Aianduses kasutatavad antimikroobsed ühendid - Teave\nAianduses kasutatavad antimikroobsed ühendid\nPosgrados de Agronomia. Barquisimeto, Venezuela. Venezuela, Bolivari Vabariik. Piracicaba, SP. Brasiilia Brasiilia.\nTaimedest pärit looduslike antimikroobsete ainete väljatöötamine ja rakendamine toidu säilitamiseks\nMiks me pestitsiide kasutame\nPestitsiidid meie toidusüsteemis\nKitosaan põllumajanduses: uus väljakutse taimehaiguste ohjamiseks\nBioloogilise tõrje strateegiad integreeritud kahjuritõrje (IPM) programmides\nSirvi lugusid – lk 77\nLooduslikud antimikroobikumid toiduohutuses ja -kvaliteedis.\nI rahvusvaheline sümpoosion looduslike säilitusainete kohta toidusüsteemides\nAutode desinfitseerija udu\nVAATA SEOTUD VIDEOT: Avastamata antibiootikumid: salarelv mullas – Jack Barber – LTAX19\nNagu enamik veebisaite, kasutame ka küpsiseid. Selle eesmärk on tagada teile parim võimalik kogemus. Jätkates www. Kui soovite, saate lisateavet meie kasutatavate küpsiste kohta. Täpsem bibliograafiline otsing. Sule Lisateavet. Logi välja Juurdepääsu haldamine. Logi välja. Otsige CAB e-raamatutest. Sisestage märksõna või fraas. Teemast otsimine Piirake valitud teemadega.\nPiirake valitud sisuga. CAB eBooksi nutikad otsingud põhinevad sageli uuritud teemadel ja teie enda päringutel. Taotlege otsingut. Kirjeldus See 22 peatükist koosnev raamat annab põhjaliku arutelu looduslike antimikroobikumide kasutamise kohta toiduainetööstuses üldise toiduohutuse ja kvaliteedi parandamiseks. Konkreetsed peatükid on pühendatud eelkõige bakteriofaagide ja bakteriaalsete antimikroobsete ühendite, vetikatest pärinevate antimikroobsete ainete, seentest pärinevate sekundaarsete antimikroobsete metaboliitide ja antimikroobsete ainete käsitlemisele. Lisateavet selle raamatu kohta.\nTeised peatükid sellest raamatust Peatükk: 1 Lehekülg nr: 1 Looduslikult esinevad biotsiidid toiduainetööstuses. Autorid: Acharya, D. Rios, J.\nRai, M. Peatükk: 2 Lehekülg nr: 10 Bakteriofaagid ja faagide poolt kodeeritud valgud: toidukvaliteedi ja -ohutuse väljavaated. Peatükk: 3 Lehekülg nr: 27 Ülevaade erineva päritoluga piimhappebakterite antimikroobse toime kohta. Autorid: Topisirovic, L. Kojic, M. Strahinic, I. Fira, D. Golic, N. Peatükk: 4 Lehekülg nr: 39 Bacteriocins for bioprotection of foods. Abriouel, H. Lucas, R. Grande Burgos, M. Peatükk: 6 Lehekülg nr: 77 Mikroobne kääritamine toiduainete säilitamiseks. Autorid: Faid, M. Peatükk: 8 Lehekülje nr: Seente antimikroobsed sekundaarsed metaboliidid toiduohutuse tagamiseks.\nAutorid : Carvalho, M. Peatükk: 9 Lehekülg nr: Antimikroobsed kiled ja katted piimavalkudest. Autorid: Khwaldia, K. Peatükk: 10 Lehekülg nr: Kitosaanide antimikroobsed ja muud kasulikud rakendused.\nAutorid : Friedman, M. Juneja, V. Peatükk: 11 Lehekülg nr: Biogeense amiini taseme vähendamine lihas ja lihatoodetes. Autorid: Ruiz-Capillas, C. Herrero, A. Jimenez-Colmenero, F. Peatükk: 12 Lehekülg nr: Biogeensed amiinid veinis ja äädikas: starterkultuuri roll nende inhibeerimisel.\nAutorid: Ferreira, I. Pinho, O. Peatükk: 13 Lehekülg nr: Taimedest ja mikroorganismidest pärit toidu kaudu levivate seente looduslikud inhibiitorid. Autorid: Razzaghi-Abyaneh, M. Shams-Ghahfarokhi, M. Peatükk: 14 Lehekülg nr: Taimsete antimikroobikumide kasutamine toiduainete säilitamisel.\nAutorid: Tiwari, B. Valdramidis, V. Bourke, P. Cullen, P. Peatükk: 15 Lehekülg nr: Eeterlikud õlid ja nende komponendid fütopatogeensete seente tõrjeks, mis mõjutavad taimetervist ning põllumajandusliku toidu kvaliteeti ja ohutust.\nAutorid: Morcia, C. Spini, M. Malnati, M. Stanca, A. Terzi, V. Peatükk: 16 Lehekülg nr: Puuviljade koristusjärgne haigustõrje taimede bioaktiivsete ühenditega. Autorid: Mari, M. Neri, F. Bertolini, P. Peatükk: 17 Lehekülg nr: Antimikroobikumid Nigeeria looduslikest söödavatest taimedest.\nAutorid: Oyetayo, O. Peatükk: 18 Lehekülg nr: Looduslikud antimikroobsed ühendid värskete aiasaaduste kvaliteedi säilitamiseks ja ohutuse tagamiseks. Ayala-Zavala, J. Alvarez-Parrilla, E. Rosa, L. Heredia, B. Muy-Rangel, M. Peatükk: 19 Lehekülg nr: Bioloogilised lähenemisviisid inimese patogeenide tõrjeks toodetel. Autorid: Fett, W. Liao, C. Annous, B. Peatükk: 20 Lehekülg nr: Toidus ja taimsetes ravimites kasutatavate Garcinia taimede antimikroobsed ja muud bioloogilised toimed. Autorid: Kapadia, G.\nRao, G. Peatükk: 21 Lehekülg nr: Looduslike aromaatsete ühendite antimikroobse toime ennustav modelleerimine mudeli- ja toidusüsteemides. Autorid: Belletti, N.\nKamdem, S. Lanciotti, R. Gardini, F. Peatükk: 22 Lehekülg nr: Database mining for bacteriocin discovery. Autorid: Hammami, R. Zouhir, A. Lay, C. Fliss, I. Peatüki üksikasjad. Autor s Bastos, M. Toimetaja s Rai, M. Raamat Natural antimicrobials in food safety and quality. Facebook Twitter LinkedIn e-post. Looduslikult esinevad biotsiidid toiduainetööstuses.\nBakteriofaagid ja faagide poolt kodeeritud valgud: toidu kvaliteedi ja ohutuse väljavaated. Uuring erineva päritoluga piimhappebakterite antimikroobse toime kohta. Bakteriotsiinid toiduainete biokaitseks.\nFoeniculum vulgare õhust osade fütokeemiline uuring viis sellest liigist esimest korda eraldatud seitsme ühendi eraldamiseni. Pärast eraldamist ja puhastamist iseloomustati neid metaboliite spektroskoopiliste analüüside põhjal, kasutades 1D ja 2D NMR, samuti massispektromeetriat. Lisaks hinnati toorekstrakti antimikroobset aktiivsust agari difusioonimeetodi abil. Antimikroobse testi tulemused näitasid, et toorekstraktil on suur potentsiaal antimikroobse toimena kõigi 9 mikroorganismi, eriti seenetüvede vastu. Märksõnad: Foeniculum vulgare, Umbellifarae, mentaani monoterpeeni derivaat. Nii tööstuses kui ka teadusuuringutes kasvab huvi aromaatsete ja ravimtaimede vastu nende antimikroobsete ja antioksüdantsete omaduste tõttu. Need omadused tulenevad paljudest aktiivsetest fütokemikaalidest, sealhulgas flavanoididest, terpenoididest, karotenoididest, kumariinidest, kurkumiinidest jne.\nÜhendi iseloomustamiseks kasutasime TLC, kolonni,1H-NMR,13C-NMR, 2D-NMR, IR ja MS. Taime tuvastas aianduse vanem Ismail Al-Rashdi.\nBakterite resistentsus on suur oht taimede põllukultuuridele, loomadele ja inimeste tervisele ning aastate jooksul on see olukord maailmas üha enam levinud. Paljude bioaktiivsete ühendite tõttu on taimed paljulubavad antimikroobsete ühendite allikad, mida saab potentsiaalselt kasutada mikroorganismide põhjustatud infektsioonide ravis. Lisaks vartele, lilledele ja lehtedele on viljadel tõhus kaitsemehhanism kahjurite ja patogeenide vastu, lisaks neil on tänu multifunktsionaalsetele molekulidele toite- ja funktsionaalsed omadused. Selliste ühendite hulgas on antimikroobsetel peptiididel AMP-d erinevad antimikroobsed ained, mis on võimelised lõhkuma mikroobse membraani ja toimima seondumisel mikroorganismide tsütoplasmasiseste sihtmärkidega. Seetõttu on nad võimelised kontrollima või peatama mikroorganismide kasvu. Kokkuvõttes kirjeldatakse käesolevas ülevaates puuviljades leiduvate AMP-de peamisi klasse, nende võimalikku kasutamist biotehnoloogiliste vahenditena ning farmaatsiatööstuse ja põllumajanduse väljavaateid. Intensiivne ja pikaajaline antimikroobne ravi ning nende ravimite liigne väljakirjutamine ja valimatu kasutamine veterinaarmeditsiinis on suurendanud selektsioonisurve tõttu mikroorganismide resistentsust tavapäraste antimikroobsete ainete suhtes, mistõttu on hädavajalik otsida neile ravimitele uusi alternatiive.