to ei karda (registreerimata)\nSee nii ja naa. Et samas, mida sa ronid sinna ülevaatusele, kui pole sada prossa kindel ja lasknud enne pädevas kohas auto tehniline seisund ja muu kõik üle vaadata kellelgi. Olen ka paar korda läinud ülevaatusele lampi, et ehk on korras, kui sain korduva. Ülevaataja öelnud, et mida sa tuled sellise autoga siia juba, millel silmaga nähtavad asjad viltu. Samas kõik õige ju, sest ei lasknud ennem töökojas üle vaadata. Nüüd alati, kui ülevaatusele lähen, siis lasen auto põhjalikult üle vaadata ja vajadusel teen korda ja alles siis ülevaatusele.\nPaljudes kohtades on ülevaatuspunkt ja töökoda samas kohas, nii et ei pea kuskile extra selleks ronima, saab vajadusel auto korda teha ja siis koheselt ka ülevaatusele. Seega ei näita need punased märked ja korduvad passis midagi muud, kui lampi peale lennatud, et ehk saan läbi ja hooletut omanikku. Auto peab korras olema kogu aeg, mitte ainult ülevaatuse ajaks.\nMarek Erm (registreerimata)\nÜlevaatus peakski olema koht kus korraliselt käia auto tehnoseisundit kontrollimas. Miks enne kontrolli veel kontrollida? Korduv pole häbiasi vaid sulle antakse teada kui midagi vajab korda tegemist. Ja pigem ei usaldaks töökodasi hirmust,et nad võivad üritada sulle määrida teenuseid, mida sa tegelikult ei vaja või isegi ei vahetata. Ülevaatuspunktil selline omakasu puudub.\nKuna alati kirjutan ainult neid asju mida ise olen kogenud siis tean lugematu arvu juhtumeid kus remonditöökoja inimesed on absoluutselt alatult käitunud klientidega ja mida vanem klient seda suurema arve saab teha ... Tuleb meelde kolm kõige räigemat kliendi lüpsmist.\n1.Väga tuntud südamekirurgi (enam ei praktiseeri vaid peab loenguid nii siin kui välisriikides) autol ei töötanud ühe ratta seisupidur ja ta läks remonti mustamäel ühte remondifirmasse. Autol vahetati tagakettad, piduriklotsid, pidurite sadulad ja masin tuli kordusülevaatusele. Seisuiduril oli sama puudus alles kuna piduritross oli kinni jäänud. Kuna minul on olemas autode remondiaegade normatiivid programmis "Autodata" siis selgus, et auto remont käis nii:\nA)Tõsteti masin üles ja vahetati klotsid. Korjati masin kokku ja lasti ratastele.\nB)Tõsteti masin üles ja vahetati suportid. Korjati masin kokku ja lasti ratastele.\nC)Tõsteti masin üles ja vahetati pidurikettad. Korjati masin kokku ja lasti ratastele.\nLäksin vanahärraga koos sinna remonditöökotta , et küsida vahetusmeistrilt normtundide liitmise kohta, mille peale ei osanud mees muud öelda kui: "Koduse töö olete hästi teinud".\n2.Vanaproua autol ei olnud korras seisupidur ja tema autol vahetati TAGASILD!\n3.Pensionäri autol oli peale sukka heitgasitorus 1 millimeetrine pragu mis 7 sentimeetrit pikk kuid sellest aitas, et heitgaside arvutuslik lambda "nõudis" kordusülevaatuse vormistamist. Papi tuli paari päeva pärast tagasi nägu rõõmust säramas, et nüüd ei pea tema väga kaua sellise probleemiga jändama. Autol vahetati heitgaaside väljutamise kollektorist alates kuni sommutiotoru väljundini KOGU heitgaasitorustik ja maksma läks see 700€. Ülevaatusel positiivse otsuse saamiseks oleks piisanud kuumakindla kleeplindiga prao teipimisest ... Kui pensionär sai meie jutust aru, kui alatult on temaga käitunud remondimehed siis suuri vaevu suutis vanamees pisaraid tagasi hoida. Järgmine päev helises ülevaatuspunktis telefon ja see pask mis tolle remonditöökoja juhtaja suust tuli ülevaatuspunkti suunas oi oi oi!\nKindasti on normaalseid töökodasid kuid mi9na eelistaks Marek Erm seisukohta. Mine ülevaatusele ja võta nimekiri mis vaja teha ning Teril jääb üle loota, et ei vahetata tagasilda või kogu heitgaasitoristikku.\nNii toimitaksegi (registreerimata)\nKohalikku remonditöökotta minnakse korduva puhul koos ülevaatusaktiga.\nKoos autoomanikuga valitakse vajalikud vahetatavad sõlmed, kusjuures omanikul on võimalus ise hindu vaadata ja valida sobivad.\nRemondiaeg rehkendatakse kokku ja hoiatatakse, et üllatuste puhul võib aega rohkem minna, ka võib tekkida vajadus mõne sõlme avamisel täiendavate juppide järele- seega võib masin remonti jääda ka järgmiseks päevaks, et jupid kohale jõuaksid.\nKas remondiprotsessi juures viibid või mitte- valib omanik ise. Olen viibinud mõni kord. Kõik mis kokku keeratakse, läheb kokku puhastatult ja tõrvaga, kuumust saavad pronksiga. Tolmukummi vahetusel pestakse püsikiirusliigend säravpuhtaks ja kokku läheb uue määrdega.\nTöö teostamisel mingeid suitsupause ei tehta, kokku keeratakse dünamomeetriga, isegi rattad pannakse alla dünamomeetriga.\nMinu autol läks üks sõlm demonteerimisel puruks, see vahetati järgmiseks päevaks töökoja kulul ja kuna mul päev raisku läks- toodi auto mulle kohale, mitte ma ei pidanud 20 km kaugusele järele minema.\nKord avastati, et see kaitseplekilätakas ketaspiduri taga logiseb- poldiauk oli ka suureks kulunud. Töö käigus võeti seegi maha ja tehti korda.\nSellesse tillukesse töökotta on järjekord muide 2-3 nädalat.\nSellisesse kohta peabki saba olema. Ainult nii saabki klienti hoida.\nLühikokkuvõte: kaabakaid leidub kõikjal!\nKurb on see (registreerimata)\net kedagi ei saa usaldada. Olen sellega nõus:\nAga ülevaatuspunkt lasi läbi BMW mille roolivõlli leevendit hoidsid koos kaks niiti ja Subaru mille tagumised piduriklotsid olid metallini kulunud. Ma ei taha niimoodi sõita aga ülevaatusel tunnistati autod sõidukõlbulikuks. Mõlema vea jälile saime alles nädalaid pärast ülevaatust.\nTagumised piduriklotsid kulunud metallini ja ise ei tunne ega KUULE seda, ? raske juhus.\nNing kas tõesti pole rataste vahetuse ajal lihtsalt olnud huvi visata pilk klotsidele, kõik ju nähtaval, ei mõista!\nÜhe ülevaatuspunkti ühe töötaja hajameelsus konkreetsel kontrollimisel ei näita üldist olukorda, sellega ju nõustute? Murega on ikka mõistlik minna probleemse sõlme tuvastamisele, sooviga saada teada kui kaua annab veel sõita sest hetkel ei ole aega ega raha remondiks. Ülevaatus on rutiinne tegevus, mille käigus võib mõni asi märkamata jääda sest tihti on just kliendid need kes lausa segavad auto kontrollimist. Olin auto all kanalis kui üks kodanik küsis, kas teie teete tehnoülevaatust? Teine küsis, et mis teil bensiin maksab, eks ta mõtles sellega ülevaatushinda. Kust teil sisse sõita saab, kas te olete avatud, kaua läheb, kas teil lõunat kaa on, mitmes mina olen, kas saab reguleerida tulesid jne. Inimene on nii kärsitu, et ei lase minul rahulikult mõne minuti autot kontrollida. Neid asju ei tule just iga päev aga nn. praaki ikka tuleb mis ei tähenda, et liiklusesse satuks pidevalt ohtlikke autosid. Pigem suunab mittekorras masinaid teedele kehtiv määrus mis teatud juhtudel lubab tuksis pidurite ja rooliga isegi taksoteenust osutada kuni 2 kuud kui reg. tunnistusel on märge mis näitab hetkel olevat ülevaatuse kehtivust. Muuseas - metallini kulunud piduriklotsi haardetegur on suurem kui kattega klotsil, isiklikult tegin kunagi ammu oma vana Opeliga sellise loomkatse.\nSain esimest korda 13 aasta jooksul korduva. Auto oli põhimõtteliselt vigadeta mootor, gaasid, veermik, amordid, pidurid kõik ok. Probleemiks osutus aga käsipidur, väideti, et üks pool ei tööta. Tõstsin kodus auto üles ja no töötab. Pool aastat tagasi sai taga kõik kettad, klotsid, kässari trossid, eraldi olevad käsipiduri klotsid koos vedrudega ja veel ketaste kaitseplekid koos flantsidega ära vahetatud. Auto kohalt minema ei saa, kui käsipidur peal. Eelmine aasta vanade juppidega läks puhtalt, aga näed siis neid uusi asju.\nKas käsipidur on ohtlik rike, et korduvale saata?\nKohalt ei saa minema ka siis, kui üks pool peab. Kõige lihtsam on testida kuskil kruusateel või muru peal, sõidad ca 30- 50km/h ja tõmbad kässari peale ning vaatad, kas maha jäävad võrdsed pidurdusjäljed või ei.\nKui Hiugo ei suud käega ratast ringi ajada, ei tähenda see veel seda, et töötab...\nJu oli pidurdusjõu erinevus liiga suur.\nSamas ei saa sellest "kässari" ületähtsustamisest aru: man. kastiga kasutad ainult kuskil kallakul, muidu käik sees ja aut. kastil "P"...\nVahest peab teda kontrolli mõttes peale tõmbama, et kinni ei jääks aga reaalselt kasutad teda haruarva IMHO\nKuna ülevaatusel kehtib vastav reeglistik https://www.riigiteataja.ee/aktilisa/1040/5201/8016/MKM_2704\n2018_m23%20lisa%204.pdf# siis vormistatakse kordusülevaatus. 1.4. Seisupiduri toimimine ja tõhusus 1.4.1. Toimimine 1) Ühe ratta pidurdusjõud erineb rohkem kui 70% sama telje teise ratta maksimaalsest mõõdetud pidurdusjõust. = OV so. oluline viga ehk kordusülevaatus.\nProbleemi tekitaja võib olla pidurite erinev rakendumise aeg/hetk. Piduristendi elektroonika lülitab vasakpoolse ja parempoolse testirull üheaegselt seisma kui üks ratas pidurdamisel blokeerib. Sekundi murdosa enne tagatelje ühe ratta seiskumist fikseerivad dünamomeetrid mõõdetud pidurdusjõud. Kui ei oleks piduristendil "rehvi närimise kaitset" siis juhul kui üks ratas on blokkis ja rullikud käivad edasi, oleks võimalik ka nõrga piduri suurem pidurdusjõud mõõta. Tõstke veelkord auto üles ja hakake vähehaaval seisupiduri hooba üles tõmbama, küllap jõuate sellise tulemuseni kus ühel poolel ratas käib raskelt ja teisel poolel veel ei ole alustanud pidurdamist.\nMis puudutab kallakul katsetamist siis see on päris tülikas sest vastavalt katsetuse reeglitele peab masin olema täislastis, teiseks meil veel ei ole määrust mis sellist katsetust ette näeks. Olen vahel soovitanud kahtlejatel enne piduritesti teha kohapeal 10 seisupiduri rakendust koos samaaegselt jalgpiduri kasutamisega ja seejärel ka väikese hoo pealt sama protseduuri. Nii võib mittekasutuses olnud seadme uuesti "üles äratada".\nÜlevaatusel mis mõte nende el. akende üles-alla saagimisel on. Kas seaduses kirjas, et kõik külje aknad peavad ka lahti käima? Nägin sel aastal esimest korda.\nEuroopa liidu ülevaatusdirektiiv 2014/45 ei näe ette klaasitõstukite kontrolli kuid see ei tähenda, et meie pädevad ametnikud ei tohiks omapoolseid nõudeid lisada. Ülevaatust reguleeriv MKM 77 lisa 4 https://www.riigiteataja.ee/aktilisa/1040/5201/8016/MKM_2704\n2018_m23%20lisa%204.pdf# sisaldab vastavaid nõudeid 3.7. real. Pärast videosüsteemide alatut pealepressimist (alatus seisneb selles, et "nemad" tellisid muusika ja meie maksime) on olukord paljuski muutunud sest nüüd on võimalus meile peale panna absoluutselt mittevajalikke kohustusi. Iga ülevaataja iga liigutust on võimalik tagantjärele kontrollida ametnikel kahest videokaamerast saadud salvestise järgi ja seda kuni kolm kuud tagasiulatuvalt. Pärast videovalve st. korruptsioonikaamerate tekkimist on näiteks minul PIDEV hirm midagi vaatamata jätta, sellepärast juhtub vahel, et vaatan sama asja kaks korda. On ju ülevaataja töö selline kus pidevalt segavad kliendid oma küsimistega ja siis kui hakkan vastama, tekib 5 minutilise selgituse järel mõte, et kas ma ikka vaatasin seda asja või ei? Meie ülevaatuspunkt on selline, et iga hetk võib igaüks ligi astuda ja küsida: "Kas Teie juures saab ülevaatust teha?" Tänu salvestavatele kaameratele on ametnikel võimalik hoida 300 ülevaatajat pidevas pinges mis aitab muuta meid alandlikeks käsutäitjateks. Ametnike ülbus ja arrogants on ületanud igasugused piirid sest isegi 110 tehnoülevaatuspunkti arvamus ei loe neile mitte midagi, kohe selgitan. Isiklikult viisin läbi üleriigilise küsitluse ja sain 110 ülevaatuspunkti esindaja toetuse mõttele, et tuuleklaasi taguse Vin-koodi tuvastamine täidab koodi leidmise nõuet. Toetudes 110 ülevaatuspunkti ühisele seisukohale ma saatsin ministeeriumisse ja Maanteeameti tehnoosakonnale kirja, et Vin-koodi otsimise kohustus sellisena nagu seda täna nõutakse ei vasta ülevaatuse põhimõttele. Lisasin veel, et see ei ole mitte ainult minu arvamus vaid 110 ülevaatuspunkti seisukoht. Vastus oli minu jaoks ülbe - liiga palju on ülekleebitud vin-koodiga masinaid, kusjuures ei ole mina 24 aasta jooksul kohanud ühtegi vana parsat millel vin-kood võltsitud. Kui tahate teada, millest siin selgitan, siis vaadake videot https://www.youtube.com/watch?v=cuJl4Wh76iA&t\nSelge see, et seadus näeb ette ja siis nii peab olema. Ega siin vaielda pole midagi. Ilmselt on viga erineva partii trossides kus üks poole tõmbab pidurit vähem peale.\nAga noh 4 inimest autos 30% kallakul püsis auto paigal. Tuleb jälle uus tross ja siis uuele ringile mis seal ikka.\nTšebu Raška (registreerimata)\nVaheta aga vaheta oma trosse :)\nMitte 4 inimest autos, vaid viis pluss pagasniku jagu viina lätist. Probleem ei ole trossis vaid seisupiduri automaatreguleeringu mehhanismi kulumises või seisupiduriseadme võlli/hoova kinnikiilumises.