Kruntide müük: Kalda 5, Krootuse küla, Kanepi vald - 6652917 - City24.Ee\nCity24 ID: 6652917\nKruntide müükKalda tn 5, Krootuse küla\n2214 m² | Kruntide müük\nKrootuses  asub  lasteaed, Krootuse põhikool. Hea bussiühendus nii Põlva kui Tartuga. Turvaline ja rahulik elukeskkond. Asulas olemas valgustatud kergliiklustee. Kiviviske kaugusel Orupedastiku discgolfi park ja terviserada välitrenažööridega.


Inno ja Irja kohvik: Savisaar nagu James Bond\nSavisaar nagu James Bond\nOlime parajasti köögis ja jõime kohvi, kui Savisaar Moskvasse läks. "Savisaar läks Moskvasse!" hüüdis Inno, justkui oleks sündinud midagi kohutavat. Samasuguse häälega oleks ta võinud hüüda: "Algas sõda!". Või midagi sellesarnast. Aga hoopis Savisaar sõitis Moskvasse.\nKuna ma olin sel ajal, kui Savisaar Moskvasse sõitis, väga haige - esmaspäeval oli tõusnud kõrge palavik, pea raius valutada, suurest köhimisest oli hääl ära - , siis ma ei viitsinud ise ajusid ragistada ja palusin Innolt, et ta mulle asja puust ja punaseks selgeks teeks. No ok, Savisaar sõitis Moskvasse - ja siis!?\n"No aga kas sa aru ei saa?" ütles Inno, tõstes viivuks pilgu arvutiekraanilt. "Sealt ta enam tagasi ei tule!". Sain teada, et prokuratuur oli Savisaarele teisipäeval veel posu kahtlustusi esitatud ja krimasi on praktiliselt ära uuritud. Ainult kohtusse saatmise vaev.\nImestasin, et no huvitav, miks ta rongiga läks. Mitte lennukiga. Inno arvas, et see on kindlasti vene rong ja venelasi täis. Ilmselt peetakse rong Eesti piiri peal kinni, sest Savisaart ei taheta Venemaale lasta. Aga venelased, kes on rongi kavalalt rohelisi mehikesi täis pannud, tulevad Savisaarele appi ja sellest saab alguse relvastatud konflikt Eesti ja Venemaa vahel… Hmm, see tundus väga tõenäoline - eriti pärast seda, kui kaitsevägi ja kaitseliit "valmisolekusse" viidi.\nAppi, mõtlesime meie. Küll on hea, et me siin Portugalis oleme. Kes teab, mis muidu. Lähme Rimisse ja jääme poolel teel kuulirahe alla. Pidi see Savisaar sinna Moskvasse minema!\nNüüd loen, et Savisaar on Moskvast tagasi. Hingan välja, mis on tõeline kergendus, sest hoidsin siiamaani hinge kinni. Ja mõtlen - julge mees. Tõeliselt julge mees.\nJa mulle kerkib silme ette kujutis ratastoolis James Bondist. Muide, nüüd ma saan aru, mikspärast Savisaar läks Moskvasse justnimelt rongi ja mitte lennukiga. Rongid on romantilised!\nkirjutas Irja at 18:29


Üks, kes kõik on...: Aasta teleelamus\nSa püha püss, sain praegu sellise elamuse, et ei tea, kas nutta või naerda. Ootasin, et Rudolfo magama jääks ja panin ajaviiduks telksi käima. Millegipärast valisin saate "Suletud uste taga" ja tuleb tunnistada, et alates esimestest hetkedest olin täiesti naelutatud televiisori ette. See oli uskumatult halb saade :D Päriselt, noh. Ma kahtlustan küll, et ma pole esimene, kes seda ütleb, aga see ei vähenda minu hämmastust. See oli nii kohutav, et kui teema poleks olnud nii tõsine, arvaksin, et inimesed teevad nalja. Ma ei saanud üldse aru, miks nii ebausutav formaat ja nii ebausutavad tegelased.\nLugu oli tegelikult väga traagiline - mingi neiu oli saanud lapse väga halva mehega, kes ise tööl ei käinud ja sundis neiut prostitueerima. Ja kui neiu enam ei tahtnud, siis peksis.\nAga no see esitus.\nKahtlen siiralt, kas on võimalik veel suuremat elamust saada.\nTulevaste põlvede tarbeks mainin ära, et sel aastal käisin esimest korda ujumas 25. mail. Vesi oli jahedavõitu (21 kraadi :D), aga seda karastavam. Mäletan veel seda viimast tõeliselt kuuma suve, kui paar nädalat (kui mitte kolm) järjest oli ligi 35kraadine kuumus ja vesi järves enam ei jahutanud. Praegu seda ohtu veel polnud, ja ilmaprognoose arvestades niipea ei tule ka.


Tuulepargile firma nime andmine kujuneb trendikaks - Äripäev\nTuulepargile firma nime andmine kujuneb trendikaks\n19. märts 2008, 18:43\nTiit Elner 19. märts 2008, 18:43\nEttevõtted on olnud nõus suurt raha välja\nkäima, et mõni staadion, kontserdisaal või muu laialt teada asutus kannaks nende\nnime, rohelisuse laineharjal ratsutades võivad neist imago kujundamisel\nmõttekamaks osutuda aga näiteks tuulepargid, kirjutas New York Times.\nNew York Mets` jalgpallimeeskonna rajatav koduareen saab Citigroupi järgi nime Citi Field, Oscarite jagamise koha nimi Los Angelesis on Kodak Theater. Tallinnas on limonaadi- ja õllemüügi hüvanguks samalaadselt olemas ... Plaza, ... Suurhall ja ... Arena.\nMichiganist pärit mööblifirma Steelcase maksab aga raha, et oma soovide järgi nimetada rajatav tuulepark. Nimi on Wege Wind Energy Farm mööbliettevõtte asutaja poja Peter Wege` järgi, kes on tuntud keskkonnakaitsetegelane. Kaheks turbiiniga 10MW energiatootmisüksus avatakse mais. Steelcase kohustub esimesel viiel tegevusaastal kogu selle toodangu ära ostma ning lisaks maksab nimeõiguste eest avalikustamata summas tasu. Ettevõtte teatel katab tuulepark viiendiku tema energiavajadusest ning on samm oma CO2 ökoloogilise jalajälje veerandi võrra vähendamisel aastaks 2012.\n“Nõudmine tuuleenergia ja muude taastuvate energiaallikate järele ületab pakkumist ning ma poleks üllatunud, kui ka rohkem ettevõtteid asuvad rajatavate taastuvenergia tootjate võimsusi ette ära ostma, leidis keskkonnakonsultant Andrew Winston.\nMööblifirma varustab kirjaga "Toob Teieni Steelcase" kõik energiatootjale suunavad teeviidad ja promomaterjalid, kuid brändinguspetsialistide hinnangul pidanuks ettevõte oma kaubamärgi asetama kesksele kohale inimese nime asemele. “Keskkond läheb tänapäeval nii paljudele korda, et võid tuulepargi nimetamisest teenida rohkem kui staadioniga," rääkis Hank Stewart reklaamiagentuurist Green Team, "nemad aga lasid võimaluse käest keskenduda oma brändinimele."\nOma huvi on ka tuulejaamade rajajail. Deere Company arendusdirektori Bradley W. Johnsoni sõnul võimaldaks nimeõiguste eest saadav oluline raha võtta ette ka väiksemaid projekte, mis praegu firmale ära ei tasu. Üks turbiin maksab miljoni kuni kaks, kraana kohaletoomine maksab aga 350000 dollarit sõltumata sellest, kas turbiine on 4 või 40, tõi ta näite igal objektil vältimatutest kuludest. Johnsoni sõnul on olnud ettevõtete poolt tõsist huvi väiksemate tuuleenergia projektide finantseerimiseks nimeõiguste vastu.\n19. March 2008, 18:37


Vallo Kappak: kui omal on kõht täis, tuleb osata oma ninaesist jagada, vastasel juhul võib end lõhki süüa. - Sisuturundus - Pärnu Postimees\nVallo Kappak: kui omal on kõht täis, tuleb osata oma ninaesist jagada, vastasel juhul võib end lõhki süüa.\n2. märts 2020, 17:01\nValiceCar investeerib oma tehnikasse, pildil pilku püüdev kallur-poolhaagis. FOTO: ValiceCar OÜ\nEdukas ja eeskujulik maakuivendus- ja maaparandustööde, kallurvedude ja puistematerjali müügiga tegelev ettevõte. Suurtes mahtudes toetatakse ka sporti ja kultuuri.\nPärnumaa kohalik ettevõtja Vallo Kappak on igati tegus mees, kes viimase 15 aastaga üles ehitanud eduka ja eeskujuliku maakuivendus- ja maaparandustöödega, kallurvedude ja puistematerjali müügiga tegeleva ettevõtte ValiceCar OÜ. Mees toetab suures mahus erinevat sporti, kultuuri ja teisi abivajajaid, ent pole seejuures unustanud kõige kallimat vara – oma pere, kus kasvab neli toredat last.\nValiceCar OÜ tähistab sel kuul oma 15. sünnipäeva. Selle ajaga on ettevõte saavutanud kindla koha oma tegevusvallas ning on usaldusväärne koostööpartner, kellel ei jää maksmata ükski arve. Uhkusega märgib mees, et õnneks on talle kodust kaasa antud põhitõed – „võlg on võõra oma" ja "kui kuidagi ei saa, siis kuidagi ikka saab". Need on tarkused, mis aidanud üle saada tagasilöökidest ning hoida sirget joont ettevõtluses. Kappak on ka seda meelt, et liiga suuri hüppeid pole mõtet teha, sest maandudes peavad jalad kandma, mis tähendab, et tugevat ettevõtet ja meeskonda saab üles ehitada vaid kannatliku meelega.\nValu ja võlu täis algus\nVallo Kappak oli vaid 20aastane, kui otsustas, et nüüd on aeg hakata ettevõtet looma. „Kuna ma olen kasvanud maal vanemate talus ja kokkupuude tehnikaga oli igapäevane, tundus kiireim lahendus midagi ise teha just tehnika näol ja seepärast saigi ostetud esimene kallur,“ meenutab Kappak 15 aasta taguseid otsuseid. Kallur oli algajast ettevõtjast kolm aastat vanem, mis tähendas, et kui mehe enda kohta võis öelda noor, siis kalluri kohta seda kindlasti enam öelda ei saanud. Päevi näinud kallur vajas sageli remonti ning selle hinda läks nii mõnigi öö.\nAbruka sadama pargase tühjakslaadimine. FOTO: ValiceCar OÜ\nNüüd, 15 aastat hiljem, on Kappak leidnud end aegajalt mõtisklemas, et mida teadis üks 20aastane ettevõtte juhtimisest, veel vähem veoauto juhtimisest: isegi seadus annab õiguse alles 21 aastaselt raskeveokit juhtida. Kuid noore mehe distsipliin, kindel ja rahulik meel, lisaks ema poolt saarlase jonnakus ja isa poolt kaasa antud töökus olid ja on jätkuvalt need tugeva enesekindluse alustalad, mis andnud julguse võtta suuri riske. Mees nendib, et eks teadmatusest ole tehtud ka vigu, kuid oluline on nendest õppimine.\nVigade vältimiseks otsustas mees minna Tartusse õigust õppima. Õppima ajendas teda ka tõsiasi, et ehitusvaldkonnas tuleb aegajalt ette olukordi, kus pahatahtlikult ei maksta arveid ning oskus enese eest seista on vajalik. Võitlus võlgnikega oli firmajuhi sõnul just ettevõtte algusaastatel suurimaks väljakutseks.\nEttevõtte algusperioodi jääb ka majanduslanguse aeg. Kui 2009 ja edasi aastad olid majanduses masendavad, siis ValiceCar OÜ-le üllatuslikult head. Ettevõtja põhjendab, et selleks hetkeks oli neil vajalik kogemus olemas ja hea meeskond koos. „Väikese ettevõtte jaoks ei ole palju vaja. Paar head objekti ja sellest piisab.“ Kappak meenutab, et tol ajal vedasid nad Virtsu ja Kuivastu sadamatesse materjali ja vedu käis 24/7. Ühtegi tööotsa sel ajal käest ei antud. „Mäletan sellest ajast päevi, mil olime tööl nii ööl kui päeval ja oli aegu, kus olime sedasi üleval 3 ööpäeva järjest.“\nTänaseks on Vallo Kappak üles ehitanud ettevõtte, millega soovitakse koostööd teha ja kus ka töötada on hea. „Vallo arvestab meie kõigiga, on toeks ja peab oluliseks, et saaksime areneda. Kui räägime, leiame alati kompromisse! Lisaks võin ma julgelt väita, et ta on meie isiklik psühholoog, suudab toimetada nii, et kõik on rahulolevad. Ta hoiab meie meeskonda tugeva tervikuna. Oleme uhked, et saame olla osa ValiceCar´ist," kinnitab ettevõtte raamatupidaja Carmen Kaas. Sellele lisab firma projektijuht Mati Tõnisson, et nende pealiku näol on tegemist ka ülikiire taibuga, laia silmaringiga, kannatliku ja „kümme korda mõtleb, üks kord ütleb“ mehega.\nVäikesest käibest, hea ja täpse tööga, maksimaalne tulemus\nValiceCar OÜ-l on tänaseks ette näidata mitmeid edukaid, sealhulgas keerulisi projekte. Peamiselt tegutsetakse Pärnu ja – Läänemaal, kuid ka Eesti väikesaartel. Näiteks Ruhnus\nrekonstrueeriti alles hiljaaegu diiselelektrijaam, Kuressaare haigla juurde ehitati kopteriplats ning aasta tagasi laiendati Ruhnu sadamat.\nLaiendatud Ruhnu sadam. Fotod: 3 x ValiceCar. FOTO: ValiceCar OÜ\nÜks objekt, mis siiani mehel eredalt meeles, on ühe tuuliku aluse ehitamine merre Saaremaal 11 aastat tagasi. Noorte poiste jaoks oli see tohutu väljakutse. Töö tehti ära ühe kuuga ning viis korda soodsamalt kui järgmine pakkuja seda teinud oleks. "Küsisin toona meie kopamehelt Erkilt, kas tahad seda teha ja kas saame hakkama, mille peale ta vastas, et tahaks küll midagi põnevat teha, sest kraavikaevamine ongi ära tüüdanud," meenutab Kappak. „Selle objektiga tegelemine andis enesekindlust, kuna konkurendid mainisid pidevalt, et me ei saa sellega hakkama,“ lisab Kappak uhkusega.\nTööd on tehtud palju, kuid ahneks pole mindud. Töid võetakse vastu täpselt sellises mahus, et lubadustest ja tähtaegadest suudetakse kinni pidada. „Tahame võtta väikesest käibest, hea ja täpse tööga, maksimaalse tulemuse. Olen kuulnud väljendit, et teenitakse käibe pealt ja seetõttu on suurtel ehitusfirmadel meist kordi ja kordi suuremad käibed, kuid poole väiksem kasum. Mina leian, et kui on suured käibed, siis on ka suuremad eksimise võimalused,“ ütleb ettevõtja. Kuid just eksimustele ValiceCar OÜ oma tegevuses ruumi jätta ei soovi.\nPere jaoks olemas olemine nõuab tasakaalu leidmist\nLapsed on iga lapsevanema suurim vara, Vallol Kappakul on seda vara suisa neljakordselt – peres on 2 tütart ja 2 poega. Mees märgib, et teeb küll palju tööd, ent on laste jaoks alati olemas. Positiivne on seegi, et töö on Eestis ja koju saab minna enamasti igal õhtul. Ta toob välja, et töö ja pereelu vahel tuleb leida tasakaal, et pakkuda lastele kõike. „Arvan, et olen selle tasakaalu leidnud.“\nSport on kirg\nValiceCar OÜ eduka tegevuse tõttu on Kappak saanud võimaluse ja võtnud oma südameasjaks toetada neid, kel abi vaja. Üsna suurtes mahtudes toetatakse sporti ja kultuuri. „Olen seda meelt, et kui minu kõht on täis, pole mul kahju seda teistega jagada, sest muidu söön end lõhki,“ nendib ettevõtja lisades, et sporti toetab ta ehk kõige enam just seetõttu, et tema enda sportlase tee lõppes hetkel, mil tuli tööle minna. „Kuna minul polnud võimalust spordiga tõsiselt tegeleda olen panustanud sportlastesse, et nemad ei peaks oma teekonda pooleli jätma ja saaks teha seda, mis neil hästi välja tuleb,“ põhjendab mees.\nLäbi aja on toetatud noortesporti, palju erinevat motosporti, võitlussporti, tantsijaid ja mitmeid olümpia sportlasi, sealhulgas Andrei Jämsat. Sportlaste nimistusse on lisandunud ka lootusandev motosportlane Kevin Saar, kes tuli möödunud aastal juba kolmandat korda guadide Euroopa meistriks. Lisaks kannab ValiceCar nime lausa kohalik rannajalgpalli meeskond, FC ValiceCar, mis sai alguse 2007. aastal ning on toonud Eestile palju kuulsust.\nSamuti toetatakse Pärnu vabavõitlusklubi MMAces. Kappak märgib, et MMA ehk vabavõitlus on Pärnus saanud populaarseks ning ta panustab sellesse rõõmuga, et puhastada aastakümnetega halva maitse saanud võitlusspordi mainet.\nMees ise on neljakordne Eesti meister vabavõitluses, kes juba tuleval kuul asub oma tiitlit kaitsma. Kappak sõnab, et sport on olnud tema kirg kogu elu.\n„See on kindlasti üks minu väljaelamise viis. Üritan treenida igapäevaselt - see hoiab minu mõtted värsked ja pea selge.“\nEido Tasalain Sihtasutus Jõulumäe Tervisespordikeskus juhatuse liige\nMöödunud aastal võtsime ette Jõulumäe Tervisespordikeskuse parkla juurdeehituse töö ning kuulutasime välja hanke. Hanke võitjaks osutus ValiceCar OÜ, kellega oleme ka varasemalt koostööd teinud. Meil oli ääretu rõõm, et just ValiceCar OÜ selle töö endale sai, kuna oleme ka varasemalt nendega koostööd teinud ning töö on sujunud alati väga professionaalselt, soodsalt ja kiirelt. Ka parkla ehitus tehti ära ülikiirelt – hanke kuulutasime välja möödunud aasta mai kuus, hankevõitja selgus juuni kuu alguses ning pärast jaanipäeva oli meil parkla olemas. Võin käsi südamel öelda, et Vallo Kappaku juhitud ValiceCar OÜ on usaldusväärne – kõik, mis kokku lepitud, saab ka tehtud!\nLapsel kodus igav? Need huviringid pakuvad Pärnus põnevat ajaveetmist\nPärnus tegutsev tantsukool loob kogukonda, mis annaks noortele enesekindlust\nSeedeensüümid - kõige olulisem toidulisand enne teisi? Vaata videot Kuula saadet\nPärnumaa spordi taustajõud on abielus võrkpalliga\nMaitsed ja mugavus\nKui parema kvaliteediga uneni on vaid üks samm. Kuidas madrats võib su unekvaliteeti mõjutada\nKohvimasinad kodus: 3 valikut erinevatele vajadustele\nCredit24 otsib Pärnumaa spordi taustajõudu\nVäiksemad küttekulud, soe maja ja nägus fassaad\nTeavitus Pärnu linnaelanikele!\nPärnakas, mis toimub?\nRoheliste ühiskaartide firma tegutseb edukalt ka Rootsis\nHinnalist materjali on tark maksimaalselt väärindada\nHansa Hambakliiniku asutajate vaev on end õigustanud


