Kes on Eesti tugevaimad naised? | Sportland Magazine\nKes on Eesti tugevaimad naised?\nKuus etappi väldanud EVIKO rammumeeste ja rammunaiste võistlussari selgitas välja meie maa tugevaimad. Kui eelmises loos saime tuttavaks parimate meestega, siis täna teeme juttu õrnema soo esindajatega.\nTänavuse hooaja EVIKO sarja naiste üldvõitjaks tuli Maarika Silm Võrust. Üldarvestuse teise koha ja Eestimaa Rammunaise tiitli ehk Eesti meistritiitli võitis kuulitõukaja Kätlin Piirimäe. „Konkurentsi seisukohalt oli seekord kõige pingelisem. Tugevad vastased panid mind maksimumi andma ning oma piire nihutama,“ ütleb juba kolmandat aastat sarjas osalenud ja eelmisel hooajal võidutsenud Kätlin. Sportlane tunnistab, et tema jaoks on Rammunaise võistlused hea vaheldus tavatreeningutele.\nMaarika, kes osales võistlustel esimest hooaega, polnud enne 2018. aasta juunit kordagi jõusaalis käinud. Treeninguid alustas ta Võru raskejõustiku klubis „Strongman“ Markus Männiku juhendamisel. Tugev naine oli kohal kõigil kuuel etapil ning tuli kohe esimesel võistlusaastal kogu EVIKO sarja naiste arvestuse võitjaks. „See on algaja õnn,“ on Maarika ka ise üllatunud.\nNaised tõstavad raskeid kive ja tirivad kelku\nNaised võistlesid järgnevatel aladel: rehvi kantimine, palgi tõstmine, kelgu vedamine, raskuste kandmine ja atlaskivi tõstmine. Püsti olles 150 kg raskuse rehvi kantimine või 65 kg kaaluva liivakoti vedu nõuab vastupidavust ning ühtlaselt tugevad peavad olema nii selg, jalad kui käed. Võistelda saab aga ka istudes kelgu tirimises, kus istutakse tavaliselt rehvi peal. „Kelgu peale on laotud raskus ning ette on seotud köis, millega see üle finišijoone tirida,“ selgitab Kätlin tehnikat. Ta tunnistab, et tema lemmikala on palgi surumine. „See tuleb mul hästi välja,“ kommenteerib rammunaine ja rõõmustab, et sai end proovile panna sarja kuuest etapist koguni viiel.\nMaarika jaoks oli tänavune sari tutvumise ning rammumaailma sisse elamise aasta. „Ma arvan, et minu trumbiks oli sellel aastal stabiilsus. Punktivahed olid väga väikesed ja lõppjärjestus selgus alles viimasel võistlusel,“ hindas ta tulemust.\nSport toob ootamatuid olukordi\nMõlemad naised tõdevad, et tegu oli pingelise ja väljakutseid pakkunud jõuprooviga. „Rammunaise hooaja viimase etapi muutis keeruliseks võistlusplatsiks olev liivarand,“ toob Kätlin välja.\n„Esimesel võistlusel komistasin kohvritega jooksmisel, sellega kaotasin palju sekundeid ja parema koha kui kolmas,“ meenutab Maarika. Teine äpardus juhtus tal kivijännis, kus tuli 9 kg kaaluv kivi üle pea visata. „Libe kivi kadus sõrmede vahelt ära, vedas, et ise kivi alla ei jäänud,“ on naine tänulik.\nMaarika ja Kätlin tänavad korraldajaid, kes on väga toredad ja toetasid võistlejaid igal hetkel nii nõu kui ka jõuga.\nEla kaasa ja tule osalema!\n„EVIKO sari on ainulaadne, sest meile teadaolevalt ei toimu maailmas teist sellist rammusarja, kus naised ja mehed võistlevad koos kogu sarja vältel,“ ütleb sarja peakorraldaja Peeter Aan. Tema eriliseks eesmärgiks ongi luua suurem väljund naistele. Peeter näeb, et viimastel aastatel on märgata jõuspordi harrastajate kasvu ning see on ka naiste hulgas saanud üha populaarsemaks, kuid uute naisvõistlejate leidmine on üsna keeruline protsess. Ta on siiski kindel, et show-ala toob järjest enam naisi spordi juurde ning asjal on tulevikku. Seetõttu on loodud võistlused ka harrastajatele ning seal on olnud osalejate arv juba palju suurem võrreldes EVIKO põhisarjaga. Harrastajate oskused on väiksemad ning ettevalmistus ei pea olema nii põhjalik. Peeter märgib ära, et igaühel on kohane kätt proovida 24. augustil Elvas toimuvatel Eestimaa II Jõumängudel, mille jõurada on loodud mõttega, et vähegi sportlik naine saab hakkama. Tule ise ja võta sõbranna ka kaasa!\nEVIKO sarja kohta saab täiendavat infot Facebookist. Kodudes saab sarjas toimunule kaasa elada TV6 vahendusel laupäeva õhtuti alates 31. augustist.


Prantsuse koroonaohvrite arv tõusis 240 võrra 1100-ni - Maailm - Postimees.ee\nPrantsuse koroonaohvrite arv tõusis 240 võrra 1100-ni\n25. märts 2020, 1:45\nFOTO: JB Autissier via www.imago-images.de/imago images/PanoramiC\nUue koroonaviiruse ohvrite arv Prantsusmaal tõusis 240 võrra 1100-ni, teatas teisipäeval kõrge tervishoiuametnik Jerome Salomon.\nSalomon ütles, et kinnitust on leidnud 22 300 inimese haigestumine, kellest 10 176 on haiglaravil. Neist omakorda 2516 on intensiivraviosakondades.\nPrantsusmaal eelmisel nädalal kehtestatud karmid liikumispiirangud uue koroonaviiruse pandeemia vastu võitlemiseks peaksid kehtima vähemalt kuus nädalat, ütles valitsust nõustav teadusekspertide komitee teisipäeval.\n«Piirang kehtib tõenäoliselt vähemalt kuus nädalat alates selle rakendamisest (17. märtsil),» ütles komitee ja lisas, et meetme pikendamine esialgsest kahest nädalast on möödapääsmatu.\nPrantsusmaa põllumajandusminister Didier Guillaume pöördus teisipäeval koroonaviiruse tõttu tööta jäänud inimeste poole, soovitades neil appi minna põllumeestele ja karjakasvatajatele, kel on suve saabudes töökäsi vaja.\n«Praegu on põllumajandussektoris 200 000 võimalikku töökohta,» peamiselt seetõttu, et hooajatöölised, kes tulevad tavaliselt kas Hispaaniast või Ida-Euroopast, ei saa praegu riiki siseneda, ütles Guillaume.\nPõllumeeste sõnul on aktiivsetest töökätest suur puudus, sest spargli, maasikate ja teiste varaste saagitaimede esimene saak on küps.\nKogu riigis on suletud hotellid, restoranid ja kauplused, mis avaldab survet Prantsusmaa majandusele ajal, mil algamas on oluline suvine turismihooaeg.\nRiigi turismisektor võib kaotada tuludena kuni 40 miljardit eurot, juhul kui kriis kestab kolm kuud, ütles riigi asevälisminister Jean-Baptiste Lemoyne.\nMöödunud aastal kulutasid turistid riigis 58 miljardit eurot ning siseturism tõi sisse 110 miljardit eurot.\nAteena vasakpoolsete meeleavaldusel läks märuliks Loe artiklit\nÜhendriikides nakatus ööpäevaga koroonaviirusesse 65 551 inimest Loe artiklit\nIisraeli sõdurid tapsid Läänekaldal palestiinlase Loe artiklit\nBoliivia riigipea nakatus koroonaviirusesse Loe artiklit\nTrump nimetas USA ülemkohtu otsust poliitiliseks nõiajahiks Loe artiklit\nUSA presidendi endine advokaat saadeti vanglasse tagasi Loe artiklit\nNotre Dame tuleb Macroni arvates taastada põlengueelsel kujul (1)\nTäiendatud kell 02.30\nAFP: uus koroonaviirus on nõudnud maailmas üle 550 000 inimelu Loe artiklit\nUuring: Soomes on sadu eitava vastuse saanud varjupaigataotlejaid (1) Loe artiklit\nFriikartulite lõhn viis naabri kohtusse abilinnapeaga vaidlema (6) Loe artiklit\nFriikartulite lõhn viis naabri kohtusse abilinnapeaga vaidlema (5) Loe artiklit\nIke Ijeh: miks Mustad Elud Loevad alles siis, kui neid ähvardavad valged? (11) Loe artiklit


Mida me usume | elujogi\nTallinna Elujõe kogudus\nElujõe kogudus on Piiblile rajatud kogudus. See tähendab, et meie tõekspidamiste ja meie eluviisi aluseks on Piibli Vana ja Uue Testamendi raamatud ning piibellikud põhimõtted. Tuginedes Pühakirjale, me usume järgmist:\nPiibel on vääramatu Jumala Sõna ning kõrgeim autoriteet pääste- ja kristliku eluviisi küsimustes (2. Timoteusele 3:15-17).\nOn olemas üks Jumal, kes on end ilmutanud Isana, oma pojas Jeesuses Kristuses ning Püha Vaimuna. Jeesus Kristus on Jumala ihulik kuju. Ta on nii Jumal, kui ka inimene (4.Moosese 6:4, Efeslastele 4:4-6, Koloslastele 2:9, 1. Timoteusele 3:16).\nPatt ja pääste\nKõik inimesed on patused ja vajavad päästet. Pääste tuleb armu läbi usu kaudu Jeesuse Kristuse lunastusohvrisse. (Roomlastele 3:23-25 ja 6:23, Efeslastele 2:8-9)\nEvangeelium ehk rõõmusõnum on see, et Jeesus suri meie pattude eest, ta maeti, kuid ta tõusis surnuist. Me allume evangeeliumile (2. Tessalooniklastele 1:8, 1. Peetruse 4:17) meeleparanduse (surmates patu) ja veeristimise läbi Jeesuse Kristuse nimesse (vana loomuse matmine) ning vastu võttes Püha Vaimu anni (ülestõusmine) (1. Korintlastele 15:1-4, Apostlite teod 2:4 ja 37-39, Roomlastele 6:3-4).\nKristlastena oleme kutsutud armastama Jumalat ja inimesi, järgima püha eluviisi nii seesmiselt, kui väliselt ning rõõmuga Jumalat ülistama. Vaimu üleloomulikud annid, s.h. tervendamine, on mõeldud ka kaasaja kogudusele (Markuse 12:28-31; 2. Korintlastele 7:1, Heebrealastele 12:14, 1. Korintlastele 12:8-10).\nJeesus Kristus tuleb taas ning võtab oma koguduse endaga kaasa. Lõpuaegadel leiab aset viimne ülestõusmine ja viimne kohtumõistmine. Õiglased pärivad igavese elu ja patused igavese surma (1. Tessalooniklastele 4:16-17, Ilmutuse 20:11-15).\nVana-Lõuna 19a, Tallinn\nSissepääs on Datagate’i parklast.\n2. korruse saal\n© 2019 Tallinna Elujõe kogudus.