\nSellel autol pole selline süsteem nagu tavalisel trummelpiduriga autol. Trummel näeb seest teist moodi välja ja automaatreguleeringut pole. Kässari klotse tuleb käsitsi peale keerata. Sellel on käsipiduri klotsid ketaspiduri sees olevas trummlis. Niiöelda sõidupidur ei puutu üldse teemasse Ketaspiduri näidud olid väga head. Salongist kangi küljest jooksevad trossid otse trummlisse klotside hoova külge. Reguleerida trossidel pole midagi, nii nagu külge paned, siis nii jääbki. Regullida saab ainult klotside ja trummli vahelist kaugust. Igatahes võtsin asja lahti ja on kohe näha, et vasaku poole trossi hakkab tõmbama alles siis peale, kui parem juba klotsid trummlisse kinni kiilub. Win koodi järgi tellitud, kuid erineva tootja omad ja tulemus on selline nagu on.\nvin-koodi austaja (registreerimata)\nKuidas suhtuda nö "tehnoülevaatajasse" (noor ülbust täis nolk), kes teeb oma suva järgi samal momendil mitu ülevaatusakti (ehk korduv (kuu aega aega teha samas kohas ülevaatus, seejärel aga registreerib veel ühe korduva samal ajahetkel ja sama veaga (nt seisupiduri tõhusus ebapiisav vms)) ja siis selgub, et see kõik oli vale ehk tegelikult oli kõik korras, aga et sellest veel vähe oleks, ta suudab ODO (odomeetri/hodomeetri - valige kumb sõna rohkem meeldib) näidust ühe numbri vahele jätta / tagant ühe numbri ära jätta ehk siis näidu valesti süsteemi sisestada, mistõttu info muutub ebaadekvaatseks. Kuidas autoomanik peaks seepeale reageerima või mida ta omalt poolt saak olukorra normaalsuse nimel ära teha?\nÄra muretse, hea vin-mees (registreerimata)\nÜsna pea muutub selliseks ka meditsiin ja inimesed hakkavad arsti rohkem pelgama kui mingit ülevaatust.\nÕnn saabub õige pea õuele, koos rikkusega jne...\nNiikaua, kui sellised ei saa mõnda head keretäit, niikaua nii ongi. Riik kaitseb oma persekeerajaid aga viimase veretilgani.\nEi kutsu üles vägivallale, ausalt ei kutsu!\nRoosad meeste alukad panen ka jalga, ega ma miski vägivaldur pole!\nOma kurba saatust siin kurtes ei muuda Teie midagi samas informatsiooni jagada ju ikka võib. Minagi siin foorumis viitan rumalatele ülevaatuse reeglitele rohkem kui 10 aastat, siia satuvad ka riigiametnikud ja ega suurt midagi ei ole muutunud, üha elukaugemateks muutuvad reeglid. Kui soovite omalt poolt midagi teha olukorra normaalsuse nimel siis pöörduge oma murega ülevaatuspunkti omaniku poole, kes võtab tööle selliseid ülevaatajaid. Et seisupiduri testimise adekvaatusus tekitab Teis kahtlusi siis vahel harva tõesti juhtub arusaamatusi. Minu firma kodulehel kirjeldan juhtumit kus meil praagiti pidurid ja poole tunni pärast näitas taksopargi ülevaatuse pidurite tester normatiivi mahtuvaid pidureid. Natuke oleneb ka ülevaataja kogemustest. Meil tehakse vajadusel pidurite "äratussõitu", mida võiksite enne ülevaatusele minekut ise teha. Selleks tuleks enne auto andmist ülevaatajale teha 10-15 pidurdust koos seisupiduri kasutusega, et "äratada" pidur mida ei ole kasutatud kaua aega.\nJah riik kaitseb per...jaid sest sellisele ametile ei jätku töötajaid st. on pidev personalipuudus ja kuidas sa siis lased lahti jobu kui uut jobu asemele võtta ei ole? Samas ei saa ju ametlikult tunnistada, et Manteeameti ekspert või prokuratuuri uurija on eksinud, pigem karistatakse ülevaatajat tingimisi vanglakaristusega kui, et tunnistada kontrollijate oskusteabe puudumist... Ei saa väita, et ametnikud on lausrumalad aga nende poolt väljastatud elukaugeid reegleid ja nõudeid jagub igale ülevaatajale kulmukergituseks.\nVõiks olla miski süsteem, kus saab hindeid panna tehnoülevaatuspunktidele, kus ikka autoomanikele ainult jamasid korraldakse siis nende punktide mõttemaailmast saaks juba kaugelt aru ja poleks vaja sinna üldse katsetama ja oma sõidukit lõhkuda laskma minna.\nJa oota et asjalik ülevaataja saaks pluss punkte kui vea avastab...90% jagab miinuseid kui korduva saab....nii et loll mõte.\n90% probleemidest, konfliktidest autoomanikega tekib ikka kui ülevaataja täidab temale ette antud reegleid sest autoomanikku ei koti kui kontrollija on õiguskuulekas ja paneb korduva mitte põleva udutule pärast... Juhendid ja reeglid ja määrusepunktid on kohati absurdsed. See, et üks tsiklimees kukkus haiglasse on näide sellest, et miskit on meie riigis väga valesti selle tehnoülevaatuskorraldusega. Pealegi ei ole tema ainuke kes hiljuti käntsu pannud, lihtsalt ei avalikustata neid kukkumisi - aga siseringis liiguvad jutud ikka. "Asjalik" ülevaataja saab plusspunkte kontrollijate silmis kui täidab ettekirjutusi ja miinuseid klientidelt kui täidab ettekirjutusi ja saadab kliendi oma autoga Maanteeametisse auto kasutusluba taotlema - et saada õigust liigelda ilma andmesildita millel auto kaalud ....\nMidagi on tõesti valesti, kui ülevaataja või mootorrattur omavad vastava kategooria juhtimisõigust aga ei suuda 30km/h pidurdust teha.\nHr. Ruudirubla, ka Teiega on miskit lahti kui ei taipa elementaarseid asju. Ma selgitan.\n1. Euroliidu direktiiv ütleb, et mootorratastele EI pea ülevaatust tegema ja Soomeski ei tehta.\n2.Ka kiiruselt 10 km/h on võimalik anda hinnangut tsikli pidurite kohta.\n3.Ainult rumalad teevad reegleid mis võimaldavad teha ülevaatust AINULT ideaalsete ilmastikutingimustega.\n4.Väga elukauged inimesed teevad reegleid kogu riigi jaoks - mida EI OLE VÕIMALIK täita juba ainuüksi sellepärast, et LIIKLUSSEADUS ei luba suuremat kiirust kui 20 km/h ja minu töökohal on see hoovialas 5km/h loobusin tsiklite kontrollimisest kellegi rumala eeskirja pärast vaatamata sellele, et meil on tsiklitele tehtud ülevaatust 25 aastat?\nTeie nagu kaitseksite rumalust või olete ise rumal?\nIgaüks suudab tsikli peatama saada ka 150 km/h pealt küsimus ei ole selles vaid ametnikes kes toodavad reegleid mille täitmine on seadusega keelatud!\nAga kuidas te siis 25 aastat seda tsiklite ülevaatust tegite? See 35km/h ja vist mingi 7m pidurdusmaa nõue on juba ammu. Vähemalt need aastad, mis olen tsikliga ülevaatusel käinud olen varem alat majakate vahel pidurdanud. Miks see nüüd probleemiks muutus, kui enam kiirusega susserdada ei saa? Kuidas te siiamaani [25 aastat] ülevaatused tegite? Juhul, kui te ausa ülevaatajana ei teinud tsiklile piduritesti nagu nõutud, siis on need ülevaatused ju kehtetud, või kuidas?\nImelik on (registreerimata)\ntegelikult see, et meie riik võtab muudel elualadel igasugu eurodirektiivid 110% ulatuses kõhklusteta üle, kuid ülevaatuse kohapealt mõtleb ''iseseisvalt''. Kuna eesti juhiloaga saab liigelda euros ja vastupidi, peaks ka liiklus- ja seda teenindavad seadused olema kogu liidus ühesugused. Liiklemise vahendid peavad olema igal pool olema ühtmoodi korras.\nJah ma tegin ülevaatust tsiklitele ja koolitasin tsikleid kontrollima ka noori ülevaatajaid kuni võeti ära litsents sest minul ei ole tsiklilube. Mis puudutab postide vahel pidurdamist siis ei ole kunagi vaadatud milliselt kiiruselt toimus pidurdamine kuna ülevaataja ise ei istunud tsikli seljas. Kuna kiirusest kinipidamine ja selle jälgimine on võimatu ilma vastava seadmeta siis KÕIK ülevaatajad rikkusid kiiruse nõuet ning tegid või lasid teha pidurdurduse väiksema kiirusega kui nad just ise ei istunud Harley selga. Juuksekarva "lõhki lõikamine" piduriaeglustuse mõõtja kasutuselevõtuga on kaasa toonud kukkumisi ja siit küsimus - milline majanduslik kasu saavutatakse sellega kui toimus pidurdus 30 km/h kiiruse pealt võrreldes 10km/h? Miks peab riik ülevaatajat nii rumalaks, arvates et ta ei oska anda hinnangut piduritele ka kiirusel 10km/h mis on kordades ohutum. Miks peab tegema reeglid mis võimaldavad teha piduritesti mootorrattale sõltuvalt ilmastkutingimustele ja miks nõutakse määrusega liiklusseaduse rikumist. Need on tänased põhjused miks on peatatud piduriaeglustuse mõõtja kasutamine Maanteameti direktori käskkirjaga.\nKa minul on imelik, et liikluses ei pea autod korras olema vähemalt 2 kuud kuna vastavalt liiklusseadusele EI OLE KEELATUD teha õppesõitu kui autol on tunnistatud sõidupidurid mitte korrasolevaks. Võib ringi uhada ringi ja tööd teha 24/7 oma kaubikuga millel pidurid tuksis...\nVäga õige,et litsents ära võeti. Kuidas saab veel teisi õpetada kui ise vastavat kat. Ei oma,müstika.\njust just õige nii peabki dokument on tähtsam kui kompetents.\nKas mul on jäänud mõni käskkiri kahe silma vahele ,või ajad sa jama. Mootorrataste aeglustuse mõõtmine peatati hoopis tänu kehtestatud eriolukorrale, mitte sinu poolt toodud põhjustele kell 10.10. ja rakendatakse uuesti 60 päeva peale eriolukorra lõppu.\nMuidugi võisin ka mina millestki valesti aru saada.\nÜlevaataja saigi väga valesti aru.\nNimetet geniaalsuse allkirjastaja Maanteeameti boss oli sunnitud avalikkuse huvi, politseipoolse surve jms tõttu selle oma ogaruse lõpetama. Selgituses on toodud, et eriolukorra lõppemiseni ei tehta enam nii + 60 päeva ja arutatakse asja. Pugedes eriolukorra taha sai seda asja pisut siluda ja jätta asjust selline logisev mulje.\nEriolukord võimalik, et päästis Maanteeameti direktori, sest see amet on viimase aasta ja eriti poolaasta jooksul korraldanud asju, millede alusel võiks arvata, et nad on seal narkojoobes.\nJuhtkonna ülbus on jõudnud ka büroodesse kahjuks ja loodetavasti viiakse selles ametis lähiajal läbi suurpuhastus.\nMul oli väga ebameeldiv kogemus Ehitajate tee 116 nn "Profidiagnostik" tehnoülevaatusel, kaabakas väänas korduva et "piduritorud kehvas seisus" ja muu selline möga, mis tõele ei vastanud, aga otsustasin tookord siiski kogu torustiku uute torudega asendada ja läksin siis samma kohta tagasi ja vana vaatab siis kanalis auto põhja ja kiidab:" Oh-oh, oledki lasknud kõik ära vahetada, ilusti helendab, oi-oi see läks sul küll nüüd kenasti kalliks maksma! Jah, nüüd on korras." Ja sõiduk läbis teistkordselt kõik testid täpselt sama puhtalt nagu enne. Milleks või kellele selline porno? Selge, et rohkem pole enam sinna ülevastusele läinud.\nÕige Mait, ega load ei sõida WACK\nTerve Eesti on neid lubadeta "spetsialiste" täis...\nTeiesugused elavadki mälestustes, et "oi kuidas Vene ajal sai IZ'iga ringi lastud.."\nSelge, et autoomaniku jaoks määrab protsessi kvaliteedi see, et kas ta saab läbi või mitte ja kas tema sõidukit asjatult kotitakse või mitte, samuti ka see kas neid lollakaid regulatsioone täidetakse tema kahjuks või kasuks (siin tulebki mängu see sahker-mahker, tõlgendamine, väärtushinnangud, kellegi suva ja ninakuju jne). Kui ollakse heas mõttes kaldu kliendi ehk autoomaniku poole, siis on selgelt ju kliendile meeldiv osa. Kuna kogu see asi on ju pelgalt formaalne lollus ehk sisuliselt liiklusohutus ei mängi ammu enam vähimatki rolli ja mina julgeks panna ohutuse kohapealt vastutuse 100% autoomanikele, sest ma ei kunagi näinud, et siin riigikeses see nn "ohutus" mõnd ametnikku sisulises mõttes huvitaks. Kodaniku jaoks on alati nii, et uppuja aidaku end ise ja päästku end ise ja küllap ta seda ka teeb, aga aastas korra pead sa laskma formaalse protsessi käigus ehk "tehnoülevaatusel" endale näkku sittuda, võõral inimesel oma autos lasta veidi "ratsutada" ja kümnis tuleb kah kindlasti ära maksta ja vahel veel suurte lisakulutustega! Kui regulatsioonid on ülereguleeritud lollus, siis ma ei imestagi üldse miks mõned püüavad senini teadlikult petta ja ei kiirusta isegi selliseid kodanike hukka mõistma. Saan suurepäraselt aru, et vabatahtlikult võib täitsa eeldada, et keegi ei soovi osaleda protsessis, mis juba ise vaikimisi on kuritahtlik ja kus talle veel rahakotti ka s.tutakse.\nhaardetegur raud vastu rauda (registreerimata)\nKõige kummalisem ongi see, et selliste lollregulatsioonide koostajatel pole häbi võtta suhu sõna "liiklusohutus", sest parem oleks kui nad täiesti vait selle kohapealt oleks. Pigem näen põhjusena miks Eestis enam 200 laipa liilusest aastas täis ei tule juhtide veidike paremas koolituses ja üldise teadlikkuse tõusus, kindlasti aga mitte mingite ametnike tehtud nö "tohutu suures töös". Naeruväärne. Samas, kõikjal liikluses näen, et potentsiaalsed võimalused laipade kasvuks on endiselt laialdaselt olemas ja selle nimel anetkonnad ka pingutavad jõudsalt, s.h. ka juhtide enda käitumisest tulenevalt ehk et mitte ainult "kavalate" ja samas "tohutult ohutute" ristmike projekteerijate jõupingutuste tõttu. Toredad sügavad kraavid euroteede ääres, kuhu sadeveedel hea koguneda vähemalt, on autojuhile pigem pidevaks hoiatuseks. Noh, ja kuna Eestis ju inimelul vähimatki väärtust pole, siis ametnike ka eriti ei kotti, kas sureb neid olendeid siin riigikeses 50 / 100 / 150 / 200 / 250 ... kui 1000 laipa juba koos, siis jah kipuvad väheke juba kukalt kratsime, sest maksutulu ja andameid-lõive koguneb potentsiaalselt vähem, samas on aga neid vähem, keda kottida või kellele näkku s.ttuda! Pole inimest - pole probleemi, selline ju sadistide mõtteviis ongi! Kokkuvõte: tõprakari, aga põrgus te raisad põlete rsk!