\nGaranteeritud, et töö saab tehtud ilma ebameeldivaid kemikaale kasutamata! Alustasime tarkvaraarendusega ja läksime järk-järgult üle nafta- ja gaasitehnoloogiale. BioSAFE ajalugu sai alguse sellest, kui meditsiinikooli professorid BioSafe Plant Food on universaalne taimne toit, mis sisaldab seemnetest ekstraheeritud looduslikke toitaineid. Unikaalselt tasakaalustatud laia spektriga keemia. See on tööstusharu juhtiv lahendus madala toksilisusega kaitseks kahjulike patogeenide eest koolides ja töökohtadel.\nMurukõrredel on mehhanismid, mis taluvad biootilist ja abiootilist stressi. Nagu kõik taimed, on ka muruheinad välja töötanud viise, mis aitavad neil taluda ja ellu jääda paljudes stressides, mis võivad nende kasvu piirata. Need pinged hõlmavad seente, bakterite, viiruste, putukate ja nematoodide biootiliste tegurite rünnakut. Taimedel on ka kohandused, mis aitavad neil vastu seista keskkonnamõjudele, nagu kuumus, külm, põud, vettivus ja kõrge soolsusega abiootilised tegurid. Taimerakkude sees asuvad kromosoomid sisaldavad kümneid tuhandeid geene, mis kannavad geneetilisi koode valkude tootmiseks, nt. Terves taimes reageerivad mitmed omavahel seotud biokeemilised rajad sise- ja välissignaalidele tagamaks, et taim suudab läbi viia normaalseid protsesse, nagu idanemine, juurte ja võrsete kasv, fotosüntees, hingamine ja seemnete tootmine. Paljud neist radadest reguleerivad ka taimede kaitset kahjurite, patogeenide ja abiootiliste stresside vastu.\nSee uus antimikroobne aine kaitseb plastmassi määrdumise ja bakterite põhjustatud lagunemise eest. Garanteeritud, et töö saab tehtud ilma ebameeldivaid kemikaale kasutamata!\nLiikuge navigeerimisse Otse sisu juurde. Antimikroobne resistentsus ohustab üha suurema hulga bakterite, parasiitide ja viiruste põhjustatud infektsioonide tõhusat ennetamist ja ravi inimestel ja loomadel. Resistentsuse kujunemise minimeerimine loomakasvatuses tõstab meie loomakasvatustööstuste tootlikkust, kvaliteeti, mainet ja turulepääsu võimalusi nii riigisiseselt kui ka rahvusvaheliselt ning kaitseb rahva tervist, vältides resistentsete organismide teket ja levikut loomadelt inimestele ja vastupidi.\nSEOTUD VIDEO: BSHF-i veebiseminar – fütokemikaalid viinamarjades inimeste tervise jaoks\nMõõdikute üksikasjad. Mikroobide resistentsus meditsiiniliselt oluliste antibiootikumide suhtes on rahvusvaheline probleem. Antibiootikumide meditsiinilisele ja veterinaarsele kasutamisele pööratakse märkimisväärset tähelepanu, kuid nende kasutamise kohta ülemaailmses taimekasvatuses on vähe andmeid. Ainus hästi dokumenteeritud antibiootikumide kasutamine põllukultuuridel on antibiootikumide kasutamine USA-s.\nSee on erinevatest veebiressurssidest kogutud refereerimata teabe kokkuvõte. Selle eesmärk on anda teile aimu uskumustest ja väidetest nende ainete kohta, mida on iidsetest aegadest kasutatud paljudes inimkultuurides ja tsivilisatsioonides näidatud viisil.\nAutode desinfitseerija udu. Liquid Intelligence on loodud bakterite, hallituse, eoste, seente kiireks hävitamiseks ja edasise nakatumise vältimiseks ning tee mustuse, nikotiiniõlide ja muu aurustisse koguneva prahi eemaldamiseks... Märkus: Nano Blue tuli on piisavalt hea desinfitseeriva toime saavutamiseks tavalise veega. Hüpoallergeenne, mittesensibiliseeriv ja inimese nahka mitteärritav. See ei ärrita nahka isegi pärast kokkupuudet. Kasutab kuiva, ülipeent udu, et saavutada kõigi sõidukiruumide kiire töötlemine. Lisa ostukorvi. Piiskade suurus sõltub düüsi konstruktsioonist, uduseadme mudeli numbrist, vedeliku väljalaske kiirusest ja loomulikult kasutatavast vedelikust.\nTööpäringute kontrollimine toimub Equifaxi töönumbri kaudu. Lääne ülikoolilinnak. Lilly ühendab hoolivuse avastamisega, et luua ravimeid, mis muudavad inimeste elu paremaks kogu maailmas.\nAianduses kasutatavad antimikroobsed ühendid...


investori aastaraamat by Rahva Raamat - issuu\nInvestoritele oli hea aasta\nTallinna bör s\nsmaspäev, 23. oktoobri hommik. Tallinna börsi seminariruum oli rahvast täis. Peale börsi juhi Kaidi Ruusalepa olid kitsukeses ruumis ka Olympic Entertaiment Groupi suuromanikud Armin Karu ning Jaan Korpusov, investeerimispankurid Hansapangast, televisioon, ajakirjanikud kirjutavast pressist. Kaks minutit pärast kella kümmet tõusis püsti Kaidi Ruusalepp: “Kurb lugu – börsil ei toimu kauplemist.” Oma börsidebüüdi esimestel minutitel katkestati veerand tunniks kasiinofirma aktsiaga kauplemine, sest selle hind oli lennanud kohe üle 15 protsendi ehk üle börsi seatud maksimaalse hinnaliikumise piirangu. Börs otsustas anda Olympicu aktsia hinnale 25protsendise liikumisruumi, mis realiseerus neile tuhandetele investoritele, kes olid otsustanud avaliku esmaemissiooni (IPO) käigus märkida kasiinofirma aktsiaid, päeva lõpuks kahekümneprotsendilise tuluga. Suvel kümnenda aasta juubelit pidanud Tallinna börsi teine börsibuum oli alanud. USA mõjukas majandusleht The Wall Street Journal iseloomustas 2006. aastat kui börsiaastat investeerimislegendiga, mille kohaselt teenib heal börsiaastal kõige paremat tulu noolemängu mängiv ahv, st tähtsad pole investeerimisoskused ega teadmised, vaid kindlat tulu saab teenida ka aktsiaid juhuslikult valides. Eriti sobiv 13\noli taoline võrdlus Tallinna börsil toimunut vaadates, kus kerkisid kõikide aktsiate hinnad peale ühe – Norma. Aasta algus oli aga kümnetele tuhandetele Eesti investoritele alanud üsnagi nukralt. Ehkki majandus kasvas juba teist aastat kahekohalise protsendi võrra aastas, ei peegeldunud see aktsiate hinnas mitte kuidagi. Pärast Hansapanga lahkumist oli börs stagneerunud. Mõningast elevust tõid küll uustulnukad Tallinna Vesi ning Starman, aga nende funktsiooniks jäi pigem halvima ärahoidmine kui uue impulsi süstimine, mida nendelt esmaemissioonidelt kindlasti sooviti. Investorite suur lootus ning Hansapanga staatuse võimalik mantlipärija Tallink osutus aga täielikuks pettumuseks. 2005. aasta novembris-detsembris Tallinki aktsiaid märkinud üle 17 000 väikeinvestori olid sunnitud nõutult pealt vaatama, kuidas investeering, mis oli tuhandetele neist elu esimene aktsiatega kokkupuude üldse, järjest enam kokku kuivab. Suurema kärata läks ka äkitselt maikuus IPO korraldanud Eesti Ehitus. Erilist usku analüütikutel ehitusfirma aktsiasse ei olnud. Ühest küljest oli ebaõnnestunud Tallinki esmaemissioon investorid ettevaatlikuks teinud, teisalt kardeti aktsia väikesevõitu likviidsust, mis tegi väärtpaberi liiga riskantseks. Oktoobri lõpus, kui tuli teade, et börsile tahab minna ka Balti riikide juhtiv kasiinooperaator Olympic Entertaiment Group, oli üldine meeleolu juba veidi roosilisem. Ilmselt viisid kõik need tegurid ning üha kõvemad hääled kinnisvaraturu jahtumisest või isegi kokkukukkumisest paljude investorite mõtted taas börsile ja juba nädal pärast Olympicu börsidebüüti hakkas Äripäev kirjutama aktsiate üha uutest rekordhindadest Tallinna börsil. Aasta lõppes aga kümne enam kaubeldava aktsia hinnaliikumist peegeldava Äripäeva indeksi kolmekümneprotsendilise tõusuga, mis oli börsi senise ajaloo käiku arvestades keskmine. Aasta varem kerkis majanduslehe börsitoimetuse arvutatav Eesti vanim aktsiaindeks pea poole rohkem. Tõsi, 2005. aasta tõus toimus suuresti tänu Hansapanga ülevõtmisele Swedbanki poolt. 