Saue Manor, Saue – hinnad uuendatud 2019\nSaue - hotellid\nPakkumised Eestis – Saue Manor (Kodumajutus)\nKodumajutus Saue Manor\nPärnasalu 38, 76505 Saue, Eesti – Näita kaarti\nAiavaate ja tasuta WiFi-ühendusega Saue mõis asub Sauel.\nSellel kodumajutusel on ka terrass.\nKülalised võivad lõõgastuda aias.\nSaue mõis paikneb Tallinnast 25 km ja Viimsist 36 km kaugusel. Lähim lennujaam on Lennart Meri Tallinna lennujaam, mis jääb 25 km kaugusele.\nSaue Manor on Booking.com-i külastajaid vastu võtnud alates 31. okt 2014.\nMillal soovid peatuda majutusasutuses Saue Manor?\nSee peretuba on plaaditud või marmorist põrandaga.\nSee sviit on diivani, plaaditud või marmorist põranda ning istumisnurgaga.\n4 põhjust, et valida Saue Manor\nMajutusasutuses Saue Manor pakutavad mugavused\nTähtis teada Saue Manor võtab vastu erisoove – lisa need järgmisel sammul!\nKeskmise hinde arvutamiseks on meil vaja vähemalt 5 arvustust. Kui broneerite ja jätate arvustuse, aitate majutusasutusel Saue Manor selle eesmärgini jõuda.\nParim sihtkohas Saue Klikka siia, et sihtkohas Saue populaarsete vaatamisväärsuste lähedal rohkem majutusasutusi leida\nLennart Meri Tallinna lennujaam (TLL) 16,7 km\nSäästa Sauel kuni 50%


Eesmärk on kiirendada Eesti arengut\nKuigi Eesti majanduse ja ekspordi struktuur on üks tugevamaid siirdemaade seas, on erinevus arenenud maadest väga ulatuslik, mis muudab majanduse haavatavaks välismõjudest. Ettevõtjate koostatud Eesti majanduse arengukava aastateks 2000?2006 juhib tähelepanu Eesti nõrkadele külgedele, pakub välja lahendused nende kaotamiseks ja majanduse arengu kiirendamiseks. Arengukavas tõstatatud eesmärkide täitmine muudab Eesti majanduse tugevamaks, aitab lahendada sotsiaalseid probleeme ja nii vältida ühiskonnas tekkida võivaid pingeid ning loob eeldused ühiskonna rikkuse kiireks kasvuks.\nMajanduslike ja sotsiaalsete eesmärkide saavutamise lähtetingimus on majanduse konkurentsivõime. Eesti majanduse arengukava eesmärk on suurendada koordineeritud tegevuse kaudu majanduslikku potentsiaali.\nArvestades Eesti majanduse dünaamilisust ning paindlikkust reageerimisel nõudlusmuutustele, on majandus võimeline saavutama kiiret ja stabiilset kasvutempot. Selle eeldus on ettevõtluse arenguks soodsa majanduskeskkonna loomine ja siinsete ettevõtete konkurentsivõime tugevdamine.


Rootsi otsib rohtu jõukude ohjeldamiseks - Tänane leht\nSeeder kahtleb Parempoolsete ja nende manifesti siiruses (37)\nKlaas Tartumaa alkoholipiirangust: see on poolik lahendus (23)\nJurist leidis viisi puuküürnikust vabanemiseks (4)\nEestlane Beirutis: asi läheb ilmselt veel halvemaks (3)\nVideo ⟩ Vello Lõns sattus lapsena koduõuel õhulahingu tunnistajaks (6) Majandus\nKinnisvarainvestorid: Tallinnas on hinnasurve ühes linnajaos\nKopsaka kahjumiga Tallink jätkab suurkoondamist (6) Välismaa\nRootsi otsib rohtu jõukude ohjeldamiseks (14)\nUSA ministri Taiwani-visiit vihastab Hiinat (1)\nEgiptus triivib suure põua poole (1) Arvamus\nJuhtkiri: doominoefekt erakonnamaastikul (6)\nKerttu Kirjanen: kampaaniad ei aita kihutamise vastu (52)\nMartin Mölder: Isamaale toob edu mõõdukas konservatiivsus (24)\nToomas Vapper: Eesti rahandussüsteem peab olema aus ja puhas (1)\nHenri Kaselo: haldusreformi pool rehkendust on siiani tegemata (1)\nKarl Kivil: kas vabariiklased suudavad õõnestada Trumpi? (7) Kultuur\nVeljo Tormise jonn päästis regilaulu\nSeitse kümnendit plaatidel – pikk ja lai diskograafia\n10 tähelepanuväärset heliplaati Veljo Tormise muusikaga Sport\nKahe aeruga kuningad, ühega vaeslapsed\nUue olümpiaala uhke areen, mille lõpplahendus pole mägede taga Tartu\nTartu ei saa koroonat üksi ohjeldada (12)\nMiks Skechersi suvejooks vett vedama läks?\nSedapuhku saab olema raskem, sest kevadist Eestit pole enam\nJuuli ületas Raekoja platsi toidu- ja joogikohtade pidajate ootusi\nLiugpildid ⟩ Kõik, kõik on uus septembrikuus\nKoroonauuringu juht Ruth Kalda: terviseameti andmetel on Tartu haiguskolle veel kohalik (9)\nPillimeister sättis Eesti suurima kiivrikogu näituseks\nKaru hingas noorele perele kuklasse (5)\nTartuffi juht loodab viroloogiliselt ohtlikul ajal virtuaalsele kinosaalile Meelelahutus\nRootsi otsib rohtu jõukude ohjeldamiseks\n7. august 2020, 0:01 3 min lugemist\n12-aastase tüdruku surm pani Rootsi poliitikud jõumeetoditest rääkima.\nKriminaaleksperdid leiavad aga, et jõukude ohjamiseks ei piisa politseist.\nTarvis on panustada sotsiaalameti ja koolide võimekusse noortega tegeleda.\nÜhtlasi rõhutavad eksperdid, et oht kõrvalseisjatele on siiski tegelikult väike.\nStockholmist edelas asuvas Norsborgis sai ööl vastu pühapäeva juhuslikust kuulist surma parasjagu koeraga jalutanud 12-aastane tüdruk. Mälestuseks tõid tema surmapaigale lilli nii lähedased, sõbrad, naabrid kui ka võhivõõrad inimesed. FOTO: Stina Stjernkvist/TT News Agency/Scanpix\nPühapäeva varahommikul mõni minut enne 3.30 (Eesti aja järgi 4.30) sai politsei teate tulistamisest bensiinijaama ja kiirsöögikoha juures Norsborgis. Sündmuskohalt leiti kuulihaavadega laps, kes suri hiljem haiglas.\nRootsi politsei riikliku operatiivosakonna kriminoloogi Mikael Ryingi sõnul olid 1990. aastate jõugureeglid sedavõrd karmid, et nende tegevus kõrvalseisjaid peaaegu ei puudutanud. Nüüd on põhimõtteid vähem, jõukude liikmeskond vahetub ning sageli lahendatakse probleeme relvadega. «Räägitakse tõsisest organiseeritud kuritegevusest, aga ma ütleks, et meil on eelkõige organiseerimata kuritegevus,» lausus ta Dagens Nyheterile. «Mida vähem organiseeritud see on, seda enam kasvab tulistamiste risk ja oht, et teised saavad kannatada.»


Komisjon tegi rahunemispeatuse eelnõusse paar muudatust ja saatis teisele lugemisele - Uudis.net\n25 koht 243\n201 Komisjon tegi rahunemispeatuse eelnõusse paar muudatust ja saatis teisele lugemisele\nPostimees · 04.05.2021 20:48\nRiigikogu õiguskomisjon arutas teisipäeval eelnõu, mille järgi saab piirkiirust ületanule kohaldada rahalise trahvi asemel rahunemispeatust. See annaks politseile võimaluse suunata kiiruseületaja 45 minutiks tee äärde sõidu jätkamist ootama.\nEkvard Joakit @ Ärileht 1 koht · täna 11:45\nERR 1 koht · täna 12:14\nToimetas Merilyn Närep @ Õhtuleht 1 koht · täna 12:51\nTäna hommikul suri 99-aastasena Eesti Heliloojate Liidu liige, helilooja Ester Mägi. Vaata lähemalt\nRiigikogu liikme Anti Poolametsa (EKRE) sõnul on Soomes Päivi Räsäneni suhtes algatatud protsess ka Eesti vaatevinklist ülimalt tähtis seetõttu, et langeb ajaliselt kokku meil toimuvate katsetega luua sisuliselt tsensuuriseadustikku. Vaata lähemalt\nReinsalu: Ansip pole mingi autonoomne mõtleja, vaid vahendab võimuliidu pingeid\nPostimees 3 koht · täna 11:03\nKui Andrus Ansipi sõnul peaks eelmine peaminister Jüri Ratas lahkuma sootuks avalikust teenistusest, siis endine välisminister Urmas Reinsalu (Isamaa) jäi praeguse riigikogu esimehe esinduskulude skandaali kommenteerides vaoshoituks. Ansip kriitikatorm Ratase suunal peegeldab Reinsalu sõnul aga koalitsioonis valitsevaid pingeid. Vaata lähemalt\nPostimees · täna 11:48\n“Lähen sellest sallimatust Eestist ära!” Aga kuhu?\nUued Uudised @ Uued uudised · täna 13:41\n“Solvumisühiskonna lumehelbekesed paugutavad solvudes alati uksi, aga jäävad tavaliselt ikka siiapoole ust – seda nii Trumpi-Ameerikas kui ka EKRE-Eestis. Postimehes kirjutab ühe loo TLÜ Lähis-Ida lektor ja TÜ usuteaduskonna doktorant Imar Koutchoukali (Reformierakond), kelle vastust Jaak Valgele pole väga mõtet vahendadagi, kui selles ei kõlaks jutt noorte põgenemisest “sallimatust” Eestist – seejuures on Imar ise ... Vaata lähemalt\nDelfi 1 koht · täna 12:28\nSuurbritannia valitsuse Brexiti-järgse „vaenuliku keskkonna” poliitika tõttu satuvad Suurbritanniasse saabuvad Euroopa Liidu kodanikud sisserändajate väljasaatmiskeskustesse ja lennujaamade arestikambritesse, teatab ajaleht Guardian. Vaata lähemalt\nUued Uudised @ Uued uudised · täna 10:06\nPolitsei tabas lilleklumbis driftinud autohuligaanid\nVirumaa Teataja 1 koht · täna 11:35\nPolitsei on tabanud ööl vastu neljapäeva Rakveres Kunderi tänava ringteel autoga üle lillesaarekese sõitnud huligaanid. Menetlus käib, kuid süüdlastel soovitati esimese asjana minna linnavalitsusse, et läbi rääkida kahju hüvitamine. Vaata lähemalt\nPraegu saad 16 euroga enam kui 400 euro väärtuses arvutimänge ja ka Eesti ajaloo edukaima mängu\nMartin Liivand @ Geenius 1 koht · täna 13:25\nArvutimängude müügiplatvorm Humble Bundle annab hetkel 16,63 euroga ära 424 euro väärtuses arvutimänge, raamatuid ja kasulikke rakendusi. Teenitud tulud annetatakse täies mahus heategevusorganisatsioonidele koroonavastaseks võitluseks. Loe "Praegu saad 16 euroga enam kui 400 euro väärtuses arvutimänge ja ka Eesti ajaloo edukaima mängu" täispikka artiklit portaalist Diktor. Vaata lähemalt\nUudiste reiting uuendatud: 14:12.