\nÜlevaatajaid "koolitatakse" Maanteeameti poolt saavutamaks totaalne "Õpitud abitus". Koolitus seisneb seaduseid rikkuvaye juhiste väljastamises mis frustreerib ülevaataja kaalutlusoskust st. kui tean, et rikun seadust aga teen ikka vastavalt juhisele siis muutun iga päevaga rohkem sõltuvaks riigiametnike suvast. Meile väljastatakse juhiseid ja käske tegelemaks "Tühikargamisega", näiteks me tegeleme autodel vin-koodide otsimisega kuigi see kood on nii sildil kui ka tuuleklaasi allservas juba leitud. Meie "kakleme" klientidega kes ei saa aru miks on oluline puudus kui numbritules on LED valgustid. Ülevaatajatele saadetakse maanteametist ähvarduskirju lubades järgmine kord trahvida 150€ kui videos ei ole nähtav kuidas ülevaatja uurib tulekustutil olevat kontrollkleebist. Ülevaatajate suhtes alustatakse kriminaalmenetlusi absurdsete süüdistustega ja 2€ eest (Tagasi pole vaja) istus eeluurimise all ülevataja st, sisuliselt vangis 32 päeva mis on 2 päeva rohkem kui lubab seadus. Riigiametnikud HÄVITAVAD ülevaatuskorda represseerides ülevaatajaid ja väljastades elukaugeid reegleid nii juhtubki, et kergelt roostes piduritoruga vormistatakse kordusülevaatus sest meie ei julge teha teist otsust ehk kaalutleda kas toru peab vastu järgmise ülevaatuseni...\n... kuna vanaproual polnud kõiki teadmisi, kuidas tõbraste eest ennast kaitsta, siis tõprad kasutasid ära oma võimaluse jne. See ongi Eesti klienditeenindus? S.ttusid taskusse, ühesõnaga. Loodan, et halb karma lahendab ka tõbraste jaoks ükskord selle probleemi. Selge, et sellist ülevaatuspunkti ei tohiks vähemalt Eestis üldse olemas olla ja selle punkti omanik tuleks kohe vardasse ajada ja tulle pista.\nMisasja, et ikka stiilis : A-osa või B-osa või C-osa ... (?) Tahaks nagu lihtsalt kvaliteetset/ mudelile sobivat / kestvat ja toimivat osa, aga kuna on risk, et detailide vahetamisel keeratakse midagi veel per..sse või lõhutakse ära, on targem töid teostada AINULT usaldusväärses kohas või tee parem ise, siis tead vähemalt täpselt, et mis / kuidas või kas o n tõesti tehtud.\nSamas, ma usun et kodanik Mait ja autoomanik, kellel numbritules võib olla näiteks üks LED-pirnike, ei hakkaks ju sinna juurde soiguma midagi liiklusohutusest ja muud sellist ja samas ta saaks suurepäraselt aru, et see sõiduki ohutus-tehnilisi omadusi märkimisväärselt ei mõjuta, mistõttu võiks selline sõiduk küll vabalt ülevaatuse puhtalt läbida ja kellegi kinga see ei tohiks pigistada. Küsimus: Miks see päris elus teinekord üldse mõistuspäraselt ei toimi? :)\n1. KAHJUKS küll, neil ongi vaja nii, et "statistika" oleks õige, siis ongi vaja laia nimekirja lollidest või põhjendamatutest põhjustest, miks nii või hoopis teisi otsustada.\n2. Oluline on ka segadus ja hägustamine, et nt ilma juurahariduseta isikut saaks kottida, ilma et ta teaks täpselt tema võimalused ja õigused jne.\nOlen 100% veendunud, et see piduritoru oleks vabalt veel 12 aastat vastu pidanud! Kuid kuna TÜV = lollus, teater, formaalsus, võimalus kodanikule näkku s.ttuda, siis justkui pole sellelgi mingit tähtsust. Kuid see auto sõitis vapralt veel 2018. aastalgi ringi ja siis läks koos oma uute torudega ja täiskomplektsena (kõik agrekaadid töökorras, iga viimene kui tuli, klaasid, plastdetailid terved) lammutusse ja nii ta siis teeniski vapralt välja kõik "rohe-eesmärgid" , "taaskasutusideed" jne jne, mis veelgi huvitavam kõik 100% seaduslikult. Loomulikult sõiduk veeres surnuaeda tublisti alla oma turuhinna. Suund võib olla see, et sõidukiliiki tuleb valida, aga ega siis riik oma kodaniku kottimata ei jäta, leitakse teised viisid-võimalused? Oleks mina ülevaataja, vot teadlikult lasekski kõik sihilikult läbi, las sõidavad rõõmuga, võimulimukate kisa laseks kõrvust mööda.\nKodanik Mait ei hakka soiguma LED tulukese pärast VAID teeb copy/paste Maanteeameti vastavast kirjalikulrt esitatud kohustusest kus kirjas järgmine.\nVASTAVALT MAANTEEAMETI 22.03.2018 MÄRGUKIRJALE EI VASTA LATERN NÕUETELE KUI HÕÕGNIITPIRNI ASEMELE ON PAIGALDATUD VALGUSDIOOD.\nKoos kordusülevaatuse vormistamisega kodanik Millert palub vabandust kliendilt, et ta "Paneb näkku" kuna on sunnitud täitma kõrgemalt poolt tulevaid suuniseid ka siis kui kodanik Millertile tunduvad need nõuded mõistusevastased.\nVäga paljud sülitavad MA inimeste ja nende tehtud märgukirjade peale, mina see ei ole kuna andsin allkirja, et täidan MA ettekirjutusi. Alles pool tundi tagasi saatsin kodaniku Maanteeametisse võtma auto kasutuse luba. Ei Teie ei eksinud ja ei pea uuesti lugema eelmist lauset. Meil on Maanteeamet asutus kuhu peavad mõned kodanikud pöörduma et SAADA AUTO KASUTAMISE LUBA! Reg. tunnistusele tuleb märge - Lubatud kasutada ilma andmesildita...\n"VASTAVALT MAANTEEAMETI 22.03.2018 MÄRGUKIRJALE EI VASTA LATERN NÕUETELE KUI HÕÕGNIITPIRNI ASEMELE ON PAIGALDATUD VALGUSDIOOD."\nKas kõnesolevale määrusele on lisatud ka seletuskiri, et miks ja millisel moel võib liiklusohutust ohustada kõnesolev deemonlik LED valgusallikas?\nVälja arvatud lähi- ja kaugtuli.\nSiinkohal juhiks taas tähelepanu Põhiseadusele ja nimelt:\n*§ 11. Õigusi ja vabadusi tohib piirata ainult kooskõlas põhiseadusega. Need piirangud peavad olema demokraatlikus ühiskonnas vajalikud ega tohi moonutada piiratavate õiguste ja vabaduste olemust.\nRõhk "piirangud peavad olema demokraatlikus ühiskonnas vajalikud".\nIlma vajaduseta ja selle vajaduse põhjenduseta EI tohi väljastada mitte ühtegi haldus- ega õigusakti.\n"Lihtsalt niisama" ei kehti.\nMaanteeameti ülevaatuse eksperdi Helari Holm 22,03,2018 kell 14:19 saadetud järelvalve kiri\nkui juba vaidlemiseks läks.mis puudutab numbritulesid,siis ei vahetata pirn ledi vastu,vaid vahetatakse terve tuli millel on juba led sees.juriidiliselt peaks ju kõik korrektne olema.samamoodi võin vahetada ka nt. tagatuled.\nSiit tekib küsimus, et kui sõidukites kasutatakse tehase poolt paigaldatud LED nö "pirne", kas siis võib ja kui on laternad koos selle "tüübikinnitatud" LED valgusallikaga, kas sealt seest võib koukida neid "tüübikinnitet" vidinaid või on kogu see jant taas:\n"Mis teeme täna?"- "Tead- keelame midagi ära!"\nNonii, kas tavalise hõõglambi tüübikinnitus on selle mark, nt T10, BA15 jne?\nKuidas võin olla kindel, et ostetud H7 mis OSRAM NIGHTBREAKER karbis on originaal, mitte barakis nr 8 tehtud eiteakusmaal?\nPmt kuidas nende selle "tüübikinnitusega" on?\nKuidas ikkagi veenduda, et tegemist oleks PÄRIS nt W5W pirniga, aga mitte tüübikinnituseta koopiaga?\nHelari Holm kes ametilt ülevaatuse ekspert on, võiks ikkagi nõuda ülevaatusel kõikide pirnide väljavõtmist ja kontrollimist.\nSeni, kuni seda ei tehta, ei saa veenduda, kas kõik on õige ja samas mis mõte on siis nende LED gabariidi, piduri jms tuledega jantida?\nMis on selle asja mõte ja otstarve?\nMajaneeger kiusab põlluneegreid- muid põhjusi nagu ei ole vist?\nKuidas enne ülevaatust kontrollida rikkepiduri (mõeldakse nn seisupidurit) üldefektiivsust, et see oleks normide piires?\nJust nimelt, peale põlluneegrite kiusamise ja majaneegrite lolluse pole neil nõudeil mingit vähimatki mõtet. Kes tahab ikka kedagi surnuks rammida, sellel on ka ilma sõiduõiguseta täielik vabadus seda teostada, ülejäänud ausad lömitavad nunnukesed võivad oma ausas usus säädust edasi täita! :)\nPuhas kuld: "Kuna eesti juhiloaga saab liigelda euros ja vastupidi, peaks ka liiklus- ja seda teenindavad seadused olema kogu liidus ühesugused. Liiklemise vahendid peavad olema igal pool olema ühtmoodi korras." No töesti, kuidas küll riik pole veel tulnud selle peale, et normid ja eeskirjad olgu kogu liidus ühesugused vôi ikka ühed on võrdsemad kui teised nagu põllumajandustoetused?\nsiis peaks teede ja tänavate kvaliteet vastama eu nõuetele.sellisel juhul peab 70-80 protsenti teedest üldse liikluseks sulgema\nizpaania spetsid (registreerimata)\nHuvitav, kas asja juures oli tipp- või madalam, peaspetsialist.\nKontekst meie ametnike tegevusega on vägagi kattuv.\nVenekeelne vaste on "kojekakar".\nMinu arvates võib Teie pakutut võrrelda "üks ühele" meie riigiametnike pädevusest rääkides st. Majandus-ja kommunikatsiooniministeeriumi ametnikud on korda saatnud seadusandliku vandalismi mis kardinaalselt suurendab võimalust liiklusõnnetusteks tehniliste probleemidega. Ametnike suurim viga on see, et nad on allutatud liiklusohutuse diletantidest ärimeeste diktaadile mida viljelevad Tehnoülevaatajad eesotsas oma juhiga kes on 14 ülevaatuspunkti haldaja. Ega siis teistmoodi ei oska mina tõlgendada seadusandlust mis mtü tegelinskite survel vastu võetud so. reegel mis ei keela teha 2 kuu jooksul õppesõitu autoga mis pidurdades kisub kõrvale sirgjoonelisest liikumisest. Liiklusseaduse muudatus võeti mis vastu sellisena nagu ta seda täna on - tuleb sellest, et ei ministeeriumi inimesed, ei maanteeameti inimesed ega ka tehnoülevaatajate liidu inimesed EI TEA mis on kommertssõiduk. Pädevad oletasid, et kommertssõiduk on see mis teenib raha... Nii siis need "pädevad" orgunnisid absoluutselt rumala seadusemuudatuse mis keelab vabalt ringi sõita tuksis piduritega rekkal, bussil ja taksol. Ülejäänud liiklusvahenditel on seaduslik õigus liigelda kuni 2 kuud kui pidurdamisel kipub rool käest ära...\nNii, paluks ametlikult:\n"Mitu % kõigist liiklusõnnetustest on põhjustatud mittekorrasoleva mootorsõidukiga?"\nKuna minu kompetentsi ei kuulu sellise info kogumine siis jään vastuse võlgu. Teilt aga küsiksin vastu omapoolse sama targa küsimuse. Palun selgitage tänapäeva lambakasvatuse mõjust kinematograafiale.\nLoogikavaegusega tegelastele (registreerimata)\nKim Jee resoluutne küsimus toob meelde ühe väga rumala ja samas üliagara noore ülemuse.\nNimelt nõudis tema ametnikult, et MIKS pole menetletud mitte ühtegi teatavat liiki koletegu kvartali jooksul!?\nKui kollektiiv temale selgitas, et see on tänu sellele, et ametnik on teinud head tööd ja selle koleteo sooritamise praktiliselt likvideerinud- solvus lapsametnik ja karistas ametnikku noomitusega.\nSama värk ka siin, Kim Jee sooviks teada- ja siis?\nEt kui on vähe, siis on ülevaatus mõttetu ju!\nSamas- siin foorumis on tihti peadpööritavad tehnilised lahendused mõnel plaanis, mõni tuunib end vigaseks, teise numbrituli olla nii hästi valgustet, et seda 150 m kauguselt "hästi" näha on jne.\nKui ülevaatusi poleks, oleks sellised teedel ja korraldaksid kaose.\nLisaks veel seda, et see lapsametnik proovis ametnikku karistada ka selle eest, et ametnikul polnud asutuse dokumendiregistris vastamata kirju, nimelt see ametnik vastas korrektselt ja enne tähtaegu.\nKuna vastamata kirju pole- siis on vähe tööd... või ei tee tööd! Toolinühkijatel oli dokumendiregister vastamata kirjadest punane, sest neil olla nii palju tööd.\nSellised seosed siis...\nTänapäeva lambakasvatusel ja kinematograafial on otsene seos siis, kui kinematograafil on kinematograafiat tehes jalas lambavillased sokid.\nProoviks ikka (registreerimata)\njääda ülevaatuse- ja tehnonõuetega seonduva juurde. Selles kontekstis on küsimus mittekorrasoleva(te) sõiduki(te) põhjustatud õnnetus(t)e kohta täitsa kohane. Pole nagu kuulda olnud, et peale vastava seaduse muudatust oleks tuksis pidurite tõttu oluliselt õnnetuste arv suurenenud.\nTegelikult ei pea viga üldsegi olema pidurites, kui sõiduk trajektoorilt kõrvale kaldub. Seda võivad vabalt tekitada nt. ka väsinud õõtsapuksid.\nTegelikult pani Jee.Kim oma küsimusega „naelapea pihta“ mis seisneb selles, et olenemata sellest kuidas on korraldatud tehnoülevaatus on peamiseks liiklusohutuse teguriks „tihend“ rooli ja istme vahel. Tähendab, et sõiduki halb tehniline seisukord võib küll kaasa aidata liikluskahju tekkimisele KUID oluline on enese alalhoiu instinkt mis enamus juhtudel teeb juhi ettevaatlikuks. Selle otsene tõestus on, et iga päev kusagil ülevaatusel läheb katki piduritoru või voolik mis tähendab – autol on töökorras ainult 2 pidurit diagonaalis ja pidurdusvõimekus isegi alla 50%. Selline juhtum keelab autoga sõitmise ja masin peaks lahkuma ülevaatuselt evakuaatoril kuid KÕIK sõidavad ülevaatuselt remonti või koju sellise masinaga. Ma ei ole kunagi kuulnud, et selline poolpiduriteta auto oleks ülevaatuselt ära sõites põhjustanud avarii. Nüüd tulles tagasi halvas tehnilises seisukorras avarii põhjustanud sõidukite % juurde siis meil sellist statistikat ei tehta. Olen isiklikult esitanud korduvalt täpselt sama küsimust ametnikele ja vastus on olnud, et ei tehta statistikat ja kui tehaksegi siis pigem kommertssõidukite kohta. Küll aga on venemaa avaldanud andmed oma riigi kohta kus öeldakse, et 2% avariidest on põhjustatud mittekorras auto kusjuures mõelge selle peale, et seal EI ole ülevaatus kohustuslik eratranspordile… Et mingisugustki ülevaadet saada siis kui meie inimese IQ on sarnane idanaabri omaga ja võtame 2019 aasta liiklusõnnetuste arvu mis on 1 406 ja siit 2% siis saaksime 28 avariid ja siin ei ole arvestatud registreerimata juhtumitega seega mina korrutaks saadud tulemust vähemalt kahega.