et just nemad skulptuuri tarvis modellid olid, paljud. Vahel loeb Oti Timur raamatuid ka, talle meeldivad põnevad raamatud, müsteeriumid. 10. augustil käisid Kalju Lepiku mälestusmärgi toimkonna esimees Aldo Tamm, tema kaasa, kunstnik ja õppejõud Heli Tuksam ning Eva Linno ja Krista Jürgens Koeru kultuurimajast Saaremaal Triigis tööde käiguga tutvumas. Jäime kõik rahule, ütles Aldo Tamm. Pronksi valades pääsevad kõik jooned ja varjundid veelgi paremini esile. Tamme sõnul minnakse skulptoriga kokkuleppel protsessiga edasi, kuigi kogu vajaminevat summat pole veel koos. Suur tänu kõigile annetajatele, kes on meie ettevõtmist oma võimaluste piires toetanud. Eriline tänu kuulub ettevõtetele, nagu Järva Tarbijate Ühistu, kes toetas meid 1000 euroga, OÜ Vao Põldur toetas 500 ja väikefirma Grünmann OÜ 200 euroga. Mitmed lootustandvad läbirääkimised on veel pooleli, ütles Tamm. Peaasi, et skulptuur valmib õigeks ajaks ja saab paigaldatud septembri lõpus, et see 3. oktoobril avada. Rahalised annetused skulptuuri Maakera keskpunkt valmimiseks saab kanda SEB pangas Koeru haridus- ja kultuuriseltsi arvelduskontole EE selgitusega Kalju Lepiku mälestusmägi heaks. Albu mõisas jõuti väga sügavale KÜLLIKE VEEDE Ühel augustihommikul valmistuti Albu mõisas väga eriliseks ekspeditsiooniks. Kokkutulnute hulgas oli neid, kellel sarnastest retkedest mitmekordne varasem kogemus, aga ka neid, kellel polnud toimuma hakkavast vähimatki aimu. Teejuhiks ja julgustajaks tuli hinnatud ning armastatud koolitaja ja jutuvestja Piret Päär. Kas rahvajuttudel on tulevikku või tuleks neil rahus minna lasta? Milline on õige teekond raamatuni? Mis juhtub, kui jutustamine ära jääb? Milliseid lugusid jutustavad meile... täna selga valitud riided? Mida ja kuidas oskame rääkida inimesest, kes on meie elu oluliselt mõjutanud? Hämmastav, kui harva satume sinna, kuhu ometi on kõige lühem maa: iseendasse. Veel harvemini sirutame käe lapsepõlvest tuttavate ja tõhusate eneseabiraamatute muinasjutukogumike järele. Lood väljavalitu väärtustamisest. Isetust armastusest. Soovide täitumisest. Omakasust. Suuremeelsusest. Lendavast järvest. Maa-alusest linnast. Rõngasristist. Liblikatest. Seitsme Moosese raamatust Sõnal on suur jõud. Kõike, mida ütled, saad. Kui räägitakse vanakurjast, läheb jutustajal pilgupõhjas punane söesilm hõõgvele. Pajatab Piret hinge puudutavatest inimestest, vaatab ta igale kuulajale just tolle jaoks tähtsa tegelase silmadega vastu. Kuidas see võimalik on? Ühes surnuaias käis luukere inimesi kimbutamas Puuvõra-päikesest õdusas mõisatoas tundub selline jutu algus pigem lapsikult naiivne kui hirmutekitav. Ometi hakkab ninajuur mõlemalt poolt korraga ja väga sügelema, kui lugu lõpule jõuab ja kõik su enese palumata jäänud andekspalumised meelde tikuvad. Tõsilood ja tondijutud jõuavad otsapidi ka koolitusjärgsesse pärimusretke. Kõik teavad, kes on Albu kuri mõisnik, aga kes oli meie heldeim ja parim parun? Millistes mõisahoonega seotud karmides kuritegudes on süüdi naised? Mida varjab salaruum