Hiiumaa kohal peeti näidisõhulahing - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nHiiumaa kohal peeti näidisõhulahing\n6. märts 2018, 8:29\nEelmsie nädala kolmapäeva ennelõunal oli Kärdla kohal näha manöövrit – kaks lennukit kohtusid ja justkui «tulistasid» üksteist.\nKummastki lennukist lasti välja kaks mingit põlevat «asja», mis kustudes jätsid järgi väikese suitsusaba, kirjutas Hiiu Leht. Üks lennuk kadus vaateväljast, teine laskis välja veel kuus samasugust põlevat «asja» ja lahkus siis.\nEesti õhuväe teavitusspetsialisti Alar Laatsi sõnul toimuvad alates jaanuari keskpaigast Hiiumaa ja Lääne-Eesti kohal tööpäeviti Eesti-USA õhuvägede ühisõppused, kus harjutatakse mitmesuguseid õhk-õhk operatsioone.\nUSA poolt osaleb Ämari lennubaasis ajutiselt paiknev USA 112. hävitajate eskadrill, mille relvastuses on mitmefunktsioonilised hävitajad F-16. Eesti õhuväe poolt osalevad harjutustel sihitajad õhuoperatsioonide juhtimiskeskuses ning muidugi kogu Ämari lennubaas. «Teil õnnestus näha imitatsioonivahendite, täpsemalt valgusrakettide «Flare» kasutamist õppusel,» rääkis Laats. Tegemist on signaal- või ilutulestikuraketi sarnaste imitatsioonivahenditega, millega jäljendatakse päris laskemoona kasutamist lahingus. Laatsi sõnul on üldjuhul nende kasutamine tavapärane, Eesti õhuruumis on neid küll kasutatud peamiselt vaid Tapa lähedal oleval harjutusalal. «Arvestades lennukõrgust, ilmastikutingimusi, aastaaega ja valgusrakettide väga lühikest eluiga, ei kujuta need imitatsioonivahendid mingit ohtu ümbruskonnale,» lisas Laats.


🌍 Planeerige oma reis Itaaliasse: 8 parimat teekonda - 2020\nItaalia ei pruugi olla väga suur riik, kuid see pakub palju vaatamisväärsusi väikesesse ruumi. Isegi kõige energilisem turist ei saa eeldada, et see kõik korraga näeks. Ühes reisi saate vaadata kõige kõrgemaid esiletooteid või saate põhjalikumalt uurida ühte piirkonda. Planeerimisel peate meeles pidama, et aeg, mida te reisite kohapealt reisides, on aeg, kus te ei pea uurima kohti, kus te peatute, põnevate nurkadega. Just siin on Itaalia kiire ja tõhus (ja õigeaegne) rongivõrk.\nKuid rongid ei ole parim viis näha ja kogeda ühte Itaalia suurimatest võlusid - selle väikelinnad ja külad, mis sageli paiknevad mägedes asuvates mägede maastike ja moonvärvilistele niitudele. Need hingavad ajalugu ja oma atmosfääri tänavatel on teil paremad võimalused kohtuda ja suhelda riigi suurima aardega - oma rahvaga. Kuid on palju võimalusi. Nendes marsruutides leiate kõige kuulsamad vaatamisväärsused - Pisa torn, Grand Canal, Colosseum ja teised - aga leiate ka soovitused reiside kohta, mis viib teid Itaalia südames ja kohtadesse teie sõbrad pole kunagi näinud.\n1 Veneetsia, Firenze ja Rooma rongiga\nSaate kergesti leida piisavalt vaatamisväärsusi, et veeta nädalas igas linnas, kuid näete kõigi kolme olulisi sündmusi hästi planeeritud nädalal. Veneetsia ja Rooma kogu sõiduaeg on ainult kolm ja pool tundi, nii et saate maksimaalselt ära kasutada oma aega. Loomulikult tahate näha peamisi vaatamisväärsusi, kuid laske mõnda aega mõnda naabrit või kaarti jalutama ja kohvikusse istuda, et atmosfääri leotada. Näiteks pärast seda, kui olete Grand Canali pikkusest rännanud ja turistate Püha Markuse väljaku ja Dogi palee, rist Rialto sild sisse kitsadesse sõiduraduesse San Polo. Siit leiate maskide tegijad, pisikesed poodid ja käsitööndused, samuti kirikud, mis on täis kunsti ja ruume, kus naabruses lapsed mängivad jalgpalli. Roomas, pärast Colosseum ja Püha Peetruse, uurige endise geto tänavaid Trastevere, Vatikani lõunaosas. Firenzes jälgige oma ekskursioone Pitti palee kunstimuuseumis ja aedades jalutuskäigu kaugusel Oltrarno naabruskond.\nLoomulikult on pikem, parem ja mõni päev või kaks, et saaksite näha rohkem iga "Big Three" kohta või võite peatada, et näha Bologna või Siena mäest. Suuremate linnade vahelised peamised rongiliinid lähevad otse mõlemast. Kumbagi neist ei pea ööbima, sest saate kontrollida oma pagasi rongijaamas reisi ajal. Oma aja kõige paremaks ärakasutamiseks pääsete eelnevalt piletid suurtele vaatamisväärsustele ja muuseumidele, näiteks Uffizi. Seda marsruuti saab jälgida mõlemas suunas.\n2 Toscana autosõidud\nToskaani mägedes asuvad linnad on legendaarseks oma ilu, ajaloo ja ainuomase romantika tõttu. Paljud ikkagi säilitavad seinad ja lossid, mis olid nende kaitse keskajal ja renessanss, ja nende koguduste kunst peegeldab Toscana jõukust ja jõudu. Autod on parimad ja mõnikord ainsad võimalused, et näha paljud neist linnadest ja kaugel asuvatest alevidest, mis on ka Toscana pärandi osa. Teil oleks kerge veeta nädala uurides Toscana maastikku ja jääma oma külaelu elama, kuid näete väga palju nelja või viie päeva jooksul. Alusta Edela-Firenze, Volterras, mille ajalooline keskus säilitab 12. ja 13. sajandil tornide majad ja mis on endiselt kuulus oma alabasterist nivelleerimisega. San Gimignano on lühikese vahemaa põhja ja üks tuntud Toscana mäestikujärgsetest linnadest, peamiselt kõrged tornid ja vaated ümbritsevale maastikule. Colle di Val d'Elsa vanas ülemises linnas on endiselt mõned oma 13. sajandi seinad ja Palazzo Pretorio asub Museo Archeológico lähedal oleva Etruski kalmistul. Pealkiri lõuna, väike linn Monteriggioni asub täiesti säilinud 13. sajandi seintes koos 14 ruutu torni komplektiga; see on Siena lemmikpäevareis.\nSiena on päeva- või kahekorruseline, täis keskaegseid ja renessansshooneid ning ühte Toscana parimatest katedraalidest. Leiad rohkem Etruski esemeid Museo Archeologico of Asciano, tugevdatud mägipiirkond Lõuna-Siena. Suur Olivetani klooster Monte Oliveto Maggiore asutati 1313. aastal ja jääb aktiivseks monastikukogukonnaks. Montalcino ei ole väga suur, kuid tundub, et see on välja jõudnud keskajast puutumata siseseinte seinte seinte ehitatud aastal 1361. Kõndida hästi säilinud seinad, külastada toad sees linnus ja nautida seisukohti Toscana maakonna alates lossi . Just lõunasse on benediktiini Sant'Ántimo klooster, mis pärineb vähemalt 813-st romaani kirikust. Walled Montepulciano, üks tuntumaid mäekülades, näitab renessansi "moderniseerimist" keskaegsele arhitektuurile, peegeldades oma juhtivate perede jätkuvat jõudu ka pärast seda, kui teised väikelinnad siin olid langenud.\n3 Milano Venemaale rongiga\nKuigi Teil on võimalik sõita kahe ja poole tunni kaugusel Milano Venestust rongiga, pakub sama rongiliin mõne Põhja-Itaalia kõige olulisema kunsti- ja ajaloolise tähtsusega vaatamisväärsusi.Rongiliin ühendab suuremaid Rooma kindluse, keskaegsete ja renessansikultuuride keskusi, religioosseid vaatamisväärsusi ja suurepäraseid õppekeskusi. Selleks, et veeta terve päev, uurides igaüks neist, peaksite Venemaale ja Milaanile esile tõstetud aega vaatama, et peaksite planeerima vähemalt 10 päeva, kuid saate lühema reisi jaoks valida peatuste seast. Kõigist nendest linnadest on kerge ilma ööbida - võite pagasit igal rongijaamal kontrollida. Brescia, teie esimene peatus, säilitab suure osa oma Rooma minevikust koos tempel, teatri osadega ja selle endiselt seisva fooriga ning erakordselt hea kodanikuumi muuseum, mis sisaldab Rooma villa mosaiikpõrandatega. Kui aeg lubab, on Desenzano di Garda peatuspaik hea võimalus veetma Garda järve regulaarselt linnakeskusest lahkuvate paatide juurde. Lähedal on järvele iseloomulikud jooned Sirmione, kus on võluv väike loss ja Roman spaa ja Malcesine kus on kivist loss ja kaunid vaated järsud põhjapoolsetele kallastele.\nVerona Tipphetked on üks Itaalia parimatest Rooma areenidest ja jõeäärne loss - ja muidugi Julia maja (kuigi lugu on puhas fiktsioon). Vicenza kuulsus - ja UNESCO nimetus - on Andrea Palladio arhitektuur. Koos oma meistriteos Basilica Palladiana'iga on Teatro Olimpico ja villa La Rotonda. Padovas (Padova jaama märgid), vaatamisväärsused, mida te ei tohiks kaotada, on Püha Anthony pühamu ja Giotto võrreldamatuid freskode Cappella degli Scrovegni (reserveerima kindlasti vastuvõtmisele). Kui teil on aega siin või Veneetsias, tehke külgreis mööda Brenta kanal et näha elegantseid villasid ja aedasid. Kui soovite, jätke Veneetsia jaoks lisavõimalus, et nautida parimat La Dolce Vita't.