Isamaa valijad pooldavad abielureferendumi korraldamist • Eesti Uudised\n17. nov. 2020 17. nov. 2020 karlsander.kase 0 kommentaari\nNorstat Eesti AS-i läbi viidud uuringust selgub, et 65 % Isamaa toetajatest peab niinimetatud abielureferendumi korraldamist õigeks. Referendumi vastaste seas annavad tooni Reformierakonna, Eesti 200 ja Sotsiaaldemokraatliku Erakonna toetajad.\n13.-15. novembril 18-aastaste ja vanemate Eesti kodanike seas läbi viidud küsitlus keskendus abielureferendumiga seonduvale. Sotsiaaldemokraatliku Erakonna parlamendifraktsioon on erakonna esimees Indrek Saare sõnul lubanud teha rahvahääletuse otsuse eelnõule nii palju parandusettepanekuid, et seda poleks võimalik Riigikogus menetleda.\nUuringufirma läbi viidud küsitlusest selgus, et abieluteemalise rahvahääletuse läbiviimise sel viisil takistamist ei pea õigeks 46 % vastanutest.\nRahvahääletuse korraldamist küsimuses, kas abielu peaks jääma Eestis mehe ja naise vaheliseks liiduks, toetas või pigem toetas 45 % vastanutest. 50 % vastas küsimusele “Pigem ei” või “Ei” ning 5 % ei osanud oma seisukohta öelda.\nUuringu kokkuvõttes torkab seega silma, et abielureferendumi pooldajate ja vastaste hulk on ühiskonnas enam-vähem võrdne. Samas ei pea vastajate enamik õigeks sotsiaaldemokraatide ähvardust referendumi korraldamist takistada.\n← Previous Kodanikujulguse aumärgi said tänavu kuus kangelast, neist üks taas postuumselt\nAivar Kokk: põllumajandussektorit toetatakse kriisi leevendamiseks 12 miljoni euroga Next →\n26. märts 2021 Aare Lepaste 0


28. detsember 2011 kell 6:54\nEuroopa Keskpangas üleöö deposiiti paigutatud summad lõid esmaspäeval kõigi aegade rekordi, kui keskpangalt likviidsuslaene võtnud pangad raha teise käega uuesti keskpanka varjule toimetasid.\nEuroopa Keskpanga andmeil kerkisid üleöö deposiiti paigutatud summad 411,81 miljardile eurole, mis ületab senise rekordi 2010. a juunist, mil keskpanka pargiti toona alles tuure võtva võlakriisi hirmus 384,3 miljardit eurot, kirjutas Wall Street Journal.\nKeskpanka varjule viidud rekordsummad kõnelevad jätkuvast usaldamatusest pankadevahelisel laenuturul. Selle asemel, et oma vajadustest üle jäävad summad edasi laenata, eelistatakse need keskpanka varjule viia.\nÜhtlasi näitab see, et likviidsust euroala finantssüsteemis jätkub, pärast seda, kui keskpank väljastas läinud nädalal enam kui 500-le euroala pangale pea poole triljoni euro ulatuses kolmeaastase tähtajaga laene. Operatsiooni eesmärk oli leevendada uue laenupõua hirme ajal, mil pankadel on väga raske turgudelt raha hankida. Levisid kuuldused, et suur Euroopa pank võib olla kollapsi äärel.\nÜldises usaldamatuses on Euroopa Keskpangal tulnud etendada pankade jaoks ohutu vahemehe rolli, võttes neilt ühe käega deposiite ja laenates teise käega raha pankadele, millel endal on raha hankimisega raskusi. Ohutuse eest tuleb aga maksta – keskpangast saavad pangad laenu protsendise intressimääraga, hoiustamisel maksab keskpank aga aasta baasil intressi vaid 0,25%.\n"Praegu on alles vara öelda, kas Euroopa Keskpanga laenuoperatsioon oli õnnestumine või läbikukkumine," ütles agentuurile Bloomberg ABN Amro vanemökonomist Aline Schuiling. "Praegu on aasta lõpp, turud on väga vaiksed ja paljud institutsioonid suletud. Aasta viimasel nädalal ei maksa fundamentaalseid järeldusi teha," lisas ta.\nÜleöö deposiitide järsk kasv oli ootuspärane, kuna süsteemis on lihtsalt rohkem raha, ütles Commerzbanki strateeg Christoph Rieger.\nNobelist Robert Mundell ütles Bloomberg TV-le, et Euroopa Keskpanga kolmeaastase tähtajaga likviidsuslaenud on väga mõjukas sündmus, mis vähemalt mõneks ajaks igasuguse panganduskriisi välistab.\nErinevalt USAst ja Suurbritanniast on Euroopa Keskpank seisnud vastu survele turult massiliselt valitsuste võlakirju kokku osta. Selle asemel on Euroopa Keskpank eelistanud "õlitada" pangandussüsteemi, lootuses, et pangad raha ettevõtetele ja majapidamistele edasi laenavad.\n12. jaanuar 2012 kell 14:55\n10. jaanuar 2012 kell 14:40\nPankade üleöödeposiitide arv EKPs jätkab tõusmist\nKommertspankade üleööhoiused Euroopa Keskpangas (EKP) jõudsid 482 miljardi euroni, mis on nüüdseks peaaegu sama suur kui möödunud kuul saadud likviidsuslaen, kirjutab CNBC.\n21. detsember 2011 kell 10:11\nPangad laenasid 489 mld eurot lisaraha\nEuroala pangad võtsid täna Euroopa Keskpangast 489 miljardit eurot kolmeaastast repolaenu.


Lääne-Tallinna Keskhaigla sai uue ravijuhi - Meditsiiniuudised\nLääne-Tallinna Keskhaigla sai uue ravijuhi\nLääne-Tallinna Keskhaigla nõukogu valis täna uueks juhatuse liikmeks Gennadi Timbergi- kes hakkab täitma ravijuhi ülesandeid- vahendas Raepress. "Tartu Ülikooli kirurgiakliinik ja Maarjamõisa polikliinik- kus doktor Timberg aastakümneid edukalt töötas- on Eesti meditsiini lipulaevad ning Lääne- Tallinna Keskhaigla on saanud endale kindlasti tippjuhi-" ütles haigla nõukogu juht abilinnapea Merike Martinson. "Usume- et ta suudab Lääne-Tallinna Keskhaigla alustatud reforme lõpule viia." Gennadi Timberg (s. 1952) lõpetas Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna 1983 ning asus samal ajal tööle Tartu Maarjamõisa Kliinilises Haiglas. Aastast 1986 töötas uroloogia osakonnas kirurg-uroloogina- 1998. aastal sai sama osakonna juhatajaks. Timbergil on kõrgema kategooria uroloogi kvalifikatsioon- ta kuulub Eesti Uroloogide Seltsi- Euroopa Uroloogide Assotsiatsiooni ja Euroopa Uroloogide Komitee Residentuuri Nõukogusse- Balti Kirurgide Assotsiatsiooni juhatusse ja mitmetesse Eesti arstide organisatsioonidesse. Gennadi Timbergi uurimisvaldkonnaks on kusepõiekasvaja ja prostata vähk- ta on avaldanud arvukalt publikatsioone rahvusvahelistes ja Eesti erialaväljaannetes. Doktor Timbergile on omistatud Punase Risti III järgu orden meditsiini edendamise eest Eestis (2007). LTKH ravijuhi koht on olnud pärast senise ravijuhi Maike Parve lahkumist täitmata- jaanuaris konkursi korras valituks osutunud Toomas Tamm otsustas vahetult enne tööleasumist kohast loobuda.


Vulcan Group :: Tagastamine\nMe anname klientidele võimaluse ostetud toodete sobivuse üle järele mõelda lausa 365 kalendripäeva jooksul (jah - terve aasta!). Tagastades tooted 365 kalendripäeva jooksul saate Te kogu nende toodete eest tasutud raha tagasi (ei mingeid varjatud tingimusi!). Tagastatavate toodete seisukorrale rakenduvad järgmised nõuded:\nTagastatavad tooted peavad olema kandmata, etikettidega ja originaalpakendis (toodet kaitsev kott võib olla katki tehtud, et toodet oleks võimalik mõõta ja üle vaadata);\nTagastatavad tooted ei tohi olla Ostja poolt rikutud ning peavad olema samasuguses seisukorras nagu saamise hetkel;\nSobiva kvaliteediga toodete tagastamine on võimalik vastavalt antud riigi seadustele ning tegutsedes vastavalt seaduses ette nähtud korrale.\nKuidas tagastada internetist ostetud mittesobivat toodet?\nKui saadetis on teele pandud, kirjutage meile vabas vormis eposti aadressil info@vulcan.ee ning täpsustage, kumba kahest variandist kasutate:\nRaha tagastamine pangakontole: sellisel juhul saatke e-postiga oma pangarekvisiidid (ees- ja perekonnanimi ning pangakonto number, mis algab sümbolitega EE). Pangaülekanne raha tagastamiseks tehakse 3 tööpäeva jooksul pärast saadetise laekumist.\nToote tagastamine otse kullerile\nOma tarnepartneriga, kelleks on LP EXPRESS, teeme koostööd vaid ühesuunaliselt: meie lao territooriumilt > kliendi näidatud aadressile. Me ei korralda toodete vastuvõtmist kliendi näidatud kohast, kui toode on ebasobiv või seda ei taheta vastu võtta. Kui olete kullerilt kauba vastu võtnud, saate mittesobiva(d) toote(d) meie lattu tagastada enda valitud viisil (statistika näitab, et kliendid tagastavad kõige tihedamini posti teel) ja enda kuludega 365 kalendripäeva jooksul. Tagastamise kohta lugege täpsemalt ülevalt.\nKui ostsite toote kinke- või sooduskupongiga\nKui kasutasite tellides kinke- või sooduskupongi, ei vahetata kupongi väärtust raha vastu. Seega kui Teile mittesobiv toode sai tellitud kasutades kinke- või sooduskupongi, saate Te tagastatud toote väärtuses (eurodes) valida endale internetipoest ükskõik millise muu toote.