hoone südames, kuhu siiamaani pole julgetud sissepääsu rajada? Tagasiside? Ma ei kujutanud üldse ette, kuhu satun. Appi, kui hea! jääb üks osaleja tunnete kirjeldamisega kimpu. Suur-suur aitäh, et kutsusite! tänavad teised. Kui sa edaspidi plaanid Piretit kuulama minna, võta mind ka kaasa! Õpituba Eesti rahvajuttude uus elu toimus 18. augustil Albu mõisas. Septembris etendub Piibe teatri lavastus VAIKUSE SAAR (RABASAARE LUGU) septembrini toob Piibe teater publikuni Rabasaare külast jutustava Arlet Palmiste nostalgilise vaatemängu Vaikuse saar aastal hakati Lehtse asula taha kõrvalisele rabasaarele rajama turbatööstust. Saarel valmisid tööliste elamud, juhtkonnahoone, klubi, lasteaed, söökla, saun ja muidugi tootmishooned. Nõukogude ajal elas hooajal kohapeal enam kui 500 inimest. Elu kihas igas mõttes ja töölisi saabus kõikjalt üle laia kodumaa. Ühel hetkel lõppes vajadus turba järele ja inimestele pakuti samas uut tööd. Nii hakati Rabasaarel tootma kummimadratseid, päikesevarje, turvarihmu jne. Siis lõppes seegi. Viimane püsielanik kolis Rabasaare kodunt välja selle aasta algul. Tänasel päeval seisavad üksikul rabasaarel vaid tühjad hooned. Rabasaarest on saanud VAIKUSE SAAR. Enne veel, kui kaitsevägi küla külastajatele sulgeb ja loodus külas võimust võtab, äratab Piibe teater septembriõhtutel küla uuesti ellu. Jutustaja meenutab vaikuses hääli, mis on saarel kõlanud rongirataste mürin, püssilasud, pillimäng, laste hääled, labidakõlksud ja need elustuvad publiku silme ees. Etendus algab jalutuskäiguga läbi küla, kus kõlavad endisaegsed hääled ja nagu vaimud vilksatavad siin-seal endisaegsed inimesed. Piibe teatri lavastus Vaikuse saar on nostalgiline ja lustakas lavatükk Rabasaare hiilgeaegadest. Etendused toimuvad ilma soojenduseta siseruumis, kuid tee sinna kulgeb lageda taeva all. Kohapeal on avatud kohvik. Etendused toimuvad septembrini algusega kell 19 Rabasaares. Näidendi autor/ lavastaja on Arlet Palmiste, kunstnik Jana Volke, fotograaf Ardo Kaljuvee, helid salvestas Urmo Kütismaa, produtsent Triinu Palmiste. Mängivad Erik Ruus, Andres Kaitsa, Aire Pitk, Veljo Kukk, Arlet Palmiste ja teised. Piletid müügil Piletilevis.\n11 SPORT ja 23. augustil toimusid Paides 45. Eestimaa omavalitsuste suvemängud. Kokku osales võistlustel ligi 2000 võistlejat 54 omavalitsusest. Järva vald oli esindatud järgmistel aladel: kergejõustik, juhtide võistlus, petank, mälumäng, trikitõukeratta võistlus, orienteerumine, kettagolf, rattakross, meeste võrkpall ja naiste võrkpall. Parima tulemuse tegid trikitõukerattal võistlejad, kes saavutasid 3. koha. Kokkuvõttes saavutas Järva vald 14. koha, suurtest valdadest (üle 8000 elaniku) 7. koha. Suur tänu Järva valla esindajatele ja spordialade eestvedajatele, kes aitasid saavutada hea tulemuse. PÕLTSAMAA VALD PÕHJA-SAKALA VALD VILJANDI VALD JÄRVA VALD Järva vald saavutas trikitõukeratta võistlusel 3. koha, auhinna võttis vastu spordi ja rahvatervise spetsialist Jaak Tammik. Tulemused: Trikitõukeratas 3. koht Rattakross 9. koht