\n4 Firenze, Prato, Pistoia, Lucca ja Pisa rongiga või bussiga\nKuigi te võiksite veeta nädala, vaid näete kõiki Firenze renessansi imesid, võite nädala puhkuse ajal hõlpsalt lisada Pisa ja kahte või kolme muud Toskaani linna. Need on käepäraselt nöörid nagu rõngad mööda teed, mida saate jälgida rongiga või bussiga. Kuna piirkondlikud rongid ei nõua kohtade reserveerimist, võite osta pileti Firenzes jaamas ja reisida igal ajal, kui soovite (kindlasti pange see platvormi masinasse enne, kui olete pardal). Need linnad asuvad vaid 15 kuni 45 minutit.\nPärast vähemalt kaks päeva Firenzes näete Prato ja Pistoia esiletõstjaid lihtsalt samal päeval. Prato katedraal on valgustatud kahega 15. sajandi fresko tsüklid mis näitavad Filippo Lippi oma kunstniku kõrgusel. Kui näete Pistoia keskaegseid kirikuid, võite küsida, miks turistid ei tunne seda paremini, kuid see on õnnelikult rahulik ja võite reisida selle suurepärase 13. sajandi Cattedrale di San Zeno peaaegu üksinduses. Ära jäta vahele külgnevat hõbetalltarit Cappella di San Iácopo või Andrea della Robbia klaasitud terrakota kergendus keskmise ukseava kohal. Kogu piazza on 14. sajandi baptister valge ja rohelise marmoriga.\nLucca, kus soovite vähemalt öösel peatada, ahvatleb teid oma keskaegsete tornidega, ilusate 12. sajandist pärit kiriku fassaadidega, Puccini muusika (siin sündinud) ja ümbritsevate seintega. Nendest seinatest on nüüd linnapark, kus kohalikud inimesed jalutavad või jalgrattaga sõidavad. Ronida ülemisse Guinigi torn mis vaatasid ovaalset piazza, mis oli kunagi Rooma amfiteatri sisustus. Teil pole vaja kedagi, kes ütleks teile, mis on Pisa peamine atraktsioon, kuid pärast seda, kui olete selle üles riputanud Põrandatorn (reserveerige eelnevalt ajastatud sissekanne), veenduge kindlasti suurepärases katedraalis ja baptistris, mis kõik asub Campo dei Miracoli (Põnevusväljak). Kompleks on UNESCO maailmapärandi nimistus.\n5 Sõit Sitsiiliasse\nNäete mõnede peamiste Sitsiilia linnade - Messina, Taormina, Catania, Syracuse, Trapani ja Palermo - rongiga ja mitmete teiste kohalike bussidega. Kuid olete seotud kohalikega sõitjatega rohkem sõiduplaanide kui turistidega ja teil on probleeme maakohtade ajalooliste saitidega. Saare ümbermõõduga ringreis läbi peatumiste, kus saate tutvuda peamiste vaatamisväärsustega, võib täita kaks nädalat; võite selle lühema ajaga kokku suruda, jättes mõned kohad vahele ja nähes ainult põhiparameetreid.\nTe soovite, et Palermo ja Monrealet oleks päev või kaks, kus enne sõitmist lääne suunas ei vajata autot (või soovite sõita) vana-Kreeka Segesta oma teatri ja lõpetamata templiga. Lihtsalt kaugemal on Trapani ajalooline sadam, mis asub selle ääres ja mäestikus Erice. Marsruudi lõunas laienemisel on Marsala ja Mazara del Vallo väärt vaatamisväärsusi Selinunte, kus leiate ühe suurema jäänud kogu Kreeka templid. Üks iidse Kreeka maailma kolmest kõige sobivamast templist on kaugemal lõunarannikul Agrigento templide orus.\nAgrigentost saate jätkata piki rannikut või sõita mööda teekonnal paiknevaid mägiteid, et külastada seda UNESCO maailmapärandi nimistusse Villa Romana del Casale Ennast, mille enam kui 3500 ruutmeetri mosaiigid asetavad selle kõrgeima hulka kõige paremini säilinud villades kõikjal Rooma impeeriumis. Head tagasi lõunasse ja hüppake edasi aastatuhandetuni baroki Ragusa ja Modica juurde, enne Siracusa jõudmist. Arheoloogilises piirkonnas on üks maailma suurimaid ja paremini säilinud Kreeka teatriid. üks Itaalia suurimaid rooma amfiteatreid, ulatuslik katakombid ja iidne karjäär. Peatus Catanis, et näha selle suurepärast Barokk arhitektuur. Pärisest Taorminast saate üles tõsta Mandri-Euroopa suurimat aktiivset vulkaani, Mt. Etna. Messina, Itaalia maakonna kõige lähemal asuv punkt, on tavaliselt tähelepanuta jäetud, kuid see on seda väärt näha enne, kui peate tagasi Palermosse maalilise põhjaranniku suunas Cefalu kaudu.\n6 Itaalia Riviera rongi- ja paadiga\nVahemere rannik alates Sanremo kuni Portovenere'i pole lihtsalt ilus. See on täis võluvaid mereäärseid kuurorte, kalurikülaid, ajaloolisi vaatamisväärsusi ja kunstilisi aardeid, kellest kõik on rongi- või paadiga hõlpsasti juurdepääsetavad. Kui reisite rohkem kui seljakotiga, võib teil olla vaja valida mitu baasi ja natuke tagasi uurida, kuid see pole probleem, kui olete rongipassil. Kogu ümbrus PortofinoNäiteks on näiteks paadiga hõlpsasti jõuab baasini jõudmiseks Santa Margherita, ja Cinque Terre on Portovenere või Sestri Levante hõlpsasti uuritud. Genova ja La Spezia vahel ei ole ühtegi pagasiruumi. Alusta Prantsuse piiri lähedal Sanremo, tuntud Riviera lillekeskust, kus roosid, jasmiin, nelkid, mimoosid ja muud aromaatsed lilled õitsevad terrassil. Rentida jalgratta, et jõuda San Rémou ja San Lorenzo vahel mõnede Riviera kõige paremate ja kõige vähem hõrega randadega; enamik on tasuta.\nGenova on ehk Itaalia kõige tähelepanuta jääv linn, selle tänavad on vooderdatud suurepäraste paleintega ja selle kirikud ja muuseumid täis hinnatud kunstiväärtusi. Siin saate parvlaeva siit postkaardi sadamasse Portofino ja siis kohalik paat Santa Margherita jalutuskäigu ajal rannaäärse promenaadi ja peibutama oma armastavalt Vana Maailma atmosfääri. Sestri Levante teeb hea aluse Cinque Terre uurimiseks või valib ühe viiest linnast ja vahetab nende vahel paadiga või rongiga. Linnad koos Portovenere'iga on a UNESCO maailmapärandi nimistusse. Võite liikuda edasi Portovenere'i rongiga, kuid kaugelt kõige maalilisem viis saabumiseks on üks Cinque Terre linnadest paadiga sõitmine, mis liiguvad suurepäraste kaljude all ja ühe Itaalia kõige ilusama sadama juurde. Jätkake siin, et ronida kitsad sõiduradad, 12. sajandist pärinevad majad, linnast kõrgemale.\n7 Ekskursioon läbi Emilia-Romagna Bologna Firenze\nVähesed sõiduratkad Itaalias lubavad nädala jooksul nii palju erinevaid kui maaliline teekond Bolognast Firenzeini Aadria mere rannik ja üle Apenniin mäed. Nädal lubab päeva või kaks keskaegsetest Bologna tornidest ja kaunistest kirikutest ja lõppeesmärgiks Firenze renessansi imet. Nende vahele jäävad Rooma alad, Bütsantsi mosaiikide parimad kooslused, Aadria mere randade miilid, kaluriküla, lossid ja väike sõltumatu San Marino Vabariik.\nHead Bologna ida pool ja peatuge sisse Faenza, keraamika tuntud. Lugege selle käsitöö kohta ja näete Picasso ja Matisse näiteid Museo delle Ceramiche'ist enne Ravenna liikumist. The UNESCO maailmapärandi nimistusse sisaldab kaheksat kirikut, millest igaüks on pimestav Bütsantsi mosaiigid, nii et Ravennas peatuspaik tähendab, et teil pole sensoorne ülekoormus üritades neid kõiki samal päeval näha. Edaspidi rannikul lõuna pool on Cesenatico, kelle vanas kalasadamas, mida ümbritsevad mereandide restoranid, on ajalooliste paatide ujuv muuseum. Rimini Rooma minevik on ajaloolistes märgistustes selgelt selgitatud, kui teete oma peamist tänavat minevikus kaevetöödel; foorum; grand Porta Augusto; ja viiekohaline sild Ponte Tiberini. Kui hooaeg on õige, peate pausi ühe Rimini kuulsate Aadria mere rannas.\nSõitke San Marino lähedal asuvasse sisemaasse, jättes autoga sõitma mugavat bussit oma ajaloolisesse keskusse, et näha sagedast valvurist ja kolmest mäetippu lossidest. Järgige vana teed, paralleelselt autostradaga, läbi Cesena jõe Forli, seinaäärne linn Abbazia di San Mercuriale (San Mercuriale klooster) peamine piazza on väärt oma kivi nikerdamist. Siit saate SS67 üle Apenniini Firenze.\n8 Sõit Sardiiniast\nChia rand, Sardiinia\nSardiinia võib olla osa Itaaliast, kuid varsti tundub, et oleksite täiesti erinev riigis; tal on isegi oma selge köök. Kulutage vähemalt ühe päeva pealinnas Cagliari, et tutvuda peamiste vaatamisväärsustega, nii et Sardiinia ainulaadse ajaloo ja eelajalooliku ajal on teil mõningane taust. Mõistma kummalist nuraghe - unikaalsed kivimaterjalid et pipar kogu saart - külastage muuseumi citadel. Sõida Cagliari põhja poole, et näha parimat nendest, Nuraghe su Nuraxi, siis mine lääne suunas Oristano näha finiiklaste / kartaaži / rooma varemeid Tharros. Jätkake põhja suunas linna ilusasse linna Bosa, selle lossi all ja järgige maalilist rannikuväljakut Alghero kõndima oma seinu ja jalutama oma atmosfääri kivist tänavatel. Võta paat muljetavaldavatele mere kooptidele Grotta di Nettuno enne reisimist läbi Sassari lossi peal Castelsardo.\nJälgi põhja rannikut fantastiliste kivimite moodustumisega Santa Teresa di Gallura ja võtke parvlaeva rohelised rannad Arcipelago di la Maddalena enne kui jõuate Costa Smeralda. Arzachena Siin on hea ala, võib-olla maalinnas, mis asub linna kõrgemal asuvates mägedes asuvates mägedes, kui uurite trendikate kuurortlinnade ja silmapaistvate eelajalooliste paikade vaatamisväärsusi. Ida ranniku pool asuv käik toob sind Sardiinia loodusesse ja hõredalt asustatud mägedesse, kus kiirtee viib teid Nuoro. See on hea keskus päevas, kus uuritakse mägede sadav kohti Barbagia. Tagasi Cagliari peatusesse Nuraghe Losa ja salapärane hästi Santa Cristina. Saate seda teed teha kaheksa päeva jooksul, kui jätate mõned eelajaloolised saidid välja, kuid 10 annab sulle rohkem vaba aja veetmiseks, et nautida Sardiinia unikaalset kultuuri, samuti annab teile rohkem aega kulutamiseks Cagliaris külgreisiga Phoeniciku linnas Nora.\nItaalia kaart: parimad teekonnad