Tuuli Stewart: rahvas laseb sündida kohatutel valimistel, mis toovad taas pukki valgusmõõkadega multikariiki juhtivad universumivallutajad - Eesti Päevaleht - Arvamus\n15.august 2017 13:30\nSamas pamfletis võib näha nii muret töökäte ja immigrantide pärast kui hõikeid, et emad võiks kodus olla hoopis kolm aastat ja lapsesaamise eest võiks ka 1000€ kuus anda.\nRaimond Kaljulaid: korruptsiooni vähendamiseks peab riik võtma erakondadelt õiguse ise reklaami osta ja äkki peaks ERRi lubama poliitreklaami? (43) 17.08.2017\nÜlar Teppo: pangem vallavolinikud isiklikult oma otsuste eest vastutama (33) 21.08.2017\nÕie-Mari Aasmäe: valija ei taha uut jõudu poliitikas, ta tahab uut poliitikat ja selle praktiseerimise viisi (32) 25.08.2017\nSiim Kallas: reklaami- ja meediapiirangud muudavad valimised peaaegu et illegaalseks tegevuseks (170) 21.01.2019\nMadis Kanarbik: pärast õpingute lõppu jääb Eestisse umbkaudu neljandik siin õppinud välismaalastest. Seda on liiga vähe (75)\nRiigiprokurör Taavi Pern: täna on kanepitarvitajate „õnnelik 420“, aga milleks riskida sõltuvustega, kui saab ka teisiti tuju paremaks teha (175) 246\nAndrus Kivirähk: Kalevipojad ja Kilbikandja (62) 522\nPOOLT JA VASTU | Kas eestlased söövad liiga palju liha? (61) 330\nMihkel Kangur: Ratase valitsus vaatab meie elu kõige suuremast kriisist mööda (65) 138


maja – Ideenurk\nby Idee Nurk · Published veebruar 18, 2016\nKanada naine ehitas omale unistuste kodu merekonteineritest\nClaudie Dubreuil ehitas neljast merekonteinerist oma unistuste maja. Kaks nädalat läks aega, et maja paika saada ning puiduga katta, unistuste maja saigi valmis.\njaanuar 4, 2016\nby Idee Nurk · Published jaanuar 4, 2016\nEnne ja pärast: maja aastast 1970 saab totaalse muutumise\nMahajäetud maja Chicagos jäeti aastal 1970 tolmu koguma, kuni julge koduomanik ja arhitekt otsustas seda muuta.\ndetsember 14, 2015\nby Idee Nurk · Published detsember 14, 2015\nVaade luksulikku 26 ruutmeetrisesse tillukesse majja\nTillukesed majad koguvad kiiresti populaarsust, enamjaolt sellepärast, et 68% tillukese maja omanikel ei ole kodulaenu kukil.\noktoober 22, 2015\nby Idee Nurk · Published oktoober 22, 2015\nMees ehitab ülivinge maja taaskasutatud plastikpudelitest\nParim samm puhta keskkonna poole. Andreas Froese on organisatsiooni Eco-Tec asutaja ning on töötanud mitme keskkonnasõbraliku projektiga. Nüüd valmistas ta keskkonnasõbraliku öko-maja plastikpudelitest. Plastikpudelid on põhimõtteliselt täis muda ning on isegi tugevamad, kui telliskivid....\nby Idee Nurk · Published august 9, 2015\nPeab nägema – majad mis on kui loodusega üks\nMajad, mille arhitektid ei olnud nõus elusaid puid maha võtma\nMe kas töötame loodusega koos, või selle vastu. Nende ehitiste arhitektid on kasutanud keskmist teed – mahavõtmise asemel on nad puud liitnud majaga üheks.\nby Idee Nurk · Published mai 29, 2015 · Last modified juuni 1, 2015\nMuuda igav trepp omapäraseks – tapeeditud trepid\nTrepid on majapidamises sellised asjad mida ei mõtlegi dekoreerida. See on raske ja tihti me ei mõtlegi selle peale. Siin on mõned ideed, mida on suhteliselt odav ja kerge realiseerida.


Ameerika päevik: Ajaloo kude ja lõim - Estonian World Review\nAmeerika päevik: Ajaloo kude ja lõim (2)\nAjaloo lõim on faktid. Ajaloo kude on nende tõlgendus – kas objektiivse informatsiooni allikana või subjektiivse argumendina vaidlustes. Hiljuti on aga avastatud kolmas kategooria – „kurejutud“ ehk olematute sündmuste kirjeldamine nagu nt., et vastsündinud beebisid toovad toonekured või et Punaarmee „vabastas“ Eesti. Nende lõimestamine, st. lülitamine ajaloo-annaalidesse, on tekitanud monstrumliku probleemi ajaloolastele, kes püüavad piirduda vaid faktidega. Sakslastel on selle jaoks oma sõna – Vergangenheitsbewaeltigung – „mineviku-lõimestus“. Sellest kirjutab lähemalt Washington Post’i Ida-Euroopa ekspert Anne Applebaum oma hiljutises reportaazhis Tallinnast.\nApplebaumi artikli „Tulevik kutsub Eestit“ põhiteemaks on Eesti suhteliselt õnnestunud hakkama-saamine oma mineviku lõimestamisega, esmajoones tänu küberneetika, st. informatsiooni-tehnoloogia edukale rakendamisele majanduses ja poliitilises elus. On saavutatud rahuldav majanduskasv, nõukogudeaegsed betoonimürakad (üürikasarmud) on linnapildist kadumas ja asendumas moodsa arhitektuuriga, nii et on tekkimas loomulikud eeldused lihtsalt „kurejuttude“ eiramiseks. Sama protsess toimub ka teistes Kesk-Euroopa maades, täheldab ameerika ajakirjanik, jätkates: „Kesk-Euroopa riikide majandused ei ole enam „surivoodi juhtumid“ ega saa keegi kesk-eurooplasi enam nimetada „oma vaesteks naabriteks“. Sedamööda, kuidas suureneb ungarlaste, poolakate ja balti rahvaste iseteadvus ja edukus, on neil üha rohkem õigust nõuda tunnustust oma saavutustele maailma avalikkuses.“ (WP, 16. okt.)\nSuur osa Applebaumi artiklist on pühendatud Kesk- ja Ida-Euroopa lähiajaloo konflikteeruvatele tõlgendustele nende maade põliselanike ja Vene (N. Liidu) okupatsioonivõimude vahel. Ta loetleb järgmisi lahendamata (st. lõimestamata) probleeme:\nUkraina tõendmaterjal selle kohta, et 1931/32. aastate näljahäda, milles hukkus 7 miljonit inimest, oli tegelikult Stalini inststeneeritud rahvamõrv; et sama kehtib ka 1940. a. massimõrva kohta Katõni metsas Punaarmee poolt okupeeritud Poola osas, kus Stalin hukkas 20.000 Poola ohvitseri kuklalaskudega; et 1956. a oktoobrirahutused Ungaris tähistasid terve rahva ülestõusu, mille N. Liit maha surus relvastatud invasiooniga ning et lahendamata on ka tänavusel „pronksööl“ toimunud Eesti-vastased märulid Tallinnas ja Moskvas. Vene ajaloolastele on kõik need sündmused muidugi „kurejutud“, st, et neid ei ole olnudki.\nOma mineviku integreerimisega on olnud kimbus ka Saksamaa, kuid erinevatel põhjustel. Olles aktsepteerinud holokausti (kuigi 20-aastase hilinemisega, nagu märgib Applebaum), on sakslased püüdnud leida lunastavat huumorit Hitleri ajastu paikapanekuks.\nÜheks sellesisuliseks katseks loeb Wall Street Journal’i kaastööline, saksa kirjanik Konstantin Richter aasta algul Berliinis esilinastunud filmi „Mein Fuehrer“, mida reklaamiti kui „komöödiat Hitlerist“. Richteri järgi on selles kõik vajalikud komöödia elemendid olemas, kuid – puudub huumor. (WSJ, 5. jaan.) Filmi peaosalist kehastab filmis juudina kujutatud näitleja Ulrich Muehe, kes pääseb Ausschwitzi surmalaagrist eluga tänu oma oivalisele sarnasusele Hitleriga nii välimuselt kui kõnes. Ta palgatakse Hitleri ihukaitsesse juhuks, kui füüreri endaga peaks midagi juhtuma. Kujutlege vaid — juut Hitleri ihukaitses!\nSo far so good. Film ei toonud aga mingit kassa-edu ja selle produtsent ütles: „Me ei tea, kas oleme ikka teinud komöödia“.\nKirjanik Richteri kommentaar sellele meenutab üht populaarset kõnekäändu: „Maailma kõige lühem raamat on „Saksa huumori ajalugu“.“


Kohtuge külaliste võõrustaja Sebastianiga! | Rahandus - 2019\nAvaldatud: Rahandus • Vaatamisi: 20800\nOlen puhkusel - yippee - new mexico'is. Mul on hea meel, et esitan postitusi, kui olen läinud mitmetest blogi sõpradest. Ma tean, et leiad, mida nad huvitavaks kirjutavad. On kahte tüüpi ametikohti: mõned inimesed pakuvad postitust mis tahes huvidest. Mõned inimesed on lahkelt nõustunud vastama küsimustele, mida ma pakkusin paar nädalat tagasi. Tänan kõiki oma panustajaid! Siin on sebastiani postitus planetsabilt. Täna on see minu, sebastian, lisa jaoks. Olen konsultant väikese pr-agentuuri juures saksamaal hamburgis. Pärast\nSiin on Sebastiani postitus planetsab.\nTäna on see minu, Sebastian, Lisa jaoks. Olen konsultant väikese PR-agentuuri juures Saksamaal Hamburgis. Pärast keskmist kolledži kraadi teenimist alustasin ma vastuvõtul, tegin internatuuri ja hakkasin täisajaga töötama. Viimasel ajal osalesin Lisa 2 nädala 2 läbimurdeprogrammis.\nMinu elu peamine koostisosa on soov parandada ennast nii palju kui võimalik. Teil on õigus, keskmine kolledži kraad ei kajasta seda, kuid paranemine võib toimuda erinevatel tasanditel, distsipliin on kindlasti üks neist. Ement Parandamine algab mõistmisest, et on ruumi paranemiseks. Ma arvan, et pole midagi valesti öelda: "Ma ei tea." Minu eesmärk on veenduda, et järgmine kord ilmub midagi. (Artiklis, mis eelmisel nädalal blogospääri levis, tsiteeritakse seda kui numbrit 1 Bill Swansoni nimekirjas "25 kirjutamata juhtimise reeglit." "\nMa lugesin elulugusid, juhtimisraamatuid, ajajuhtimise raamatuid ja muidugi blogisid. Kuna ma olen teabe junkie, jälgin ma liiga palju blogisid (umbes 170), kuid fookus on viimase kahe kuu jooksul veidi muutunud, alates isiklikest blogidest kuni suurepärase sisuga blogideni. Muidugi, ma jälgin ikka veel seda, mida Scoble, Jarvis, Pirillo ja teised ütlevad, eriti PR-äri blogijatel, kuid hetkel lugesin palju blogisid elu- ja ärihackidega, PowerPoint tehnikatega ja enesetäiendamisega üldiselt. Steve Pavlina blogi kuulub näiteks sellesse kategooriasse.\nMa teadsin blogisid umbes seitsme kuu eest, õnneks oli Steve Rubeli Micro Persuasion üks esimesi, keda ma komistasin. Vahepeal olen käivitanud kaks minu enda blogi, inglise keeles kirjutatud planetsab, et jalad oleksid niisked ja õppida kõike jälgedest, kommentaaridest, pealkirjadest jne. Selle põhjuseks on loomulikult seostada „uus” oma professionaalse äriga.\nSellest tulenevalt töötan selle nimel, kuidas blogisid integreerida meie klientide PR-strateegiatesse, olles ettevaatlikud, et mitte müüa blogisid nii igale kliendile, vaid arendada kliendi vajadustele vastavaid helipakette.\nKuigi ma läksin läbi David Alleni 's Kuidas asju mõnda aega tagasi teha, oli mul viimasel ajal probleeme, hakkasin tegema seda, mida vaja teha. Jällegi mängib distsipliini. Lisa julgustamisel ja igapäevasel praktikal õnnestus mul ennast esitada: liikuda vastavalt plaanile. Kuid 2W2AB-programm tegi rohkem. Ta selgitas ideed, et kõige halvem asi, mis võib juhtuda, kui te midagi taotlete, on see, et sul on keelatud. Selline tagasilükkamine ei ole maailma lõpp (kuigi George Mc Fly tahab, et te arvate teisiti). Kui teie taotlused on antud, võivad nad teid ja teie äri edasi liikuda suure hüppega. Ja tundub, et see on juhtunud.\nSildid: Blogid ja teadetetahvlid, täistööajaga töötamine, avalikud suhted, tarkvarateenused ja rakendused\nSelle postituse lõpetamiseks lähen tagasi paari küsimusega, mida Lisa saatis külaliste autoritele. 5 aasta pärast loodab minu ärimaailma loodetavasti nii, et ma saan töötada kõikjal maailmas internetiühendusega.\nMinu igapäevane mantra on pärit Michael Crichtoni romaanist, nii et ma arvan, et see tegelikult pärineb mujalt: probleemi lahendamine, mitte süüd.\nLoe lähemalt Sebastiani mõtetest oma blogis, planetsab!\nSaa laenu rahavoogude pumpamiseks? Tea reegleid…\nIntervjuude ja varalise teabe väljumine\n3 Võimalust riikliku väikeettevõtete nädala tähistamiseks: isiklikult, võrgus ja teie kogukonnas\n9 Osakoormusega CFO otsitavad omadused


Koroonapositiivseid maakonda ei lisandunud - Virumaa Teataja\nKoroonapositiivseid maakonda ei lisandunud\nIda regioonis ravitakse haiglaravi vajavaid koroonapositiivseid patsiente Ida-Viru keskhaiglas Kohtla-Järvel.\nEestis möödunud ööpäeva jooksul analüüsitud 2178 koroonaviiruse testist osutus positiivseks 36, neist mitte ühtegi rahvastikuregistri andmetel Lääne-Viru maakonda registreeritud inimesel.\nEnim uusi positiivseid testitulemusi laekus Ida-Virumaale (kaksteist), uute nakatunute arvu poolest järgnesid Harjumaa (kümme), Tartumaa (neli) ning Põlvamaa ja Saaremaa (kummaski üks). Kaheksal juhul puudus positiivse proovi andnuil rahvastikuregistris registreeritud elukoht.\nIda-Virumaale lisandunud tosina uue juhtumi puhul on kuuel juhul tegemist varasemate nakatunute lähikontaktsetega ja kuue nakatumisjuhtumi asjaolud on veel selgitamisel.\nIda regioonis on kaheksa aktiivset kollet, millest suurim on 57 haigestunuga Estonia kaevanduse kolle. Ühendkuningriigist sissetoodud koroonaviiruse koldega on seotud 16 ja Ojamaa kaevanduse koldega üheksa haigusjuhtu.\nKohtla-Järve töökoha koldega on seotud kuus inimest (neli inimest liikus nn tuttavate koldesse), Sillamäe töökoha koldega on seotud 17 inimest. Tutvuskonna koldes on tänahommikuse seisuga 23 haigestunut. Tammiku põhikooli koldes on kaheksa inimest. Ida regionaalosakonna jälgimisel on 485 inimest, kellest haigestunuid on 96.\nKoroonaviiruse tõttu vajab Eestis haiglaravi 23 inimest, juhitaval hingamisel on neist kolm.\nÖöklubis müüdi keelatud ajal alkoholi (10) Loe artiklit\nMarleen Mülla. Ainult taevas on piiriks Loe artiklit\nKuulutused 24.10 Loe artiklit\nRakvere ja Sõmeru noortekeskus tähistavad juubelit Loe artiklit


Lõuna-Uuralid 2018 | Kurisoomoto\nNägemata Eesti orienteerumisseiklus 2021\nRegamine / KET 2021\nKet 2021 tuuritatud\nAastal 2012 käisin esimest korda Venemaal, tee viis Uuralitesse. Kuna tookord uurisime Uuraleid keskelt ja natuke lõunast, siis otsustasime seekord lõuna poolt rohkem uurida. Läksime kolmekesi, suurt plaani ei olnud, võtsime vabalt ja tegime seekord ka linnapäevi Kazaanis ja Samaras.\nVana hea lõbus Batman, ehk Anton oma KTM 990`ga. Batman`ga saab alati nalja, üks maru matkamees alati :)\nMaailma kodanik Timo ja tema truu kaaslane Honda XRV750. Timo on vana rahu ise, aga vat venemaa kiirteed talle ei meeldi :)\nJa siin kirjutaja Karu ise oma elu näinud Yamaha XTZ750`ga ehk hellitavalt Kolakas. Kolakale oli see nüüd juba kuues kord Venemaa avarusi avastada.\nJõudsime Luhamaa piiripunkti õhtul kell 11. Meie ees oli 5 sõiduautot, üle saime ca 5 tunni pärast alles. Valvuriks oli pandud vanem härra kes kasutas arvutit vist esimest korda või oli tal lihtsalt oma aja arvamine, igatahes aega läks. Peale piiri sõitsime natuke edasi ja keerasime männimetsa alla paariks tunniks pikali. Motomatk oligi alanud :)\nJa niimoodi järgmised paar päeva, pikad sirged ja mõnus kiirus.\nKuniks olimegi Kazaanis.\nKesk-Eesti Tuuri toetajad\nWarning: Use of undefined constant php - assumed 'php' (this will throw an Error in a future version of PHP) in /data01/virt26421/domeenid/www.kurisoomoto.com/htdocs/wp-content/themes/boldy/footer.php on line 160