Kettagolf 10. koht Orienteerumine 12. koht Meeste võrkpall 12. koht Naiste võrkpall 16. koht Kergejõustik 20. koht Juhtide võitlus 20. koht Petank 22. koht Mälumäng 25. koht Vao kunstmuruga võrgu platsil peeti esimene pallilahing Kampaania Võrguplatsid korda! toimus juba üheksandat korda. Varasema kaheksa aasta jooksul on Eesti võrkpalli liit koostöös Credit24, Oma Ehitaja ning Tallinna spordi- ja noorsooametiga korrastanud ja rajanud 100 võrkpalliväljakut. Sel suvel jõuti 110 väljakuni, üks neist valmis Vaol. Ühtegi kopikat me ei saanud, vaid Oma Ehitaja tarnis väljakute korrastamiseks ja komplekteerimiseks vajaliku inventari ehk postid, võrgud, riidest 5 cm laiused jooned ja ühe võrkpalli. Enne oli siin muruplats, mis oli ära vajunud ja kogu aeg vett täis. Minu mõte oli, et kui midagi teha, siis korralikult. Kõik kohalikud ettevõtjad ja isegi Järva-Jaanist Priit Seire oma tehnikaga tulid appi. Vana muld kaevati kopaga välja ja täideti plats uuesti ära, tutvustas Vao külavanem Andres Pajula ja lootis, et võrkpalliplats läheb peale noorematele meestele. 21. augustil mängiti plats avatuks. Kohtusid Vao mehed ja eksvaolased. Vilistas Tõnu Aava. Plats on väga hea, oskas Pajula öelda, sest enne võistlust sai sellel juba kolm korda treenitud. Võrpallisõprade seltskond Ervitalt, Koerust ja Vaolt on varem mänginud pargis kruusaväljakul ja võrreldes sellega on see plats pehme, hea ja puhas kõik kiidavad. Kunstmuru pärineb Paide jalgpalliväljakult ja jõudis Vaole tänu SA Paide Spordikeskus juhatuse liikmele Erich Petrovitsile, kes andis kunstmuru Vao külale tasuta. Väljaku ääred on väikese kaldega, et vesi ei jääks platsile püsima. Matt rulliti lihtsalt maha algul tuli kuus rulli, aga et veidi jäi puudu, saime Paidest ühe lisaks. Muidu liimitakse servad kokku, kuid meil seda võimalust ja ka vajadust polnud, sest matt on raske: kunstmuru sisse, karvade vahele on sõelutud peenikest klaasliiva nii tõstetakse kunstmuru karvad üles ja et liiv ei tolmaks, kaetakse see kummipuruga. Seda selleks, et iga tuuleiil seda minema ei viiks, selgitas Paljula. Enne kui mänguks läks, tänasid Vao külaseltsi juhid Sigrid Saar, Tanel Avloi ja Andres Pajula tegijaid. See lugu algas kevadel, kui minu kaasa Katre tuletas meelde, et on jälle aeg võrkpalliplatsi korda tegemiseks raha küsida kas võtad selle ette, kuna oled külavanem? Mul polnud lihtne ei öelda. Aega oli vaid nädal. Küsisin Ülle Jäägrilt, kas tal on veel kunagi ammu kirjutatud projekt alles. Polnud. Ta soovitas pöörduda valla spordijuhi Jaak Tammiku poole, kuna Koerus on sama projektiga saanud plats. Jaak oli suureks abiks, aitas paberimajanduse kokku panna ja sellest piisas, rääkis Pajula ja sai Jaagult kingituseks palli. Ootamine tasus end ära. Rõõm oli suur. Aga see lõppes kohe, sest oli vaja ehitama hakata. Võtsin ühendust Reimo Ilvesega, kes on Järvamaa kutsehariduskeskuse õppejõud ja teab pinnasest rohkem. Et vaatame, mis mullakihi all on, sest siin ju oli kunagi võrkpalliplats paneme killu peale ja ongi korras. Aga nii lihtsalt