\nMinu hädakisa antud teemal ei ole seotud mitte niivõrd liiklusohutusega vaid sellega kuidas mõjub selline „seaduslik korralagedus“ ülevaatusmoraalile, ka minu psüühikale kui tunnen olevat riigi jaoks libuna keda saab tõugata ja lükata nii kuidas hetkel on ametniku tuju. Meie ju suhtleme kodanikega vahetult ja kui täna peame tegema nii ja homme juba teisiti siis siit tuleb mõtlemisesse frustreeriv konflikt.\nKa mul oli kord tehnoülevaatusel piduritoru katki läinud. Kusjuures ülevaatus toimus KOHE korralise hoolduse järel, ehk siis üks koondarve mõlema asja eest. Ja tegu oli margiesindusega.\nPekka Isopukki (registreerimata)\nKas või kuidas loogiliselt ja mõistuspäraselt saaks lahti seletada või põhjendada järgnevat:\na) sõidukil on reg.märgi numbrilaua tuled katki ja numbrilaud täielikult valgustamata = väheohtlik viga (VO)\nb) sõidukil on reg.märgi numbrilaud täielikult valgustatud (kõik tuled töötavad perfektselt), aga nö "valgusallikad" valed = ohtlik viga (OV) - mismõttes ? Mistõttu autole määratakse korduv ja sõiduk peab uuesti kohale ilmuma teiste "valgusallikatega"?\nKas selline näeb välja mõistlik asjade korraldus?\nVaheta lihtsalt ülevaatus punkti. Kõik oleneb inimestest kes kuskil on ja kelle otsa komistad.\nKui keegi on Hella 3000 tuled pannud numbrimärki valgustama siis on ikka vist ohtlikum küll kui valgustamata numbrimärk.\nei teagi ,kas patrullpolitseinikul on üldse pädevus maanteel sõidukile tehnokontrolli teha ,kas nad on läbinud ka koolituse ja teinud vastavad eksamid nagu tehnoülevaatajad??\nKui ise mütsigi ei jaga, ei tähenda, et teised midagi ei teaks...\nKim Jee on tasemel tegija (registreerimata)\nKohe laupäeva hommikul tuleb kraaksatus, mille kooslusest saame teada, et me oleme lollid.\nAga meie uhkus, meie kõigetargem, oo hiilgus- kas jagaksite oma teadmisi ja valgustaksite rumalaid, et kuidas siis õige ja hea on?\nMis puudutab teelkontrollijate kompetentsi siis minul on isiklikult palju negatiivseid kogemusi. Võib ju olla. et täna on nad oma ala spetsialistid kuid siis kui olin isiklikult Ikla piiripunktis koos politseiga autosid kontrollimas nägin, et neil on esmavajadus kiusata. Mind peeti tülikaks madalaima astme tegijaks ja minu tähelepanekud paistsid politsei jaoks kui nende arvustamine, et näe kui lohakas või vähe matsu jagab politsei. Mina ei õpetanud neid vaid tahtsin olla kui võrdne võrdsega aga kus sa sellega. Tuli kütuseveok millel taga tilkus kraan tilk sekundis ja kui ma osutasin puudusele siis nad isegi ei pööranud näoga minu poole vaid jätkjasid teisel autol kaugtulede kokkulugemist. Tegin selgituskirja Hr. Priit Tuuna´le (teelkontrolli politseiüksuse tollane juht) paludes mõistlikumat tuuleklaaside praakimist. Minu juures ülevaatuspunktis kohapeal käis politseipatrull saamas koolitust xenonitest. Minule ei öelda kes ja kas teelkontrollidest omab vastavat ja millist kvalifikatsiooni, küll aga olen kommenteerinud koolilapsi vedanud bussi kontrollijat MA osakonnajuhatajat (mitte J.V.) kes avastas paarisratastel, et üks rehv on liiga sile (talvel võivad paarisrattad olla suverehvidega) ja see kodaniku toon ning näoilme millega ta uudistekamerasse vaatas... Jobu andis kogu oma olemusega näidata nagu ta oleks päästnud bussitäie lapsi mis sõidutab linnas lapsi kooli. Hariduselt oli too kergats piirivalvur ja asutuse personaliga seonduv. Ja kui 40 last vedaval bussil on üks ohurihm tuksis siis aetakse kõik lapsed õue külma kätte ootama asendusbussi... see on paljude teelkontrollijate tase minu vaatenurgast.\nHullus progresseerub (registreerimata)\nEile deklareeris Maanteeameti Tallinna büroo juhataja asetäitja (endine politseinik) Lauri Abel kodanikule, et EU kohtulahendid ja Riigikogu on temale null, sest "meil on oma seisukoht", keeldus teatamast kodanikule ka oma ametikohta.\nMees oli nii rumal, et kritseldas oma seisukoha ka paberile ja allkirjastas.\nTubli oli- sellega keeras endale paraja jama nüüd kokku.\nKui riigiameti büroo juhi asetäitja on nii rumal või käib ülbus tema mõistusest üle ja ta deklareerib, et seadusi tõlgendab tema mingi "meie seisukoht" alusel, siis võib olla "meie" ka isiksuse kahestumise kontekstis ja võimalik, et probleem on meditsiiniline.\nTaas tekib küsimus, et kelle teenistuses kes on- kas maksumaksjad ametnike või ametnikud kodanike?\nJulm omavoli toimub.\nMa nüüd küsiks eelmise venna käest, et mille alusel ma võiks või peaks arvama, et mingi EU kohtulahend ja Riigikogu on just see kõige õigem ja õiglasem? Et seal ei eksita kunagi?\nHästi sitsid ametnike ees, tubli!\nKui on EU kohtulahendid ja ka Riigikogu seletuskiri, kuidas seadust tuleb täita ja mis mida tähendab- siis ametnikujunn peab käituma vastavalt nendele, mitte kodanike kiusamiseks mingit oma seisukohta välja mõtlema.\nSaad muidu aru või ikka on väga raske mõelda?\nVäga raske on mõelda. Aru ei saa üldsegi.\nHuvitav arusaam muidu sul. Üks ametnik on loll, aga veits kõrgem ametnik juba tark. Ilmselt pole sulle vaja seletada, kes riigikogu valib ja keda sinna valib. Alustagi sellest.\nMa ju kirjutasin, et oled tubli, kummardad kasvõi lauba vastu põrandat lõhki ja siis ajad mingit jura kes lollim ja kes targem.\nSul ju peaks ükskõik olema, kelle ees koogutada.\nTeiste arusaamise üle puudub sinusugustel igasugune arutlusõigus, sest omagi pole.\nAga- tubli oled ja ametnikud rõõmustavad sinusuguste üle, ära kaeble, kui nad sind jalgadega togima hakkavad ja ära kummardamist unuusta.\nSa ju kraaksatasid, et on taunitav kodanikul vastu hakata kõrgetele võllidele, las teevad mis pähe tuleb.\nMa enam sinule ei vasta, sa niikuinii ei saa asjust aru.\nDemagoogitsema oled sa kõva, aga ära mine seejuures närvi. Tee seda rahulikult, jätad usutavama mulje.\nKuna mõned püüavad targana välja näha, kuid ei tea keeruliste ja tundmatute sõnade tähendust, ma pisut aitan sootsiumi.\nÕS on olemas, tutvuge enne sellega, kui võõraid sõnu suhu võtate.\nDemagoogia, see on-hämamine, eksiteele viimine tõe moonutamise ja pettelubadustega.\nArgumentum ad hominem, argumentum ad populum.\nEkslik on ka arvamus närvilisusest, kuid eks juhindub mees hinnangute andmisel omaenese käitumisest ja häiretest... aga- lõbus on küll, muideks, Moidela.\nAga ametnikud üllatavad üha enam, sest neil on lastud üliülbeks minna. Vaatame, kaua rahvas kannatada võtab.\nLoll ja lollim said tehnoülevaatuse foorumis kokku ja annavad nüüd tuld nagu jõuavad. Ehk laskuks Teie kõrgelennulistest mõtetest tagasi tehnoülevaatuse madalasse argiellu\nMait kustutab oma äranägemise järgi. Ärge nüüd rohkem tatistage, palun.\nReeglina Mait ei kustuta kuna "Sõna on vaba!" ja 15 aasta jooksul olen kustutanud ainult 2-4 kurja postitust. Jah vahel lähen ise ja teisedki kaugele autoteemast pakkusin näiteks saekaatri anu lauluväljaku videot vaadata tuliste peadega vaidlejatele. Põhimõtteliselt on Auto 24 tehnoülevaatuse foorum ennast ammendanud sest ei ole suurt midagi arutada olukorras kus riigiametnike poolt viljeletav riigikapitalism on hävitanud tehnoülevaatuse. Järele on jäänud juhendite korralduste karistuste virrvarr ja üha sügavamale juurduv õpitud abitus autosid kontrollivatel ülevaatajatel.\nPäris ammendunud ei ole, nt. võid teha teema milline peaks olema see päris õige ja hea tehnoülevaatus millega kõik rahul oleks, iseäranis ülevaatajad, ehk oleks päris hea teema. Sinna otsa struktuuri ülesehitus, maanteeamet laiali saata ülevaatuse osas ja kas kontrollorganeid oleks vaja jne jne. Viimasel ajal lõpeb pea iga vastus umbes nii https://www.youtube.com/watch?v=k5lGznrTxs0\nVaatamata sellele, et foorum on soiku jäänud, ma tegelen ülevaatustemaatikaga jätkuvalt ja varsti saan valmis järgmine arvamusartikli "Kuhu kadus ülevaataja" Olen EKRE liige ja kui tekib võimalus siis lähen isiklikult "luuaga" Maanteeametisse kui minule selline võimalus antakse.\nKas peale luuaga nühkimist läheks peale tuju midagi veel paremaks? Oluline oleks ikka mis edaspidi muutuks, see et eestlane eestlasele lõuga tahab anda on tavapärane traditsioon. Vana juurde tagasi pöördudes oli ülevaataja igati kõvem otsustaja ja samas meelehea eest tegemine väga levinud, see otsustusõigus tekitab omakorda efekti et kõige paremini läheb seal kus kõige rohkem läbi sõrmede vaadatakse, siis sa ei jõua jälle "tegijatega" võidu joosta.\nMitte lõuga anda vaid alandada, enda üleolekut tunda nähes kui palju haiget või ülekohut saab rahvuskaaslasele teha ametisesisundit kuritarvitades. See mille eest võeti meelehead enne akrediteerimist oli 12 aastat seaduslik kuna mittekorras piduritega auto tuli kuulutada korrasolevaks. Sellest on foorumis leitav ka minu viide Y-tube videole kus tunnistan normatiivist tunduvalt suurema pidurierinevusega auto korrasolevaks sest seadus nõudis. Tulles tagasi vana juurde väidan, et siis austati ülevaatajat kui ta võttis ja nüüd kui ei võta siis on ülevaataja tööandja kui ka riigiametnike ja ka klientide jaoks kui avalik naine. Meid võib alandada, mõnitada, sõimata ja ebaõiglaselt karistada. Olen Vello mõtetega päri sest tean palju juhtusid kus kliendid mind sõimavad kuna ma ei taha ega julge videokaamera all sullerdada kui teised on seda teinud.\nÜlevaatuse asjalikumaks muutmise alustamiseks on vaja täita ainult üks tingimus - anda ametlikul tasandil õigus kaasa rääkida autosid kontrollivatel inimestel ja sellega lõpetada koduperenaiste mõtteloogikat kasutavate ülevaatusettevõtjate kummardamine.\nTule taevas appi,seda õhkub tõesti igast kirjutisest,et ekre liige. Siin polegi enam midagi öelda.Loodame,et varsti ministriks saate.\nMa ei soovi ministriks seega pean Teie lootust petma härra punktike. Soovin, et EKRE saaks tulevikus moodustada uue valitsuse siis ehk saan ka oma eesmärke kuidagi realiseerida kasvõi nõu andjana või veelparem kui riigikontrollis. Ma soovin, et ei oleks Maanteeametis ja ministeeriumis nii palju korruptsiooni kui seda täna on näha. Ma soovin, et lõpetataks ülevaatajatele seaduse vastaste kohustuste delegeerimine. Ma soovin, et ülevaatusel ei oleks nii palju tühikargamist. Ma soovin, et ülevaatajaid peetaks kah inimesteks. Ma soovin, et vähem oleks kurjust. Et olen Ekre liige tähendab seda - soovin Eestis paremat elu kui seda mida meile on pakkunud reformikad ja sotsid.\nKulla Maidukene, ekret ei huvita väikesed inimesed ja ei hakka kunagi huvitama. Arvata võis, et ajupesu ajad möödusid nsvl-i kadumisega, kuid tegelikkuses on see aina hullemaks läinud ja ajupesule allujaid jätkub meil piisavalt. Võim on see, mis huvitab võimulolijaid ning nii on see olnud ajaloo hämarusest saati. Väikene inimene rügas ja jääbki rügama elu lõpuni ning tema häält on vaid "valimistel" vaja.\nKulla punktikene, kui Ekret ei huvita väikesed inimesed nagu mina siis Teil on õigus isiklikule st. subjektiivsele arvamusele. Mina erinevalt Teist saan öelda, et MINU PÄRAST kogunes kokku seitsmeliikmeline seltskond Ekre kontorisse Toompuiesteel kuhu olin kutsutud mina ja veel üks ülevaataja. Hilisemalt sain ka elektronkirja vahendusel tagasisidet, et minu algatatud teemad ja mõned eesmärgid viidi Ekre majandustoimkonnas olnud riigikogulase poolt ka riigikogu majanduskomisjoni ette... Suhelnud veel ühe mitte Ekre st. teise partei juhiga ja mitmete kõrgete riigiametnikega võin konstateerida, et pretensioone minu poolt valgustatud asutuste suhtes on ka nii mõnelgi valitsusasutusel sealhulgas ka Politseil. Täna on minu ideede hulgast mõnede väljavalitute mõtete/teemade läbisurumise piduriks valitsuskoalitsioon sest Ekre ei taha Keski juhtfiguuri vastu minna kes juhatab MKM´i. See on aga siseinfo millest rohkemat rääkida ei tahaks kuid mõistan, et koalitsioonis ei tohi olla liiga tugevat konfrontatsiooni - tuleb aeg eks siis vaatame mida saab kasutada mida mitte? Mina ei usu, et oleksin eriti oluliseks jõuks tulevaste muudatuste läbiviimisel kuid mingisuguse panuse olen juba pannud ettevõtmisesse. Arvan nii sest minu pakutud faktipõhine ja lisatud dokumentidega ülevaatusmaastiku siseinfo oli nii palju huvi pakkuv, et mind ei takistatud tund aega kui esitasin aruande riigiasutuste omavolist ja muust korruptsioonimaigulisest ajaloost.