Tapvaimad eksperimendid ja leiutised: kolhoos, auto, sigaret, sõda - Forte\nTuumakatsetus Bikini atollil 1946 reostas ennekõike keskkonda.Wikimedia commons\nKõige hirmsam relv, mis iial leiutatud, tuumapomm on teadaolevalt tapnud 1945. aastal Hiroshimas ja Nagasakis ligemale 350 000 inimest, lisaks tuleb siiski tuumarelvade ohvriks pidada ka sadu tuhandeid kui mitte lausa miljoneid vähki surnud inimesi aastakümneid kestnud tuumakatsetuste (aga ka kogu muu keskkonnasaaste) ohvritena.\nKuid enamik massihävitusrelvi on jäänud õnneks kasutamata ja tuumarelv pole seega kaugeltki kõige tapvaim leiutis või teaduslik eksperiment viimasest sajandist.\nKalašnikov - kümnetes miljonites\nTulirelvi on küll leiutatud ridamisi, aga 20. sajandi teisest poolest alates paistab ennekõike silma just üks. Maailma kohalikes sõjalistes konfliktides sureb aastas keskmiselt kuni 100 000 inimest, kuid kõige kergemini kättesaadavaks (ja seega ka kõige sagedamini kasutatavaks) käsirelvaks kipub olema just Nõukogude Liidus toodetud ja heldelt kõikidele Moskva sõpradele laiali jagatud ja hiljem juba mustal turul oma elu elav kalašnikovi automaat (erinevates vormides).\nMihhail Kalašnikov ise (kes relva 1947. aastal turule tõi) arvestas kümme aastat tagasi, et maailmas on kaustusel lausa 100 miljonit tema relva ja selle koopiat ja pidi vaid kahetsema, et tema nimi nii tapvaks osutub. Kui palju inimesi kalašnikovi läbi on hukkunud, me ei tea, kuid kui arvestada sellega, et 20. sajandi sõdades hukkus kokku 160 miljonit inimest, siis võib ka kalašnikoviohvreid lugeda juba kümnetes miljonites. Näiteks Islamiriigi käes on tapariistadeks reeglina just kalašnikovid, Mehhiko narkosõjas on aga kalašnikov populaarsust kaotamas.\nHI-viirus siiski vist eksperimendi alla ei liigitu\nKui keegi tahab siia vahele nüüd panna hi-viirust, kokku 35 miljoni hukkunuga alates selle avastamisest 1983. aastal, siis on ta ilmselt jäänud uskuma nõukogude propagandamasina sihilikku väljamõeldisi, nagu hi-viirus olevat USA biorelvaprogrammi tulemus. Paraku ei viita ükski tegelik teaduslik fakt sellele, et hi-viiruse levik pärineks kuskilt mujalt, kui inimeste algsest (võibolla perverssest) kokkupuutest Aafrika džunglites elunevate ahvlastega ja sellele järgnevalt turvaseksi üleilmsest eiramisest. HI-viiruse levinuimad tüved on kogu aeg olnud kohal Aafrikas, muteerudes küll veidi teistel kontinentidel.\nKolhoos - 60 miljonit nälga surnut\nTapvamaid sotsiaalseid eksperimente 20. sajandist oli Jossif Stalini juurutatud kollektiivne majandusvorm - kolhoos, sisuliselt pärisorjuse taastamine uues vormis. Selle reformiga, mis alates 1928. aastast NSV Liidus ja seejärel ka terves reas teistes sotsialismimaades vägivallaga läbi suruti, hukkus miljoneid inimesi poliitiliste repressioonide tõttu, kuid veel hullem oli see, et kolhoosikorra kehtestamine põhjustas põllumajanduse täieliku krahhi ja kõik 20. sajandi suurimad näljahädad.\nHolodomor polnud ju kaugeltki Ukraina eripära, nn Suures nõukogude näljahädas 1932-1933 suri kolhoosikorra elujõuetuse tõttu ligemale kümme miljonit inimest. Järgnes ka 1946-1947 nõukogude näljahäda, milles suri poolteist miljonit inimest. Suures Hiina näljahädas 1959-1961, mille põhjustas sealne sundkollektiviseerimine, hukkus eri andmetel 15 kuni 43 miljonit inimest. Enam kui 3,5 miljoni hukkumine Põhja-Korea näljahädas 1994-1996 tuleb seostada samasuguste eksperimentidega, nagu ka kaks miljonit hukkunut Kambodžas 1975-1979. Eestis paneme kolhoosi ohvrite alla ka kümned tuhanded küüditatud.\nAuto: kuni 80 miljonit autoavariides?\nJätkata tuleks tegelikult juba 19. sajandi leiutisest. Autoliikluses hukkub tänapäeval keskmiselt 1,25 miljonit inimest aastas, kusjuures praegune statistika on veel suhteliselt tagasihoidlik. Näiteks USA-s oli autoliikluses hukkunute arv oluliselt suuremgi 1960. ja 1970. aastatel. Kui palju on ajaloos üldse autoõnnetustes surma saanuid, me ei tea. Näiteks USA-s on autoõnnetustes suremus olnud samal tasemel ligi 80 aastat, aga päris 80 miljonist autosurmast kogu maailma kohta me veel rääkida ei tea. Lihtsalt kolmas maailm õppis autosid sodiks sõitma paraja hilinemisega.\nIgal aastal hukkub praegu autoõnnetustes keskmiselt 260 000 hiinlast, 240 000 indialast, 41 000 brasiillast, 38 000 indoneeslast, 36 000 nigeerlast, 34 000 ameeriklast, 27 000 venelast, 25 000 pakistanlast, 24 000 tailast, 24 000 iraanlast, 24 000 etiooplast, 22 000 vietnamlast, 22 000 kongolast, 21 000 bangladeshlast, jne. Ligemale sada eestlast. Ükski muu tehnikaseade ei jõua ohvrite arvult ligilähedalegi.\nSigaret - 100 miljonit vähisurma\nTubakas pole küll leiutis, aga sigaret küll. Ameeriklane James Buchanan Duke, kes 1880. aastal sigareti turule tõi ja suitsetamise tõeliseks moehaiguseks muutis, võib olla kaudselt süüdi tänapäeval ligemale kuues miljonis hukkunus aastas. Uuemal ajal on küll suitsetamisvastane agitatsioon ehk ohvrite arvu ka vähendamas, aga selle leiutise tulemuseks on vähemalt sada miljonit hukkunut viimase enam kui sajandi jooksul. Ja aastane suremus peaks aastaks 2030 veelgi kerkima.\nHiina tarbib ligemale 35 protsenti kõigist maailma sigarettidest, järgnevad Venemaa, USA, Jaapan ja Indoneesia. Aastas sureb suitsetamise tulemusel enam kui miljon hiinlast, sama suure numbriga arvestab India. Eestis arvestatakse, et suitsetamine tapab kümme inimest päevas, ehk siis ligemale 3600 aastas. On aga arvestatud, et ligemale miljardist suitsetajast maailmas pooled võivad tegelikult selle tulemusel haigestuda ja surra.\nMaailmasõjad - enam kui 100 miljonit\nTegemist oli ilmselgelt sõjalis-poliitiliste eksperimentidega, mis mõlemad lõppesid mitte võidu, vaid suure katastroofiga. Kui eesmärgiks peeti kõigi vastaste põrmustamist või lausa maailmavallutust, ei saanudki tulemus teistsuguseks osutuda.\nEsimese maailmasõja vallandamises on oma süü kõikidel suurriikidel korraga, kuigi vallandasidki selle vormiliselt serblased. Esimeses maailmasõjas (1914-1918) hukkus 17 - 20 miljonit inimest, sh ligemale 10 000 Eestis. esikohal ohvrite arvult Venemaa (kuni 3,4 miljonit), Osmanite impeerium (kuni 3,3 miljonit), Saksamaa (2,8 miljonit). Lisame siia ka sõja tulemusel nõrgenenud inimesi tabanud nn hispaania gripi puhang 1918-1920 50 kuni 100 miljoni ohvriga.\nTeise maailmasõja vallandasid kaks suurriiki - Hitleri-Saksamaa ja Stalini NSVL omavahelise kokkuleppega 1939. aastast, selles sõjas (1939-1945) hukkus aga kuni 85 miljonit inimest, sh 83 000 Eestis. Hukkunuid kokku NSV Liidus 27 miljonit, Hiinas kuni 20 miljonit, Saksamaal enam kui 7 miljonit, Poolas kuus, Indoneesias neli miljonit.


Laenud tagatisega, laen maksehäirekorral Kiirlaenud Internetist\nPärast laenutaotluse esitamist võtab meie spetsialist Teiega ühendust ning vajadusel küsib lisainfot. Enne lepingu sõlmimist soovitame tutvuda finantsteenuse tingimustega ning vajaduse korral pidada nõu spetsialistiga. Hüpoteeklaen ei sea ülempiiri laenusaaja vanusele. Enne kui annad hüpoteegi seadmiseks nõusoleku Kaalu hoolega, kas oled valmis riskima ja loobuma endale kuuluvast korterist või majast, kui laenu tagastamisega tekivad probleemid. Otsusta, kelle ja milliste kohustuste täitmist oled valmis tagama. Määr on arvestatud eeldusel, et krediidisumma võetakse kasutusele kohe täies mahus, põhiosa ja intress makstakse tagasi igakuiste annuiteetmaksetena. Info pantijale Hüpoteek tähendab Sinu jaoks seda, et kui laenu tagasi ei maksta, siis on pangal õigus Sulle kuuluv korter või maja koos maaga maha müüa. KPB-d noteerib Coop Pank ning avaldab selle oma kodulehel igal pangapäeval, arvestades rahaturuintresside ning üldise majanduskeskkonna hetketaset Eestis ning ülemaailmselt. Kontrolli, et lepingusse saaks kirja just see, milles oled nii laenusaaja kui ka pangaga kokku leppinud. Kiirlaenu võtmine kõne kaardiga alla 50 euri laenud. Kodukindlustuse sõlmimiseks helista telefonil ja Sinuga võetakse ühendust. Samuti võib tekkida võimalus laen osaliselt või täielikult ennetähtaegselt tagasi maksta. Kuna laenu põhiosa tuleb tagastada alles projekti teostumisel ja jooksvalt tuleb maksta vaid laenuintresse, võimaldab kinnisvaralaen ettevõttele keskenduda ettevõtjal oma põhitegevusele. Võta julgesti ühendust nii panga kui ka notaribürooga, et leida vastuseid tekkinud küsimustele. Teeme koostööd Eesti juhtiva kindlustusseltsi If Kindlustusega, kellega koostöös Sulle kindlustust pakume. Kontorid asuvad nii Tallinnas, Tartus, Narvas kui ka Pärnus. Laenu tagastamine Üldjuhul tuleb kinnisvara tagatisel laenu intressi ja põhiosa makseid tasuda igakuiselt. Kliendi jaoks on Coop Panga baasintress kolme kuu kaupa fikseeritud, muutudes juhul, kui KPB on muutunud kolme kuu jooksul pärast selle viimast lepingujärgset fikseerimist. Seega võib taotleda väikelaenu ilma palgatõendita. Kui laenusaaja Sinu küsimustele ei vasta, pöördu kindlasti panka. Laenud tagatisega, laen maksehäirekorral. Baasintress on võrreldes üksikute turuintressimääradega stabiilsem, kuna võtab arvesse majanduskeskkonda ja intressimäärade kujunemist terviklikumalt, järgib turusituatsiooni rahulikus tempos ega lähe kaasa üksikute turuintressimäärade ajutiste kõikumistega. Vajadusel kasuta õigusabi. Ärilaen ei esita rangeid nõudeid firma tegevusvaldkonna ega kasumlikkuse osas. Laenu otsusest anname teada juba järgmisel tööpäeval. Laen kinnisvara tagatisel on mõeldud nii eraisikule kui ka ettevõtjale. Peamine, et firmal ei oleks võlgnevusi ja majandusaasta aruanded oleks esitatud õigeaegselt. Hüpoteeklaen AS aktsepteerib üheksat sissetuleku liiki: töötasu; pension; renditulu; lastetoetused ja muud riiklikud toetused; elatis; stipendium; intressitulu; dividendid ja ettevõtlustulu.\n. Nende saamisel tutvu hoolikalt lepingute sisuga. Laenu refinantseerimine ehk laenu uuendamine on olemasoleva laenu tingimuste muutmine või uue laenu võtmine, et ära tasuda olemasoleva laenu jääk ja saada uus laen senisest parematel tingimustel. Kodukindlustus Kinnisvara tagatisel laenu võtmisel tuleb arvestada, et laenu tagatiseks olev vara peab olema kindlustatud kogu laenuperioodi vältel. Kui lepingud on alla kirjutatud Ole ise aktiivne ja tunne huvi, kuidas toimub laenulepingu täitmine. Tutvu hoolikalt panga poolt saadetud teadetega ning mine kindlasti järele tähitud kirjadele. Pärast positiivset otsust kutsume Teid kontorisse laenulepingut sõlmima.. Laenu taotlemisel sissetulekut ei küsita auto väikelaen.\n. Anna endale vabadus – tagatisega laenu abil on see võimalik! Ärilaen kinnisvara tagatisel Hüpoteeklaenu Ärilaen on ärilaen kinnisvaralaen ettevõttele, mis juba tegutseb või soovib tegevust laiendada. Kinnisvaralaen võimaldab krediidi ennetähtaegselt tagastada igal ajahetkel, nii osaliselt kui ka terves mahus. Krediidi saamisel tuleb sõlmida tagatisvara kindlustusleping.\n. Sel juhul on võimalus võtta laenu tagastamisel maksepuhkust ja tasuda sellel perioodil pangale vaid intressimakseid.\nKinnisvara tagatisel laenud sobivad ka oma finantsseisu parandamiseks ja olemasolevate laenude refinantseerimiseks. Aktsepteerime varade kindlustamisel kõiki Eestis registreeritud ja Finantsinspektsiooni poolt litsentseeritud varakindlustusseltse, mille nimi on avaldatud Finantsinspektsiooni kodulehel. Väikelaen katab selliseid kulusid nagu reis, õppemaks või ka koduvahetus, kus koduvahetuslaenu abil saab paralleelselt olemasoleva kodu müüki panekuga osta juba uue kinnisvara. Näiteks kui perre sünnib laps või kaotatakse töö, vähenevad sissetulekud. Nii on kindlustatud ka Sinu meelerahu – kui midagi juhtub, siis kahjud korvatakse ja saad tagajärgedest lihtsamalt üle. Probleemiks ei ole ka firma lühike eluiga ega vähene käive. Sul on õigus nõuda nii notarilt kui ka pangalt sõlmitavate lepingute projekte. Kui hakkad allkirjastama notariaalset lepingut Kuula väga tähelepanelikult notari selgitusi. Määras ei ole arvestatud tagatise seadmise ja kindlustamisega seotud kulusid. Soovitud laenuraha saate kätte pärast hüpoteegi seadmist notari juures. Laenud tagatisega, laen maksehäirekorral. Laenusaaja kohustuse täitmisega on Sul võimalik ära hoida panditud korteri või maja müük, samuti vältida täiendavate kulude tekkimist ning kohtuvaidlusi. Reeglina on laenu refinantseerimine mõttekas kõrge intressimääraga laenude, nagu näiteks kiirlaenude, SMS-laenude ja kõrge intressiga tarbimislaenude puhul, kus intressimäärad võivad ulatuda mitmekümnete protsentideni aastas. Samuti võib kindlustuse küsimustes pöörduda sõltumatu nõustaja kindlustusmaakleri poole, kes aitab leida erinevate seltside pakkumiste hulgast kindlustusvõtja huvidele kõige paremini sobiva kindlustuse. Ainult nii saad olla kindel, et vajalik info jõuab Sinuni. Kui laenusaaja ei täida oma kohustusi, pöördub pank Sinu poole ja annab Sulle võimaluse kohustus täita. Sul on õigus nõuda laenusaajalt Sinu poolt tasutud summade hüvitamist. Võib rahul olla? Tööhõive määr tõusis viimase 20 aasta kõrgeimale tasemele. Hüpoteeklaenu tooted on mõeldud nii suurtele kui ka väikestele ettevõtetele. Ära karda küsida, kui midagi jääb arusaamatuks. Hüpoteeklaenu Projektilaen on mõeldud eelkõige ettevõtjatele, kes soovivad ellu viia oma äriideed või rahastada äriprojekti. Hüpoteeklaen AS pakubki oma klientidele võimalust refinantseerida olemasolevad kiirlaenud kinnisvaraga tagatud laenu abil, mille intress on kordades madalam kiir- ja tarbimislaenude intressist.\n. Projektilaen sobib ka ettevõtetele, mis osalevad projektides, kus on vajalik sildfinantseerimine. Pank peab need kinni kliendi kontolt lepingus ja maksegraafikus kokkulepitud kuupäevadel