ei läinud. Reimo oli oma tehnika ja oskustega abiks, rääkis Pajula. Temast jäi siia üks suur ja sügav auk see täideti päris mitme liivakoormaga, mille vedas siia Kalle Adler osaühingust Abaja Farm. Suureks abiks oli ka Vao Põlduri poolt Guido King oma masinatega tehnikat oli platsi peal palju. Veel tunnustas ta Koeru piirkonnajuhti Alari Teppanit ning Priit Seiret, kellelt saab alati nõu ja abi, sedapuhku killustikku. Pea iga päev käis abiks oma küla mees Kalvi Krebsbach oma tehnikaga. Suur tänu ka Marek Kelgole nõu, jõu ja muruseemne eest, ütles Pajula. Kunstmuru aitas kohale tuua Rain Rõmmelgas. Kõik said tänutäheks purgi kohalikku mett. Spordiveteran Tõnu Maiste tuletas meelde, et täpselt samas kohas avati võrkpalliplats juba 55 aastat tagasi ja vanad postid seisid siiamaani sirgelt püsti.\n12 12 OÜ Estest PR ostab metsa- ja põllumaad. Tel , , Pakume tööd klienditeenindajale! Rohkem infot Tel Müüa saetud ja lõhutud kuivi küttepuid (30 cm, 40 cm ja 50 cm). Tel Müüa soodsalt 3-meetriseid küttepuid. Tel Müüa tooreid küttepuid (lepp, sanglepp, kask, okaspuu). Mõõdud cm, vastavalt kliendi soovile. Tel Müüa saetud, lõhutud küttepuud! Eri pikkused. Tel Metsa-ja põllumaa ost Järvamaal. Info Müüa lõhutud küttepuid (pikkus vastavalt soovile, erinevad puuliigid). Müüme ka kuiva ja 3 m küttepuud. Tel Ostan 80 rulli põhku. Kontakt Müüa kuivad kaseklotsid 40 l võrkkottides koos transpordiga. Tel Sõiduautode kokkuost. Tuleme kohale üle Eesti. Tel Väga kiired tehingud! Raha kohe kätte! Metsa korraldamine, hindamine ja nõustamine alates , Aarne Müüa kuivi ja märgi küttepuid. Tel Müüa märgi ja kuivi lõhutuid küttepuid (eri pikkused). Vedu tasuta! Nüüd Koerul oma 5-kohaline TAKSO TELLIGE JA SÕITKE Tel SÕIDU-, JA VEOAUTODE, PÕLLUMAJANDUS- JA METSATEHNIKA REMONT KEEVITUSTÖÖD REHVITÖÖD (sõidu- ja veoautod, traktorid) Albu, Järva vald Tel Hunting Grupp OÜ Fekaalivedu Järvamaal pütt suurusega 8 t ja 16 t, voolikud kuni 50 m Tellimine: Valeri Hunting Grupp OÜ Reakuulutused Ostan raamatuid nii uuemaid kui vanemaid, lisaks vinüüle, helikassette ja CD-plaate. Samuti märke, mänguasju ja muid vanu esemeid. Ootan pakkumisi Üle eesti. Raha kohe kätte! Tel või Müüa kuivi ja märgi küttepuid, tel Killustik, liiv kohaletoomisega. Multilift konteineri rent. Kaevetööd ekskavaatoriga Puurkaevude ja maasoojus-puuraukude puurimine, projekteerimine ning hooldus. Vee- ja kanalisatsioonitorustiku rajamine, reoveemahutite, septikute, biopuhastite, süvaveepumpade ja veefiltrite paigaldus ning hooldus ; puurvesi FEKAALIVEDU VÄLIKÄIMLATE RENT TRANSPORDITEENUS tel Olen huvitatud traktor T-25 (Harkov) käigukasti sisust. Tel Vajatakse ehituskogemusega töömeest. Palun helistada Mart Müüa lõhutud märga ja kuiva küttepuud. Vedu tasuta! Igasuguse elektroonika remont, arvutite remont. Täpsem info web.zone. ee/teleriteremont/ Tel , Järva-Jaani KOERU AUTO OÜ PAKUB Mini kopp-laaduri teenust Auto sise-välipesu teenust Tööstus-lao ruumide renti Info tel Tiigi 6, Koeru Müüa või rendile anda endine lillekiosk