14\nIseloomulik oli 2006. aastale aga pea kõikide aktsiate ühtlane tõus. Nagu öeldud, ainus aastaga odavnenud aktsia oli 22,5 krooni võrra ja samapalju protsente kukkunud Norma aktsia. Tõsi, aktsionärid olid vahepeal saanud dividende viis krooni aktsia kohta, mis vähendas investorite kaotust umbes 15 protsendini. Vaid protsendi võrra tõusnud Harju Elektri aktsionärid said omanikutulu 1,6 krooni aktsia kohta. Isegi Tallinki aktsionärid võisid olla veidi rahulikumad, sest 2006. aastal jäi aktsia hind sisuliselt nulli, ehkki avaliku esmaemissiooni hinnani jäi aktsial esialgu veel tükk maad. Aga see kõik oli alles algus. 2006. aastal 2,5 korda tõusnud Tallinna Kaubamaja aktsiad, vaevalt kuuga 90protsendilise tõusu teinud Olympic, üheksa kuuga 74 protsenti kallinenud Eesti Ehituse ja aastaga sama palju kasvanud Baltika aktsiate hinnad asusid sel aastal kerkima veel kiiremini, mis tõi juba esimestel nädalatel endaga kaasa elava diskussiooni, kui kaugel on uus krahh.\nTallinna börs  Asutatud: 1996. aasta aprill  Asukoht: Tallinn, Tartu mnt 2  Juht: juhatuse liige Kaidi Ruusalepp, alates 19.02.2007 juhatuse esimees Andrus Alber  Tegevusalad: Tallinna börs ja Eesti Väärtpaberikeskus  Äripäeva indeksi koosseis: Baltika, Eesti Telekom, Harju Elekter, Merko Ehitus, Norma, Olympic EG, Saku Õlletehas, Tallink, Tallinna Kaubamaja, Tallinna Vesi 2002 2003 2004\nbörsiettevõtete turuväärtus, mld kr\nÄripäeva indeks  punkti 2500 29.12.2006\n2300 02.01.2006 2100\n1900 1700 1500 Allikas: Äripäev\n20 07. a a s t a alg u s\nUus aasta algas tormiga\nesti ja kogu maailma aktsiaturge 2006. aastal valitsenud tõusulaine, mis ei teinud paksemaks mitte ainult kogenud investorite rahakotte, vaid sütitas julgust ka tuhandetele uustulnukatele, näitas uue aasta alguses esimesi tormimärke. 1. veebruaril kirjutas Äripäev, et analüütikute aastased prognoosid olid juba kuuga täidetud. Nimelt oli enamik analüütikuid uue aasta prognoose tehes ennustanud, et aktsiate hinnad kerkivad 2007. aastal keskmiselt 15 protsenti, aga jaanuari lõpuks olid väärtpaberid juba viiendiku võrra aastalõpuhindadest kõrgemal. Ilmselt oli aktsiate liigkiire hinnatõus paljusid ettevaatlikuks teinud ning alalhoidlikumad investorid olid hakanud juba aktsiaid müüma. Müügilaine kulmineerus veebruaris, mil Tallinna börs nägi esimest korda uuel sajandil indeksite enam kui viieprotsendilisi langusi ja kohati oli märgata isegi mõningaid paanikatunnuseid. Eriti ärevaks tegi asjaolu, et päev hiljem langesid aktsiaturud kogu maailmas ning leidus isegi neid, kes kahtlustasid, et äkki just seekord vallandab väike Eesti aktsiaturgude langustsükli kogu maailmas. Börs ei olnud enam kindel rahateenimise viis, nagu võis jääda mulje 2006. aasta teise poole sündmusi jälgides, vaid ka koht, kus võib raha kaotada. Mida siis teha, kui aktsiate ja fondiosakute hinnad ei liigu enam ühemõtteliselt üles, kui ei saa enam juhusliku valiku meetodil üht väärtpaberit välja valida ning mõne aja pärast kasumit välja võtta? Eks vastused peituvad ikka investeerimise aabitsatõdedes. Vaa17\nta oma eelarvet ja mõtle, kui palju oled sa valmis kaotama, ilma et sinu elukvaliteet kannataks. Ära pane kõiki mune ühte korvi. Õpi oma investeerimisobjekti tundma jne. Paistab, et südatalvine börsitorm investoreid ja emitente (uusi börsifirmasid) ära ei ehmatanud. Märtsis teatas börsiletulekust kirjastuskontsern Ekspress Grupp, mille vastu tunti elavat huvi. Aktsiaid märkis 6000 eraisikut, mis on Tallinki ja Eesti Telekomi järel arvukuselt kolmas tulemus. Ja analüütikud on endiselt optimistlikud.\nInvestoritele oli hea aasta E smaspäev, 23. oktoobri hommik. Tallinna börsi seminariruum Tallinna börs 13 investori aastaraamat 14 36,2 47,2...


Punane teisipäevaõhtu. – Kata .. koob.\n2. märts 2010 Kataõmblemine, elizabeth zimmermann, ez, fbs, february baby sweater, koid, kudumine, poekott\nKolm punast asja said kokku üheks postituseks. Kõige vanemast alustades tuleb juttu teha ühest lapsekampsunist, mis juba poolteist aastat lõngakorvist pildistamist ja omanikku ootab.\nKootud pooleteisest tokist Titan Woolist 3mm varrastega. Esimene pool tokki oli õigupoolest ühtede beebipapude ülejääk, mis leidsid aga nii kiiresti omaniku, et pildist võis ainult unistada. Muster on Elizabeth Zimmermanni February Baby Sweater, mille naisteversioon vahepeal laineid lõi. (:\nJärgmine punane tegemine olid poekotid, sest kaua Sa ikka võõraste kottidega käid. :)\nJuhised võtsin Krentu omad Eesti Naisest. Lähemal tutvumisel ehmatasid koti mõõdud mu ära, aga otsustasin ikkagi prooviks kaks tükki valmis õmmelda.\nKangatüki haarasin endale ahmitud kangavarudest, selline jäigemat sorti linane kangas. Jagus väga täpselt kaheks kotiks, nii suur tükk jäi järgi.\nMulle jäi pisut segaseks see nööpide ja kinnise asetus, mistõttu kokku keerates jääbki kott pisut lahti. Eks järgmine kord saab paremini.\nVäga asjalikud kotid tulid, kuigi võib-olla pisut sügavad – minu keskmise kasvu juures kipub kott aeg-ajalt mööda maad käima, eriti kui ta päris täis ei ole ja põhi kokku vajub.\nKolmas punane asi on üks järatud t-särk. Tema kapist tuli selliste hambajälgede ese välja. Kas on võimalik, et koi käib puuvilla nosimas? Või on tegemist hoopis mõne teise elukaga? Igasugune teave, mis viib pahategija tabamiseni, on teretulnud. :)\nPildid, autoriõigused ja õli tulle. →\n6 thoughts on “Punane teisipäevaõhtu.”\nMa ei saa küll piltide pealt täpselt aru, aga mulle tundub, et Su kottidel on nööp koti küljes. Nööp peab olma tegelikult selle kinnitusriba küljes, üsna selle koha ligidal, kus riba koti külge kinnitub. Siis tõmbad selle riba kotile ümber ja kinnitad nööbiga, nii on ikka terve kott “kinnitatud”.\nAga suured on need kotid jah, mul on muidu alati probleeme sellega, et need tavalised kangast kotid on nii väikesed, et üks piim ja sai ja ongi kott täis. Olen ka täheldanud, et kui kott on pooltühi, siis läheb vastu maad, kui täis, siis ei lähe. See on see suure koti miinus.\n3. märts 2010 at 00:39\t Vasta\nVõtsin nüüd koti kätte ja pöörasin üht ja teist pidi. Kas nii nööp kui ka nööpauk peaksid olema kinnitusriba küljes? Praegune lahendus töötab mul ka, kuigi ei ole päris see, mida Sa silmas pidasid. Nööp on koti küljes ja siis saab koti pealt kinni tõmmata ka “tööasendis”. (:\n3. märts 2010 at 11:04\t Vasta\nOh, alati tuleb mul midagi hiljem meelde – need põhjaõmblused on väga praktilised. Tavalistel riidekottidel kipub see viga olema, et näeb välja nagu suur kott, aga mahutavust ei ole üldse.\n3. märts 2010 at 11:08\t Vasta\nKotil on kokku kaks nööpauku ja üks nööp. Üks nööpauk paikneb kinnitusriba otsas ja teine koti selles servas, kus pole kinnitusriba, täpselt keskel. Nööp paikneb kinnitusribal kohe seal, kus kinnitusriba ise kinnitub. Tööasendis saab koti nööbiga sulgeda, kui kasutada seda nööpauku, mis on koti enda servas, sanga kinnituste vahel ja seda ainumast nööpi. Kui koti kokku rullid, siis kasutad seda nööpauku, mis on riba otsas.\nSee asi on tegelikult üsna lihtne, aga seletada seda on raske :) Aga vaatasin, et oled Flickris ühe pildi favinud, sealt saab ka üht-teist vist aru:)\n3. märts 2010 at 12:56\t Vasta\nSu seletus on üsna arusaadav, aga ENst oli see vist välja jäänud?\nPildi panin lemmikutesse ikka ainult seepärast, et ta oli ilus. (:\n3. märts 2010 at 20:34\t Vasta\nVist on siiski koi. Minu mehe särgid on ka vahel sellised ja muud põhjust ma leida ei oska. Kuigi tema kapis käib üks pidev tuulutamine.\n11. märts 2010 at 16:14\t Vasta