Privaatsustingimused - Küttesüsteemide müük ja hooldus\nPrivaatsustingimused reguleerivad isikuandmete töötlemist ja küpsiste kasutamist Küttering OÜ veebilehel kyttering.eu (edaspidi veebileht). Privaatsustingimused on kooskõlas andmekaitse üldregulatsiooniga (GDPR – General Data Protection Regulation).\nKasutajad on kõik isikud, kes külastavad veebilehte, tarbivad teenuseid või edastavad Küttering OÜle omalt poolt infot. Näiteks teenuste tellimine või kontaktipäring.\nTeenused on kõik Küttering OÜ poolt pakutavad tooted ja teenused.\nKüttering OÜ kogub veebilehe kaudu alljärgnevaid kasutajate isikuandmeid järgnevalt kirjeldatud viisidel:\nkasutaja nimi, aadress, telefon ja e-posti aadress – kasutaja poolt infopäringu tegemisel või teenuse tellimisel;\nKüttering OÜ kasutab isikuandmeid:\nKüttering OÜ kasutab veebilehe külastatavuse statistikat veebilehe kasutajakogemuse parendamiseks ja efektiivsemaks turundamiseks.\nKolmas isik on Küttering OÜ koostööpartner, kes töötleb isikuandmeid ja kelle toote või teenuse abil pakub Küttering OÜ kasutajale teenuseid.\nKüttering OÜ kasutab igapäevaseks tegevuseks kolmandaid isikuid, kes pakuvad:\nKüttering OÜ edastab vaid isikuandmeid, mis on vajalik kasutajale teenuse osutamiseks.\nKüttering OÜ säilitab isikuandmeid nii kaua, kuni see on eesmärgi täitmiseks või seadusest tulenevalt vajalik.\nKüttering OÜ rakendab kõiki mõistlikke meetmeid töödeldavate isikuandmete kaitseks. Juurdepääs isikuandmete muutmiseks ja töötlemiseks on ainult selleks volitatud isikutel ning kõikide kasutajate isikuandmeid käsitletakse kui konfidentsiaalset informatsiooni.\nOma õiguste kasutamiseks tuleb kasutajal saata e-posti aadressile info@kyttering.eu vastavasisuline sooviavaldus.\nKüttering OÜ veebilehel kasutatakse küpsiseid, eesmärgiga tagada parem kasutajakogemus ja efektiivsem turundustegevus ning koguda kasutusstatistikat.\nKasutades Küttering OÜ veebilehte, nõustub kasutaja küpsiste kasutamisega käesolevas korras kirjeldatud viisil.\nKasutusstatistika kogumiseks kasutab Küttering OÜ Google Analytics teenust, kogudes andmeid külastatud alalehtede, külastusaja, külastuste arvu, kasutatavate seadmete, sisenemiskanalite ja muu statistika kohta.\nKüttering OÜ jätab endale õiguse muuta privaatsustingimusi ühepoolselt ja ette teatamata, eesmärgiga kindlustada nende vastavus seadustele. Privaatsustingimused on oma uusimas versioonis alati veebilehel saadaval.\nKõigi privaatsustingimuste ja andmetöötluse kohta tekkivate küsimustega palume võtta ühendust aadressil info@kyttering.eu.


Krist-o-blog: MK-d Poolas - esimesed tähtsad stardid\nMK-d Poolas - esimesed tähtsad stardid\nHooaja esimesed suuremad võistlused Eesti koondisega on nüüdseks seljataga. Ootused olid muidugi kordades kõrgemad enda sooritustele, kuid peab jääma rahule sellega, mis välja tuli. Kahel päeval toimunud kolm starti olid head meeldetuletused, et mida tähendab maailmas tipptasemel võistlemine orienteerumisjooksus. Sisuliselt oli tegu äratusega, et olla valmis kuu teises pooles toimuvateks Euroopa meistrivõistlusteks Tšehhis.\nProbleemid nii tehnilise kui ka füüsilise poole pealt on teada ja järelejäänud nädalatega tuleb neid natukene järgi aidata, et olla konkurentsivõimeline.\nLühiraja vaatepunkt. Pilt: Liisa Puusepp\nLühirada. Suuremad probleemid punktide 8, 13, 14, 18. Alates 18.punktist rabelesin koos austerlasega, kes oli mind 1,5minutiga kinni püüdnud. Lasin end temast tugevalt segada. Füüsiliselt läks olukord raja peale paremaks.\nSprindi eeljooksu viimase punkti juures. Pilt: Liisa Puusepp\nSprindi eeljooks. Füüsiliselt parem päev kui päev varem lühirajal. Kaotused erinevates situatsioonides. 2.punkti tegin vale valiku, 3.punkt ei tajunud, kas võib rohelisest läbi minna või mitte, läksin ringi. 8.etapi ajal lugesin ilmselt järgmist ja sattusin hämmingusse, kuhu ja mis liikuma pean. 13.punkti legendi lugesin valesti ja tahtsin pinnatud ala nurga asemel võtta punkti aia nurgast. 15.punktist väljudes nuuskasin nina ja tõmbasin kiiresti käega üle ja SI-pulk lendas laia kaarega selja taha (korraldajate antud pulk, kus kumm vajus lahti), läks taas lisaaega. Etapp 20 oleks teiselt poolt sood kiiremini saanud. Sood on kaardi järgi keelatud läbida, kuid isegi sprindi 2014 maailmameister ei pidanud paljuks reegleid rikkuda.\nSprindi B-finaal 1.kaart. Esimese viie punktiga tuli kaotust enda võimetele 30sekundit, olin ebakindel, tuli seisakuid. Pärast seda sai orienteerumise justkui nagu käima.\nSprindi B-finaal 2.kaart. Punkti 15 juures seisak, kuna ei näinud väikest aiaauku maastikul, mille olin kaardilt välja lugenud. Etapp 18 tulnuks teiselt poolt maja lahendada, et otse õigele heki poolele laekuda. Kogu rada oli niivõrd keerukas, et õiget kiirust ei suutnudki välja panna, mis on selge märk sellest, et puudu on erialase sprindi treeningutest suuremal kiirusel.\nMK tulemused - http://worldcup2016.pl/live-center/\nPosted by Kristo at 12:59\n10MILA - kümne mehe jõud\nEMV lühirada ja teade - palavuse kiuste tehnilisel...


Häkkerid võtsid üle paljude tuntud kasutajate Twitteri kontod - Delfi\nPaljudele tuntud kasutajatele, teiste hulgas Joe Bidenile, Bill Gatesile, Elon Muskile ja Apple’ile kuuluvad Twitteri kontod sattusid eile rünnaku alla.\n„Me tuvastasime meie arvates manipuleerimisründe inimeste poolt, kes võtsid edukalt sihikule mõned meie töötajad, kellel on ligipääs sisemistele süsteemidele ja töövahenditele,” teatas Twitteri toetusmeeskond eile, vahendab CNN.\nRündajad postitasid sõnumeid, mis promosid üht krüptoraha petuskeemi.\nKontod, mis kuulusid näiteks Barack Obamale, Kanye Westile, Kim Kardashian Westile, Warren Buffettile, Jeff Bezosele ja Michael Bloombergile, postitasid sarnaseid säutse, millega küsiti annetusi Bitcoinides.\n„Kõik paluvad mul tagasi anda ja nüüd on selleks aeg,” säutsus Gatesi konto, lubades kahekordistada kõik maksed ühele Bitcoini aadressile järgmise 30 minutiga. Kõik säutsud mingi aja pärast kustutati.\n„Kohe, kui me intsidendist teada saime, lukustasime me viivitamatult kontod, mida see puudutas, ja eemaldasime ründajate postitatud säutsud,” teatas Twitter. „Me lukustasime ohtu sattunud kontod ja taastame ligipääsu algsele kontoomanikule alles siis, kui oleme kindlad, et saame seda teha turvaliselt.”\nTwitteri tegevjuht Jack Dorsey kirjutas, et tegemist oli Twitteri jaoks raske päevaga.\n„Me tunneme ennast kohutavalt, et see juhtus,” teatas Dorsey. „Me diagnoosime ja me jagame kõike, mida saame, kui meil on täielikum arusaamine sellest, mis täpselt juhtus.”\nUmbes kolm tundi pärast seda, kui Twitter esimest korda rünnakust teatas, ja veidi rohkem kui kaks tundi pärast teatud kontode sulgemist teatas Twitter, et enamik kontosid on täies funktsionaalsuses taastatud.\nAinuüksi pihta saanud prominentsete kontode arv tegi sellest väidetavalt suurima turvalisusintsidendi Twitteri ajaloos. Selline rünnak ei tee muret mitte ainult finantspettuste pärast, mis selle taga võib olla, vaid sellepärast, et Twitterit kasutavad nii paljud riigijuhid ja näiteks USA president Donald Trump kasutab seda tähtsate otsuste teatavaks tegemiseks. Mõne riigijuhi konto ülevõtmisel võivad olla katastroofilised tagajärjed.\nBitcoini uurija Tim Cotteni sõnul õnnestus petturitel esimeste tundidega koguda enam kui 100 000 dollari väärtuses Bitcoine.


Pärija maksustamine tulumaksuga - Pluss\nPärija maksustamine tulumaksuga\nRiigikohtu 12.02.2014 lahend nr 3-3-1-97-13\nTsÜS § 6 lg 2\nMaksu- ja Tolliamet tegi maksuotsuse, millega kohustas kaebajat tasuma tulumaksu. Maksuotsuse kohaselt ei kasutanud kaebaja pärimise teel omandatud korterit oma peamise elukohana. Tulumaksuseaduse (TuMS) § 15 lg 5 p 1 (kuni 01.01.2011 kehtinud redaktsioonis) kohaselt ei kuulu tulumaksuga maksustamisele maksumaksja alalise või peamise elukohana kasutatav korteriomand. Kaebaja esitas maksuotsuse tühistamiseks kaebuse halduskohtusse. Halduskohus ja hiljem ka ringkonnakohus jätsid kaebaja kaebuse rahuldamata. Kaebaja esitas kassatsioonkaebuse Riigikohtusse.\nPärijale läheb pärandi koosseisus üle ka õigus vähendada tulumaksuga maksustatavat kasu pärandaja poolt kantud soetusmaksumuse võrra. Õigus vähendada vara võõrandamisest saadud kasu sama vara soetamismaksumuse võrra on tavaline varaline õigus, mis ei ole pärandaja isikuga lahutamatult seotud. Maksuõiguses puudub erisäte, mis välistaks soetusmaksumuse mahaarvamise õiguse ülemineku pärijale. Võrdse kohtlemise põhimõttest lähtuvalt tuleb pärijat maksustada samamoodi nagu oleks maksustatud pärandajat, kui too oleks oma eluajal korteri võõrandanud.\nPärandaja isikuga lahutamatult seotud õiguslik tagajärg, mis ei ole pärijale ülekantav, on näiteks TuMS-i § 15 lg 5 punktis 1 sisalduv maksuvabastuse tingimus, et maksumaksja peab elamut või korterit kasutama kuni võõrandamiseni eluruumina. Kui pärija asub pärandina saadud kinnisasja kasutama viisil, mis ei vasta elukohana kasutamise tingimustele, siis kaotab ta õiguse seda kinnisasja maksuvabalt võõrandada. Sel juhul toimub maksustamine samamoodi nagu oleks toimunud siis, kui pärandaja oleks lõpetanud kinnisasja kasutamise elukohana. Isikuga lahutamatult seotud õigusega on tegemist ka siis, kui tulumaksuvabastus on antud ainult residendist füüsilisele isikule, kuid pärijaks on mitteresident või juriidiline isik.\nKinke puhul on tegemist võõrandamistehinguga, mille tulemusena tekib võõrandajal kahju ning omandaja jaoks on vara soetamismaksumus null. Kinkelepingu korral ei saa kinkija soetamismaksumus kingisaajale üle minna, sest soetamismaksumuse mahaarvamise õigus lakkab võõrandamistehingu tulemusena olemast ja asendub kahjuga, mida kinkija saab arvestada väärtpaberitehingu korral TuMS-i §-s 39 sätestatud tingimustel.


Põhiline·Microsoft·Windows Defenderi rakenduste valvur, et muuta serv kõige turvalisemaks brauseriks\nMicrosoft on otsustanud muuta Edge'i kõige turvalisemaks brauseriks koos uue funktsiooniga Windows Defender Application Guard, mis oleks ettevõtetele saadaval.\nTavaliselt siis, kui toimub brauseripõhine rünnak (või mis tahes rünnak selles küsimuses), ei varastata mitte ainult teie seadme andmeid, vaid ka teie volikirju, et rünnak teie võrgus levitada ja lõpuks võimalikult palju andmeid varastada.\nWindows Defenderi rakenduse valvuriga avaneb Edge automaatselt, kui kasutaja külastab saiti, klõpsates meilis hüperlingil või muul viisil, ja link viib ebausaldusväärse saidi juurde (mida pole võrguadministraatori hallatud loendis loetletud) see sait täiesti isoleeritud keskkonnas, kasutades Hyper-V virtualiseerimistehnoloogiat, väidab Microsoft.\nApplication Guard loob riistvarakihis uue Windowsi eksemplari koos kerneli täiesti eraldi koopia ja Microsoft Edge'i käitamiseks vajalike minimaalsete Windowsi platvormiteenustega.\nKui ebausaldusväärne veebisait on halb sait, millel on ekspluatatsioonikomplekt, ja rünnak on olnud edukas, pole ründajal ikkagi juurdepääsu teie asjadele väljaspool virtuaalset keskkonda. Ründaja ei pääse juurde ühelegi teie tavalises töökeskkonnas olevale failile ega kohalikule või domeeni mandaadile.\nKuna rünnak on toimunud isoleeritud / liivakastiga või virtuaalses keskkonnas, siis pahavara, mis võib olla alla jäetud, pärast Edge'i sulgemist ei püsi. Kõik selles virtuaalses konteineris hävitataks.\nSee on ülipõnev funktsioon, mis muudab Edge turvalisemaks kui kunagi varem, kaitstes süsteeme nullpäeva rünnakute, Ransomware, õelvara ja opsüsteemi enda nõrkade kohtade eest. Windows Defender Application Guard oleks saadaval (ettevõtetele) 2017. aastal.\nTutvuge Microsofti rakenduse Windows Defender Guard tutvustamisega Microsoft Edge Dev ajaveeb, et uue funktsiooni kohta rohkem teada saada.