Kommentaarid - SELGITAV VIDEO | Miks on raske jooksvat inimest jalga tulistada - Maaleht\nSELGITAV VIDEO | Miks on raske jooksvat inimest jalga tulistada - kommentaare 1-15\nRegistreeritud (54) Anonüümne (206)\nSee kommentaar on sisestatud anonüümse kasutaja "Vagra" poolt ja on seetõttu nähtav ainult anonüümsete kommentaaride kaustas\nVideot ikka vaatasid või niisama loll?\nSee kärarikas diskusioon oli alustatud nii rumalate inimeste poolt, et neile ei peaks isegi kuidagi vastama.\nHamburg, räägi teemadel, millest oled võimeline aru saama.\nLoll on see, kes vabandust ei leia. Kui minu mälu mind ei peta,siis jutt oli selline, et hakkas politsei poole tulema. Kuskil ei olnud juttu jooksmisest. Kahe jala pindala pole sugugi väiksem,kui rindkere oma. Lihtsalt juhi tulirelva toru natukene allapoole. Kui poleks ise relvakandja olnud ja sellega tegelenud, ei räägiks. Samuti on võimalik sihtida õlga või külje peale, mitte rindkeresse, mis on ilmselge surma põhjustaja. Ma ei ole puutunud kokku praeguse politsei relvaga, aga minu arust on see Glock, mis on üsna sarnane veneaegse püstoliga Makarov, siis see ei ole taparelv, pigem kaitserelv, mis peatab ründaja, kui õigesse kohta lasta.Lühike raud, kuuli läbimõõt ja kuuli algkiirus on mõeldud rohkem ründaja peatamiseks, erinevalt näiteks TT püstolist, kus kuulialgkiirus on suur ja ka läbimõõt väiksem. Läbistab täiega ilma, et ründajat peataks, kuid samason ta hea taparelv.\nPolitseil tuleks relvad ära võtta ja anda sulepadjad, et nad kellegile viga ei teeks.\nKas siis pole võimalik kasutada muud relvastust - šoki-,halvamis- jne relvi, mis ei tapa vaid teeb teovõimetuks ajutiselt...kuid võimaldab kurjategijatelt hiljem vasuseid saada...ja psüühiliselt haigeid ravile...mitte teise ilma saata?\nMa ei tea, mul oleks küll veider oma lähedased panna leinama "kuna ma ei karda oma elu pärast". Üsna enesekeskne suhtumine ma ütleks.\nTõprad kustutavad jälle kommentaare, igatahes vahet pole ebastabiilseid alkohoolikuid polegi kellelegi vaja.\nmaramo 03.11.2017 19:00\nKas siis pole võimalik kasutada muud relvastust\nNoaga jooksva inimesega peab rääkima, küsima ta lapserõlve kohta, rääkima sellest, et ta vend on ju eesti nokia, siis vaatama taevasse ja hakkama eesti MENTE sõimama\nSeda ma arvasin. Eesti valitsus ja nende sabarakud laseksid maha kõik, kes neile häbi või probleeme tekitavad. Põhja-Korea.\nAlles sa maramo ju kirjutasid, kuidas me sünnime aina uuesti ja uuesti. Siis polegi ju midagi hullu. Nüüd ta järgmises elus teab, et ei maksa noad käes politsei suunas joosta.\nMõistlik oleks panna mendid jämejala juurde patrulli hoiaks ravikuudelt sitaks kokku ja saaks ajust haigeid mente treenida paremini tappma. Esiklaasi asemele võiks tulevikus tõmmata musta kile ja vilkurid läheks koos päevatuledega põlema.\nTurakas. Kes ütles et toimus rünne. Haige, kes polnud kunagi vägivaldne, ärples lihtsalt. Ja seesama röökimine: pane maha!!!, käivitaski amokijooksu.\nMida politseinik siis tegema pidi? Vehi, aga ära torka ütlema?\nKah laskjad- ei lasknud jooksja suunaski. Jooksja litsus ju kaikaga mööda seinaäärt.\nJah. Rünnatav kangestus, tulistas kolm lasku õhku ja oleks olnud õhtustes uudistes teenistuskohuste täitmisel hukkunud politseinikuna. Ratas oleks lesele pai teinud.\nÕnneks oli mees, kes ellimineeris ohu.\nMind õpetati CCCP vägedes, et pead relva välja võttes olema võimeline tapma. Või tapetakse sind ennast.\nAntud juhtumi puhul oleks politseinik pidanud näkku tulistama. Aga sellega ei saaks ma vist ise ka hakkama.\nmeele Härma, kui oled naissoost võta väheke vaiksemalt, vene armees õpetati relva käsitlema küll ja see, mis selles videos on täielik absurd ja mõeldudki naiivsetele inimestele.\nOleks tulnud jalga tulistada nagu olen juba eelnevalt kommenteerinud, mina liigitan selle mõrvaks, see on minu arvamus ja punkt.\nVene armees oli käsirelv küll. Seda käsitleti viskerelvana. Makarov oli nimi.\nMinust visamad oskavad Makarovist märklauale pihta saada ka. Mina ei oska, mul on Glock.\n"mina liigitan selle mõrvaks, see on minu arvamus ja punkt."\nHau! Eit DD Mehitamata Õhusõiduk on rääkinud...\nArvan, et ise oleksid politseiniku asemel kindlasti jalga lasknud (seda küll mitte tulistamise mõttes)...\nLasketiirus võime eitedega võistelda küll. Kümnest üheksa lasen endiselt kümnesse.\nMeele Härma, ärge vastage nii palju sellistele, nagu maramo ja tema sarnased. Siin juba kõik said aru, kes on kes. Trollid ei maksa seda, et neile pöörataks palju tähelepanu, sest nii võib klaviatuuri sodiks lasta. Kui nad ei leia üht, siis lähevad otsima teist ja kirjutavad hulganisti lollusi. Neile ei saa midagi tõestada, nagu psühhidelegi. Need, kes praegu kirjutavad politsei tegevuse vastu, kunagi ei näinud enda ees ehtsat elusat pätti ega ehtsat relva, mis võib tappa. Nad nägid seda vaid arvutimängudes. Tuleb lihtsalt elada oma elu. Ma ei pööra sellistele palju tähelepanu, lihtsalt elan oma elu.\nÄr,e kaldu teemast eemale, fatiks jääb, et tapeti noor, elujõus inimene, tagajärgi heietada pole mõtet, me ei saa enam iial teada, miks see noormees tn noad käes ringi jooksis.\nSiit küsimus, miks rootsis ei tulistata märatsevaid, autosid põletavaid uusrootslasi, siin teile mõtlemisainest.\n"noor, elujõus inimene" - vaimselt haige inimene ei ole elujõus. Füüsiselt ehk terve, aga see on ka kõik. Olgu füüsis nii hea kui tahes, aga kui peas klõks ära käib, siis pole enamasti midagi teha.\nOle nii heas füüsilises vormis kui tahes aga kui kõrvade vahel ikka ulub tuul siis pole jah midagi enam teha, kui ikka ära keerab siis juba ikka põhjalikult, ega ilma asjata ei öelda, et hullul on looma jõud kui peast ära pööra, kui ikka peast sooda hakkab juba nugadega vehkima siis ei aita muu kui kuul jalga\nPole oluline, et politsei läheb rootsis "aitama" märatsevat uusrootslast aga eestis kahjutuks tegema "abivajajat". Ei ole oluline, et venemaal "kaod", kui kellelegi nägu ei meeldi aga poolas pead mendile iga lause peale raha maksma ning türgis...jne, jne...\nOluline on, mida ja kuidas meil siin eestis tegema peaks!\nOluline on, et president, pea- ja tavaminister, linnapea ja nende nõuandjad, jne pole enam ammu riigiteenrid - nad ei teeni riiki, vaid elavad selle nimel, kuidas oma kohal läbi lüüa.\nSee õnnetu pollar, kes Jaanuse maha lasi, tegi täpselt nii, nagu eelmainitud seltskond temalt nõudis.\nSelga on loomulikult kergem.\nUffff.... Liiga palju tähelepanu ohtliku psühhi seaduspärasele lõpule.\nMiks on raske tabada jalga? Stress, mõlemal pooltel. Lisaks, jalg on peenike ja joostes käib sinna-sänna, isegi rohkem, kui jooksval märklaual näidatakse. Distants on liiga väike, stressis ja mitteadekvaatne psühh võib seda kiiresti ületada. Ja psühh ei tunne valu nii palju, kui tavainimene. Stress nagu maandab seda. 90tel "K" snaiper tulistas jooksvale Margus Rosenbergile (Rosenberg pärast sai eluaegset) jalgu, aga too ei lõpetanud jooksmist.\nKui distants on nii väike, siis pole ka palju aega mõtiskluseks.\nPraegu me teame, et kurjategijal oli kaks nuga kaasas, aga kui ei tea, mis tal veel kaasas olla ja ta võib väga ruttu läheneda, siis see on ka oluline. Inimene pole röntgen. Mis siis, kui tal oleks veel püstol olnud ja ta oleks võinud stressis sellest haarata?