\nKui on võimalik poliitilist profiiti kõigata, sobib selleks ka väga hästi üks vaevatud ja risti löödud ülevaataja. Vaata ette, et sind ära ei kasutataks ja pärast kõrvale ei heidetaks. Ilusad sõnad on kõrvale kenad kuulda, aga nende alatooni mõistmiseks ei sobi õnnejoovastusest kurdistunud kõrvad. Oh seda õnne- MIND valiti välja.\nLõpptulemus aga on ikka sarnane- MEIE tahtsime teha, aga koalitsiooni raip segas...\nAinult üks küsimus- mis muutuks paremaks tavalise autoomaniku jaoks? Kas ta saab veel kuu aega pärast rikke avastamist edasi sõita ja auto korda teha ning kordusülevaatusele tulla või pannakse ta kohe kinnimajja lagunenud auto omamise eest?\nTeie iroonia on kohatu sest kinnimajja ei ole pandud ega panda kordusülevaatuse saanud auto kasutajat. MIND ei ole keegi välja valinud, ma olen aru saanud, et ülevaatusel toimuva mõistusepäraseks muutmise vajadus ei ole ülevaatuse korraldajatele adutav, seega vaatan kas saab poliitiliselt kui võimalus avaneb. Koalitsioon raip ei sega kui Ekre saavutab vajaliku % valimistel seni aga jätkub ülevaatuse ja ülevaatajate demoraliseerimine "ülevalt". Vaadake minu algatatud teemat "Nõuded mis panevad kulme kergitama" siis juhul kui seal avaldatud faktitõdesid hakatakse muutma mõistuspärasemaks, hakkab ka ülevaatusmaastik muutuma paremaks.\nJätaks poliitika kõrvale, sest sel teemal saaks ka mitu lehekülge jahuda, EKRE populism on rohkem pettunud, kibestunud ja tüdinud kodanikele meeldiv teema.\nPigem tahaks selles kättemaksuplaanis selgemat vaadet näha, see - mõistusepärasemaks ja mõistlikuks - on väga üldsõnaline nagu nõukogude loosungid, ikka konkreetset kuvandit võiks arutada.\nMis puutub ülevaatajate alandamisse ja pidevat sõimu, siis seda pole kogenud (pole nii kõvasti norinud ka muidugi), ma ütleks et praegu on palju rahulikum. Samuti ei sõima ka kliendid - varem võeti asju isiklikumalt, nüüd aga et ok teil on kaamerad. Rikete nimekiri millele varem üldse tähelepanu ei pööranud on muidugi päris suur - turvavööd, tulede pesurid, korrektorid, nn vähemtähtsad tuled, prozed, kustutid, kolmnurgad, klaasiajamid, samuti ei viitsinud keegi ümber auto ka väga koperdada - tänaseks on töömaht kasvanud. Pigem tegijad jäävad järjest vanemaks. 10-15 aastat tagasi kartsid küll inspekteerimist, mida nüüd üldse ei ole, siis võis kehvas tujus inspektoriga ei millegist ilge jama välja kooruda ja telefonis küsimiseks mõtlesid enne mitu korda järele kui julgesid sellise tüki teha et helistasid ja nõu küsisid.\nNiisiis, kuidas näeksid seda mõistlikku tuleviku ülevaatust? Mida teeksid riigikontrollis? Peale seda kui praegused ametnikud alanduste saatel lahkunud.... et millised oleksid konkreetsed muutused? Sellest et olen tiba noriv ära lase end segada, selles peaks juba päris paks nahk olema, eriti kui poliitiline karjäär plaanis.\nolen aastaid Maidu punktis käinud oma kahe autoga, aga seda teemat lugedes ja viimase kogemuse põhjal (valjuhäälselt karjutakse kuidas maanteeamet kõike nõuab) ma sinna küll enam ei lähe. mind kliendina see absoluutselt ei huvita. kui kibestumine nii suur on, siis miks sa seda punkti pead?\nKurat võtaks lumehelbeke, mitte keegi ei karju valjuhäälselt ülevaatuspunktis. Haiged inimesed olete kellel on sügavale arenenud Stockholmi sündroom kui nii väga armastate repressioone ja kurjust - laske käia.\nVello ole hea ja vaata üle haldusleping MA ja ülevaatuse vahel ja kui Sa näed seal suurt probleemi siis kirjuta ja lisa siia oma õige nimi. Küsimusi võid ju esitada aga dialoogis peaksid asjad natuke teistmoodi käima. Mina ei soovi ülekuulamist kus Teie küsite ja mina vastan. Mis puudutab inspekteerimist 15 aastat tagasi siis sai ka mõni inspektor kusagil ülevaatusel ülevaatusruumist välja visatud... Ka mina olen esitanud kaebuse ühe inspekteerija peale ja nüüd käib tummfilmi vahendusel kontrollimise vaatamine mis paistab Vellole rohkem meeldivat. Kuidas käis ülevaatuse inspekteerimine vanasti see meeldis minule rohkem sest sai suhelda ja argumenteerida nüüd on kontroll rafineeritud ja ebainimlik ning on palju vähem õpetlik ülevaataja jaoks. Ei ole väga kindel kas ülevaatusel kord aastas käivatele kodanikele pakub huvi ülevaatuse köögipool? Ekre populismist nii palju, et olengi pettunud selles riigis, olengi kibestunud nähes kuidas kohtus saab kolleeg ebaõiglaselt tingimisi kinnimajja minule absolutselt ei meeldi ametnike diktatuur, minule ei meeldi kui sedaankerega sõiduautol eemaldatakse taga keskelistuja ohurihm ja masin muutub kaubik kerega veoautoks jne. jne. Teile meeldib seadusetus ja korralagedus - minule ei meeldi.\nsoovitan ravile pöörduda, päriselt ka. see ei ole normaalse inimese jutt.\nAlles hiljuti tehti minule arstlik kontroll kui pikendasin juhilube ja siis vaadati mind põhjalikult üle sealhulgas oli ka adekvaatsuse kontroll kuna ikkagi penskarieelik. Käin tervist ja närve regulaarselt turgutamas Värska sanatooriumis sõpradega ja planeerin ka tänavu sinna minekut kuna sissemakse on tehtud. Teile soovin ikka samuti tervist ja jaksu sest seda me kõik vajame vähemal või suuremal määral ja need kes ei oska ennast identifitseerda inimesele iseloomuliku nimega ja selle asemel näidatakse ennast arusaamatu tähekombinatsiooniga mida on raske välja hääldada, ehk vajavad rohkemgi hoolitsust.\nMis see nimi muudab? Ma lootsin et sul mingi selge nägemus tulevikust mida arutada, enne lammutamist oleks ju mõistlik.\nNimi on tinglik muidugi, jutt on tähtis. Vello jutt mulle meeldib, paraku on seal suur viga. Strateegiat riigiasutuse vastu võitlemiseks ei tohi mingil juhul avalikult üles riputada. Ma olen käinud ühe pisiprobleemiga :) vallavalitsuses aru andmist nõudmas, nägin reaalajas, kuidas terve maja tõmbus kaitseasendisse. Ametnikeriik.\nSiin küsimustele vastuseid andes saavad need Maidu paharetid plaani pidada.\nPS selle, mis Maitu häirib, on ta siia juba mitu(kümmend) korda kirja pannud ja tehnilisest vaatevinklist pole nagu häireid täheldanud, kõik loogiline.\nMuudetud 30.7.20 22:24\nIlma ametniketa pole vist riiki ka, tegelikult pole ma ei riigikukutaja, maailmaparandaja ja ega ka pühas sõjas praeguse süsteemi vastu, pigem võtan asju huumoriga. Mind huvitas Maidu suund, selline üksikasjalikum pilt.\nVellodele, kes polegi Vellod (registreerimata)\nVaid päris ogar avalikustab oma kavatsused.\nMarko jutule võin lisada seda, et eriti oma õigusi teadvate ja nõudvate kodanike ilmumisel infosekretäri vaatevälja, nt on näha parkimisplatsilt tulemas, informeerib see kogu maja ja osad keeravad kabinettide uksed lukku.\nEsimene instruktsioon sisaldab vastse ametniku jaoks sellist informatsiooni, et ametnik pole mitte kunagi mitte milleski süüdi, tulgu või kaebus, aga ametnik EI eksi!\nSuhtlemine mistahes ajakirjandusega on keelatud, sest selle tarbeks on spetsiaalselt välja koolitatud infojuht jne.\nKui nüüd sõtta minev kodanik oma strateegia avalikustab, on ta juba kaotanud. Oluline on hoopis juhmi mängida ja lasta ametnikel väga jaburaid kirju kirjutada vastuseks, need on nende enda tehtud relvad kodanike käes.\nKõik vaid kirja teel, ei ühtegi telefonivestlust!


1-09 jaanuar ~ Koer\n10-24 jaanuar ~ Hiir\n25-31 jaanuar ~ Lõvi\n01-05 veebruar ~ Kass\n06-14 veebruar ~ Tuvi\n15-21 veebruar ~ Kilpkonn\n22-28 veebruar ~ Panter\n01-12 märts ~ Ahv\n13-15 märts ~ Lõvi\n16-23 märts ~ Hiir\n24-31 märts ~ Kass\n1-3 aprill ~ Koer\n04-14 aprill ~ Panter\n15-26 aprill ~ Hiir\n27-30 aprill ~ Kilpkonn\n01-13 mai ~ Ahv\n14-21 mai ~ Tuvi\n22-31 mai ~ Lõvi\n1-03 juuni ~ Hiir\n04-14 juuni ~ Kilpkonn\n15-20 juuni ~ Koer\n21-24 juuni ~ Ahv\n25-30 juuni ~ Kass\n01-09 juuli ~ Hiir\n10-15 juuli ~ Koer\n16-26 juuli ~ Tuvi\n27-31 juuli ~ Kass\n01-15 august ~ Ahv\n16-25 august ~ Hiir\n26-31 august ~ Kilpkonn\n01-14 september ~ Tuvi\n15-27 september ~ Kass\n28-30 september ~ Koer\n01-15 oktoober ~ Ahv\n16-27 oktoober ~ Kilpkonn\n28-31 oktoober ~ Panter\n01-16 november ~ Lõvi\n17-30 november ~ Kass\n01-16 detsember ~ Koer\n17-25 detsember ~ Ahv\n26-31 detsember ~ Tuvi\nKui sa oled KOER : Väga ustav ja armas inimene. Sinu usalduses ei tasu mitte kunagi kahelda. Sa oled üsna aus ja siiras , kui rääkida sinu suhtumisest töösse. Sa oled tõeliselt lihtne inimene. Absoluutselt jamadest vaba, tagasihoidlik ja kahe jalaga maa peal!! See seletab põhjuse, miks sõbrad klammerduvad sinu külge. Sul on hea maitse riietuse suhtes. Kui su garderoob ei ole uuendatud sellega, mis on moes, tunned end kindlasti masenduna. Populaarne ja lahe. Sul on oma grupp väärikaid sõpru , kõik suurepäraste iseloomu omadustega.\nKui sa oled HIIR : Alati mingites pahandustes! Vallatu tuluke silmis on see, mis teeb sind teistele nii armsaks ja ligitõmbavaks. Sa oled inimtüüp, kellega on lõbus koos olla. Pole ime, et inimesed otsivad sinu seltskonda ja püüavad sind kaasata kõigile koosviibimistele. Sa oled tundlik, mis on puudus. Inimesed peavad valima oma sõnu, kui suhtlevad sinuga. Kui keegi tegeleb millegi muuga ja ajab ümber nurga juttu , sellel ajal kui suhtleb sinuga, on piisav põhjus sinus viha esile kutsumiseks. Jumal õnnistagu siis seda inimest !\nKui sa oled LÕVI : Üsna vastupidine nimetusele, sest sa oled rahu armastav inimene. Sa proovid igati vältida olukordi, kus on vaja võidelda. Vabas õhus olemist armastav isiksus, sest sulle ei meeldi pikka aega ühe koha peal istuda. Populaarne ja lahe. Sa oled sündinud juht ja sinus on seda, kuidas inimesed taktitundeliselt tööle saada. Inimestele meeldib, kuidas sa neid alati kohtled. Sulle meeldib olla armastatud ja kui saad osa kellegi teise rambivalgusest, naudid seda!!\nKui sa oled KASS : Eriliselt armas ja võluv isiksus, vahete-vahel kartlik, armastab nalja. Aeg-ajalt eelistad vaikust. Sulle meeldib avastada uusi asju ja süveneda põhjalikult igasse asja. Tavaolukorras oled lahe aga kui sulle antakse põhjust, oled kui vulkaan, kes hakkab purskama. Sa ole oled moearmastaja. Inimesed vaatavad sulle järgi kui moeikoonile. Põhimõtteliselt meeldib sulle kulgeda vabalt aga sulle ei meeldi eriti rääkida võõrastega. Inimesed tunnevad end väga vabalt sinu seltskonnas. Sa valid hoolikalt oma sõpru.\nKui oled KILPKONN: Sa oled peaegu täiuslik ja hea südamega. Näited sinu lahkusest ringlevad mööda inimesi. Sa armastad rahu. Sulle ei meeldi kätte maksta inimesele, kellel ei ole õigus. Sind armastatakse selletõttu. Sulle ei meeldi teisi taga rääkida. Inimestele meeldib, kuidas sa neid kohtled. Sa võid jagada, jagada, jagada armastust ja parim osa sellest on, et sa ei oota midagi tagasi. Sa oled piisavalt heldekäeline. Asjade nägemine praktiliselt on endiselt sinu parim iseloomu omadus.\nKui sa oled TUVI. Sa sümboliseerid väga muretut lähenemist elule. Ükskõik, mis sind ümbritseb, kurbus või rõõm, sind see ei mõjuta. Tegelikult, sa levitad head tuju, kuhu iganes sa lähed. Sa oled oma sõpruskonna liider ja suurepärane lohutaja, kui neil vaja. Sulle ei meeldi silmakirjalikkus ja hoidud kõrvale silmakirjatsejatest. Ükskõik mis, kuid nad ei saa kunagi olema heas kirjas sinu juures. Sa oled väga metoodiline ja organiseeritud oma tegemistes. Ükski hulk jamasid ei peata sind.\nKui sa oled PANTER: Sa oled müstiline. Sa oled keegi, kes talub pinget kergelt ja talud iga keskonda ilma minemata hulluks. Sa võid vahel olla õel ja armastada kuulujutte rääkida oma valitud seltskonnas. Oled täpne ja korralik. Sa tahaksid, et kõik olukorrad ja asjad oleks nii nagu sulle meeldiks aga vahel see ei ole lihtsalt võimalik. Selle tulemusena võid kaotada mõned suhted. Muidu sulle meeldib inimesi aidata rasketest ja keerulistest olukordadest välja , kui nad tõesti vajavad sinu abi.\nKui oled AHV: Väga kannatamatu ja ülev!!! Sa tahad, et asjad saaks tehtud nii kiiresti kui võimalik . Südames oled lihtne ja armastad, kui oled tähelepanu keskel. Te olete unikaalsed. Sa tahaksid hoida end eemal ohtudest igast kandist. Peaks keegi snd tirima või seostama mingit sorti vastuoluga, lähed paanikasse. Seetõttu võtad kasutusele ettevaatusabinõud juba alguses. Kui näed ette midagi halba , päästab sinu kuues meel sind kukkumast lõksu. Oled üsna materiaalset laadi mõtlemisega inimtüüp.\nJaga seda postitust, kui see kehtis sinu kohta!!