Emmeliina blogi: juuli 2014\nja ebatavaline vaikus toas. Põnnid ja pisiõde pakiti autosse ja ....juba poole tunni pärast said oma voodikestesse tuttu. Hea, et perekond tegi pesa vanematekodu lähedale.\nMeenutused ja tänapäev\nNelja poja emana ei mõelnud ma kunagi, mida see 45 pluss vanuses kaasa võib tuua. Kõigepealt tõi ühe ütlemata kauni ja viisaka tüdruklapse. Kuueks pikaks "olen üks ja ainus ja teie kõige armsam lapselaps" aastaks. Tirtsu sünnist saab sügisel kolmteist aastat ja temast on kasvanud üks ütlemata tore neiuhakatis. Vanaemast pikem, kallistab kõvasti ja ärkab hommikuti naeratusega vanaema voodis. Minu meelest on see nii tähtis, et laps hommikuti naerataks. Siis on maailm tema! Laulab ka ning hoiab noorematel sugulastel silma peal. Teda võib usaldada. Vaatamata vanaema suvelemmiklaulule "Kaugel külas" (Curly Strings) külastatakse meid igal võimalikul vaheajal. Jätkuvalt.\n2007 lõpus saime kena kaasavara. Kohekohe kaheksa aastaseks saava poisslapse. Temaga oli ja on teistmoodi tegemine. Suhkrusaiasööjast on kasvanud tõeline teismelisest "tõuksifänn". Selgituseks tüdruklaste vanaemadele: Eesti Keele Instituut, uued sõnad, tõuks - tähendus tõukeratas. Näitelause: laps sõidab tõuksiga kooli.\nLisaks tõuksitrikkidele oskab ta kiiresti joosta ja ujub paremini, kui vanaema. (Nädalalõpu suvepäevade kogemus Verevi järves) Kahjuks tean ma temast üha vähem. Tubased pereüritused on talle sulaselge piin. Sooviksin, et ta oleks rõõmsam ja lahedam. Naerataks rohkem.\nViieaastased põnn ja tirts on vendade lapsed. Lasteaialapsed ja väga suured isiksused. Kuna töötan samas vanuses lastega, siis pean nentima, et ilmselt kukkus meteoriit või juhtus mingi üleüldine looduslooming, aga pea kõik Pühvli aastal sündinud lapsed on erilised ja eriliste vajadustega. Ühekaupa tõelised pärlid, aga koos samavana ristipojaga moodustavad sellise purustava energialaine, et hoia piip ja prillid. Ja tõelised killumeistrid, kui aega tähele panna. Viimane üllitis tirtsult, kes räägib õiel istuva mesilasega: kuule mesilane, sa võid nüüd ära minna. Su ahne perekond lendas juba minema.\nVõi põnnilt transporditöötajate suvepäevade bussivedu vaadates (kuus meest peavad bussi paigast nihutama ja edasi tirima): kas nad tirivad selle katkise bussi nüüd bussiteenindusse?\nRistipoeg: mulle nii meeldivad väiksed lapsed, sest nad on nii hellad.\nIgatsen neid kohe, kui uks nende seljataga sulgub.\nViie-aastase põnni varsti kolmeseks saav vendpõnn. Niisama pikk, kui lai ja pehmeke- sellepärast maandub tavaliselt suuremate kahjudega. Ptüiptüiptüi! Ohutundeta uudishimulik. Lonin ja kõik!\nSamas suur kallistaja, kes hoolib väga oma alles aastaseks saanud pisiõest.\nÕde on tõsiste sinisilmadega pisike ja mõtlik piiga, kes veel vägaväga oma emme-issi oma.\nMärgistamata on veel suure õe kahene väikevend, kes tänu issi töökohale juba maailmas ringi rännanud rohkem, kui vanaema. Viimati sai temast Pariisi tänavapoiss. Ja setu sepp. Tema on ka vägaväga oma emme oma ja meil harv külaline.\nTegelikult mulle meeldib, kui pisilapsed eelkõige lapsevanemate külge seotud nagu kängurupojakesed. Küll hiljem jõuab neid pikemaks ajaks vanavanematele välja laenata.\nNeljas poeg on veel lasteta, aga selle eest väga hea onu. Geenivärk, vist.\nNüüd pesen tassid ära ja viin põnnide laenuraamatud raamatukokku tagasi. Igaks juhuks koristama ei hakka, sest mine tea....\nVanaemad, andke teada, kuidas teil suvi läinud on?\n(jätk jaanuaripostitusele vanaemadest)\nPostitaja: Emmeliina kell 14:29 7 kommentaari:\nKoorijuht, kõik oleneb sinust! (Gustav Ernesaks)\nJuba üksnes nimi on tal eriline. "SurmaHirm", nagu poisid rasketes proovides sosistasid. Selles oli lugupidamist ja huumorit korraga. Arvan, et kartust ka. Ninnutades ei liimi lauluväge kokku. Pigem ikka hilinemiskätekõverdused jm. poistele sobiv "füüsiline" lähenemine. Muuseas, kui Hirvo ise hilines, siis kõik see mees luges mõnuga koorijuhi ponnistusi: üks, kaks, kolm....küüüümmmme!\nVeidi möödunut, et kuidas me tutvus algas\nTagasi aastasse 1991, mil kutsuti ellu Virumaa poistekoor. Koolide lauluõpetajad soovitasid ja emmed noogutasid kaasa teadmata, mis ees ootab. Aga ees ootas palju.\nMeie pere jaoks algas kõik kaks aastat hiljem. Poeg 2 oli poiskesena väike ja väle. Pigem liikumine, kui laul. Rahvatantsurühm "Tarvanpää" haaras ta endale. Lauldes küll kooli poisteansamblis, ei leidnud muusikaõpetaja, et just seda 11 aastast oli poistekoori tingimata vaja. Peaaegu sajast poisist aitas küll. Seda mõjusamalt mõjus koori 15 aastapäeval üle antud Meestelauluseltsi tunnustus, siis juba täiskasvanud mehele tiitliga " kõige populaarsem kooripoiss ja parim tenor".\nKuidagi märkamatult ta sinna koori imbus. 1993 aasta noortepeol proovis nii tantsida kui laulda, kuni Virumaa tantsujuht Maie Orav ütles: kahte jumalat sa teenida ei saa. Vanem vend võttis asja kokku stoilise rahuga: äh, mis need mehed ikka kargavad. Aga vaat koorilaul, see on nii püha eesti asi, kuulates samal ajal Vennaskonda.\nÜhesõnaga, 1994 aasta üldlaulupeol oli PO 2 juba Hirvo Surva poistekoori ridades. Ja meie kuulajateks. Nii algas minu koorilauluarmastus. Ning lugupidamine sel ajal ainult 30 aastase Hirvo vastu, kes ohjas nii koori ees kui väljaspool 50 väelist Virumaa poisteväge.\nVeidi tõrva, lihtsalt\nPärast üht vabariigi aastapäeva kontserti Haljala rahvamajas vaatas seitsme aastane PO 4 Hirvole alt üles silmis ja suul küsimus: kas mina ka sobiksin teie koori? Hingasin sügavalt sissepoole. Aasta oli 1997. Suvel olin müünud vanavanemate töövaeva, EVP-sid, et tasuda Hispaania sõidu eest. Rahapuudusel jäi sõitmata Austriasse. Ees ootas Norra. Mitmed maapoisid lahkusid koorist. Vanematel lihtsalt polnud seda igasuvist reisiraha. Mäletan, kui poeg käis asutuste uste taga sõna otseses mõttes kerjamas. Tulemusteta. Ja ma teadsin, et ei saa teist kooripoissi peresse lubada.\nTõrv ei rikkunud mett, vaid muutis selle tugevamaitselisemaks\nAga see kõik ei pisendanud hetki, mil jõulukontserdil kirikus astus koori ette Hirvo ja küünlaid hoidvate poiste suust kõlas "Püha öö". Tean, et ilma Hirvota poleks sellist koori sündinud.\nEi läinudki palju aega kui perest laulsid kõik kolm. Siis juba pigem noormehed, kui poisid. Tegid suvel tööd ja maksid osaliselt ise oma vaevad. Minule jäid tagalarõõmud ja "palgapäevad":\nEmadepäeva kontserdid Estonias, Vabariigi aastapäev Lennart Meri tervitusega poistele, Ülestõusmispühade missa, konkursid, ettelaulmised ja laulupeod...\nPoistekoori 15 aastapäeva kontserdil pani Viivi Voorand Hirvo regilaulu sisse: Hirvo, ära hiili ära. Midagi polnud teha. Kui oled suureks loodud, siis tuleb suurelt tegutseda. Kellel palju on, sellel tuleb palju anda. Õnneks laulsid meie poisid siis juba Virumaa noorte meeskooris, mida juhatas Andrus Siimon. See koor hoidis poistekoori poistel silma peal ja nii nad kooslusena toimisid.\nKoor on üksus, on meeskond, milles kulgemine nõuab arvestamist nii naabriga, kui tervikuga. Arvan, et poisid said koorilauljatena parima meeskonnakoolituse, kui tänapäeval moes oleva osava psühholoogi toimetatud supervisioonid. Ka kodus oli seda näha. PO 3, loomult aeglane ja udu föönitas rahulikult abaluudeni ulatuvat juuksepahmakat, kui kaks venda autosse istusid ja esinemisele sõitsid. Küll nad tagasi tulevad, jätkas udu stoiliselt oma tegevust. Ega nad mind maha ei jäta! Nii oligi. Järgmisel korral oli "udu" esimesena dušši all. Neid lugusid võib memuaaridena lõputult rääkida. Hirvost ka. Kõike ei tohi, ega ma mõni elulooraamatu kirjutaja ole, kes faktides nuhib. Küll saab Hirvo oma raamatu, kus vähemalt üks peatükk Virumaa poistekoorist.\nTäna, 20 aastat hiljem\non Hirvo Surva Eesti koorilaulu suurmees. Ma ei räägi poiste, vaid iseenda eest. Arvan, et ilma Hirvota poleks meie perre selline koorilaulupisik tulnud. Väikene unine ja igav maakonnalinn Rakvere poleks seda välja kandnud. Ikka veel kuulavad minu noored mehed oma kodudes koorimuusika suurteoseid ja Arvo Pärt pole nende jaoks pelgalt "pronkspoiss jalgrattal, linna keskväljakul".\nLaulupidu on kõigi nelja poja jaoks sündmus, kust puudumine karistab eelkõige hinge.\nKa seekord, kui sain pühapäevast kontserti nautida sektoris B. Lihtsalt poeg 4 kinkis mulle selle võimaluse. Laupäevasele tassis poeg 2 tooli autost kohale. Siis oli mul murusektor .\nHirvo dirigeeris. Oli mõtlik ja võttis vastutuse. Mu paljunäinud koorilauljabranne ütles hiljem kodus, et hetk, mil Eri Klas Gustav Ernesaksa taktikepi Hirvole üle andis, oli Suur. See puudutas.\nOleksin tahtnud paremini kirjutada, aga pooleli ka jätta ei tihanud. Olgu see siis minu poolt.\nvalisin varasalvest ühe pildi, kuigi kokku saaksin terve paksu albumitäie. Ilmselt tegemist kodukandi laulupäeva prooviga 9 juuni 2005. Pildistas poeg 2, laulja.\nPostitaja: Emmeliina kell 01:15 4 kommentaari:\nPostitaja: Emmeliina kell 09:22 5 kommentaari:


Rein Veidemann Ohmygossip.ee-le: Telemeelelahutus on alla käinud, sageli triviaalne ja labane | NordenBladet.ee\n05 Jan, 2017 by Hillar Kohv\nOHMYGOSSIP – “Telemeelelahutus on alla käinud, sageli triviaalne ja labane. Seda üldiselt väldin,” räägib kirjanik, õppejõud ja kirjandusteadlane Rein Veidemann Ohmygossip.ee-le ning ütleb, et tema meelelahutab ennast raamatutega. “Lugemine on mu kirg, kohustus ja pääsemine. Lemmikuid ei jõuaks siin üle lugeda. Nendega on nii, nagu maiustaksid kompvekikarpidega. Kui oled tühjaks söönud, siis paned riiulile. On hea meenutada, mida kõike on maitsta saanud. Kunagi kogusin niimoodi kompvekipabereid. Nüüd kogun nii raamatuid.”\nRein Veidemann, teie sünnipäev ja sünnikodu?\nSündisin 17. oktoobril 1946. aastal Pärnu vana haigla sünnitusosakonnas, mille aknad avanevad vastu vanglat. Mu lapsepõlv kulges Pärnus Räämal, kodu aadressiks oli kuni 1962. aastani Kirsi t 1. Kodu ise on maha lammutatud, õue võib veel uute majade vahel aimata. 1962. aastal said mu vanemad uue korteri turutagusele Posti tänavale, nüüd kannab see tänav nime Väike-Posti. Seal elab mu ema Johanna (s. 1925) tänini.\nKirjanikuks – siis oli selles midagi väga-väga kauget ja pühalikku. Keskkoolis tahtsin koolitada end diplomaadiks, saatsin isegi paberid Moskvasse Rahvusvaheliste Suhete Instituuti. Kust võisin teada, et see oli avatud vaid Moskva nomenklatuuri äravalitud lastele ja kujutas endast tegelikult välisluurajate kõrgemat õppeasutust. Kirjanikuks unistamine on tänaseks teostunud mitmekülgses kirjamehetegevuses, „kirjanikust“ Eestis on saanud pahatihti mitte kunstnik, vaid käsitööline, teistele meediumidele toormaterjali ettekirjutaja, vaimne kingsepp.\nPärnu Rääma Ülikoolis (nii kutsuti minu lapsepõlves ja nooruses Pärnu Rääma põhikooli, siis oli see Pärnu I seitsmeklassiline kool, millest 1960-ndate algul sai Pärnu V kaheksaklassiline kool), sealt edasi läksime õppima Pärnu I keskkooli (kunagi oli see Pärnu Poeglaste Gümnaasium, täna Pärnu Ühisgümnaasium), mille lõpetasin 1965. Keskhariduse kõrvalt omandasin seal ka autojuht-lukksepa elukutse. Samal, 1965. aastal püüdsin astuda Tartu (Riiklikku) Ülikooli. Konkurss oli üks inimene viiele kohale. Ei kogunud piisavalt punkte, nii et 1965. aasta oktoobris seisis ees teenistus Nõukogude Armees. Sinna ma ka läksin ja kolmeks aastaks jäin. 1969. aastal, naasnud kroonust ja läbinud ülikooliks õhtused ettevalmistuskursused, pääsesin õppima Tartu ülikooli ajaloo-keeleteaduskonda eesti filoloogiat. Lõpetasin selle osakonna 1974. aastal filoloogi, eesti keele ja kirjanduse õpetaja kutsega. See andis mulle võimaluse töötada ajakirjanduses, kirjastustes keeletoimetajana või eesti keele ja kirjandusõpetajana koolis. Valikut polnud, sest ülikooli lõpetanutest enamus suunati kolmeaastasele ülikoolijärgsele riigitööle (koolidesse, toimetustesse). Parimad jäeti eriprogrammi alusel jätkama aspirantuuris – neist pidid saama teadlased. Minul õnnestus jääda siiski ülikooli juurde ülikooli ajalehe toimetusse toimetajaks. 1976. aastal astusin ENSV TA Keele ja Kirjanduse Instituudi juures olevasse neli aastat kestvasse kaugõppe aspirantuuri (tänases mõistes doktorantuur), mis tähendas kõigepealt karme sisseastumiseksameid, vahearuandeid uurimistöö edenemisest, seminare ja aspirantuuri lõpueksameid – needki olid karmid oma mahu ja kestvuse poolest. Näiteks saksa keele kandidaadi miinimumeksami tegin akadeemik Paul Aristele ja Saksa-eesti sõnaraamatu autorile Felix Kibbermannile neli tundi ja see koosnes, grammatikaülesannete lahendamisest, ajalehe ja erialaraamatu teksti tõlkimisest, vestlusest erialalisel teemal ja lihtsast konversatsioonist. Väitekirja eesti sõjajärgsest (nõukogude) kirjanduskriitikast kaitsesin 1984. aastal. Selleks, muide, tuli väitekiri tõlkida vene keelde! Kaitsmise (mis õnneks oli lubatud eesti keeles, sest sel ajal käis Eestis üleüldine venestamine) tulemusena omistati mulle filoloogiakandidaadi kraad, mida Eesti Vabariik tunnustab doktorikraadina.\nMilliseid ameteid te siiani pidanud olete ning millist ametit te praegu peate?\nPärast keskkooli olin Pärnu 7. autobaasis autojuht (GAZ-51), sõitsin „piimaringi“, st käisin kogumas eralehmapidajatelt piimapütte ja viisin need meiereisse, tagasi viisin neile lõssi – see oli erakordselt romantiline aeg. Sõjaväes olin algul raketiveduki juht, seejärel transpordiroodus vedamas igasugu varustust. Suviti olime viljavedudel Lõuna-Ukraina ja Põhja-Kasahstani steppides. Minu „karjääri“ tipuks sõjaväes oli polgu staabi ohvitseride bussijuht ja ühtlasi rühmaülem (vanemseersant). Pärast sõjaväeteenistust olin taas autojuht Pärnu autobaasis, mis sedapuhku oli saanud miskipärast militaarse tähistuse – autokolonn nr. 3054. Vedasin Tootsist briketti, tühjendasin ise tellijatele seda koduõuele – oi, see oli 23-aastasele noorukile nii raske, et võttis vahepeal silme eest mustaks. Kujutage ette neli reisi päevas à kolm tonni briketti, st et mõnel päeval tuli autokastist maha kühveldada 12 tonni. Hiljem olen võrrelnud oma toonast tööelu Merle Travis’i kuulsa lauluga, mille laulis veel kuulsamaks maailma üks võimsamaid basse Paul Robson „Kuusteist tonni“. Selle refrään kõlab minu meelest tänasegi Eesti röövkapitalismi haardes töötegija suhtes aktuaalselt:\nKuusteist tonni sütt andma sa pead,\nsa vanaks vara jääd ja võlgu vaid tead.\nEi surra või, kui Peetrus kord kutsub sind,\nsest kompaniile on müüdud su hing.\n/Tõlge Heldur Karmo/\nPärast ülikooli jäin tööle ülikoolilehe juurde. See oli minu kui tulevase kultuuriajakirjaniku õpipoisi aeg, sest ülikoolileht polnud 1970-ndate keskel mingi igapäevast infot vahendav „kobruleht“, vaid tõsiselt võetav kultuurikandja, mida telliti ja loeti üle Eesti. Ülikooli (parteilisele) juhtkonnale käis see kõvasti närvidele. Eks neil oli peal omakorda kõrgem parteiline järelevalve ja surve. Lehe kirjandus- ja kultuurikülgedel ilmus partei silmis dissidentlike autorite loomingut ja üldse vabameelset esseistikat. Näiteks Linnart Mäll toimetas seal budistliku kirjanduse lehekülgi. Oli palju tõlkekirjandust, sest Jüri Talveti korraldatud ülikooli tõlkekirjanduse võistlusele laekunud tööd tulid seal avaldamisele. Mitmed tänased nooremad või vanemad klassikud olid ülikoolilehes oma loominguga esindatud (Runnel, Kaplinski, Mutt, isegi vist keelatud Alliksaart ja Masingut sai avaldatud). 1977. aastal sai minu aeg ülikoolilehes täis. Otseselt ju ära ei aetud, töölt ei vallandatud, aga kui lahkumisvalduse esitasin, hingas osa juhtkonnast kergendatult. Siis sain töökoha kirjandusmuuseumi teadussekretärina. See oli päris tormiline aeg. Muuseum – see tundub ehk nooremale inimesele kõlavat hallituse järele. Aga neil aastail, mis mina kirjandusmuuseumis olin, sai vägagi põnevaid ja vaimselt rikastavaid konverentse korraldatud. Tartu vaimuelu koonduski tol ajal „Bermuuda kolmnurka“, mille ühes otsas oli teater Vanemuine, teises Õpetajate tänaval asuv Kirjanike Liidu Tartu osakond (nn Kääri-maja, osakonna sekretäriks oli kirjanduskriitik Kalju Kääri) ja kirjandusmuuseum.\n1979. aastal murdus mu toonane elu pooleks, läksin oma esimesest naisest lahku, abiellusin uuesti ja tulin abikaasa Andra Eesmaa (Veidemann) järele elama Tallinna. Siin olin neli aastat TA Keele ja Kirjanduse Instituudi te\nadur, lõpetasin väitekirja kirjutamise ja kirjutasin ka usinalt Sirpi ja Vasarasse, Loomingusse ja Keelde ja Kirjandusse küll kirjandusteaduslikke uurimusartikleid, esseid ja arvustusi, tõlkisin Juri Lotmani „Kultuurisemiootikat“. 1981. aastal võeti mind kriitikuna Kirjanike Liidu liikmeks. Oh, toona oli see ikka väga uhke tunne, olla tunnistatud n.ö. tsunftikõlblikuks!\n1983. aastal kutsuti mind tööle ajakirja Looming asetoimetajaks kirjanduskriitika alal. Ja siis, 1986. aastal koitis mu elu üks suurimaid väljakutseid: minus sai ajakirja Vikerkaar peatoimetaja. Mul õnnestus koondada ajakirja ümber enam-vähem kogu toonane avangardne eesti vaimkond. Mida kõike seal küll lugeda oli: nõukogude süsteemi (režiimi) avameelseid analüüse, humanitaarset valgustust, uuemat ja alternatiivset luulet ja proosat (Krull, Õnnepalu, Sauter jt). See oli mulle endale teiseks ülikooliks. Rahvarinde ajal sai Vikerkaare toimetusest teine Smolnõi (peastaap oli Tallinna vanalinna külje alla) – seal kirjutati kokku rahvaliikumise programm ja mitmeid teisigi dokumente, koos käis kohalike vene liberaalide klubi „Referendum“ (Vikerkaarel oli ka ju oma sõsarväljaanne Raduga vene keeles).\n1990. aastal valiti mind Ülemnõukogu saadikuks, 1992. aastal Riigikogu liikmeks ja nõnda sai järgmiseks viieks aastaks mu töökohaks Toompea.\nMa ei tahtnud aga kuidagi siduda kogu oma elu poliitikaga. Nõnda jätkasin loengute andmist ülikoolis ja erialaliste teadusartiklite kirjutamist. 1995. aastal jätsin aktiivse poliitilise elu sinnapaika ja kultuuriministriks saanud Jaak Allik kutsus mind kirjandusnõuniks kultuuriministeeriumi. Sinekuuri- koht see siiski polnud, sest ministeeriumi eelarves oli ka raha igasuguste kirjandus- ja kirjastusprojektide toetamiseks ja eks selle õiglane ja otstarbekohane laialijagamine oli omaette vigur. Neil ministeeriumi-aastatel hakkas ka liikumine Euroopa Liidu suunas, nii et vahetpidamata käisin küll Luksemburgis, küll Strasbourgis, küll Brüsselis „skriinimas“, aqui’d kooskõlastamas ja arutamas. Sõnaga, sai ikka päris lähedalt nuusutatud tulevast eurobürokraatiat – leidsin selles palju sarnast omaaegsete Moskvas-käikudega. Sealgi tekkisid tutvused, oli väga tähtis, kellega sõid lõunat, kus ja millal õigesti oskasid sõna võtta. Seda, et meid tõsised kultuurilised konfliktid ees ootavad, aimasin, kui ükskord Bratislavas mulle Portugali ministeeriumiametnik vihjas, et tähtsaim EL-is on rahad kasudega magama panna. Hiljem kuulsingi, et Portugalis olevat ehitatud neljarealisi magistraale, mis lõppevat ei-tea-kus…\n1997. aasta kutsus mind Eesti Päevalehe peatoimetaja Kalle Muuli mind sealset kultuuritoimetust juhatama. See oli jällegi üks loominguliselt põnev ja kogemusküllane aeg. Leht õitses, toimetus oli suur ja innukas. Mu tähetunniks Eesti Päevalehes kujunes lehe vahel ilmuva kultuurilisa Arkaadia väljaandmine. Nüüd on sellest jäänud järele vaid rubriik, kui sedagi. Samal ajal murdis Tallinnasse teed Postimees ja selle nõukogu esimees, veel ülikoolilehest kolleegiks ja sõbraks saanud Mart Kadastik kutsus mind Maakri tänavale. Olen seal olnud kümme aastat, algul täiskohaga kultuuritoimetuse juht, siis ikka taanduvalt väiksemale osalusele, praegu kolumnist ja palgaline kultuurikriitik.\nNagu ütlesin juba eespool, pole ma samal ajal kordagi loobunud oma akadeemilistest tegemistest. Loomult paistan ju olevat kirjandusõpetaja, natuke ka teoreetik ja viimastel aastatel üha enam kultuuriloolane. Nii et 2000. aastal kandideerisin Tartu ülikoolis eesti kirjanduse professori kohale ja kuna oli valijatele esitada siiski üksjagu usaldusväärseid kirjanduskäsitlusi ja seljataga piisav loengupidaja ning juhendaja kogemus, siis saingi vahest auväärseima koha oma elus – olla Gustav Suitsu kui esimese kirjandusprofessori üks hilisemaid järeltulijaid. Võtsin oma tööülesandeid suure innuga, ehkki see tähendas mõnikord nädalas kaks või enamgi kordi Tartu ja Tallinna vahet sõitmist. Ülikool rentis mulle välja ametikorteri, nii et oli ka nädalaid, mil olin kogu aeg Tartus (tagasi).\n2005. aastal sai mul aga valitud aeg Tartus ümber. Administratiivne koormus ja vastutus kasvas ülepea ning uuele ringile professorina ma enam ei läinud. Sama ajal kulmineerus Tallinna ülikooli asutamine ja välja kuulutati kultuuriteooria ja –poliitika professuur. Sinna ma kandideerisingi. Kultuuripoliitika all peeti silmas loovmajanduse õppe arendamist. Aga selle koha pealt olin üsna tume. See õppesuund ülikoolis ka suleti, jätkub Kunstiakadeemia juures. Spetsialiseerusin üha enam eesti kultuuriloolistele ja tähenduslikele probleemidele. Nii sai minust Tallinna Ülikooli Eesti Humanitaarinstituudi professor. Poole koormusega erakorralise professorina õpetan seal praegugi. Tahtnuksin emeriteeruda, kuid ülikoolikorraldus nõuab ühes ülikoolis kahte professori aega ja ka siis pole kindel, et oled valitud emeriitprofessoriks. Selle otsustab ülikooli senat. Emeriitprofessori staatus annaks võimaluse vabaneda minu eas juba väsitavast loengukoormusest või vähemalt võimaluse valida lugemiseks kõige meelepärasemaid kursusi, samal ajal aga jätkata bakalaureuse ja magistritööde juhendamist, osaleda teadustöös, kaitsmiskomisjonides, olla oponent jne.\nKui lugupeetud Arnold Rüütel oli Eesti Vabariigi president, siis kirjutasite talle kõnesid. Kas midagi põnevat ka meenub sellest ajast?\nJah, see oli suur usaldus president Rüütli poolt kutsuda mind oma mittekoosseisuliseks nõunikuks. „Kõnede kirjutamine“ vajab täpsustamist. See seisnes kõne „põhjade“ kirjutamises vastavalt n.ö. tellija materjalist. See, mida president kavatses ühel või teisel puhul rääkida, milliseid tema ja presidendi kantselei teiste osakondade seisukohti peeti vajalikuks kajastada presidendi kõnedes, see tuli ka kõnedeks vormistada. Minu osa selles avaldus just ennekõike „põhja“ tegemises, retoorilise vormi leidmises, selle läbirääkimises presidendiga ja hiljem ka lõppviimistluses. Algul oli see vägagi loominguline töö ja pakkus mulle rahuldust, et sain olla presidendi mõttekaaslane ning aidata teda Eesti esimese kõneisikuna esindada avalikku arvamust. Kuid mida kuu edasi, seda keerulisemaks muutus suhtlemine presidendiga. Toonane kantselei direktor Tarmo Mänd domineeris varsti Kadriorus peaaegu kõigi asjade „ettehooldajana“. Õhustik läks väga pingeliseks, kohati isegi traumeerivaks. Tekkis mitmeid päris absurdseid olukordi, nagu Kafka „Lossis“. Lõpupoole loobuti minu kaastööst. Mul on ääretult kahju, et President Arnold Rüütel ei saanud teostada neid võimalusi, mida teda toetav rahvas temalt lootis. Tal ei lastud usaldada teda presidendikampaanias aidanud seltskonnal. Kui oleks olnud professionaalne ja kõrgelt motiveeritud meeskond (pädevad juristid, tugev PR-grupp, analüütikud, kirjutajad jne), kui teda poleks küüniliselt ära kasutatud Rahvaliidu ja Keskerakonna ambitsioonides (õudne tagasigi mõelda: president kui Rahvaliidu ja Keskerakonna garant!), sii\ns oleks Rüütel jätkanud presidendina ka teisel „hooajal“. Ja Eesti oleks tasakaalukam. Vähemalt oleks maarahval olnud kedagi, kelle autoriteedile loota. Nüüd nad on ikka täitsa üksi. Ja ega maarahvast polegi enam õieti järele jäänud. Rahvaliidulgi lasti minna kõige liha teed.\nKas teil endal pole olnud soovi kandideerida Eesti Vabariigi presidendi ametikohale?\nSee ei saa olla mingil juhul soov. Peab olema suurem osa ühiskonnast, nende surve erakondadele, Riigikogule, selleks et kujundada tahtmist üht või teist isikut presidendi ametikohal näha. Kuna rahvas Eestis presidenti ei vali – viimati tegi seda 1992. aastal erandkorras – siis on see ikkagi poliitiliste jõudude kokkulepe või domineeriva poliitilise jõu (või koalitsiooni) tahe. Soovi asemel tuleb niisiis rääkida valmisolekust. Ja see oli täiesti olemas president Lennart Meril ja ka Arnold Rüütlil. Tooma Hendrik Ilvesel, nagu Wikileaksi läbi teada saime, oli see kõige rohkem vastutulek, mitte just meeldiv kohustus. See, et Eesti presidendil pole suuremat kaalu ja et tegemist on paljuski tseremoniaalse rolliga – seda saabki niimoodi välja mängida, sest Põhiseadus seda võimaldab.\nAga on võimalus ka Kadriorg Eesti poliitilise elu kontsentriks kujundada, tuua sinna kõikvõimalikke ümarlaudu, koondada aktiivseid mõttekodasid, mõjutada parteide eliite. Oi, kui palju saaks Kadriorg Eesti poliitilise kliima mõjutamisel ära teha. Praegu on aga nii, et isegi presidendi algatatud Eesti Koostöö Kogu kiratseb, piirdudes vaid Inimarengu aruande vahendamisega. Vähemusrahvuste ümarlaua tegevus on täiesti külmutatud, presidendi kantselei eelarves on prioriteedid ümber jagatud. Olen ise selle koostöökogu nõukogu liige. Tunnen sisimas tühjustunnet, jõetust. Ei vajata ju meid. Korduma kipub jälle samasugune stsenaarium, mida nägin lähedalt Rüütli-aegses Kadrioru lossis. Kapseldumine, mitte pro- vaid reaktiivne tegevus.\nMillistesse parteidesse te olete kuulunud?\nSotsiaaldemokraatliku maailmavaatelise liikmena NLKP-sse (1971 – 1989), Eesti Sotsiaaldemokraatlikku Iseseisvusparteisse (ESDIP) 1989, seejärel Eesti Sotsiaaldemokraatlikku Parteisse (1989 – 1992), Eesti Keskerakonda (1992 – 1995).\nLugemine, lugemine ja veelkord lugemine. Teater, kontserdid, muusika laiemalt.\nÜtlesite, et teie lemmikhobi on lugemine. Kas võiksite välja tuua mõne oma lemmikraamatu ja lemmikkirjaniku?\nLugemine on mu kirg, kohustus ja pääsemine. Lemmikuid ei jõuaks siin üle lugeda. Nendega on nii, nagu maiustaksid kompvekikarpidega. Kui oled tühjaks söönud, siis paned riiulile. On hea meenutada, mida kõike on maitsta saanud. Kunagi kogusin niimoodi kompvekipabereid. Nüüd kogun nii raamatuid.\nArvan, nüüd isegi usun, olles lähemalt uurinud nii eesti kultuuri, ühiskonna kui ka poliitilist ajalugu: pärast taas vabaks riigiks saamist, oleksime võinud jätkata kapitalistlikul teel selle mõõdukama vormi kaudu. Vasttaastatud riik ei oleks tohtinud nii kergekäeliselt ja -meelselt ära müüa, erakätesse anda, varasid tagastada, nagu seda 1990. aastate algul tehti. Eriti maal ja eriti põllumajanduses. See kummituslik ratsa rikkaks saamine, see mõõdutundetult vallandunud ahnus, see neoliberalistliku majandusmudeli kriitikavaba kopeerimine Eestis, ühiskonna lõhenemine… Ma tõesti ei tea, kas need võidud, need kiirendused, mis väidetavalt on tänu sellele radikalismile saavutatud, kaaluvad üles hinna, mida eesti ühiskond on selle eest maksma pidanud? Kui ma midagi kardan, siis on see makstud hinna pöördumatus. Kui ma midagi loodan, siis 1990. aastate algul sündinud põlvkonnal arusaama teket, et Eesti on liiga väike selleks, et praktiseerida siin kapitalismi äärmuslikke vorme ja et järgmisteks kümnendikeks tuleb seada kategooriliseks imperatiiviks inimese- ja ühiskonnakesksus. Ja et Eesti tuleks tagasi võita rahvusvaheliste korporatsioonide lõa otsast ja et me ükskord ometi oskaksime ka ise midagi luua, tooteid vääristada, mitte aga teenida teiste rahvaste ja riikide mõisates kiltrite, kupjate ja aidameestena.\nBeatles’it muidugi – see on minu põlvkonna muusikaline hing ja kreedo. Puccinit – ikka ja jälle! Tobiase „Joonase lähetamist“, Heino Ellerit, Arvo Pärti. Eesti kooriklassikat. Uuema aja popist Stingi, James Blunti, Leonard Cohen’it, – kuigi nemadki vist on juba „vanad“. Rock Hotel, Kukerpillid, Tõnis Mägi, Ivo Linna, Rein Rannapi helilooming, Ruja. On mitmeid muusikateoseid nii süvamuusika kui ka popmuusika vallast, mis liigutavad mind hingepõhjani\nMillist raadiojaama te enim kuulate ning kas mõni raadiosaade ka lemmikute hulka kuulub?\nVikerraadio uudiste ja Uudis+ programmid, Rändaja saade Hendrik Relvega, Jäljed kivis Helgi Erilaiuga. Autos on mul raadio timmitud kas Raadio 3 või Kuku peale.\nMillised telesaated kuuluvad teie lemmikute hulka ning milliseid saateid te kunagi telerist ei vaata?\nLemmikud Eesti Televisioonist: Aktuaalne kaamera, Foorum, Ringvaade, Pealtnägija, Mis teie arvate, dokumentaalfilmid, Midsomeri mõrvad jt krimisarjad.\nETV 3-st vaatan uudistesaadet, mul tütar töötab seal reporterina. Telemeelelahutus on alla käinud, sageli triviaalne ja labane. Seda üldiselt väldin.\nMida te arvate selgeltnägijatest ja ravitsejatest ning kas teil endal või mõnel teie lähedasel inimesel on olnud kokkupuudet mõnega neist?\nGnothi seauton – „Tunne(ta) iseennast“. Selline arvatavalt Pythagoraselt pärit lause on kirjutatud Delfi templile. Ma eelistan teistele omaenda aru. Tuleb sellega tegelda! Kui ei mõista iseend, siis ei mõista ka teisi. Mõistmise tee on lõputu. Siin ei aita ükski selgeltnägija. Sageli on see šarlataansus või heal juhul meelelahutus. Ravitsejatel on aga ajaloos oma aukoht olemas – rahvameditsiinis. See elab tänapäevalgi veel.\nMitu raamatut on teoksil, mitu mõttes. Ma ikka veel julgen unistada, kuigi paljud neist on taandunud vaid unenäoks.\nAvafoto: Rein Veidemann (Sander Ilvest/Scanpix)