Järva-Jaani keskväljakul. Olemas elektrivarustuse leping. Info tel Müüa kuivi kütteklotse Akende, uste ja muude puidutoodete valmistamine tellimuse peale. Tel Pikk tn 6, Ambla PAKUME ARBORISTI TEENUSEID Ohtlike puude raie Seisukorra hindamine Puuhooldustööd Hekkide hooldus Võrade sidumine Puiduhakkuri teenus, Ø 20cm Kutsetunnistused , Reigo: Gustav: Vihmaveesüsteemide ja katuseturvatoodete paigaldus Väljaandja Järva Vallavalitsus Järva -Jaani, Pikk 56, info Tiraaž 4300 Toimetaja Arnika Tegelmann Trükk AS Printall Toimetus ootab kaastöid iga kuu viimase täisnädala esmaspäevaks. Korstnapühkija Lauri Ilves tel OSTAN IGASUGUSEID VANU FOTOSID JA KOOLILÕPU MÄRKE TÜRI FOTOGRAAF RENÈ VILJAT Tel Tel: PUISTEMEES.EE PUISTEVILLA PAIGALDUS


Hiina SS6881 Waterflow must vastupidav ja lihtne puhas kvarts kivi Coffee Tops Restoran tootjad, tehase, hulgimüük - tooted - mõtlemine Industries Corporation Limited\nSS6881 Waterflow must vastupidav ja lihtne puhas kvarts kivi kohvi Tops Restoran\nMõeldes Industries Corporation Limited on üks juhtivaid Hiina ss6881 waterflow must, vastupidav ja lihtne puhas kvarts kivi kohvi tops Restoran tootjaid, Tere tulemast hulgi odav ss6881 must waterflow vastupidav ja lihtne puhas kvarts kivi coffee tops Restoran tehasest ja...\nMõeldes Industries Corporation Limited on üks juhtivaid Hiina ss6881 waterflow must, vastupidav ja lihtne puhas kvarts kivi kohvi tops Restoran tootjaid, Tere tulemast hulgi odavad ss6881 waterflow must vastupidav ja lihtne puhas kvarts kivi kohvi tops Restoran tehasest ja Vaata ss6881 waterflow must, vastupidav ja lihtne puhas kvarts kivi kohvi tops Restoran hind koos meiega.\n1. suviseks kvarts toote kirjeldus:\n300x300mm, 600x600mm, 800x800mm, 1000x1000mm, 1200x1200mm, kohandatud suurus on saadaval.\n93% kvartsi pulber ja 7% vaik pigment\nRohkem kui 100 kvarts värvid custormers #39; valik\n30% tagatisraha T/T pay tellimuse kinnituse ja tasu 70% tasakaalu enne saatmist\nÜhe konteineri võiks segada 3-4 värvid\nMeie kvarts kivi on tavaliselt pakitud merekõlblik tugevalt fumigeeritud puust kastid.\n3. Laadimine kogus:\nStandard plaat 3000X1600mm\n4. suviseks kvarts funktsioonid\nV: ei kriimustusi---Yuxin kvarts kivi sisaldab kuni 94% kvarts kristall, mis on tuntud kui teine raskeim mineraal maailmas, võrreldes raskeim mineraal, mis on teemant. Meie kvarts toote kõvadus võib ulatuda kuni Ta Mok’s kõvadus 7,5, palju raskem, kui muud teravad esemed nagu köök noad.\nB: ei saaste---Yuxin kvarts kivi on valmistatud vaakumkeskkonnas. Kvaliteet on väga stabiilne ja pole poorid pinnale või toote sees. Suurepärane korrosioonikindlus võite olla kindel et vedelik nagu tassi pesemist ei tungi interjööri. Isegi vedelik jättes pinnal pikka aega saate lihtsalt pühkida niiske lapiga.\nC: lihtne hooldus---Yuxin kvarts kivi on poleeritud üle 30 korra, see on kriimustatud ei nuga blade, näidatakse ei tunginud vedelik, ei too kaasa muutust ja värvimuutus. Ei ole vaja lisahoolt ja hooldus, isegi pärast pikka aega paigaldus, pinda ikka välja uued ja poleeritud.