Tasane-Lutoshkin naudivad suusasõitu - Eesti Päevaleht\nSport 6. veebruar 1996\nTasane-Lutoshkin naudivad suusasõitu\nEesti paarisaerulise kahepaadi sõudjad Roman Lutoshkin ja Priit Tasane rõõmustasid neli aastat tagasi spordisõpru Barcelona olümpiamängude 4.kohaga.\nOli alust loota, et meeste paat libiseb edukalt teise olümpiani, kuid hetkel pole kindel, kas Atlantasse pääsetaksegi.\nJuba 1993. aasta MMil tuli selge tagasiminek - 14. koht. Tookord arvas Priit Tasane, et olümpiajärgset aastat võeti mõnevõrra kergemalt, liigne enesekindlus nurjas võimaluse pääseda MMil vähemalt poolfinaali.\nJärgmistel hooaegadel treeniti tõsisemalt, ent paranemist polnud - 1994. aastal Indianapolisest 17., mullu Tamperest 21. koht. Tampere MM oli aga eriti tähtis, sest seal sõeluti välja 14 paatkonda, kes pääsesid Atlanta olümpiale.\n"Tööd oleme sel aastal teinud rohkem kui kunagi varem, vorm peaks viimase peal olema," ütles Roman Lutoshkin Eesti Päevalehele pärast ebaõnnestumist Tamperes ja põhjendas seda ülenärveerimisega. "Põlesime läbi, mis muud," lisas Tasane.\nSamas ütles Tasane, et olla lubanud sõudmise maha jätta, kui MMilt otse olümpiale ei pääse. "Lõplikult ei ütle ma praegu veel midagi, tahan asjad läbi mõelda, oodata ka olümpiakomitee otsust," polnud Tasane siis loobumises päris kindel.\nOlümpiakomitee otsustas aidata\nDetsembri keskel otsustas EOK, et Lutoshkin-Tasane arvatakse ikkagi olümpiakandidaatide nimistusse. See tähendas kummalegi mehele 30 000 krooni toetust. "Olime otsustanud, et sügisel teeme üldfüüsilist tööd, mis tooks raha sisse ega laseks vormil langeda. Kui detsembris tuli olümpiakomitee lõplik otsus, hakkasid mehed järgmisest päevast täie rauaga mahvi saama - ettevalmistusprogramm läks lahti," räägib Lutoshkini ja Tasase treener Matti Killing.\nKui Tasane tegi üldfüüsiliselt ja materiaalselt kasulikku tööd jõusaali instruktorina, siis Lutoshkin rabeles koguni metsalangil. "Päris tore töö, vaim puhkas välja," jääb Lutoshkin rahule. "Nüüd on mõtet tõsiselt edasi üritada. Kui raha juba anti, pole sünnis pingutusest loobuda."\nTasane ütles, et temalgi hakkas süda kripeldama kohe, kui MMi ebaõnnestumine oli läbi seeditud. "Kui ütlesin, et vaevalt enam jätkan, mõtlesin just niimoodi. Praegu tuleb aga olümpiakomitee toetust õigustada. Loomulikult ei piisa 30 000 kroonist kogu ettevalmistusperioodiks. Kuid meil pole mingit õigust kurta - hea, et üldse raha saime," leiab Tasane.\nTasane rihib Tartu maratonil kohta esisajas\nTalvise ettevalmistusperioodi põhilise koormuse saavad Lutoshkin ja Tasane suusatamisest. Detsembris läksid mehed Otepääle laagrisse ja viibivad seal talve jooksul umbes kaks kuud. "Otepää suusalaager on äärmiselt kasulik. Suur pluss on muidugi suhteliselt odav toit ja elamine. Suusatame iga päev peaaegu 50 kilomeetrit," kiidab Lutoshkin. "Minul on Priiduga võrreldes raskem, sest ma pole nii hea suusataja. Olen proovinud igasuguseid määrdeid, aga tõusudel suusad ikka ei pea."\nTasane on suusarajal sedavõrd tugev, et tuli mullu Tartu maratonil 100. kohale, sai esisaja viimase mehena isegi eriauhinna. "Loodan tänavu kohta parandada. Mullu polnud suuskade libisemine just kiita, muidu võinuks veelgi kõrgemale tõusta," arutleb Tasane.\nTalvel peaks sõudjate programmi kuuluma ka ergomeetritreening, ent mõlemad paariskahese mehed leiavad, et suusatamisest on palju rohkem kasu. "Ergomeeter on tuim riist. Kui midagi kõrval liiguks, näiteks seinal kujuteldav pilt loodusest, oleks võib-olla huvitavam," naljatab Lutoshkin. "Suusatamine on emotsionaalsem. Ta hoiab närvi värskena," lisab Tasane.\nUkraina või Hispaania?\nSuusatada on küll hea, ent sõudja peab õigeaegselt alustama ka veetreeningut. Eesti tingimustes see enne aprilli tavaliselt kõne alla ei tule, kuid viimane aeg veele minna on märtsis. Ainus küsimus on: kuhu?\n"Suures osas sõltub koha valik rahakoti paksusest," on Matti Killingu loomulik vastus. "Viimasel ajal oleme põhiliselt treeninud Lõuna-Ukrainas. Võib-olla muude tingimuste üle ei tasu norida, aga toidulaud on Ukrainas tõesti vilets. Kui pole mootorit millegagi kütta, siis muutub ka treening ebakvaliteetseks. Kõige euroopalikum variant oleks minna Hispaaniasse, kuid rahanappuse tõttu on see veel arutluse teema. Usun, et Jaanson sõidab Hispaaniasse, sest tema rahakott võimaldab seda. Teiste olukord pole nii kindel."\nUkraina poolt ei ole ka Lutoshkin ja Tasane. "Koht on üsna vilets. Et jõele pääseda, tuleb üle järve sõita. Seal on kõva tuul, mõnikord oled läbimärg juba enne õige treeningu algust. Ja ilm oli Ukrainas vähemalt mullu märtsis nii külm, et soodsam olnuks isegi Tartus Emajõel sõita," kurdab Lutoshkin. "Mina olen igal juhul Hispaania poolt. Isegi oma raha võib selle nimel mängu panna," arvab Tasane.\nTihedam võistlusperiood algab meie paarisaerulisel kahepaadil mais, kulminatsiooniks on loomulikult olümpiakatsevõistlus Luzernis 7.-9. juunil - kaks paremat paatkonda pääsevad Atlantasse.\n"Mina küll ennustama ei hakka, kes on meie meeste põhikonkurendid. Kedagi ei tohi alahinnata," on Killing resoluutne. "Sageli võidavad just need, kellel õiget lootust polegi. Täpselt nii, nagu meil juhtus Barcelona aastal, kui saime pingevabalt ja erilise kohustuseta valmistuda.\nKõige tähtsam on vaimne valmisolek. Selleks tuleb enne otsustavat starti võimalikult palju võistelda. Tahame Saksamaal osaleda kolmel heatasemelisel regatil, see peaks vabastama mehed kartusest."\nEelmistel hooaegadelgi näis kõik hästi minevat, kuid aasta põhivõistlusel järgnes läbikukkumine. Killing siiski eitab ettevalmistusvigu: "On juhtunud niimoodi, et hooaja teisel poolel ei saanud me mingitel subjektiivsetel või objektiivsetel põhjustel osaleda vajalikel võistlustel. Tunamullu jäid Pariisi MKetapp ja Henley regatt raha vähesuse tõttu ära. Eelmisel aastal elas Lutoshkin üle autoõnnetuse. Kadus kontroll vastaste üle. Kui lähed suurvõistlusele oma taset teadmata, hakkavad käed-jalad värisema. Ometi olid mehed testide põhjal paremas vormis kui 1992. aastal. Selle ajaga, mille nad Tampere MMil välja sõitsid, võinuks samas veel kolm korda järjest 2000 meetrit läbida. Ma ei suutnud nende närvipinget maandada.".\nKa Lutoshkin arvab, et katsevõistlusel tuleb arvestada paljude konkurentidega: "Mõni üllataja võib kuskilt alati esile kerkida. Kevadise vormi põhjal on raske midagi otsustada. Meil pole midagi kaotada, tuleb üritada kahe parema hulka pääsemist."\nTasane on ainus, kes julgeb pakkuda ka konkreetseid konkurente. Tema arvates tuleb kõva võitlus esmajoones Tshehhimaa, Ukraina ja Venemaa kahelisega - "Tänavune ettevalmistus peaks olema rajatud tõusvas joones liikumisele."\nOlenemata sellest, kas meie paarisaeruline kaheline pääseb Atlantasse või mitte, on Lutoshkin ja Tasane oma nime Eesti spordilukku kirjutanud. Olümpia neljas koht lubab seda kindlalt väita. "1992. aasta kevadel ma veel ei uskunud, et kahelisel midagi välja tuleb. Planeerisin hooaja peastardina hoopis kergekaalu MMi ühelise sõitu. Saime suve algul paar head tulemust, ent usku polnud Barcelonaski. Võib-olla on hea, kui ei tunne endal mingit kohustust," meenutab Lutoshkin eelmist olümpia-aastat.