Säästa 52 nädalaga 1378€ | Elu on ilus\nSäästa 52 nädalaga 1378€\nInternetis on kümneid lehekülgi, mis õpetavad kuidas säästa 52 nädalaga vähemalt 1378$. Mulle see idee meeldis, mistõttu asendasin tabelis dollarid eurodega.\nPaljudes kalendrites on iga nädal nummerdatud alates Nädal #1: Jaanuar 1-7. Selles 52-nädala plaanis säästad igal nädalal niipalju eurosid kui mitmes nädal see on. Kui mõnel nädalal on rohkem vaba raha lisa seegi hoiusele ja tulemuseks võid säästa detsembri lõpuks rohkemgi kui 1378€.\nKogumist saab alustada ümberpööratult tabeli lõpust. 1. nädalal hoiustatav summa on 52€, 2. nädalal 51€ jne. Raha säästmine võib olla lõbusam kui lõikad välja 52 väikest numbrit, paned need ümbrikusse ja igal nädalal võtad loosiga numbri. Või täidad purgi 52 nummerdatud jäätisepulgaga, millest igal nädalal asendad ühe samas väärtuses eurodega.\nKindlasti ei sobi selline raha säästmise plaan paljudele. Kolmas variant on hoopis raha koguda lisades hoiusele igal nädalal täpselt sama summa 26,50€ (ca 115€ kuus) ja saadki kokku 1378€.\nKunagi ei ole liiga hilja alustada raha säästmise väljakutsega. Pole tähtis, kas on 1. jaanuar või 31. detsember – sa annad endale lubaduse teha algust ja pidada plaanist kinni. Kaotada ei ole midagi, on vaid palju võita!\nThis entry was posted on 20. juuni 2013, in Elustiil. Bookmark the permalink.\tLisa kommentaar\n← 5 moodust oma elu suurpuhastuseks


Aasta 2016 algas tallinlaste jaoks parkimishindade olulise tõusuga. Eraparklate turu liider EuroPark tagab inimliku alternatiivi linnatänaval parkimisele – rohkem kui 6000 kohaga parklavõrgustik on mugav ja soodne võimalus kesklinna äride ja teenusepakkujate külastamiseks.\nEuroPark Estonia OÜ tegevjuht Karol Kovanen kinnitab, et EuroParki huvi on jätkuvalt võimaldada mõistliku hinnaga parkimist nii, et inimestel säiliks võimalus pealinna keskust ka autoga külastada. „Linna 5 eurone tunnihind südalinnas on ilmselgelt kohalikule rahakotile liiast. Õilis eesmärk autod kesklinnast eemale peletada võib päädida sellega, et nii mõnigi külastus kesklinna jääb lihtsalt tegemata,“ tõdeb Kovanen ning ärgitab teenusepakkujaid ja maaomanikke ühendust võtma: „Soovime süvendada koostööd kesklinna äridega, et koos leida klientidele parkimiseks parimad võimalused.“\nKovanen lisab, et EuroPark korrigeerib hindu vastavalt nõudlusele: „Kui tekib vabade kohtade puudus, siis peame ilmselt hinda tõstma, aga liigne tormakus või ahnus parkimise hinnatõusuga kaasa minna võib pikemas perspektiivis bumerangina lüüa. Kui tahame, et pealinna südames pulbitseks aktiivne elu, peavad olema tagatud mõistlikud parkimisvõimalused. Kindlasti ei pea kesklinnas olles väikseid vahemaid autoga läbima ja järjest uusi parkimiskohti otsima. Tasub jätta auto näiteks mõnesse südalinna parkimismajja ja pisut jala käia.“\nHead parkimist EuroParki soodsates parklates!\nEuroParki parklates ja parkimismajades on hind mitu korda soodsam kui Tallinna tänaval parkides!\nTänaval parkimise hind vanalinna tsoonis: 1 h 6 € / 24 h 144 €\nEP parklate hind vanalinna tsoonis: 1 h 2–3.80 € / 24 h 2–20 €\nTänaval parkimise hind südalinna tsoonis: 1 h 4.80 € / 24 h 115.20 €\nEP parklate hind südalinna tsoonis: 1 h 0.50–3.80 € / 24 h 4–20 €\nEuroParki parkimismajades hind 2 korda odavam kui tänaval:\nRävala, Tornimäe, Rotermanni parkimismajades 1 h / 2.40 €\nSolarise parkimismajas parkimispileti märgistamisel kaupmehe juures 1 h / 2 €\nVaata linna parkimistsoonide ja EuroParki parklate asukohti siit.\nRaadiomäng HIT FMis\n01.-05.02 HIT FMis raadiomäng EuroParki auhindadele!


Eestlased on hakanud välismaal rohkem raha laristama - Reisile\nEestlased on hakanud välismaal rohkem raha laristama\nFOTO: Caro / Claudia Hechtenberg / Scanpix\nKuigi selle aasta teises kvartalis külastasid Eesti elanikud välisriike ligi sama palju kui aasta tagasi, kulutati seekord kümme miljonit eurot rohkem kui mullu.\nNagu ikka, külastasid Eesti elanikud kõige rohkem ehk 158 000 korral Soomet, kuid võrreldes eelmise aastaga vähenes külastuste arv viis protsenti, kirjutas Tarass Snitsarenko Eesti Panga statistikaosakonnast.\nKa teistesse Euroopa Liidu riikidesse reisisid eestlased kokkuvõtvalt ligi kaks protsenti vähem kui möödunud aastal. Austriat, Belgiat, Itaaliat ja Taanit külastati sel aastal oluliselt vähem, kuid märkimisväärselt sagenesid Eesti elanike külastused Bulgaariasse, Horvaatiasse ja Prantsusmaale.\nTundub aga, et eestlased armastavad üha enam reisida väljapoole Euroopa Liitu. Ehkki ainult iga viies külastus viib Euroopa Liidust välja, kasvas nende arv suisa 14 protsendi ehk 25 000 külastuse võrra. Eestlaste reisid Türki kasvasid kolmandiku võrra. Kümnendik Eesti elanike reisidest tehti SRÜ riikidesse.\nMitmepäevareiside arv kahanes veidi ning nende keskmine kestus oli 3,8 päeva ehk seitse protsenti pikemalt kui samal ajal 2017. aastal.\nKa välisturistid jätsid Eestisse veidi rohkem raha kui mullu\n2018. aasta teises kvartalis külastas Eestit umbes sama palju välismaalasi kui aasta tagasi ehk ligi 1,3 miljonit inimest. Samas kulutasid välisturistid kolme kuuga Eestis 415 miljonit eurot ehk viis miljonit eurot rohkem kui mullu samal ajal.\nKolmandiku külastustest tegid Soome turistid, kelle arv vähenes aastaga 20 000 inimese võrra ehk kolm protsenti. Teiste Euroopa Liidu riikide elanike Eestisse tehtud reiside arv kasvas veidi. Külastused Hollandist, Poolast, Portugalist ja Tšehhist sagenesid enam kui kümnendiku võrra, Belgiast ja Hispaaniast aga vähenesid viiendiku võrra.\nVenemaa elanikud külastasid Eestit 218 000 korral, see arv kasvas aastaga neli protsenti. Reisid Valgevenest jäid seevastu harvemaks. Aasia riikidest tuli külastajaid kümme protsenti vähem kui mullu.


Ettevõtlikud nutimunad Pärnu Rääma Põhikoolis : Koolielu\nEttevõtlikud nutimunad Pärnu Rääma Põhikoolis\nKolmapäeval, 3. aprillil toimus Pärnu Rääma Põhikoolis perekondlik nutiõhtu "Ettevõtlikud nutimunad 2019". Rääma Põhikool on nutimunade üritust korraldanud linna ja maakonna peredele juba 2016. aastast.\nSeekordsel nutiõhtul said pered ennast proovile panna kolmes erinevas keskuses.\nÕnne Keskus, kus osalejad said mängida doominot, mille valmistamisse on panustanud Pärnu Rääma Põhikooli koolipere liikmed. Keskuse korraldajad olid Armin Palumägi ja Ketter Hiiemäe.\nKiiruse Keskus, kus osalejad said mängida e-Aliast, mis lühidalt tähendab Google Drive´i slaidide põhjal sõnade seletamist etteantud ajaperioodi jooksul. Keskuse korraldajad olid Rihard Järvesaar ja Karl-Joosep Raudkivi.\nLoovuse Keskus, kus osalejad said mängida täiesti uutmoodi silmaringi-mängu. Arvude maailmas rännates tuli teatud arvuni jõudes nimetada näiteks taimeliik või tehnoloogiettevõtte. Keskuse korraldaja oli Joonas Leemet.\nMõttetööle aitas kaasa maius. Autor: Karl-Joosep Raudkivi\n“Tegemist oli väga toreda pereõhtuga, kus ka nutihullud perekonnad said oma oskused ja teadmised proovile panna," tõdes üks osalenud perekond. Perekondi oli nii Pärnu linna ja maakonna põhikoolidest kui ka gümnaasiumitest. Korraldajad tänavad osalenud perekondasid ja koole, kes aitasid info osalejateni viia.\nNutikiitus osalenud peredele. Autor: Mart Kimmel\n“Nutimunade üritus oli väga südamlik, lõbus ja nutikas pereõhtu, kus tuli ragistada nutiajusid," tõdesid Pärnu Rääma Põhikooli õpilastest korraldajad ja programmi "Ettevõtlik kool" koordinaator Rääma koolis Mart Kimmel.\nTekst: Mart Kimmel


Hilissügisene IPA-reis Poola - IPA Eesti osakond\nHilissügisele vaatamata suutis Uno ärgitada rohkem kui 40 ipakat asuma järjekordselt ratastele. Tema suvine lubadus - Ei iial enam! - oli lennanud ajaloo prügikasti.\nNeljapäeval, 17. novembri varahommikul alustasime Tallinnast teekonda Poolamaale, et teha tutvust sealsete vaatamisväärsustega, nautida poola toitu ja kaubandust ning värskendada kontakte sealsete ipakatega. Esimese peatuse tegime Panevežises, et kinnitada keha sealses söögikohas, mis on kuulus oma hea hinna ja kvaliteedi suhte poolest ning eestlasele igati taskukohane. Õhtupimeduse saabudes maabusime juba Poolas, Augustowi linna lähistel asuvas Poola Ohvitseride Jahtklubi hotellis, kus ootas meid rikkalik õhtusöök. Väärib märkimist, et samas hotellis on ilmselt peatunud ka Rooma paavst Johannes Paulus II, kuna foto temast ja tugitool, millel ta istunud oli, olid hotelli fuajees vaatamiseks väljas.\nTeise reisipäeva hommikul tervitasid meid Poola kollegid, eesotsas hea IPA-sõbra Slavomiriga. Teekond viis meie reisiseltskonna Poola ja Valgevene piiril asuvasse Belovežje ürgmetsa (Białowieska Puszcza), mis asub Belovežje rahvuspargis (Białowieski Park Narodowy). Ootused ja ärevus olid üsna suured, seoses sealses ürgmetsas elutsevate metsikute piisonikarjadega. Giidid jahutasid meie õhina aga üsna ruttu maha ja viisid meid külastuskeskusesse, kus tutvusime rahvuspargi ajaloo ja olustikuga. Esialgu saime näha vaid piirkonnas elunevate loomade ja lindude topiseid.\nSelgus, et Belovežje rahvuspark, mille piiridesse jääv ürgmets oli juba alates 14.sajandist Poola kuningate ja Vene tsaaride jahiala, asutati 1921 aastal. Piisonimetsad laiuvad Valgevene ja Poola vahel, mida lahutab riigipiir ja millel kulgev traataed on rebasest suurematele loomadele ületamatu. Piir ei takista aga raadiolaineid ja seetõttu sattusime pidevalt ühendusse Valgevene mobiilivõrguga.\nViimased sõjad tekitasid kaitsealale suurt kahju, kuna hävitati täielikult euroopa suurim maismaaloom - piison (kaal kuni 1000 kg.) ja raiuti maha suur osa ürgmetsast. Tänaseks on tänu loomaaedadele piisonite populatsioon taastatud ja elujõuline. Ürgmets on samuti taastunud, kuna metsa majandamist ei toimu ning mets saab elada oma elu. Ühtegi hädavajadusel langetatud või vanadusest mahalangenud puud üles ei korjata.\nRingkäigul ürgmetsa tutvusime sealse taimekooslusega, kuulsime mõnda linnukest vidistamas ja rähni toksimas. Ühtegi piisonit meil näha ei õnnestunud. Suurimaks elamuseks jäid teele pudenenud kuhjakesed piisonist läbi käinud heintest.\nPiisonid ja veel teisedki kohalikud metsaloomad õnnestus aga ära näha külastuskeskuse läheduses asuvas väikeses metsloomade loomaaias. Palju elevust tekitas meilegi hästi tuttav põder, kes käest porgandit nosis.\nVäsitav jalutuskäik metsas tekitas paraja näljatunde ja janu, mida hilisel pealelõunal, kohalikus kõrtsis Gawra Białowieża, leevendada saime. Äramärkimist tasub, et kõrtsi ja külalistemaja omanike poeg on piirivalvur.\nPika päeva lõpetas pidulik õhtusöök, jahtklubi restoranis, koos kohalike ipa-sõpradega. Vahetasime meeneid ja nautisime kohalikke toite ning jooke. Vapramad said tantsupõrandal ka „jala valgeks“.\nKolmas päev viis meid Białystoki linna, kus tutvusime selle aasta jaanuaris avatud linna III politseijaoskonna uue hoonega. 50 politseiametniku töökohaks olev maja oli igati tänapäevane. Sealhulgas annavad hoonele elektrilisa ka katusele paigaldatud 16 päikesepaneeli. Võisime tõdeda, et meie viimastel aastatel valminud politseihoonete pärast ei pea me häbenema, need on igati euroopa tasemel. Pealelõunane aeg kulus suurte kaubanduskeskuste külastamisele, kust paljud leidsid soodsa hinnaga vajalikke tarbe- ja toidukaupu. Küllap mõjutas agarat ostlemist ka lähenev jõuluaeg. Õhtune söömaaeg möödus muljeid ja kogemusi vahetades linnulennul.\nPühapäeval asusime koduteele, mis kulges ootuspäraselt ja tõrgeteta.\nTänud Unole, kes tegi selle reisi võimalikuks! Järjekordsed tänud bussijuht Martinile, kelle buss oli nagu alati heas korras ja puhas ning reisiseltskonnale, kellel jagus rõõmsameelsust ja optimismi kuni reisi viimase minutini.\nAutori ja Lauri Läänsoo fotod.\nGalerii: Jõulueelne reis Vilniusesse\nIPA-Soome pidas aastakoosolekut Ikaalistes


Kuvatakse tulemused sildile ''alafoorumi''. - Vahvel.Net\nKuvatakse tulemused sildile ''alafoorumi''.\nGraafika alafoorumi laiendamine.\nTere. Mida arvaksite sellisest asjast kui laiendaks veidike graafika alafoorumit. Nagu ma aru saan siis graafiline kunst on siin foorumis õnneks suhteliselt teine prioriteet hobidest, peale gamingu. Eestis ei ole ühtegi aktiivset Fx foorumit kus graafikud saaksid võistelda, oma töid esitada, teiste nõuandeid/soovitusi kuulda võtta. Eestis on üldse selliseid inimesi vähe kes viitsivad nii igava asjaga tegelda kuid sellegipoolest võiksite meile natukene vastu tulla, või mis ? Ühesõnaga.. Gfx foorumitega olen ma ise suhteliselt kursis ning tean kuidas asjad sellises "maailmas" käivad. Alafoorumit võiks laiendada kuidagi nii: VAHVEL.NET - KUNSTINURK - KUNST - GALERIID, RESSURSID, ÕPETUSED, VÕISTLUSED Ehk siis, 4 alafoorumit kunsti alla, ning kunst ise siis 'üldiseks arutluseks' vms.. Galeriidesse võiksid siis kõik senised galeriid minna, nagu päevikud runescape alafoorumis. Ressurside alla lähevad pakid, kogumid erinevatest gfx materjalidest, tekstuuridest, stockidest kuni effektide ja cinema 4d renderiteni välja. Õpetused.. no ei ole vaja vist selgitada? Võistlused - SOTW, Battleground, Rankimine (mina ja sunday saame sellega hakkama vast küll, vb isegi Nab ja miola) Võib olla isegi mitmevõistlused, kuu graafik, LAOTW.. ühesõnega, mida iganes et kunsti siin foorumis veidikenegi nauditavamaks ja inspireerivamaks muuta. Need alafoorumid mis ma välja tõin on muidu sellised üldisemad, muidugi võiksite oma nõuandeid anda ja välja mõelda kuidas mugavam käepärasem oleks. Praegu on seal nagu pudru ja kapsad. Niisiis, mis juhtkond ja kaasfoorumlased arvavad?\n"Filesharing" alafoorumi kadumine\nSiil postitas teema Uuendused & Tähtsad teated\nEsiteks, vahvel.net juhtkond vabandab eilse terve päe kestnud foorumi maas oleku pärast. Eemaldatud sai "Filesharing" alafoorum, mis ei olnud kahjuks kooskõlas meie kodumaa seadustega ja me olime sunnitud selle eemladama. Sellest oli ka tingitud eilne foorumi maasolek.\nVeits abi, (Ei tea kas kuulub siia alafoorumi)\nErmo21 postitas teema Üldine\nTervist, Olen otsustanud enda mängu kasutaja maha müüa, aga kuna Eestis selline masu, siis ma sooviks teada mõningaid välismaa saite. Kui see on vastuolus foorumi reeglitega, saatke pm mulle. Paluks sellised saidid, kus teie ise teate/sõber müünud, et seal ei scammita. Halb oleks head kasutajat raisku lasta. Ette tänades, Proo Hax.