\nD: mittesüttiv---looduslik kvarts kristall on tüüpiline tulekindlast materjalist, selle sulamistemperatuur on kõrgem kui 1300 kraadi. Yuxin kvarts kivi sisaldab kuni 94% kvartskristall, on täiesti mittesüttivad, sellepärast, see on parem valik kui tehiskivi köögis kasutatavad.\nE: Mittemürgiseid---bakterid ei ole peita orinside meie toote osavalt ja tihe struktuur, Yuxin kvarts kivi. Otseses kokkupuutes toiduga ei põhjusta mis tahes hügieeniprobleem, vastavalt selle mürgine funktsioon, mis on USA NSF sertifitseeritud.\nF: Non-kiirguse---Yuxin kvarts kivi on valmistatud valitud looduslikud kvartskristall mineraalid. Meie toode sisaldab enam kui 99,9% SiO2, mis on puhastatud tootmisprotsessi jooksul raskmetallide kõik materjalid, mis kiirguse kõrvaldamiseks.\n6. Tehase amp; Tootmisliinid:\nHot Tags: ss6881 must waterflow vastupidav ja lihtne puhas kvarts kivi coffee tops Restoran, Hiina tootjad, tehase, hulgimüük, odav, hind


Tallinn tunnustas Pekingi olümpial edukalt esinenud sportlasi > Sport > Tallinn\nTallinn tunnustas Pe...\nTallinna linnavalitsus eraldas Tallinna Kultuuri- ja Spordiametile reservfondist 39 000 eurot, et tunnustada ja toetada Pekingi taliolümpia- ja paraolümpiamängudel edukalt esinenud tallinlastest sportlasi ja nende treenereid. 24. märtsil kell 14 tänab ja õnnitleb linnapea Mihhail Kõlvart olümpiasportlasi ja nende treenereid pidulikul vastuvõtul Raekojas.\n„Olümpiamängudele pääsemine on saavutus, mille aluseks on sportlaste aastatepikkune pühendumus, distsipliin, töökus ja tahtejõud. Suure panuse annab ka tipptasemel treener, kes on osanud parimal moel arendada sportlase annet, hoida tema motivatsiooni ja ajastada vormi. Pekingi taliolümpiamängudel ja paraolümpiamängudel osalenud kaaslinlased pakkusid meile rohkesti positiivseid elamusi ja andsid oma parima, et Eesti säraks jätkuvalt tähena olümpiataevas. Tänan nii sportlasi kui ka treenereid ja soovin jõudu uute tippude vallutamiseks,“ sõnas linnapea Mihhail Kõlvart.\nPekingi taliolümpiamängud toimusid 4.–20. veebruarini ja paraolümpiamängud 4.–13. märtsini. Taliolümpiamängudel osales 26 Eesti sportlast, kellest kuus olid tallinlased ning paraolümpiamängudel viis Eesti sportlast, kellest neli olid tallinlased.\nPealinna ja ka Eesti sportlastest edukaim oli 2022. aasta taliolümpiamängudel Kelly Sildaru, kes võitis naiste vigursuusatamises pronksmedali. Lisaks saavutas ta neljanda koha naiste rennisõidus. Kelly Sildarut tunnustab ja toetab linn 10 000 euroga ja tema treenerit Mihkel Ustavit 5000 euroga.\nToetatakse ja tunnustatakse ka kõiki teisi olümpia- ja paraolümpiamängudel osalenud pealinna sportlasi ja nende treenereid. Tallinlastest sportlasi – Aleksandr Selevkot, Eva-Lotta Kiibust, Johanna Talihärmi, Tuuli Tomingast, Kristo Siimerit, Signe Falkenbergi, Kätlin Riidebachi, Andrei Koitmäed ja Lauri Murašovi – toetab linn 2000 euroga. Treenereid Irina Kononovat, Anna Levandit, Fiodar Svabodat, Indrek Tobrelutsu, Chris Boudenit ja Ain Villaud toetab linn 1000 euroga.