\nJa kas üldse oli oluline, et ta jääks ellu? Kindlasti mitte.\nSee politseinik, kes tulistas seda kurjategijat, näitas küllalt head laskmisoskust. Kui ründaja oli temast niisugusel distantsil, ta jõudis veel nii palju hoiatuslaske teha ja lõpuks tapis kurjategijat. See käis küllalt kiiresti.\nAga teinekord pole vaja nii palju hoiatuslaske, sest piisaks ainult ühest. Liiga palju kuule välja tulistada ka pole hea: äkki lendab veel kõrvale ja tabab süütut inimest või lõhub akna ära. Rikošet on ka ohtlik.\nJääb mulje, Sa võiksid olla väga hea sõdur/pollar/turva... aga sa ei suuda aru saada, MIKS seff ründas.\nMida Sina sarnases olukorras oleksid teinud?\n(Palun ära mõtle, et pean Sind hulluks, või tahaksin, et sa sarnases olukorras oleksid aga lihtsalt mõtle ja vasta iseendale)\nÕigustage kuda tahes, aga minu meelest oli see mõrv, missest et seaduslik.\nJumal sinuga, aga usk pole veel kedagi haavamatuks muutnud... :)\nRumalamat selgitust pole ammu kuulnud kui antud relvade poseerijal. Tegutsema oleks pidanud juba siis kui ründajal oli esimene samm tehtud aga mitte ootama, et aaa krt näe jooksebki nugadega. Loll kes vabandust ei leia ja veel lollim kes vabandab ütleb Tõstamaa vanasõna\nMis sa nüüd siis öelda tahtsid? Et kõige targem, kui politsei oleks rünnanud esimesena? :)\nJaanus Käärmann tunnetas südames, mis on õige, sest Jumal on "kirjutanud" oma Seadused kõigi inimeste südametesse. Ning kui südametunnistus on õigel kohal, siis ka tegutsetakse vastavalt, kuigi kuri vaim võib need tegutsemised oma "kasuks" pöörata, sest ei olda kindlad - kas see vastab Jumala Tahtele, kuna ei usaldata Jumala Sõna Piiblist.\nKuri vaim on inimesi eksitanud - justkui Piibel oleks kogu aeg ringi muudetud ja Jumala Sõna kehtetuks tehtud!?\nTegelikult on Piibel püsinud muutumatuna algusest peale, ja 1997. aasta tõlke mõte on jäänud samaks - kuigi eestipärasemaks, ja Jehhoova on asendatud eestikeelse Issandaga.\n(kõik ülejäänud "pühakirjad" on muudetud, kaasaarvatud "Jehoovatunnistajate-org")\nNäiteks igasugu korrakaitsjad peaksid olema mehed, sest naised on õrnem pool.\nSelle viiteks on Jumal praegusele Maailmale pannud oma pojad ehk inglid korrakaitsjateks kurjade vaimude üle, kuid 1/3 nendest reetsid Jumalat - ning on nüüd hoopis Jumala vastased, kuna on kurja vaimu mõju all.\nSellest nad saavad välja alles siis, kui kogu Loodu sünnib Vabadusse!


28. juuni 2022 by britt 4 Comments\nKell on kaks öösel ja ma peaksin magama, aga selle asemel ma...söön krõpsu, karamellijäätist ja kallasin just klaasi veini. Jõudsin hetk tagasi Viimsisse ja kuigi äratuskell hakkab viie tunni pärast juba märku andma, et on tagumine aeg uut päeva tervitada, siis mina tervitan seda juba praegu. Tänavalgustus lülitati just välja ja õhk on mõnus. Vaikne tuuleiil teeb endale paokil Loe edasi..\n23. juuni 2022 by britt 5 Comments\nMa ei taha vinguda, aga kas üldse on turvalisemat kohta vingumiseks kui oma netipesa? Käisin ükspäev poes. Kogemata, no peaaegu kogemata jätsin sinna paarsada eurot. Mõni puu, mõni põõsas, üks kuni liiga mitu taime. Hiljem sõelusin 345135985x auto ja kodu vahet, et kõik asjad ära tassida. Siis istutasin ja olin rõõmus ja uhke. Aed on meil pisike, aga vähemalt on aed. Loe edasi..\nUnistus, mis on nii lähedal, ent samas nii kaugel\n12. juuni 2022 by britt 12 Comments\nNäen viimased paar nädalat vahelduvalt ainult kaht unenägu. Ühes olen lennukis, mis läheb iga jumala kord samasse kohta - New Yorki. Mõnikord olen üksi, teine kord terve perega, siis jälle hoopis mõne sõbraga või vaid ühega lastest. Aga alati lähen New Yorki ja vaatan lennukiaknast enda all laiutavat ookeani. Teises unenäos olen Saaremaal. Alati koos lastega. Mõnikord istume Loe edasi..\nLas laps vastutab temast tekkiva narratiivi üle ise\n9. juuni 2022 by britt 6 Comments\nEma avaldas täna natuke nördimust, et ma lastest siin niivõrd palju vähem kirjutan. Või noh, kas just nördimust, aga niiviisi mööda minnes. Kui ma juba jupp aega tagasi kuskil välja tõin, et eelistan edaspidi laste osas mitte detailidesse laskuda, tekkis mu postkasti laviin ärritunud inimestest. "Aga ma olen juba su esimese lapse sünnist alates sind jälginud, see on mulle ja Loe edasi..\n31. mai 2022 by britt 24 Comments\nMa olen täiesti veendunud, et internetis kättesaadav meelelahutus on mõne aasta pärast lõviosas tasuline. Juba praegu on youtube'is võimalik näidata oma videosid vaid neile, kes on selle eest maksnud ja ka Instagram on välja tulnud subscribe lahendusega, mis lubab sisu jagada vaid tellijatele. Rääkimata sellest, et see lahendus on muutumas populaarseks ka blogide seas. Aga Loe edasi..


Arutelu:Fakt – Vikipeedia\nSee määratlus on liiga lühike ja mittemidagiütlev! --193.40.58.14 2. veebruar 2007, kell 10:24 (UTC)\nFaktid on tihedalt seotud nende kindlakstegemisega. Fakt on mõiste mille puhul on kindlaks tehtav, et sellele vastab mingi objektiivne realiteet.\nLoodusteaduse aspektist on fakt loodusseadusele vastav ese, nähtus või sündmus.\nJätsin selle sisu esialgu välja, sest see on segane. Andres 2. veebruar 2007, kell 12:27 (UTC)\nArtikkel nõuab tööd. Tuleb avada mõiste sisu ning rääkida ka tähendusnüanssidest teistes valdkondades ja tavakeeles. Andres 2. veebruar 2007, kell 12:29 (UTC)\nfakti olemasolu ühelt poolt tagatud sellega, et nähtus või asi vastab teooriale ja on selle raames kooskõlaliselt kirjeldatav.\nMis mõttes on fakti olemasolu sellega tagatud? Andres 9. veebruar 2007, kell 13:25 (UTC)\nFaktilisuse kohta peaks olema eraldi artikkel.\nFakt osutab selle järgi eelkõige millegi tegelikkusele ehk sellele, et miski on, aga ei ütle, mis see iseendast on.\nMis mõttes fakt osutab millegi tegelikkusele?\nSellest lausest jääb mulje, nagu see, mis see iseendast on, oleks seotud normidega.\nFaktilisus pole seega piisav\nKuidas see järeldub?\nNende valdkondade puhul kerkibki fakti asemel põhimõisteks väärtus.\nSee esitus on nii kokkusurutud, et jääb hämaraks. Andres 9. veebruar 2007, kell 13:30 (UTC)\nTihti arvatakse et fakt = tõde. Kas ei peaks selle kohta veidi pikemalt miagi olema? --Vikker 12. mai 2009, kell 13:20 (UTC)\nVõib-olla küll. Midagi säärast ongi artikli alguses öeldud. Andres 12. mai 2009, kell 19:23 (UTC)\nDefinitsioonilauses peab olema see sõna, mida defineerima hakatakse nimetavas käändes. Selles artiklis on see omastavas käändes. Alts 1. detsember 2010, kell 20:52 (EET)\nMinu meelest võib vabalt olla omastavas või mõnes muus käändes. Sageli on ta rajavas käändes. Andres 1. detsember 2010, kell 23:15 (EET)\nFakti (ladina sõnast factum 'tehtud') ehk tõsiasja ehk tõiga all mõeldakse filosoofias tegelikku asjade seisu....\nKas see pole liigselt filosoofiakeskne määratlus sõna enese definitsioonina? Määratlus filosoofias võiks pärast tulla. (vt. Inglise keelne lk.) Nimelik 17.10. 2013, 21:10\nKus siis veel fakti defineeritakse peale filosoofia?\nSee, mis on tegelikult juhtunud või on tõsi? Mille poolest see erineb tegelikust asjade seisust? Andres (arutelu) 18. oktoober 2013, kell 19:08 (EEST)\nSelline definitsioon ei kõlba kuskile. Entsüklopeedias ei saa midagi defineerida sünonüümide kaudu, see ei ole võõrsõnade leksikon. Leksikon kinnitab ainult, et tegu on sünonüümidega. Andres (arutelu) 22. oktoober 2013, kell 10:51 (EEST)\nFakt loodusteaduses...See teeb fakti mõiste loodusteaduse raames problemaatiliseks....Ja see ongi kogu info fakti kohta loodusteaduses? Selline arutluskäik on huvitav aga see võiks olla pigem arutelu all kui artiklis. Mulle tundub, et meil eestikeelses vikipeedias oleks hädasti vaja rohkem loodusteadlastest administraatoreid, kes selliseid üldiseid, keskseid mõisteid täpsustaksid ja kõrvalistest küsimustest puhastaksid. Fakt kui selline, loodusteaduse raames, on ju kõikidest asjadest kõige kindlamaid asju üldse. Kui nimetame selle problemaatiliseks, siis millele veel üldse loodusteadus tugineda saaks.. huvitavale filosoofiale, sõnade paljususele, puhtale loogikale, ideedele, usule või millele? Kas pole igasuguse tõe kinnituseks mingi konkreetne fakt, faktid millele see tõdemus tugineb? Kas pole fakt, teaduslikus mõttes, ainuke kriteerium, mis eristab objektiivset ja subjektiivset vaadet, tõsikindlat ja