Nii Põlva- kui Valgamaal jäi palgakasv Eesti keskmisele alla - Uudised - Lõuna-Eesti Postimees\nNii Põlva- kui Valgamaal jäi palgakasv Eesti keskmisele alla\n29. mai 2019, 8:03\nValgamaal on keskmine kuupalk üks Eesti madalamaid. Palju parem pole olukord ka Põlvamaal. FOTO: Sille Annuk\nStatistikaameti andmetel tõusis keskmine brutokuupalk Eestis eelmise aasta 1. kvartaliga võrreldes 7,9%.\nVõrumaal tõusis näitaja täpselt sama palju kui riigi keskmine: 7,9% 1055 eurole. Põlva- ja Valgamaal jäi aga kasv Eesti keskmisele alla. Põlvamaal kerkis näitaja 5,6% 1000 eurole ja Valgamaal 5,4% 996 eurole.\nKeskmine brutotunnipalk oli Eestis 1. kvartalis 7,90 eurot, mis on 7% suurem kui eelmise aasta samal ajal.\nKeskmine brutokuupalk oli jaanuaris 1309 eurot, veebruaris 1317 eurot ja märtsis 1396 eurot. Eelmise kvartaliga võrreldes vähenes 1. kvartalis brutokuupalk 3,2%, peamiselt ebaregulaarsete lisatasude vähenemise tõttu. Keskmise brutokuupalga aastakasv oli 1 protsendipunkti võrra aeglasem kui eelmises kvartalis.\nReaalpalga tõus oli 5,5%. Reaalpalk, milles on arvesse võetud tarbijahinnaindeksi muutuse mõju, tõusis võrreldes 2018. aasta 1. kvartaliga tarbijahindade tõusu tõttu aeglasemalt kui keskmine brutokuupalk.\nVõrreldes 2018. aasta 1. kvartaliga, tõusis keskmine brutokuupalk kõige enam muudes teenindavates tegevustes (organisatsioonide tegevus, kodutarvete parandus, iluteenindus), kus keskmine brutokuupalk on üks madalamaid.\nBrutokuupalk langes 1. kvartalis võrreldes eelmise aasta sama ajaga kolmel tegevusalal: põllumajanduses, kinnisvaraalases tegevuses ning kutse-, teadus- ja tehnikaalases tegevuses.\nMaakonniti oli 2019. aasta 1. kvartalis kõrgeim keskmine brutokuupalk Harju (1469 eurot) ja Tartu (1325 eurot) maakonnas ning madalaim Hiiu (950 eurot), Jõgeva (978 eurot) ja Valga (996 eurot) maakonnas. Brutokuupalga aastakasv oli 1. kvartalis kiireim Lääne, Lääne-Viru ja Ida-Viru maakonnas.\n«Esimeses stuudios» pensionireformist: Kallas lubab seda takistada iga hinnaga, Seedri sõnul püüab opositsioon vaid aega viita (4) Loe artiklit


«Rakett 69»: põhjus, miks üldse telerit käivitada - Tänane leht\n21. jaanuar 2022, 18:00\n«Rakett 69» eelmise hooaja võitja Karl Mell oma tiimiga. Nii hästi juhitud meeskonnatööd näeb saate tegijate sõnul haruharva. Foto: Vesilind\nTäna kell 19.30 on ETV eetris teadussarja «Rakett 69» 12. hooaja teine saade. Taas lähevad 15 noort tarka ja andekat inimest teaduslahingusse, mille lõpus terendab liidrile 10 000-eurone teadusstipendium ning parimatele lisaks garanteeritud kohad Eesti ülikoolides nende äranägemisel.\nSelles saates, nagu kõik «Rakett 69» vaatajad teavad, jagunevad osalised kolme meeskonda ning hakkavad harjutama meeskonnatööd. Edaspidi peab vastavalt ülesannete lahendamise edukusele igas saates mõni raketlane lahkuma. Kirjutan seda selle pärast, kui lugejate hulgas peaks olema mõni inimene, kes pole seda suurepärast saadet kordagi vaadanud. Kui nii, siis parandage see viga alanud hooajal.\nAlanud hooaeg on veel eriti äge selle pärast, et nüüd osalevad seal inimesed, kes on «Rakett 69ga» üles kasvanud. Juba kaheksa- ja üheksa-aastaselt vaatasid nad seda saadet ja unistasid: kui suureks saan, lähen kindlasti ka. Ise nad nii rääkisid. See näitab, et saade teeb täpselt seda, mis on selle eesmärk: kasvatab uut põlvkonda teadushuvilisi noori. Selles plaanis paistab Eesti tulevik väga helge.


Ansip: mina ei ole see inimene, kes hakkab uut valitsust kokku panema - DELFI\nValitsusjuht Andrus Ansip vastas täna valitsuse pressikonverentsil ajakirjanike arvukatele küsimustele, mis puudutasid võimu üleandmist nii valitsuses kui Reformierakonnas.\n"Selleks, et keegi Reformierakonnast saaks peaministri kandidaadiks, on vaja juhatuse ja fraktsiooni toetust," rääkis Ansip uue esimehe ja peaministri valimise korrast. Ta eeldas, et esitatavale kandidaadile teeb valitsuse moodustamise ettepaneku ka president.\n"Ükskord ma esitan tagasiastumise avalduse, siis Reformierakonna juhatus kaalub väga põhjalikult, kellele tehakse ettepanek kandideerida peaministriks. Loodan, et president teeb temale ettepaneku ka valitsuse moodustada," kirjeldas Ansip sündmuste käiku. "Usun, et riigikogu kõige suuremale fraktsioonile on mõistlik teha ettepanek valitsuse moodustamiseks, kui see valitsus kunagi peaks oma tegevuse lõpetama."\nAnsip rääkis, et tänaseks on toimunud üks kohtumine ühe võimaliku kandidaadiga. Ansipi sõnul toimus väga vabas vormis küsimuste ja vastuste õhtu Siim Kallasega eelmisel reedel hotelli Olümpia restoranis.\n"See pole formaalne protseduur selleks, et selgitada välja Reformierakonna järgmist peaministri kandidaati," lausus Ansip.\n"Oodake ära, küllap sündmused arenevad omasoodu ja kõik juhtub õigel ajal," soovitas Ansip ajakirjanikele, kes küsisid peaministrilt ka seda, kas ja miks kutsutakse koalitsiooni sotsid.\nPeaminister Ansip teatab ilmselt sel pühapäeval valitsuse tagasiastumisest (383) 19.02.2014\n"Minust ei ole väga viisakas teile öelda, et see on täielik jama, aga ega mul midagi muud ka öelda ei ole," vastas Ansip küsimusele koalitsiooni kohta sotsiaaldemokraatidega. Ta tsiteeris ka sotside esimeest Sven Mikserit, kes eile kirjutas Facebookis kolmikliidu kohta kujundlikult, et viie rattaga vankreid üldiselt ei tehta.\nAnsipi sõnul on poliitiline loogika see, et kõige püsivamad on need koalitsioonid, kus ei ole väga suurt ülekaalu. "Miks peaks olema koalitsioonis 75 häält," küsis Ansip, kui tema sõnul toimib ka 51 häälega koalitsioon. "Need koalitsioonid lagunevad kähku, sest keegi tunneb, et ta ei ole vajalik."\nKüsimusele tulevase koalitsiooni kohta vastas Ansip: "Ei ole mina see inimene, kes hakkab uut valitsust kokku panema. Küsimus on tulevasele peaministrile. Mina olen eelistanud koalitsioonipartnerina IRLi."\nKeskkonnaminister Keit Pentus-Rosimannuse sõnul on kaunis kummaline praegu arutada uue valitsuse moodustamist, sest praegune valitsus on ametis. "Kõik ministrid valitsuses peavadki oma valitsemisajal mõtlema kaugemale ette kui nädala või paari peale," sõnas keskkonnaminister.\nHaridus- ja teadusminister Jaak Aaviksoo lisas, et Eesti elu läheb edasi vaatamata valitsuse võimalikule vahetusele. Ta ütles, et Eesti on mõistlik ja stabiilne riik ning oli üsna kindel, et Eesti saab omale hea valitsuse.\nKõikidele neile, kes tahavad poliitiliselt kaasa lüüa, ütles Aaviksoo, et nad on oodatud. "Ärge uskuge neid, kes räägivad, et kõik on halvasti, võiks olla paremini, aga selle nimel teeme iga päev tööd," sõnas Aaviksoo.\nKallas vs Ansip - kumb on poliitikuna edukam?


Miks turustatakse VPN-i teie veebipõhise privaatsuse kaitsmise viisina? Kuidas saab teie kasutatav virtuaalne privaatühendus takistada teid võimalike häkkerirünnakute eest? Need on küsimused, mida võiksite enne hea VPN-teenuse tellimist silmas pidada. Võite arvata, et teie tavaline ühendus on piisavalt hea, et teid kaitsta, kuna seni pole teil ühendusega mingeid probleeme. Samuti võite arvata, et enamikul usaldusväärsetel veebisaitidel on niikuinii oma krüptimissüsteem juba olemas, nii et te ei pea oma võrgule suurema krüptimise lisamiseks kasutama privaatset ühendust.\nKui see on see, mida arvate, peate võib-olla uuesti mõtlema. Selle põhjuseks on asjaolu, et häkkerid ei vali oma sihtmärke, eriti kui nad korraldavad massirünnakuid erinevatele kliendiarvutitele. Muidugi, nad võivad olla valivad, kui nad valivad suuri sihte, näiteks korporatsioone. Kuid kui tegemist on pisikeste häkkimiskuritegudega nagu paroolide varastamine, failide varastamine pilvesalvestusest, sotsiaalmeedia kontode kaaperdamine jms, siis häkkerid pole üldse valivad. Nad võivad teie juurde tulla igal ajal.\nKuid kui teie võrguühendus on VPN-iga kaitstud, ei saa nad midagi teha. Siin on 5 põhjust, miks häkkerid ei saa teie privaatsesse ühendusse tungida:\n1 1. Teie tegelik IP-aadress on maskeeritud ja varjatud\n2 2. Kogu teie võrk on krüpteeritud väga keeruka algoritmiga\n3 3. Häkkeritel võib kuluda aastaid teie VPN-i ühenduse loomist\n4 4. Teie IP-aadress muutub pidevalt\n5 5. Privaatseid IP-aadresse on võimatu jälgida\n1. Teie tegelik IP-aadress on maskeeritud ja varjatud\nVPN-i põhifunktsioon on teie IP-aadressi peitmine ja maskeerimine. Niisiis, selle asemel, et näidata oma tegelikku IP-aadressi avalikkusele ja teie külastatavatele veebisaitidele, kuvatakse teie privaatne IP-aadress. VPN-i privaatse IP-aadressi juures on hea see, et saate asukoha valida vastavalt oma eelistustele. Sõltuvalt VPN-teenuse pakkuja pakutavatest serveri asukohtadest saate valida privaatse IP-aadressi, mis asub USA-s, Suurbritannias, Kanadas, Austraalias, Singapuris ja teistes riikides.\nKuna teie tegelik IP-aadress on maskeeritud ja peidetud, tunnevad kõik teie külastatud veebisaidid ära ainult teie isikliku IP-aadressi. See kehtib ka kõigi kolmandate osapoolte, sealhulgas häkkerite kohta, kes üritavad teid jälitada.\n2. Kogu teie võrk on krüpteeritud väga keeruka algoritmiga\nVPN ei ole ainult tööriist, mida saate kasutada oma IP-aadressi peitmiseks või maskeerimiseks, vaid see on ka tööriist, mida saab kasutada kogu võrgu krüptimiseks. Kui installite oma seadmesse VPN-i rakenduse või tarkvara, ei installita te lihtsalt väikest ja ebaolulist rakendust. Tegelikult ehitate oma seadme jaoks taristut, mis võimaldab teil kaitsta ja krüptida kogu teie kasutatavat võrguühendust.\nSelle krüptimisega loob VPN-i rakendus või tarkvara teie ühenduse jaoks mitu turvalisuse ja privaatsuse kaitse kihti. Kui virtuaalsel privaatühendusel on täiendavaid turbevahendeid, näiteks viirusetõrje või tulemüür, on see veelgi parem. Teie võrgu krüptimise kihid muudavad häkkerite võimatuks selle rikkumise.\n3. Häkkeritel võib kuluda aastaid teie VPN-i ühenduse loomist\nIsegi kui häkkerid on nii kindlalt otsustanud teie privaatsesse ühendusse tungida ja nad on sellega nii püsivad, võib nende privaatse ühenduse katkestamine võtta aastaid. Algoritm on tavaliste häkkerite jaoks liiga keeruline, et murda vaid mõni minut. See kehtib eriti juhul, kui VPN-is on vähemalt 256-bitine krüptimine. See muudab häkkerite tungimise teie süsteemi peaaegu võimatuks.\nPrivaatühenduse algoritm on lihtsalt liiga keeruline, et keegi seda arutada saaks. Isegi VPN-i ettevõte ise ei suuda oma kasutajaid jälgida ega häkkida, kui nad on privaatsesse võrku sisse logitud.\n4. Teie IP-aadress muutub pidevalt\nÜks oluline funktsioon, mida VPN-i kasutajana saate, on võimalus valida privaatservereid vastavalt oma eelistustele. Enamik virtuaalseid privaatvõrguteenuseid ei anna kasutajatele mingit piirangut erinevate serverite vahel vahetamiseks. Nii saate hõlpsalt ühe hiireklõpsuga üle minna USA privaatserverilt teisele Ühendkuningriigi serverile.\nSee ajab häkkerid segadusse, kuna kui nad on teie privaatserveri aadressi leidnud, saate selle hõlpsalt teisele aadressile vahetada ja nad kaotavad teie jälje. See on suurepärane võimalus häkkerite radari alt kohe kaduda.\n5. Privaatseid IP-aadresse on võimatu jälgida\nInimesi, kes kasutavad kogu maailmas privaatseid IP-aadresse, on palju. Teie privaatset IP-aadressi võivad kasutada mitte ainult teie, vaid seda võidakse jagada ka teiste kasutajatega. Nii et selles osas on privaatseid IP-aadresse võimatu jälgida. On võimatu kindlaks teha täpset kasutajat, kes e-aadressi abil võrgus midagi teeb, kuna see võib olla igaüks.\nSellepärast võib privaatse IP-aadressi kasutamine muuta teie võrgutegevuse tõepoolest turvaliseks ja anonüümseks ning seetõttu ei saa häkkerid teie VPN-i ühendust rikkuda.