2-söögitooli komplekt BSL Concept Eloise, helehall hind | kaup24.ee\nBSL Concept söögitoolid, köögitoolid\n2-söögitooli komplekt BSL Concept Eloise, helehall\nKauba ID: 4640987\nToote kirjeldus: 2-söögitooli komplekt BSL Concept Eloise, helehall\nKumera seljatoega söögitoolid;\nKomplektis - 2 tooli;\nMaterjal - samet;\nIstumisosa ja seljatugi on täidetud polüuretaanvahuga (30 kg/m³);\nJalad on valmistatud: metallist;\nÜhe tooli mõõdud: laius - 47 cm, kõrgus - 81 cm, sügavus - 59 cm;\nIstumisosa mõõdud: laius - 45 cm, sügavus - 40 cm, kõrgus - 47 cm;\nJalgade kõrgus - 41 cm;\nToolide Eloise valmistamisel on kasutatud pehmet ja luksuslikku sametist pehmenduskangast, millel on peen läige. Suurepärane valik kaasaegse või eklektilise interjööriga elamisse. Toolide materjal pole mitte ainult eriti pehme ja meeldiv, vaid ka kulumiskindel.\nKõik need modernse mööbli omadused kinnitavad asjaolu, et selle stiili tooted on lihtsad ja samal ajal väga universaalsed. Seega on neid lihtne sobitada igas suuruses ruumidesse. 2-söögitooli komplekt BSL Concept Eloise, helehall meeldib neile, kes soovivad luua minimalistliku ja avara ruumi korraliku ja värske olemusega.\nÜldine informatsioon tootest: 2-söögitooli komplekt BSL Concept Eloise, helehall\nKauba kaal koos pakendiga: 12.3 kg\nVaade: BSL Concept, söögitoolid söögitoolid, köögitoolid\nTootja: BSL Concept\nMööbli kollektsioon: Eloise\nViimistlusmaterjal: Velvet, Metall\nKõik tooted sellelt kaubamärgilt: Kõik BSL Concept tooted\nSoovitame osta koos: 2-söögitooli komplekt BSL Concept Eloise, helehall\nTagasiside tootele: 2-söögitooli komplekt BSL Concept Eloise, helehall\nKüsimused ja vastused toote kohta: 2-söögitooli komplekt BSL Concept Eloise, helehall


PM: Pealinnas avatav uus ööklubi reklaamib end uimasti abil\nÜlo Toomsalu • 9. mai 2002 kell 6:11\nTallinnas Pirital avab uksed ööklubi Opium Club, mis on keelespetsialistide sõnul selge narkootikumide propageerimine.\nLaialt levinud narkootilise aine oopium järgi nime saanud lõbustusasutus hakkab mai lõpus tegutsema senise populaarse ööklubi Flamingo hoones, kirjutab Postimees.\nTervisekasvatuskeskuse alkoholismi ja narkomaania ennetamise programmi juht Ellu Eik ütles, et uue ööklubi nimi jätab mulje, nagu oleksid seadusega keelatud narkootikumid tegelikult meie igapäevaelu loomulik osa.\n?Nimi oleks nagu otsene viide sellele, mis seal klubis toimub, ehk vägisi jääb mulje, nagu see olekski koht, kus narkootikume tarbida,? märkis Eik. Ta lisas, et miski ei takista järgmisel asutusel võtma nimeks Kokaiin või Heroiin.\nKa keeleinspektsiooni järelevalve juht Leho Klaser pidas Opium Clubi nime kohatuks, kuid lisas, et inspektsioon selle vastu astuda ei saa. ?Varem küll kooskõlastati nimesid meiega, kuid siis lõpetati see ära, sest see olevat äritegevuse segamine,? lausus ta.\nAvatava ööklubi Opium Club omanik Jan Lipinski ei pidanud nimevalikut imelikuks. ?See ei ole kuidagi seotud narkootikumidega, kui te seda silmas peate,? kinnitas ta.\nLipinski sõnul vihjab tema valitud nimi pigem hiina ja india kultuurile. ?Minu jaoks seondub see maagilise ja vana kultuuriga - seikluse ja maagiaga,? väitis klubiomanik. Ta tuletas meelde, et oopiumi nime kannab ka nüüdseks aastakümneid turul olnud parfüüm.


Akrüülist Hajumine Crystal Tükid Jää, Konfetid, Pulmad Vaas Filler 25*18MM Kaksteist-Punkt Star, 200PCS/PALJU See Kategooria Sündmus And Pidu\nMEIST : Oleme spetsialiseerunud eksportivate kogu maailmas ja on olnud alates 2008. aastast. Meie firma hakkas välja eksportiva pulm teene, kingitused ja pulm keskpunkt. Meie Brändi "Future & Fancy" on juhtiv nimi korral tarvikud ja on aidanud palju uusi ettevõtteid maailmas alustada seal uut äri-Me oleme siin, et aidata, aidata ja koos kasvada. Naudi sirvimise kaudu meie pood ja julgelt võtke ühendust, kui te vajate mingit abi\nTellimused on tavaliselt tarnitakse jooksul 3-7 tööpäeva , välja arvatud puhkepäevad. Post air mail ja kestab tavaliselt 15-30 tööpäeva enamik riike,Pange tähele, laevandus, Brasiilia ja Venemaa võiks toimuda paari kuu jooksul rohkem kui tavaliselt. Pakume ka kullersaadetise nagu TNT, UPS, DHL, FEDEX, TEEMAKSU, ARMAEX, mis tavaliselt võtab 3-7 tööpäeva. Hulgimüügi, me tavaliselt tarne-tasuta kohaletoimetamine enamikus riikides, kui teie riigis ei ole vaba shipping, me ka on toetada suurt allahindlust laevandus tasu, milles on näidatud nimekirja.\nMe ainult laeva, kauba aadressi te tingimusel aliexpress, nii et palun veendu, et aadress, mida kasutate on õige.\nKõik kliendid peaksid vastuta tolli_maks ja maakleri tasud ise.\nTagastab aktsepteeritakse originaal/suletud seisukorras 15 päeva jooksul alates tarne. Kasutatud/pitseerimata punkte ei võeta, ostja vastutab tagasi laevandus tasu. Laevandus tasu ei tagastata.\nSisaldab 200pcs per pack\nIga tüki on umbes. 25mm x 18mm\nNeed imeilusad kristallid vaatama suur pulm tabel!\nNeid saab kasutada ka osana lill korra põhjas vaas!\nTulevik & Fancy\nSünnipäeva,Halloweeni,Partei,Lõpetamist,Pulmad,sõbrapäev,Pulm,Pulmad & Kaasamine,Jõulud


Privaatsust puudutavad reeglid – Adelle Apartments – ametlik sait | Korterhotellid sihtkohas Tallinn\nSelleks, et pakkuda sulle parimat kogemust, kasutab Adelle Apartments oma veebisaidil tehnilistel, analüütilistel ja turundusega seotud eesmärkidel enda ja kolmandate osapoolte küpsiseid. Meie saidi sirvimist jätkates nõustud küpsiste kasutamisega. Kui soovid selle kohta rohkem teavet saada, vaata meie küpsiste teatist.\nNeed privaatsust puudutavad reeglid kehtivad veebisaidile adelle-apartments-talinn-ee.book.direct, mis kuulub majutusasutusele Adelle Apartments, kes seda haldab. Need reeglid kirjeldavad seda, kuidas me kogume ja kasutame teavet, mis võib sisaldada isiklikke andmeid, mida sa meie veebisaidil (adelle-apartments-talinn-ee.book.direct) jagad. Reeglites on kirjas ka valikud seoses sellega, kuidas me sinu isiklike andmeid kasutame, ning see, kuidas sa nendele andmetele ligi pääsed ja neid uuendada saad.\nKui soovid punktides C–F välja toodud töötlemist vaidlustada ning sellest töötlemisest loobumine pole vastavas ulatuses otse võimalik (nt sinu konto seadete all), siis võta palun majutusasutusega info@adelle.ee ühendust.\nUsaldame, et tagad selle, et sinu isiklikud andmed on täielikud, täpsed ja ajakohased. Palun anna meile esimesel võimalusel teada oma isiklike andmetega seotud muudatustest või ebatäpsustest, võttes ühendust majutusasutusega info@adelle.ee . Töötleme sinu taotlust vastavalt kehtivatele seadustele.\nKui sul on küsimusi või muresid seoses sinu isiklike andmete töötlemisega või soovid teostada selle teatisega seotud õigusi, siis võta meiega ühendust: info@adelle.ee . Küsimuste ja kaebuste korral võid pöörduda ka oma kohaliku andmekaitseasutuse poole.


Miks eelistada eritellimusel garderoobisüsteemi - Superkodu\nVaatamata sellele, et L-UKS on Eesti suurim garderoobisüsteemide tootja, oleme säilitanud võime olla paindlik. Iga toode ja tellimus on ainulaadne ning kordumatu nii mõõtude, materjalivaliku kui ka lahenduse osas. Püüame vastu tulla nii paljudele kliendi soovidele, kui see on võimalik. Meie eesmärk on alati leida kliendi soovidele vastav lahendus toodete konstrueerimisel, kaotamata seejuures toote kvaliteedis.\nGarderoobikapil, mille ostad valmislahendusena või tellid eritellimusel, on väga suur vahe. See on tõesti umbes sama, kui sul on valida kiirtoidurestorani või à la carte'i restorani toidu vahel, mis on tehtud kvaliteetsest toorainest. Esimesel juhul on küll investeering väiksem, kuid seda napim on ka nauding võrreldes kvaliteetse toidu ja kauni atmosfääriga restoranis einestades.