üksnes arvamuslikku. Kui fakt oleks problemaatiline ei saaks me rääkida mingist kindlast teadmisest.. ka siin vikipeedias oleva info adekvaatsusest. Facta non solum verba. Nimelik (arutelu) 14. detsember 2015, kell 16:12\nScientific facts are verified by repeatable careful observation or measurement (by experiments or other means). (ingl. k. lk tekst) Midagi sellist võiks ka artiklis olla teaduslike faktide kohta. Nimelik (arutelu) 14. detsember 2015, kell 17:19\nEdu Teile sellega! Kogu inimteadlaste ühendunud (aja)lookogu, hästi loeme siia ka need kes neistega ühenduses veel pole olnud, ei anna ju veel Loodus(teaduse)faktivõrgustikku minu arust - siin on tähtsal kohal ka asjaolud 'kuidas faktimäärajaks saadakse' (erinevate riikide teadusmoodulid): mida arvata inimeste 'moraalimeelest' (Francis Hutcheson, 1728) nimelt võib hiljutiste avastuste valguses (fMRI neurokuvamisuuringute tõlgendamine) 'moraal' inimese ajus olemas olla ja isegi sisemise moraalivõrgustiku moodustada - -neuromoraalse-süsteemi- keskuseks pakutakse ventromedial prefrontal cortex ’it (täpsemalt selle parempoolset osa)\n* GUY KAHANE, http://onlinelibrary.wiley.com/doi/10.1111/mila.12001/pdf On the Wrong Track: Process and Content in Moral Psychology, Mind & Language, 27. väljaanne, nr 5 November 2012, lk 519–545.\nMariina 15. detsember 2015, kell 07:11 (EET) alias Простота\n↑ Dr. Mario F. Mendez, MD, PhD, Professor, http://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC3163302/ The Neurobiology of Moral Behavior: Review and Neuropsychiatric Implications, CNS Spectr. 2009 Nov; 14(11): 608–620, PMCID: PMC3163302, NIHMSID: NIHMS296407\nSee, mis siin alajaotuses "Fakt loodusteaduses" enne oli, on problemaatiline (esimese lause kohta on ülalpool juba küsimus esitatud), ja lisatu on minu meelest kokkuvõttes vähemalt sama problemaatiline. Ma teen ettepaneku kogu see alajaotus välja võtta.\nTegu ei ole teadusliku, vaid filosoofilise teemaga. Andres (arutelu) 16. detsember 2015, kell 22:53 (EET)\nGümnaasiumi bioloogiaõpik ei ole filosoofilise teema puhul sobiv allikas. Andres (arutelu) 17. detsember 2015, kell 03:04 (EET)\nSoovitan lugeda seda: Mis asi see on, mida nimetatakse teaduseks?. Andres (arutelu) 17. detsember 2015, kell 03:05 (EET)\nOk, filosoofiline fakti käsitlus on kindlasti oluline aga kuhugi peaks mahtuma ka fakt kui teaduslik termin. Ka ingl. k. vikilehel on siiski lõik: :Scientific facts are verified by repeatable careful observation or measurement (by experiments or other means). Kui fakti selline käsitlus filosoofilisel fakti lk ei sobi, siis tuleks teha ka lehekülg faktist teaduslikus maailmavaates või midagi sellist. Fakt loodusteadustes ei saa olla üksnes problemaatiline... või kuidas? Võtame näiteks Fukushima tuumaelektrijaama katastroofi. See on fakt, mis on selles faktis problemaatilist. Fakti tõlgendustes võivad tekkida problemaatilised seletused, vaieldavused aga fakt, kui selline pole kunagi problemaatiline. Kui fakt loodusteaduses on problemaatiline, siis ju vaatlus, katse, falsifitseeritavus on samuti problemaatilised, sest need tuginevad faktile. Kui aga need kolm on problemaatilised on kogu teaduslik maailmavaade problemaatiline. Nimelik (arutelu) 17. detsember 2015\nLoodusteaduses on fakti olemasolu ühelt poolt tagatud..teooriaga. See fakti olemasolu on tagatud - see on jah päris absurdne, suvaline mõte. Üks on primaarne (fakt), teine sekundaarne, mitte vastupidi. Teooria ei loo ju fakti vaid fakt aitab teooriat verifitseerida või valeks tunnistada. Aga sellest oli juba eelpool.. Nimelik (arutelu) 17. detsember 2015\nMa mõtlesin Teile just soovitada, et oodake see meie Vikipeedia inimime ära saate ehk 'käima' aga juba jõudsite arvamusi vahetada ☺ ...\nMis mõttes Fukushima tuumaelektrijaama katastroof on fakt, kas see on fakt kõigi nende List of nuclear power stations mõttes? Kas see on kindel, et seal Loodus oma enesekohase loomuga tegutses või ? Kahtlen...\nMariina 17. detsember 2015, kell 13:01 (EET) alias Простота\nTere Mariina! Kas oled lugenud seda: Mis asi see on, mida nimetatakse teaduseks?? Nimelik (arutelu) 17. detsember 2015\nSeda artiklit jah üsna 'soojalt' aga minu meel selliselt ei nokitse, minu 'teadustõmme' on kindlalt ingliskeelne, kui saan seal millelegi küüned taha siis 'tilgub' ka eesti keelde vahel aga nüüd hoopis teine asi - ma pean vaatama kas ta mul lastele on 'musta-tarkuse-kummutisse-lahterdatud' kui ei siis võiks selle järjekorda panna miskis plaanis; võib-olla, ehk, ei ma ei saa mul on ikka veel palju eksamiteks õppida : seep see on, et varesed ei pea koolis käima nad on niigi targad aga inimene peab muudkui õppima ...\nMariina 17. detsember 2015, kell 13:33 (EET) alias Простота\nAitäh! Varese võrdlus on väga hea, selline see inimese elu on..https://www.youtube.com/watch?v=oYFFcvDJt9s Õpi hoolega! Nimelik (arutelu) 17. detsember 2015\nMariina 17. detsember 2015, kell 14:02 (EET) alias Простота\nMa ei ole nõus, et loodusteadustes on mingi teine fakti mõiste kui filosoofias. Teadusfilosoofias on küll fakti käsitlus spetsiifiline, kuid jääb ikkagi filosoofia raamidesse.\nSee lõik, mis on välja tõstetud, on ebaõnnestunult sõnastatud ja võib-olla ka ebaõnnestunult mõeldud. Loodusteaduses ei ole mingit spetsiifilist faktimõistet, või kasutatakse sõna "fakt" üldkeelses tähenduses. Fakt ei ole midagi, mis oleks lahus selle mõistmisest ja esitusest, seetõttu sõltub fakt ka mingitest teooriatest (teadusliku fakti puhul teaduslikest teooriatest, fakti puhul üldse mingitest nende analoogidest). Andres (arutelu) 30. detsember 2015, kell 12:31 (EET)\nÜldkeeles mõeldakse fakti all seda, kuidas asjad tegelikult on. Seejuures jäetakse tähele panemata, et konkreetne fakt on mõeldamatu ilma teoreetilise raamistikuta. Andres (arutelu) 30. detsember 2015, kell 12:32 (EET)\nMa päriselt ei saa aru, mida täpselt silmas pead. Millisel juhul on fakt mõeldamatu ilma teoreetilise raamita, äkki mõni näide? Kas pole nii - fakt on ikka fakt, hoolimata sellest kas teooria on, seda pole või see on petlik. Tuli põletab ikka samamoodi. "Teda"/seda ei huvita, kuidas inimene oma teadvusega seda nimetab, seletab, milliseid vaateid selle suhtes omab. Hapnikuga ühinemine või flogistoni eraldumine või milleks iganes tuld subjektiivselt peetakse on fakti kui objektiivse tegelikkuse suhtes teisejärguline. Kas võib öelda, et maailm koosneb faktidest, on alati koosnenud? Teine lugu on kuidas neid tõlgendada. Aga erinevad tõlgendused ei muuda fakti ennast. Nimelik (arutelu) 13. jaanuar 2016 7:14\nJah, kui lähtuda sellest faktimõistest, mis meil siin alguses on, siis on see tõesti nii. Aga loodusteaduses ei ole selles mõttes teada, mis on fakt. Selles kontekstis räägitakse pigem teooriast. (Ja siingi pole selge, kas teooriad põhimõtteliselt saavad öelda midagi faktilist.) Loodusteaduses mõeldakse fakti all pigem seda, mida vaatlus ja katse otseselt ütlevad. Selles mõttes on tõesti loodusteaduses teistsugune fakti mõiste. Ja sellised faktid on teooriast sõltuvad. Vaata selle kohta: Mis asi see on, mida nimetatakse teaduseks?, I peatüki kokkuvõte. Andres (arutelu) 13. jaanuar 2016, kell 10:52 (EET)\nMillisest teooriast sõltub see fakt, et tuli põletab meie näppu kui tuld katsuda proovime? Põletab igal juhul, ükskõik milline see fakti teadusfilosoofiline mõiste ka oleks. Teooria enne ja siis fakt või fakt enne ja siis teooria. Ka Chalmersi ja Kuhni näppu. See on lihtsalt paratamatu ilming, fakt, mida teadus proovib seletada ja filosoof siis enda arvates kõige kõrgemalt positsioonilt interpreteerida, vaidlustada, jne. Inimene mõtiskleb oma ajus nii ja naa..mõtelda on ju mõnus.. aga miski on maailmas, mis lihtsalt on nii nagu ta on. Kadunud Peeter Mudist nimetas seda paratamatuseni jõudmiseks. Teadlane aksepteerib seda tõsiasjana. Jätab oma tõlgendused, keskendub faktile enesele, maailmale enesele. Filosoof seab aga ikka kahtluse alla kõik, peale oma huvitava mõtte. Kui teadust maailmas poleks, oleksid inimesed lõputus skolastilises defineerimise probleemistikus-üks autoriteet arvab nii, teine naa ja mõlemal on "õigus" jne. Fakt ise, näiteks see põlemise asi, ei olene sellest eriti. Elus või surnud kass, puutükk või