Kuidas Saada Naiste Mudeliks Üle 50 Aasta Vana | Töö kirjeldus - 2019\nPõhiline Töö kirjeldus Kuidas Saada Naiste Mudeliks Üle 50 Aasta Vana\nHoia oma välimust\nNaised, kes unistavad kõnniteel kõndimisest ja moeajakirjade kaanest, ei pea oma unistustest loobuma lihtsalt sellepärast, et nad on oma kahekümnendad maha jäänud. Kui te ikka veel mopeerite, sest te ei avastanud mudelit, kui olete keskkoolis hamburgerite ühisvarustuses, ärge kartke kunagi. Modelleeriv maailm on endiselt avatud igas vanuses naistele, isegi üle viiekümneaastastele. Kuigi modelleerimiskeskkonda on igas vanuses raske pääseda, kui teil on õige välimus, võib vähe püsivust tasuda.\nModelleerimisasutused esindavad mudeleid. Nad broneerivad neid ajakirjade, disainerite moeetenduste, reklaamikampaaniate ja paljude teiste kohtadega, kus kasutatakse mudeleid. Kui ettevõte vajab mudelit, siis kutsutakse seda agentuuriks. Kui soovite mudelit, siis on teil vaja asutust. Paljud ametid esindavad vanemaid mudeleid, nagu Wilhelmina Ford. Enne asutuse poole pöördumist on kõige parem teha mõned professionaalsed fotod. Paljudel asutustel on ametlik esitamise poliitika. Näiteks Brown'i amet võtab elektroonilisi esildisi ja vajab jätkamist, pea- ja kontaktandmeid.\nKoolide ja klasside modelleerimine võib õpetada heade fotode esitamise ja võtmise aluseid, kuid see ei ole nõue. Paljud mudelid õpivad kõike, mida nad vajavad töö kohta teadma, kuid ei välista koolide modelleerimist. Paljud koolid sponsoreerivad modelleerimisvõistlusi ja konkurentsi. Samuti panid nad välja igas vanuses mudelitele. Isegi kui te ei kavatse klassides osaleda, võtke ühendust oma kohaliku modelleerimiskooliga ja andke neile oma andmed. Mudeli karjääri maandumine on hea geneetika ja õnne segu.\nRaamatupidajad, arstid ja isegi juristid jätkavad haridusliike aastate jooksul pärast nende kraadi saamist, et jääda oma tulevastes tööstusharudes püsima. Sama võrrandiga, kui soovid saada mudeliks, peate ka oma andeid üles hoidma. Modelleerimise puhul, mis oleks teie välimus ja kehaehitus. Kuju püsimine, päikese vältimine ja hea nahahooldusravi harjutamine hoiab teid mudeli valmis. Moodisündmuste jälgimine blogide, ajakirjade lugemise ja moeshow'de külastamisega hoiab teid tööstuse ahelas. Samuti võib see aidata teil tööd teha.\nÜle 50-aastaste naiste modelleerimine on suures osas reklaam- ja trükikataloogid. Kuna elanikkond vananeb, on inimesed rohkem seotud inimestega reklaamides, kes näevad neid välja. Keegi ei taha näha raudtee õhukest kakskümmend midagi naist, kes reklaamiks täiskasvanud mähkmeid. See tähendab, et suurte linnade reklaam- ja trükitööd asuvad samas kohas nagu enamik moetöökohti. New York ja Los Angeles on moetööstuse sõlmpunktid. Paljudel tippmudelite agentuuridel on kontorid nendes kohtades. Mudeli kujunemine igas vanuses on suurlinnapiirkondades tõenäoliselt lihtsam kui väikelinn Kesk-lääneosas. Kui mudel on teie koppade nimekirjas, siis võib olla aeg kaaluda käiku.\nProfessionaalse Vedurivõistleja Keskmine Palk\nMillised On Ärimehe Kohustused?\nKuidas Küünte Rändurid\nMillised On Alajuhi Kohustused?


Kommentaarid - LIIKLUSÜLESANNE | 11. osa: peatumine punase tulega ja tee andmise kohustus - Forte\nLIIKLUSÜLESANNE | 11. osa: peatumine punase tulega ja tee andmise kohustus - kommentaare 1-11\nMõttetu ülesanne oma vale vastusega.\nParempööret VÕIB TEHA ainult teed peab andma.\nJalakäija võib ühtepidi minna ja teistpidi ei tohi. Naljakas!\nRohelise, kollase ja punasega VÕIB sõita. Vahelduvalt vilkuvate sinise ja punasega PEAB peatuma! \nJalakäija osas ei tohiks siin mingit küsimust tekkida. Tegemist ei ole mitte fooriga reguleeritud ristmikuga, vaid fooriga reguleeritud ülekäigurajaga ning ülesandes olevasse jalakäijasse ei puutu see foor ega see ülekäigurada üldse.\nKüsimus on selles, mida võib teha autojuht. Liiklusseadus ütleb:\nKui foorituli või reguleerija märguanne keelab juhil sõita reguleeritavale ülekäigurajale, peab juht seisma jääma stoppjoone või stoppjoonemärgi ees, nende puudumisel ülekäiguraja ees.\nVõib tähele panna, et siin ei ole sõnagi sellest, kas juht üldse tahab sõita ülekäigurajale. Küsimus on ainult: kas foor keelab parajasti juhil ülekäigurajale sõitmise? Keelab küll, järelikult peab juht peatuma stoppjoone ees.\nIseküsimus, kas seda kõike on nii mõeldud, aga seda ei ole kellegi käest küsida.\nväga eluline ülesanne. Autojuht murdku pead , aga jalakäija põrutab niikuinii üle tee - olgu foorituli milline tahes.\nKus see jalgtee lõpp on? Sõiduteele on ikka asja kui tahan seda ületada, iseküsimus on millal ma sinna sammun ja kuidas?\nSeal on ju jalgtee lõpumärk.\nKui jalgtee lõppeb ei ole jah jalakäial asja niisama jalutama, ületada võib sellegipoolest ja see kes pöörab sinna annab teed! ;)\nAutoga pole sinna asja ntx: "märk 432 „Jalgtee” näitab, et tohib liikuda jalakäija. Võib liikuda ka tasakaaluliikuri juht, kuid ta ei tohi ohustada ega takistada jalakäijat. Märgiga 432 tähistatud jalgtee lõppu näitab märk 442 „Jalgtee lõpp”;"\nKõigepealt peab see punane auto sealt ristilt ära kaduma. Seisab poolviltu, tagumine osa ohutussaarel. Kes küll niii andetult selle pildi joonistas?\nma vaatan kah seda pilti ja aru ei saa kas olen ise loll või on keegi teine.\nSee tegi valesti sõites juba avarii!\nLoogiš, et C\nmis märk see on\npunane joon üle jalakäija kuju, kas jalakäija ei tohi enam edasi minna?\nSedasi peaks olema b õige varjant,muidu on c.\nJalgtee lõpu märk tähistabki vaid jalgtee lõppu ja sõidutee algust. Kui seda pole, on tähistuseks kõnniteeäär. See ei võta jalakäijalt ristmiku ületamise õigust ega keela liikumist. Keelumärgid on punase äärega.\n2) jalakäijale, jalgratturile, tasakaaluliikuri juhile, robotliikurile ning mopeedi- ja pisimopeedijuhile, kes ületab sõiduteed, millele juht pöörab, kui teeandmise kohustus ei ole liikluskorraldusvahenditega reguleeritud teisiti;\nja üleüldse kus on vastuse variandid,ok,abc vilguvad ,aga edasi?auton on joonistatud krt teab kuhu,foorid põlevad hoopis teises kohas,ja variante kui selliseid ei ole.haige.\naga vastus on stopjoone ees,selle puudumisel stop märgi ees .kui mõlemad siis juhinduda märgist.\nja kui auto satub pöördel punase tule ette ja märki ja joont ei ole siis uhagu üle kui on jalak.mööda lasknud.\nSee on lihtsalt usukumatu kui palju juhid Eestis seda ei tea. Jäävad seisma ja blokivad terve ristmiku ära. Ma tavaliselt lasen neile signaali kui nende taga satun olema aga nad ei saa sellest ka aru... siis sõidan lihtsalt mööda kui mahub.\nmis selle b- ja c varjandi vahe oli ?\na meeldis minule .\nLisamärkuseks - paremalt poolt tulev auto võib seal teha parempööret ükskõik, mis foori tulega, peab vaid teed andma peateel liikujatele.\nSee on taaskord selline kokkuhoiupoliitika, et võimalikult väheste fooridega saaks hakkama.\nVale. Õpi stoppjoone tähendus ära.\nOi, vabandust. Sain valesti aru. Mõtlesid vist vasakult paremale minevalt teelt tulijat ja siis on sul tõepoolest õigus.\nKüllap ma väljendasin end liiga segaselt?\nPildil, paremal on üks teeots (kell kolm). Sealt tuleval autol ei ole stoppjoont. Ka ei kehti temale foor. Tuleb lihtsalt anda teed peateel liikujale ja ülekäigu rada ületavatele liiklejatele. Kui te sõidate sinna keset ristmikku parempöördeks punase taha passima, küll ma siis signaaliga teile meelde tuletan.\nSelline koht on näiteks Pärnu mnt - Reketi ristmik.\nSama olukord Talinnas Sõle - Ädala tänava ristmikul Kristiine suunas sõites.\nmis seal nii hämmingut tekitab ei saa aru.\n1. punasega seisad\n2. ristmikult välja pöörates(paremale siis antud olukorras) peab andma teed ületavale jalakäiale teed isegi kui seal pole ülekäigurada.