VIDEO I Homme on lahkusepäev - Elina Netšajeva jagas sel puhul lastele kingitusi – Heategu | GoodNews\nAvaleht Heategu VIDEO I Homme on lahkusepäev – Elina Netšajeva jagas sel puhul lastele kingitusi\nVIDEO I Homme on lahkusepäev – Elina Netšajeva jagas sel puhul lastele kingitusi\nLauljatar Elina Netšajeva jagas 13. novembril tähistatava ülemaailmse lahkusepäeva puhul Tallinna 1. klassi lastele suutervisele pühendatud kinkekotte.\n„Lisaks kõlavale häälele kuuluvad terved ja hoolitsetud hambad minu põhiliste töövahendite hulka,” ütles Elina, kes jagas kinkekotte Eesti Lionsite juhi Siiri Rooma-Uuskülaga. „Kui ma oleksin juba 1. klassis teadnud, kui tähtis on korrapäraselt ja õigete võtetega hammaste eest hoolitsemine, siis oleksid minu hambad veelgi paremas korras.”\nHaridusministeerium kiitis ettevõtmise heaks ja tuletab meelde, et laste hambaid ravitakse Eestis kuni 19. eluaastani tasuta.\nTartu Ülikooli hambaarstiteaduse instituudi uuringu kohaselt leidus 2019. aastal 6-aastaste seas vähem kui kolmandik (28%) täiesti tervete piimahammastega lapsi. Kohest ravi vajasid 58% laste hambad. Kaariesealgeid leidus 66% uuritutel. 6-aastastest lastest peseb hambaid kaks korda päevas 69% ja juhuslikult 7%, ülejäänud pesevad hambaid kord päevas.\nLionsite klubid ühendavad inimesi, kes soovivad panustada ühiskonna heaks. Eesti Lionsite piirkonda kuuluvad 62 klubi rohkem kui 1200 liikmega. Lions International on üks maailma suurimatest ja vanematest heategevusorganisatsioonidest, mille moto „Meie aitame” ühendab rohkem kui 1,4 miljonit liiget.\neelmine Kristiines jagati pensionäridele üle 600 abipaki\njärgmine "Südamesoovis“ üllatab kolme erivajadusega last tuntud lauljatar


Rannapatarei nr 34 – Vikipeedia\nRannapatarei nr 34\nRannapatarei nr 34 oli Peeter Suure merekindluse Väinamere positsiooni rannakaitsesüsteemi rannakaitsepatarei.\n1916. aastal ehitatud rannapatarei nr 34 asus Hiiumaal Tohvri mõisa juures Sõru küla juures, Soela väina ääres.\n2 Rannapatarei nr 34\nRannapatarei nr 34 ehitus algas 1914. aastal, aga kuna patareid algses Peeter Suure merekindluse projektis ei olnud, siis muutus korduvalt patareisse kavandatud suurtükkide mark.\nPatarei nr 34 neli suurtükki paiknesid kahe paarina mitte päris ühel sirgel. Suurtükkide vahe umbes 40 m, paaride vahe umbes 100 m. Kahurid paiknesid raudbetoonist suurtükialustel, mille ette jõuti rajada ka eesvalli betoonkatted. Patarei kaitseks oli kuhjatud 5 m kõrgune ja 20 m laiune vall, mis suurtükkide kohal oli kitsam ja madalam. Suurtükipositsiooni sisemine sein oli palkidest, eesvallid 3–4 m laiuselt betoneeritud.\nKuna keiser Peeter Suure merekindluse ehitust ei suudetud lõpetada enne Esimest maailmasõda, siis toimusid sõjategevuse ajal kavade muudatused. 1915. aastal on rannapatareis kirjas neli 75 mm suurtükki, täpselt samade parameetritega on ka läheduses olnud õhutõrjesuurtükkide divisjoni suurtükid. Mõlemad kirjutati maha 1916. aastal.\nVickersi 120 mm suurtükipatarei\nRannapatarei nr 34Redigeeri\nLõpuks paigaldati Sõrule neli 120 mm Vickersi suurtükki. Suurtükkide laskekaugus oli 70 kaabeltaud, raua pikkus 50 kaliibrit ning vertikaalne laskesektor 155 ja horisontaalne 295.\nRannapatarei IV-120/50 eesmärgiks oli Saksa laevastiku tõkestamine Soela väinas, Hiiu- ja Saaremaa vahel. Patarei sai lahinguvalmis 12. märtsil 1916. Rannapatarei nr 34 ehk Tohvri patarei oli Hiiumaa rannakaitsepatareidest ainus, mis osales sõjategevuses 1917. aasta oktoobris.\n1917. aasta 12. oktoobril sundisid Saksa keisririigi keiserliku laevastiku sõjalaevad "Emden" ja "Bayern" suurtükiduellis 34. patarei vaikima. Siiski sai patarei enne pihta saksa loodimislaevale A28. Järgmisel päeval saatsid sakslased dessandi patareid õhkima, see aga leiti pärast 1917. aasta Petrogradi oktoobrirevolutsiooni, laostunud vene sõjaväeosa poolt juba mahajäetult ning suurtükid õhiti ja tehti lahingukõlbmatuks.\nPatarei jäänused on muinsuskaitse all ja jäävad tänapäeval Hindu küla territooriumile.\nBalti laevastiku Läänemere rajooni rannakaitse Tohvri rannakaitsepatarei nr 44\n↑ Kahurialus betoonrinnatisega 1 kultuurimälestiste riiklikus registris\n↑ Kahurialus betoonrinnatisega 2 kultuurimälestiste riiklikus registris\n↑ Kahurialus betoonrinnatisega 3 kultuurimälestiste riiklikus registris\n↑ Urmas Selirand, Hiiumaa rannapatareid vol. 1, Hiiu Leht 22. aprill 2003.\nPeeter Suure merekindluse patarei nr. 34 (IV-120/50)\nMuhu väina fortifikatsioonirajatised, register.muinas.ee\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Rannapatarei_nr_34&oldid=5704803"\nLehekülje viimane muutmine: 28. august 2020, 11:19\nSelle lehekülje viimane muutmine: 11:19, 28. august 2020.


Pilot Sport Cup 2 NO - Michelin - sõiduauto - Rehvid, rehvide müük, suverehvid, talverehvid, naastrehvid, kummid, veoautorehvid.\nMichelin Pilot Sport Cup 2 - Eriti kiire kuival ja märjal ringrajal. Vastupidav, veel rohkem kiireid ringe!\n* Erakordne kuivhaarduvus.\n* Parem kuiva ringraja regulaarsus\n* Turvise välimisel ja sisemisel küljel on kasutatud kahte erinevat kummi.\n* Väljas: „Kõrge molekulaarse sidemega” elastomeer tagab erakordse haarduvuse eelkõige kitsastes kurvides.\n* Sees: Jäigem elastomeer optimeerib juhtimistäpsust ja märghaarduvust.\n* Rehv, mis peab kauem vastu isegi intensiivsel ringrajal kasutamisel.\n* Rehve tuleb harvem vahetada.\n* Rehvi välimine õlg on tugevdatud spetsiaalse kummiga, mis talub suurepäraselt kulumist. Rada raja järel pakub MICHELIN Pilot Sport Cup 2 endiselt suurepärast haarduvust.\nPilot Sport 4s XL MO 245/35R20 228.00 € 276.72 €


Kuidas suurendada liikme 5 cm paevas. Spetsialistid nõustavad: kuidas kodus peenist ilma kreemi, salvide ja tablettideta suurendada?\nEelkõige tuleb enne teda võtta dušš. Keha toetub kõhule, õlavöö ja puusad on üles tõstetud, alaselg on painutatud. Siis mu naine tellis El Macho tilka ja koos temaga hakkasid kõik meetodid andma tulemusi palju kauem, paari kuu pärast ei kadunud liige 5 minuti pärast seksi, kuid see võttis aega vähemalt tund!\nKuid efektiivne erektsioon on tagatud. Kui kõigist valitud meetoditest on peenise suurendamiseks kõige lihtsam viis, tuleb meeles pidada, et meetodil pole vigastusi. Tõepoolest, näiteks raskuste suspensiooni või ekstenderi valesti Kuidas suurendada liikme 5 cm paevas on võimalik kudesid nende hilisema surmaga pigistada. Järgmine tehnika aitab teil pärast 3—5 kuud peenist paar sentimeetri võrra suurendada: Jahvatage grammi tüümiani, valage selle peale keeva veega.\nPea värv ja kuju ei muutu; Pikka rehabilitatsiooniperioodi pole vaja.\nSaadud tinktuuri, kui see on jahtunud, peate jooma enne hommiku- ja õhtusööki. Kahjuks, kui teil jäi vähemalt üks päev vahele, peate alustama kõike uuesti. Võtke 1 tl koirohi seemneid, valage sellele külma vett ja keetke 10 minutit. Pärast seda peate jooki jahutama ja jooma seda kolm korda päevas.\nSoda ei ole afrodisiaakum, kuid selle abiga võite proovida peenist suurendada. Seda toodet suurendada liiget, kuidas kasvada kasutada vannide ja kompresside kujul ning isegi meega koorida. Meeste foorumites võite kohtuda kasutajatega, kes räägivad sellest, kuidas liige saab suurendada traditsioonilise meditsiini abi, manuaaltehnikaid ja harjutusi, mille eesmärk on tugevdada õõnsaid kudesid ja laiendada nende mahtu.\nAinult sel viisil saate tõesti suguelunditele lisada mõne sentimeetri ja mitte kahjustada oma tervist. Massaaž Spetsiaalsed harjutuste komplektid suurendavad peenist, kuid ainult regulaarse manuaalteraapia korral. Klasside ajal toimub corpora cavernosa ümbritseva koe tuunika venitamine.\nPea laienemise tehnikad\nSelleks võite kasutada sooja soola või soojendavate kompressidega täidetud kotte. Parandades vereringet, võite kude ohutult venitada, kartmata kahjustusi. Enesemassaaži ajal on soovitatav teha järgmised harjutuste komplektid: hoides fallose pead, tõmmake see paremale, püsides 1 minut äärmises asendis; samal viisil Kuidas suurendada liikme 5 cm paevas peenis vasakule; Haarake poole püstitatud peenisest aluse lähedal; suruge veri aeglase venitatava liigutusega peenise peale lähemale; korrake harjutust vähemalt korda, seejärel sirutage peenis, et taastada selles vereringe.\nSellised lihtsad harjutused peenise suurendamiseks mitte ainult ei suurenda selle suurust, vaid parandavad ka erektsiooni. Enne harjutuste valimist tuleks tähelepanu pöörata ka peenise käsitsi suurendamisele, Aaron Kemeri ja Kegeli harjutustele. Peenise suurendamine massaažiga on üsna tõhus meetod.\nKombatava toimingu abil on võimalik mitte ainult helitugevust suurendada, vaid ka potentsi suurendada. Massaaži ajal tuleks korrata masturbeerimisel kasutatavaid liigutusi. Ainuke asi on see, et liige tuleb iga kord välja tõmmata, kui käsi pähe läheb. Meetodi tõhusus Enne peenise suurendamist peaksite ise välja selgitama, kas see meetod annab tulemuse. Sõltumatud suurendamismeetodid on üsna tõhusad, mitte asjata nimetatakse mõnda neist vanaisa meetoditeks.