öised asjad: March 2016\nma nüüd ütlen selle välja ehk esoteeriline pask alga\npoleks kunagi uskunud, aga ma olen hiljutiste aastatega jõudnud sedalaadi küpsusesse, kus pigem kasutan võimalust olla vait kui võimalust see välja öelda. ja see on üks päris tore ja huvitav koht. ei, ma ei kavatse selles postituses tuua näiteid, vaid jääda täiesti üldsõnaliseks :P ei soovita samas kellelgi isiklikult võtta, see on tõesti suurema uurimistöö tulemus, mitte viiest olukorrast või suhtest tõmmatud joon.\non väga palju inimesi, kelle jaoks on oluline nende viimane sõna. isegi kui see on "aga ikkagi!" pärast seda, kui sa oled loogiliselt nullinud ära kõik nende argumendid, on see viimane siis ju nende sõna. (15 aastat tagasi ma vastasin sellistele lõpetusele lahkelt "jah, /oponendi nimi/!" – viimase sõna võistluse kontekstis irooniline, kas pole.)\naga nüüd ma isegi ei hakka vastukäivaid argumente või käitumismalle või loosungeid talle tagasi peegeldama, nullima ega selgitama. kui mul on kogunenud piisavalt mente, malle või loosungeid, saan oma järeldused ju teha ka suurema omapoolse selgitustööta, jättes selle kõik enda teada ehk siis kasutada võimalust olla vait.\n"vastane" tihtipeale teeb "suurema selgitustöö" puudumisest järelduse, et ta "võitis". tegelikult ma lihtsalt kehitasin õlgu ja kõndisin minema, olgu siis otseses või ülekantud tähenduses, mõttes või ruumis, olgu või kellegi elust minema jalutamine.\nja kui vaevud üle õla tagasi vaatama – vahet pole, kas mõttes, ruumis või elus – siis võib näha, kuidas see "vastane" sulle lolli näoga järele vaatab, sest ta pidi ju võitma, aga ta ei tunne end enam võitjana. mitte isegi selle pärast, et ta tunneb end kaotajana, vaid selle pärast, et üksinda ei saa ju võita, tal on teist mängijat vaja. aga ma ei viitsi mängida.\nsiingi on oma iroonia, ma tean. aga ma tegelikult ei tahtnud kirjutada, kui ülbe ma olen, vaid et palju lihtsam on elada, kui ei lähe kõiksugu jamaga kaasa ja käid lihtsalt oma teed. ja kui ei vaevu ka üle õla tagasi vaatama, mis ju enamasti juhtubki, jääb see ülbe moment ka ära – jääbki lihtsalt õlakehitus ja oma tee. which is the best kind.\nkirjutas öö kell 23:20 0 lugejakirja


Noortekonverents “Üheskoos teineteise kõrval” | Suure-Jaani Kool\nNoortekonverents “Üheskoos teineteise kõrval”\n8. novembril toimus Sakala Keskuses noortekonverents „Üheskoos teineteise kõrval”, kus osalesime ka meie: Ingrid, Nora, Anete ja Merilin.\nSelline noortekonverents toimus juba kolmandat aastat järjest ja sel aastal pöörati tähelepanu eelkõige karjääriteemadele.\nOma etteastetega esinesid mitmed inspireerijad: näitlejanna Adeele Sepp, kes rääkis oma elust ja elukutsest ning eesmärkideni jõudmisest; toitumisnõustaja Erik Orgu, kes avardas noorte silmaringi tervisliku toitumise võlude abil, ja eripedagoog Pille Kriisa, kes rääkis teemal „Kuidas noori mitte valesti mõista?”.\nEtteastete vahel oli meil võimalus nautida Viljandi gümnaasiumi teatristuudio põnevaid etendusi ja kustutada magusaisu Erik Orgu maitsva magustoiduga. Saime kuulata ka noori rääkimas oma edukatest teekondadest: lauljakarjäärist, õpilasvahetusest, korvpallikohtuniku tööst ja paljust muust.\nPäev oli tohutult inspireeriv ja põnev, konverents andis kindlasti paljudele noortele tahtmist täita oma unistusi ja julgust teistest erineda.\nSee postitus avaldati SJK kategoorias 13. november 2018 , autoriks huvijuht.\n← SJK kiidab Meeldetuletus! →