Must huumor ja erootiline pinge - Eesti Ekspress\nMust huumor ja erootiline pinge\nTõlkinud Epp Aareleid. Draakon & Kuu, 2014. 160 lk.\nRoald Dahli "Külaline"\nRoald Dahl (1916–1990) on kirjanik, esmakohtumist kellega on võimatu unustada. Niivõrd kummastavad, humoorikad ja inimlikke nõrkusi läbinägevad on tema jutustused, mis mõjuvad nagu aeglaselt lahustuv mürk.\nRoald Dahl on norra päritolu, ehkki ta kasvas üles ja sai hariduse Inglismaal. Vanemate soovil ja varakult leseks jäänud ema pingutustega sai ta hea hariduse, kuigi paistis juba kooliajal silma leidlike tempude poolest, mis talle teinekord ihunuhtlusega lõppesid.\nTeises maailmasõjas sai temast Kuninglike õhujõudude lendur. Kuid hädamaandumine kõrbes jättis tervisekahjustused, mille tõttu ta pidi mõne aja pärast lendamisest loobuma. Dahl oli siis alles kahekümne kuue aastane. Tema teenistus jätkus USAs, kus ta avaldas ka oma esimesed jutud, mille eest talle maksti, ning ta müüs isegi Walt Disneyle loo kääbustest, kes briti lendurite folklooris lennukites tehnilisi vigu tekitasid. Sõja ajal jätkas ta omapäraste kiiksuga juttude kirjutamist täiskasvanutele ning alates 1960. aastatest keskendus üha enam lastele kirjutamisele. Neist lugudest üks tuntumaid on “Charlie ja šokolaadivabrik”. Dahl elas Inglismaal mõnda aega kuulsa Cadbury šokolaadivabriku lähedal, raamatust tehti 2005. aastal film, mille režissöör oli Tim Burton ja peaosas Johnny Depp.\n1975. aastal ilmus eesti keeles esimene Roald Dahli tõlkeraamat pealkirjaga “Musi mopsti”, Andres Ehini suurepärases tõlkes. Eestis oli toona mustale huumorile väga viljakas pinnas ning Dahl leidis kiiresti suure hulga austajaid. Ometi kulus seejärel ligi kakskümmend aastat, enne kui 1990ndate keskel ilmus Dahli romaan “Minu onu Oswald” – lugu seiklejast ja hedonistist, kellega juhtuvad kõige eriskummalisemad lood. Tänaseks on eesti keeles ilmunud üle kümne Dahli raamatu.\nVärskes kogumikus “Külaline” on neli erootilise hõnguga jutustust. Kahe loo peategelane on juba tuntud onu Oswald, seelikukütt, kes satub naistega aina pikantsetesse olukordadesse. Aga nagu Dahli juttudes sageli juhtub, saab liigne enesekindlus karistada. Ühes loos püüab onu Oswald võrgutada salapäraseid daame, teises loos on tegu armuiha tekitava lõhna loomisega ning jutul on üsna sarnaseid motiive saksa kirjaniku Patrick Süskindi maailmakuulsa romaaniga “Parfüüm. Ühe mõrvari lugu” (ilmunud 1985, eesti keeles 1994). Lugu “Suur naistevahetus” avab mehe silmad oma abikaasa suhtes ning “Viimane vaatus” räägib üksikuks jäänud naise pentsikust kohtumisest kooliaegse sümpaatiaga. Soovitan soojalt: Dahli lugemine on teie vaimsele tervisele hea!


Paat – Vikitsitaadid\nClara Barthold Mayer, "Sultani paat Istanbuli lähedal" (18. saj)\nAukusti Uotila, "Paadimajake" (1883)\nAlbert Edelfelt, "Merel" (1883)\nOscar Björck, "Paadi vettelaskmine" (1884)\nAnders Zorn, "Paadiralli" (1886)\nLotten Rönquist, "Arhipelaagistseen laste ja paadiga" (1889)\nVilhelm Hammershøi, "Christianshavni kanalil" (1905)\nPekka Halonen, "Töölt koju" (1907)\nPaat on laevast väiksem veesõiduk.\nEnt neljandal öövahikorral tuli Jeesus nende juurde järve peal kõndides.\n26 Aga Jeesust järve peal kõndimas nähes ütlesid jüngrid kohkunult: "See on tont!" ja hakkasid hirmu pärast kisendama.\n27 Aga Jeesus kõnetas neid sedamaid: „Olge julged, see olen mina, ärge kartke!”\n28 Peetrus vastas: "Issand, kui see oled sina, siis käsi mind tulla enda juurde vee peale!"\n29 Tema ütles: "Tule!" Ja Peetrus astus paadist välja ning kõndis vee peal ja tuli Jeesuse juurde.\n30 Aga tuult nähes lõi ta kartma ja hüüdis uppuma hakates: "Issand, päästa mind!"\n31 Jeesus sirutas kohe oma käe, haaras temast kinni ning ütles talle: "Sa nõdrausuline, miks sa kahtlesid?"\n32 Ja kui nad astusid paati, rauges tuul.\nMatteuse evangeelium 14:25-32\nPuhu, tuul, ja tõuka paati, aja Kuramaale mind!\nKura ema oma tütre lubas kodukanaks mull'!\nLiivi rahvalaul, tõlkinud Mart Pukits\nMa vaatan paadist kiikriga,\nKui kaugel on see Saaremaa.\nEi paremat ole kuskil maal,\nKui suisel ajal Saaremaal.\nRahvalik laul "Ma vaatan paadist kiikriga"\nMänd kaldal üksik, jändriksünge, kõrgub.\nSalk linde kerkib-laskub tummund veel.\nPaat longund purjel, sarlakruskel teel\ntoob kodukaile mehed, kalad, võrgud.\nEduard Eeda Kook, "Hiiu rannal" I (1979)\nSeda paati pole tehtud linnuluust,\nkaared ise painutasin tammepuust.\nEi ma pannud pilliroogu mastideks\nega punapõllekesi purjedeks.\nTugev mootor tuksub nagu süda tal,\nlained temal mürisevad täävi all.\nJa ta endas kannab kolme kanget meest,\nkes on läbi käinud mitme mere veest.\nDebora Vaarandi, "Rannakolhoosis", tuntud lauluna Valter Ojakääru viisil\nMa kuulsin Sa hüüdsid\nmind teisel pool vett.\nSu hääl oli nukker ja hell.\nMa kuulsin, ma seisma\njäin teisel pool vett.\nEi silda, ei paatigi sel.\nLehte Hainsalu, "Teisel pool vett", kogus “Siinpool Toone voolamist” 1972, lauluna Urmas Alenderi viisil ja esituses (ansambel Ruja 1986)\nSuur Heinaline meie maile jõudis,\npaisjärvel põlend pajju sidus paadi.\nKes teab, kui pika maa ta maha sõudis,\nteab mitmest varavalgest saadik\nAivo Lõhmus "Suur Heinaline", 1975 ("Sõnarine. Eesti luule antoloogia", koostanud Karl Muru, 4. köide, Tallinn: Eesti Raamat, 1995, lk 427)\nÜks pisike paat oli mere pääl,\nei tea mida õnne ta otsis sääl.\nKaks hingelist olid sääl paadi sees,\nsee üks oli naine ja üks oli mees.\nÜks mure neid ajas küll ilma pääl,\nei muidu see paat oleks seisnud sääl.\nPaat põhjani pehkinud, pardani vees.\nJa mõlemad sõudsid, see naine, see mees.\nHando Runnel, "Müüt" kogust "Kodu-käija" (1978)\nJõeni jõudsin —\nsääl minule ei kuulund ükski tilk\nja ükski paat sääl mind\nei sõudnud üle.\nKui nõdrad nägid järsku välja käed!\nDoris Kareva, "Pimeduse piiril" I (Vikerkaar nr 1 1986)\nNora Ikstena, "Neitsi õpetus", Loomingu Raamatukogu 2011, nr 13-14, lk 98\nLigi seitsekümmend aastat ühtejärge oli mu isa selle jõe õngemees olnud. Ja ikka seisis ta paat kraavisuus. See oli ta lapsepõlvejõgi, terve ta elu jõgi. Ta tundis iga kääru ja kärestikku Raudna sillast Tobrani välja. Tihtipeale läks ta hommikul, kui ämblikuvõrgud sirasid kastetilkades, või tuli õhtul läbi paksu udupiima.\nSuuril silmil, südame värinal vaatasin paadipärast, kuidas ahven viis korgi otsesoodu põhja poole, latikas lükkas lapiti, särg üles-alla hüpitas. Isa oskas suuri säinaid saada ja aeg-ajalt angerjaid. Lambaänilased laulsid ta õngelatil ja paadipink oli rohelise konna lemmikkoht.\nAasta-aastalt jäi isa samm aeglasemaks. Üha tihedamini pidi ta teel ülesmäge peatuma ja hinge tõmbama. Viimastel aegadel sai teda saadetud ja ka vastas käidud, ämber ja õngelatid võetud. Jõelt tõi ta uusi laule ja latikapoegi. Ja siis see õnnetu viimane minemine. Haigusest vaevatud, jõud üsna otsas. /---/ Viimaks jõudsime kohale. Aga paati polnud. Olid ainult post, kett ja tükk paadinina kuiva puud. Ei taha mõelda, ei oska kirjeldada, milline kurbus, pettumus, ahastus ja viha isa silmis välgatasid. Siis tulid suured päris pisarad. Ta toetus posti najale ja kogus kojuminekuks jõudu. Sellest päevast ta päriselt voodisse jäi.\nAnu Raud, "Paadivargale". Rmt: Valda Raud, "Üks elu. Päevaraamatud, kirjad, tõlked, fotod". Tallinn: SE&JS, 2020, lk 171-172\nPärit leheküljelt "https://et.wikiquote.org/w/index.php?title=Paat&oldid=66184"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 13:21, 14. juuli 2021.