kiletükk, temal/nendel pole mingit "teooriat" selle tule-fenomeni kohta. Tuli põletab neid kõiki ikka samamoodi. See on fakt, miski mis ei olene kellegi teooriast. https://et.wikipedia.org/wiki/Natura_parendo_vincitur Küsimus on selles, kas tahame näha maailmas selgust, seaduspära või lõputult vaielda ja kahelda, mängida erinevate arvamuste, teooriate, tõlgendustega jne. Nimelik 15. jaanuar 2016 19:40\nNoh, mingi (küll mitte teaduslik) teooria ju on, millest tuleneb tule ja näppude jne olemasolu. Andres (arutelu) 15. jaanuar 2016, kell 20:05 (EET)\nJah, aga sellest või selle puudumisest ei olene-tulene fakt tulest ja põlemise protsessist. Teooria, nimetamine ei pane tuld põlema/põletama. Põlemine (fakt) paneb mõtlema teooriaid selle kohta. Teooriaid võib olla palju, põlemine on aga üks. Nii otsib inimene seda ühte, mis kattuks, sobiks täpselt faktiga. Faktid kalduvad olema invariantsed, teaduslikud teooriad proovivad jõuda sama invariantsuseni fakte moonutamata. See sama on ka vikipeedia eesmärk- olla kompetentsikeskus, tugineda faktidele, eristada arvamused, hüpoteesid tegelikust. Nimelik 15. jaanuar 2016 21:13\nFaktist räägitakse kahes mõttes: see, mis tegelikult on, ja väide selle kohta, mis tegelikult on. Peale selle, fakte vastandatakse teooriatele kui midagi, mida saab empiiriliselt kindlaks teha. Selles artiklis tuleb ka avada see tähenduste erinevus. Andres (arutelu) 16. jaanuar 2016, kell 11:22 (EET)\nSelge see, et põhjalik artikkel peaks sisaldama erinevaid kihte mõiste kohta. Minu arvates kaldu on artikkel siis, kui peamine tähendus on põgus ja spetsiifiline interpretatsioon põhjalik (Heideggeri fakti kui kogemuse eelteoreetilisest iseloomust jne.) Soomekeelsel ja inglisekeelsel lk on palju selgemalt välja toodud fakti objektiivne külg, kui vaatlejast sõltumatu iseloom. Samuti puudub meie artklis teadusliku fakti mõiste, mis on seotud vaatluse ja katse mõistega, teadusliku meetodiga. Filosoofilises osas tuleks välja tuua ka erinevad vaatenurgad teadusfilosoofias, nagu näiteks venekeelsel lk: В современной философии науки распространены две основные концепции факта: фактуализм и теоретизм. Первая утверждает автономность фактов по отношению к теории, подчеркивая независимость формулировки фактов от теоретических построений. Согласно второй, факты полностью зависят от теории, в зависимости от выбора теоретической позиции, факты могут изменяться. Распространены и подходы суммирующие в себе две указанные концепции и признающие одновременно теоретическую нагруженность фактов и их автономный по отношению к теории характер. Nimelik 17. jaanuar 2016 00:40\nNende märkustega olen nõus. Andres (arutelu) 17. jaanuar 2016, kell 01:01 (EET)\nFakti tunnuseks on ta eksperimentaalne kontrollitavus.\nMa võtsin selle välja, sest esimese lause järele ta ei sobi (ei käi fakti kohta selles üldises mõttes) ja artiklis pole ka kohta, kuhu see panna. Andres (arutelu) 11. oktoober 2016, kell 09:06 (EEST)\nNüüd on siin koos viitega öeldud nii: "Faktiväide on väide, mis sisaldab andmeid ning mille tõesust või väärust on võimalik kontrollida". Esiteks, viidatud on blogile, mis pole autoriteetne allikas. Teiseks, ka allikas on öeldud, et see on lihtsustatud esitus. Tõepoolest, selline jaotus kontrollitavaid andmeid sisaldavateks väideteks kui faktiväideteks ja andmeid mittesisaldavateks väideteks kui väärtushinnanguteks pole võimalik. Võtame näiteks väited: "Peale meie Universumi on olemas ka teisi universumeid." "Jumal on maailma loonud." "Füüsiline maailm on reaalselt olemas." Kolmandaks, siin juttu juriidilisest mõistest, millest peaks rääkima artiklis Faktiväide või mõnes laiendatud pealkirjaga artiklis. Neljandaks, ka see väide ei sobi siinse definitsiooniga kokku ning selle esitamine definitsiooni järel on eksitav. Andres (arutelu) 11. oktoober 2016, kell 10:07 (EEST)\nNüüd on viide asendatud viitega ingliskeelsele vikipeediale. Esiteks, see pole aktsepteeritav viiteallikas, teiseks, kus sea öeldud on? Mina ei leidnud.\nSelle artikliga tuleb töötada, esitus on ühekülgne, aga ma leian, et see õigusta ebasidusa jutu kirjutamist. Kui tahate täiendada, siis võtke süstemaatiliselt ette. Andres (arutelu) 11. oktoober 2016, kell 13:57 (EEST)\nFakt (ladina keele sõnast factum 'tehtud') on tõik ehk tõsiasi, millele osutab tõene väide. Faktiväite tüüpiline test on selle kontrollitavus - st., kas on võimalik tõendada, et vastavad kogemusele - vaatlusele või eksperimendile. Väited, mille tõesust või väärust ei ole võimalik kontrollida ega tõestada, ei ole ka võimalik nimetada faktiväideteks.\nPS! Selleks, et teada, kas väide on tõene, ainult tõene väide osutab faktile, peab olema võimalik seda väidet kontrollida. Järgnevad väited ei ole faktiväited, kui neid pole võimalik tõestada: "Peale meie Universumi on olemas ka teisi universumeid." "Jumal on maailma loonud." "Füüsiline maailm on reaalselt olemas." --213.180.7.217 11. oktoober 2016, kell 16:03 (EEST)\nNoh, hea küll, faktiväidet võib kontrollitavuse kaudu defineerida, nagu viidatud allikas tehti, aga siis see ei haaku ei artikli esimese lausega ega Sinu repliigi esimese lausega. Väite tõesus ei sõltu sellest, kas me seda teame ja kas meil on võimalik seda kontrollida. Pole muidugi välistatud, et keegi defineerib tõesust nii, et see on sõltuvuses kontrollitavusest, aga niisugune arusaam ei ole üldtunnustatud ega minu meelest ka usutav, või teiste sõnadega, see tundub tervele mõistusele vastu rääkivat. Andres (arutelu) 11. oktoober 2016, kell 16:44 (EEST)\n"Noh, hea küll, faktiväidet võib kontrollitavuse kaudu defineerida, nagu viidatud allikas tehti, aga siis see ei haaku ei artikli esimese lausega ega Sinu repliigi esimese lausega." - faktidest endast ei saagi ju rääkida...ainult väidetest, mis on kas tõesed või mitte. Sellepärast tulebki pärast Fakti definitsiooni kirjutad faktide kohta käivatest väidetest ehk faktiväidetest.\nMis mõttes faktidest ei saa rääkida? Kui nendest ei saaks rääkida, milleks siis faktiväiteid tarvis oleks? Nendega ju tahetaksegi faktidest rääkida. Aga faktid on siis ka olemas, kui neist keegi ei räägi. Andres (arutelu) 12. oktoober 2016, kell 19:07 (EEST)\n"Väite tõesus ei sõltu sellest, kas me seda teame ja kas meil on võimalik seda kontrollida." - Tõsi, ei sõltu sellest, kas me seda teame. Väide kas on tõsi või ei ole. Kontrollimine annab teadmise sellest, kas väide on tõene või mitte. Väite tõesus sõltub selle väite seletus- ja ennustusjõust. Väited, mida ei ole võimalik kontrollida, tuleks nimetada pigem oletuseks või arvamuseks, sest nende väidete tõesus ei ole kindlaks tehtud.\nNoh, üldjuhul ei anna kontrollimine lõplikku vastust.\nVäite tõesus ei sõltu selle seletus- ja ennustusjõust. Tõsi küll, ennustuste õnnestumine või ebaõnnestumine on kaudne tõend väite tõesuse või vääruse kohta.\nVäita võidakse ka seda, mille tõesus ei ole kindlaks tehtud. Ja kui on võimalik kontrollida, siis enne kontrollimist ka pole kindlaks tehtud. Andres (arutelu) 12. oktoober 2016, kell 19:07 (EEST)\n"Pole muidugi välistatud, et keegi defineerib tõesust nii, et see on sõltuvuses kontrollitavusest, aga niisugune arusaam ei ole üldtunnustatud ega minu meelest ka usutav, või teiste sõnadega, see tundub tervele mõistusele vastu rääkivat. " - inglise keelne wikipedia teine lause fakti kohta:"The usual test for a statement of fact is verifiability—that is, whether it can be demonstrated to correspond to experience." Tõe vastavusteooria ehk tõe korrespondentsiteooria on kõige tunnustatum tõeteooria üldse, mida peetakse just tervemõistusega kooskõlas olevat.\n--2001:7D0:8514:A880:19D8:B6D9:50A3:990 11. oktoober 2016, kell 19:23 (EEST)\nTsiteeritud lause ei ütle tõesuse kohta midagi.\nTõe vastavusteooria ei ütle kontrollitavuse kohta midagi. Andres (arutelu) 12. oktoober 2016, kell 19:07 (EEST)\n-- Huvitav video fakti ja vikipeedia kui sellise kohta https://www.youtube.com/watch?v=xQ4ba28-oGs&feature=youtu.be (Nimelik) 24. detsember 2016, kell 13:00\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Arutelu:Fakt&oldid=4544892"\nNaase leheküljele "Fakt".\nLehekülje viimane muutmine: 24. detsember 2016, 14:03\nSelle lehekülje viimane muutmine: 14:03, 24. detsember 2016.