Naiste paljunemisvahendi osad ja funktsioonid\nPõhiline » Huvitav » Naiste paljunemisvahendi osad ja funktsioonid\nNaiste suguelundid jagunevad välisteks ja sisemisteks osadeks. Välimine osa koosneb Mons pubis, Labia majora, Labia minora ja kliitorist, samas kui sisemust kirjeldatakse selles artiklis.\nKas olete tundnud naiste suguelundeid?\nÜldiselt jagunevad naiste suguelundid kaheks oluliseks osaks, mida tuleb ära tunda, nimelt väljast ja seest.\nIgal reproduktiivsüsteemi osal on oluline roll, mis on omavahel kooskõlastatud.\nÜksikasjalikuma teabe saamiseks vaadake järgmist ülevaadet naiste suguelundite ja nende funktsioonide kohta.\nNaiste välised suguelundid (vulva)\nNaiste suguelundite välimise osa termin on häbeme. Häbe algab mons pubis kuni kõhukelme servani.\nHäbeme osad on häbememokad, häbememokad, väikesed häbememokad, kliitor, neitsinahk, vestibüül, kusiti ja Bartholini näärmed.\nMons pubis on väljaulatuv osa (padi), mis sisaldab rasvkudet ja veidi sidekudet, mis paikneb häbemelihase kohal.\nSee häbemekoe rasvkude sisaldab näärmeid, mis eritavad õli koos feromoonidega, mis võib suurendada seksuaalset külgetõmmet.\nPärast puberteeti on mons pubis nahk kaetud karvadega. Mons häbemekarvad kaitsevad suguelundeid mustuse sattumise eest ja on esteetilised.\nSuured häbememokad, mis on häbemeluu väljaulatuv piklik jätk, pärineb häbemeluudest ja kulgeb alla-tagasi. Need kaks huult põhjas kokku moodustavad kõhukelme (eraldades päraku häbemest).\nSee pind koosneb:\nKarvaga kaetud osa, mis on mons pubis karva jätk.\nKarvutu osa on membraan, mis sisaldab rasu (rasva) näärmeid, mis katab selles olevaid suguelundeid ja eritab stimulatsiooni saamisel määrdevedelikku.\nVäikesed häbememokad on suurte häbememokkade siseküljel olevad voldid, ilma karvadeta.\nKliitori ülaosas puutuvad kokku väikesed häbememokad, moodustades kliitori eesnäärme ja alumises osas, moodustades kliitori frenulum. Need väikesed huuled ümbritsevad kusiti ja tupe ava.\nVäikeste häbememokkade kuju ja suurus võivad igal inimesel olla erinevad. Pind on ka väga habras ja tundlik, mistõttu on see kalduvus ärritusele ja tursele.\nKliitor on väike erektsioonivõimeline kude, mille funktsioon sarnaneb mehe peenisega. See osa sisaldab palju sensoorseid närve ja veresooni, nii et see on stimuleerimise korral väga tundlik.\nKliitor asub eesruumi ees, ülaosas, kus kohtuvad suured ja väikesed häbememokad. Kliitor katab selles olevaid suguelundeid ja on erootiline piirkond, mis sisaldab veresooni ja närve.\nKliitori pinda katab eesnahk, nahavolt, nagu meestel eesnahk. Sarnaselt peenisele võib ka kliitor kogeda erektsiooni ja olla stimuleeritud.\n5. Neitsinahk (Hymen)\nNeitsinahk ehk neitsinahk on tupeava kattev, habras ja kergesti rebenev kude.\nSee neitsinaha osa on õõnes, nii et sellest saab menstruatsiooni ajal emakast eritatava lima ja vere kanal.\nKui neitsinahk on täielikult suletud, nimetatakse seda ebaforaalseks neitsinahaks ja pärast seda põhjustab see pärast menstruatsiooni kliinilisi sümptomeid.\nUreetra on koht, kus uriin väljub, mis asub kliitori all. Selle funktsioon on uriini väljutamise kanal.\n7. Vestibulaarsed pirnid\nVestibulaarsed sibulad on kaks pikka sektsiooni tupe ava juures, mis sisaldavad erektsioonikudet.\nKui naine tunneb end erutatuna, täitub see osa rohke verega ja suureneb.Pärast orgasmi saamist voolab veri nendes kudedes tagasi kehasse.\nSeda osa piiravad kaks väikest huule, kliitori ülaosa, kahe väikese huule kohtumise tagaosa (alumine).\nVestibulaarsetes sibulates on ureetra avad, kaks Bartholini näärme kanalite ava ja kaks Skene kanalit. Eraldab vedelikku, mis on kasulik vagiina määrimiseks vahekorra ajal.\n8. Bartholini näärmed\nBartholini näärmed (limasnäärmed) on väikesed hernekujulised näärmed, mis paiknevad tupe avauses.\nSee osa võib eritada lima ja määrida tuppe. Seksi ajal suureneb lima sekretsioon.\nVagiina määratlus on elastne ja lihaseline toru, mis asub ureetra avause ja pärasoole vahel.\nVagiina kuju on umbes 3,5–4 tolli pikk või umbes 8,89–10,16 cm. Vagiina ülemine osa on ühendatud emakakaelaga, teine pool aga otse keha välisküljele.\nVagiina üldine funktsioon on seksuaalvahekord. Seksuaalvahekorra ajal tupp pikeneb ja laieneb, et tungida. See läbitungimisprotsess põhjustab spermatosoidide sisenemise tuppe muna suunas.\nLisaks seksuaalvahekorras kasutamisele on tupp menstruatsiooni või sünnitusjärgse vere kanaliks.\nEmakakael on emaka alumine osa, mis ühendab emakat tupega. See kaitseb emakat nakkuse eest ja hõlbustab sperma läbimist. Emakakael tekitab lima, mille tekstuur on erinev.\nOvulatsiooni ajal lima hõreneb, et hõlbustada sperma läbimist. Samal ajal kõveneb lima raseduse ajal ja ummistab emakakaela kanalit, et kaitsta looteid.\n3. Emakas (emakas)\nMeditsiinimaailmas nimetatakse emakat emakaks, see on põie ja pärasoole vahel paiknev naise reproduktiivosa. Emaka kuju meenutab pirni kuju ja on õõnes elund.\nEmaka põhiülesanne on areneva loote kohanemine, kuni see on valmis sündima. Lisaks mängib emakas oma rolli ka naiste menstruatsiooni tekkimisel. Normaalse menstruaaltsükli ajal pakseneb emaka limaskesta, mida nimetatakse endomeetriumiks, et valmistuda raseduseks.\nLoe ka: Mitoosi ja meioosi erinevus [täielik kirjeldus] – rakkude jagunemine\nKui viljastumist ei toimu ja rasedust ei toimu, eraldub limaskesta menstruaalverre ja väljub kehast tupe kaudu.\nMunajuhad või munajuhad on väikeste anumate kujulised, mis kinnituvad emaka ülaosale. See organ toimib teena, mille kaudu munarakk liigub munasarjast emakasse.\nMunajuha on ka viljastamise koht. Pärast viljastumist liigub viljastatud munarakk seejärel emakasse, et see implanteerida emaka seina.\nMunasarjad või nimetatakse ka munasarjadeks on paar ovaalset kujuga näärmeid, nagu mandlid. Seda sektsiooni toetavad mitmed sidemed, mis asuvad mõlemal pool emakat.\nNagu nimigi ütleb, toimivad munasarjad, munasarjad naistel munarakkude ja hormoonide tootjatena. Normaalse menstruaaltsükli korral vabastavad munasarjad umbes iga 28 päeva järel muna.\nKui munarakk on viljastamisprotsessi edukalt läbinud, jätkub see ka rasedusprotsessis. Protsessi, mille käigus munarakk vabaneb, nimetatakse ovulatsiooniks.\nNaiste reproduktiivorganite funktsioonid\nNaiste reproduktiivorganite põhiülesanne on munarakkude tootmine viljastamiseks. Lisaks toimivad need elundid ka loote arengu kohana.\nVastavalt oma funktsioonile on naise reproduktiivsüsteemil oma struktuur, kus viljastumine võib toimuda, nimelt sperma ja munarakkude kohtumine.\nNaiste reproduktiivsüsteem toodab iga kuu munarakkude arenguks ja nende vabanemiseks vajalikke hormoone. Seda munaraku vabastamise protsessi nimetatakse ovulatsiooniks.\nKui ovuleeritud munarakk viljastatakse spermaga, muutub munarakk looteks ja rasedus tekib. Seejärel töötavad hormoonid, et aidata valmistada emakat ette loote õigeks arenguks ja peatada ovulatsiooniprotsess raseduse ajal.\nKuidas naiste reproduktiivsüsteem töötab\nNaiste reproduktiivsüsteemi aktiivsust kontrollivad aju ja munasarjade poolt vabanevad hormoonid. Nende hormoonide kombinatsioon käivitab naiste paljunemistsükli.\nNaise reproduktiivtsükli ehk menstruaaltsükli pikkus on üldjuhul 24-35 päeva. Selle aja jooksul moodustub ja küpseb munarakk. Samal ajal valmistub emaka limaskest viljastatud munaraku vastuvõtmiseks.\nKui selle tsükli jooksul viljastumist ei toimu, eraldub raseduseks ettevalmistatud emaka limaskest, mis väljutatakse kehast.\nSeda protsessi nimetatakse menstruatsiooniks Menstruaalveri on emaka seina irdumise tagajärg, mis ei saa viljastatud munarakku. Menstruatsiooni esimene päev on esimene päev, mil reproduktiivtsükkel uuesti algab.\nSeega ülevaade naiste suguelunditest ja nende funktsioonidest. Loodetavasti on see kasulik.


Tule ja vee mänge võrgus. Mängi tasuta\nTuli ja vesi: In Search of rinnus\nTuli ja vesi - 4: Temple of the Crystal\nPokemon ja Ice Temple\nFire Poiss ja vesi Tüdruk 3\nFire Poiss ja vesi Tüdruk 1\nFire Poiss ja vesi Tüdruk 2\nFire Poiss ja vesi Tüdruk haldjas metsa\nVesi päästab tüdruk tule poiss\nTavaliselt flash mängud, mida saab mängida korraga kaks mängijat ei ole erinevaid versioone ühte, kuid kaks nimekirja. Aga mõned arendajad on suutnud teha läbi mängimise võimalus koos sama liiki arvuti kiip, mille kaudu mängu juba aastaid läheb rahvahulga lemmik. Üks selline mäng on näiliselt lihtne vähe arcade mäng nimega tule ja vee. Mängu süžee on üsna tüüpiline teoste selle žanri - sa lähed läbi tasemed, ületada takistusi, koguda esemeid. Kuid autorid toetunud märki, mis annavad mängupildi mõnutunne. Ei, mitte nende välimus - need on koostatud üsna pealiskaudsed. Isegi mängud tule ja vee 4 säilitada sama stiili joonistamine, mis on originaal kaardimängud selle seeria. Just iseloomu tule vett, et vältida takistusi. Iseloomu tule vastavalt vee. Ja ka igal juhul ei kattu omavahel. Arvad, et see on lihtne? Aga tule ja vee on sunnitud mängida online on palju inimesi, kes on hädas tundi läbida mõned tasanditel, üritades jõuda lavastus kui tähemärgid kergesti läbida kogu tee, ilma üksteist segamata. Muide,mängu saab mängida üksi. Mäng koos aitavad teil õppida, kuidas kooskõlastadapartner. Lõppude lõpuks rääkida igaüks enda eest, siis ei saa - kui üks tähemärki surra, taaskäivitage tasandil olla mõlemat. Seega tule ja vee mängud 2 inimest on raskem, kuid huvitav. Vaatamata sellele, et ei ole populaarne multgeroya või ootamatu pöördepunktid, mängud tule ja vee võrdselt armastatud nii lastele ja noorukitele ja täiskasvanutele tahke laiatarbekaupu online mängu, mida nad meenutavad vanu häid platformers mängud. Ajaltule ja vee mängud 3, selle seeria on olnudstabiilne populaarsust Interneti kasutajaid. Ja isegi juhtima vormistati Mängud kaks arvu päringuid otsingumootorid. Nii et me ei saaks lisada selle sisu oma veebilehel. Peaks otsima sobiva tag. Siin pakuvad kõik versioonid mängu tuli ja vesi - alates debüüt esimesest viimase viienda. Nad võivad mängida sama mõnu. Lõppude lõpuks, vaid muuta maastikku jaalustades raskusaste javõti jääb samaks playbook. Ja muidugi, siin saab mängida tasuta, koguda teemante ja auhinnad ekslemine labürindis leida väljapääsu.


Kuidas on firmas organiseeritud suhtlemine klientidega?\nKui klient tuleb meie firmasse, siis kõigepealt satub ta müügisekretäri juurde. Temalt saab ka lihtsamat informatsiooni selle kohta, mida me pakume, samuti on müügisekretäri juures võimalik arveid vormistada.\nKui klient soovib mõne tooteliigi kohta täpsemat informatsiooni, siis suunab müügisekretär ta edasi inimese juurde, kes selle ala eest vastutab. Meil on spetsiaalne müügiruum, kus eraldi laudade taga istuvad müügijuhid.\nKlientidega suhtlemine on aastatega edasi arenenud. Esimestel aastatel tegelesid kõik kõigega. Praegu teavad kindla toote müüjad küll üldjoontes ka teiste toodete omadusi, kuid nad ei tea neist sügavuti.\nArengu on tinginud turg, muidu ei jõuaks klientide vajadusi nii rahuldada, nagu oleks tarvis.\nKõigepealt kohtub klient infosekretäriga, kelle poole ta saab pöörduda oma esialgsete küsimustega.\nVastavalt olukorrale suunab infosekretär kliendi kas osakondadesse või kutsub vastuvõttu osakonnajuhataja.\nVestlema on võimalik minna kas külalisteruumi või juhul, kui kliendil on huvi mõne osakonna vastu, siis võtab osakonnajuhataja ta personaalselt oma ruumis vastu.\nKlientidega suhtlevad inimesed on saanud ka vastavat koolitust.\nÜldjul on osakonnajuhatajatel teada, kes neile külla tuleb. Ette teatamata saabumisel võib sageli juhtuda, et vajalikku inimest pole majas.\nSeni täitsid infosekretäri funktsiooni valvurid, kellel olid samuti olemas piisavad oskused klientidega suhtlemiseks.\nKuna meie toode on müügi seisukohalt raske ja spetsiifiline (monteeritavad puitkonstruktsioonid), siis tavaliselt eelneb põhjalikumale vestlusele firmas sissejuhatav kõnelus telefoni teel. Telefonivestlusel anname taustinformatsiooni, üldist hinnainfot. Kliendipoolse huvi korral saadame materjale välja posti teel. Kohtumise lepime telefoni teel kokku kellaajaliselt.\nKui klient tuleb meie juurde, siis ta reeglina juba teab, mille jaoks ta Matekisse tuleb. Omalt poolt valmistame selleks ajaks ette vajalikud materjalid ja pakkumised. Tänavalt juhuslikult sisseastunud klientidega jõuame kaubale väga harva.\nLäbirääkimisteks on meil eraldi nõupidamiste ruum, kus on võimalik rahulikus keskkonnas aru pidada. Samas on ka näidismaterjalid: tootemudelid, fotod jne.