Meelike Saarna: Kui suhtesse on kogunenud pimedaid nurki ...\nKui suhtesse on kogunenud pimedaid nurki, kuid ei julgeta teist oma küsimuste ja kahtlustega pahandada, siis suhet hoidev on siiski võtta julgus kokku ja rääkida avameelselt sellest, mis mõtteis ja südamel, toonitab pereterapeut Meelike Saarna.\nSuhtes võiks olla loomulik, et küsimärgi kerkides saame küsida, mitte ei püüa vargsi lugeda märke (või sõnumeid partneri telefonis). Pealegi on märkide lugemine, teise tegevusele tähenduse andmine oma peas seda sorti tegevused, mis võivad meid viia valele rajale. Me ju ei tea, mida mõtleb, kavatseb, soovib teine inimene, keda me n-ö lugeda püüame. Neis olukordades tuleks ikkagi leida võimalus saada kinnitusi ja vastuseid otseallikalt ehk partnerilt. Usaldust ei saa taastada kahtlustamise ja salauuringutega, need vaid õõnestavad suhet. Küsima peaks aga õppima nii, et teine ei tajuks end süüdistatuna, kontrollituna või ülekuulatavana. See võib olla paras pähkel.\nOluline on jääda endakohaseks (rääkida oma mõtetest, tunnetest, juhtunu mõjust endale) ja olla kohe valmis teise kuulamiseks, kui on tuntav, et teine end puudutatuna tundis. Näiteks: “Ma olen märganud, et su telefon on alati sinuga kaasas. See on mind pannud mõtlema, et kas sul võib olla kõnesid, mida sa minu ees rääkida ei taha. See teeb mind ärevaks. Ma tahan, et mul oleks mingi selgitus selle kohta”.\nKui partner seda laadi avalduste peale ärritub, lausudes näiteks, et mis sa näägutad või mis see sinusse puutub, siis saab anda rahulikke peegeldavaid vastuseid, et vestlus saaks jätkuda (aa, sulle tundub siis, et ma ei peaks seda teadma; sinu arvates see siis pole vajalik; sulle paistab, et ma uurin liiga palju; jne). Rahulik peegeldus ja mõistmine aitab jutuajamisest teha dialoogi.\nHirm, mis takistab meid usaldamast ja armastamast, võib hoida meid valu eest, kuid seesama hirm võib ka armastuse hävitada või tekitada olukorra, kus ei julgegi suhteid luua ega hoida. Usaldamine on kindlasti sisemine otsus, kuid seda sisemist otsust peab ka reaalsus toetama. Kui suhtes on liiga palju pimedaid nurki, kui ei julgeta teist oma küsimuste ja kahtlustega pahandada, siis on kummalgi tagumine aeg rääkida avameelselt sellest, mis mõtteis ja südamel. Pimedusel on omadus pimedust ligi tõmmata – üks „ohtlik“ teema seondub teisega ning varsti ei ole üldse millestki olulisest rääkida. See toob paratamatult kaasa emotsionaalse kaugenemise. Loomulikult võib ausate vastuste ees hirm olla, kuid näriv kahtlus sööb usaldust ja seega ka armastust eriti ahnete suutäitega. Dialoogi pidades saavad suhteasjad vähemalt selgemaks, ja loodetavasti ka see, kuidas oma paarieluga edasi minna.\nÜks hea suhte kindlaid tunnuseid on mõtteviis: kui ma näen kohti, mis võiks meil olla teisiti, olen ma valmis andma oma osa. Ka pimedate nurkade kartmatu valgustamine ja ebamugavate küsimuste küsimine on üks viise riske maandada, et luua kestvamaid ja õnnelikumaid emotsionaalseid ühendusi.\nAlgallikas: Parem Elu OÜ