Punane sibul Rossa Savonese : seemned\nSibul "Rossa Savonese"\nPunane sibul "Rossa Savonese".\nKeskvalmiv poolterav sort, saaki saab esimesel aastal ja seda ka põhjapiirkondades. Tõusmetest saagini 100-105 päeva. Sibul on ilus ja ümmargune, tihke. Vilja kaal 60-100 g, kuivsoomused tumepunased -lillakad. Sibulad säilivad hästi, ettekasvatatud taimedest kasvavad suuremad sibulad. Seemneid pakis 0,5 g.\n* Sibula paljud liigid ja sordid jäävad aiapidajatele arusaamatuks.\nLevinud on kohalikud sordid, mis on kohanenud antud kliimatingimustega, mullastikuga ja päeva pikkusega. Maal elavad inimesed paljundavad sibulat, mille nad on saanud oma vanematelt ilma sordinimete ja tunnusteta. Põhiliselt tehakse seda nii, et kevadel võetakse pliidi kohalt palmik maha, valitakse eraldi suured ja keskmised, sibulal lõigatakse kael 1/3 võrra maha ja hoitakse 1 tund vees leos. Istutatakse laiade ridadena viide ritta. Igast sibulast kasvab neli kuni viis uut sibulat (saak on madalam kui kartulil). Augustis koristatakse sibulad, kuivatatakse ja punutakse palmikusse. Sibula kaal on 40-80 g. Säilitatakse palmikus temperatuuril +18+20°C - pooled süüakse ära talvel, maha panekuks jäetakse kolmandik ja kolmandik kuivab lihtsalt ära.\nParem olek osta tippsibul igal kevadel professionaalide käest. Peenike tippsibul ei lähe putke isegi siis kui säilib 0°C juures.\nKõige populaarsem sort on "Stuttgarter Riezen", ta on lihtne ja kindel, õnnestub igal mullal ja iga ilmaga. Augustis hakatakse teda üles võtma. Igast tippsibulast kasvab ainult üks suur sibul, aga milline! Mõne kaal võib ulatuda 200-300 g, normaalsed 100 g.\nArvutage: kilogrammis oli tippsibulaid 400 tk. ja kui iga täiskasvanud sibul kaalub 100 g, siis on juba 40 kg aastas. Päevas võib süüa ühe suure sibula ja pole vaja jätta poolt saaki mahapanekuks.\nSibulat koristatakse, kui pealsed langevad maha-see tähendab, et sibula kael hakkab kuivama ja juured surema. Tõmmatakse välja ainult need, mis on lamandunud, valikuliselt ja laotatakse aias kuivama. Suurt sibulat on vaja kuivatada väga hoolega. Palmikusse pole vaja põimida kuigi see on ilus. Edasi tuleb nad viia keldrisse säilima. Pappkastid või võrkkastid, kuhu asetatakse sibulad ühe kihina.\nSibulad sorteeritakse suuruse järgi, kõige suuremad kasutatakse esmajärjekorras kuna nende kael on kõige jämedam ja pole võib-olla väga hästi kuivanud, keskmine sibul süüakse ära talvel, peenike - kanamunasuurune säilib hästi kevadeni. Sibulaid ja nende kaelu jälgitakse ja kontrollitakse. Järsku on mõni pehmeks muutunud ja on ilmunud mädanik peale niisket suve siis on vaja sibulad kiiresti üle sorteerida.


Martin Mölder: presidendivalimised polnud ei klounaad ega farss - Eesti Päevaleht\nMartin Mölder: presidendivalimised polnud ei klounaad ega farss\nPärast eilset on võimalik öelda, et süsteem toimis suurepäraselt ja riigikogu sai oma tööga hakkama.\nFOTO: Foto: Ilmar Saabas / EPL\nEestile sai president valitud riigikogus. See on silmapaistev saavutus, kuna varem on seda praeguse valimissüsteemi alusel juhtunud ainult 2011. aastal, kui siinne poliitiline konkurents oli madalseisus, ning 2016. aastal, kui valimised nii riigikogus kui ka valimiskogus esmalt läbi kukkusid.\nNeed olid silmapaistvad erandid, mitte reegel. Poliitiline konkurents on praegu palju avatum ja teravam kui kümme aastat tagasi. Seda märkimisväärsem on riigikogu teisipäevane otsus ja selle tegemiseks saavutatud laialdane konsensus.\nMeil jäävad nägemata valimiskogu hääletusvoorud, mis oleksid pakkunud veel pingelisemaid momente ja mitmekesisemat poliitilist konkurentsi. Keskerakonnale ja Reformierakonnale ei oleks riigikogus opositsiooni toetuse puudumine ilmselt probleeme tähendanud. Nad võisid loota sellele, et valimiskogus saavad nad oma tahtmise ilma presidendi „tegemise” aupaistet kellegagi jagamata. Isamaal ja sotsiaaldemokraatidel jäi üle valida, kas hüpata kohe paati ja olla ka „presidendi tegijad” või riskida sellega, et jäetakse mulje soovist protsess nurjata.


Isikliku kass krae bell kikilips graveerimine kass kaelakee sildi nimi kassipoeg ääred väike koer krae reguleeritav kohandatud Soodus! / Kassi Tarvikud < Tartuparv.ee\nIsikliku Kass Krae Bell kikilips Graveerimine Kass Kaelakee Sildi Nimi Kassipoeg Ääred Väike Koer Krae Reguleeritav Kohandatud\nMärksõnad: värviline kass ääred, pizza seista, kassi nimi silt, lacross, kutsikas värv krae, kassi mänguasi, kassi tarvikud kooliaeg, foto vestlused, isane kass rakmed, isikustatud krae koer.\nReguleeritav Nailon Ääred Kass Kaelakee metallist pandla Kohandatud Graveeritud Nimi ID-Tag Kutsikas Unisex Koerad Krae Isikliku Koera Kaelarihm\nVärv: Roosa, Oranž, Pruun, Sinine, Punane, Must\nReguleeritav Koer, Kass Krae Suurus：\nVäike suurus sobib kaela: 16-26(cm) (umbes 6.3-10.2 aastal), laius: 1.2 cm\nSuur suurus sobib kaela: 20-32(cm) (umbes 7.9-12.6-in), laius: 1.2 cm\nPalun mõõta teie koera Kaela Ümbermõõt ja vastavalt meie kirjeldus suurus teavet valige sobib suurusele.\nReguleeritav Krae Ideaalne kõik kassid, väikesed koerad kutsikas, nagu Chihuahua, Yorshire, jne.\nGraveeritud Tasuta Teenus:\nLemmiklooma nimi ja telefoninumber võib olla graveeritud rose gold metallist pandla krae ja selgelt.\nKui valite graveeritud, palun jätke messgae teie lemmiklooma nimi ja telefoninumber, kui sa osta seda.\nVallas kikilips: kass kikilips on lisatud krae kaks bändi, nii et see on liikuv.\nVallas bell: Lemmikloom Kass Krae helina bell on tugevam ja selgem.Ka lihtsam leida oma lemmiklooma.\nValmistatud Nailonist ja polüestrist kiud, vastupidav ja mugavuse oma lemmiklooma.\nRose Kuld, D-Rõngas ja Metallist Pandla: Quick release Rose Gold metallist pannal on Vastupidav ja lihtne teha ja välja lülitada.\nTäiendavate D-Rõngas võib olla lisatud lemmiklooma rihma otsas hoida teie koera kõrval, siis lihtsam oma kontrolli.\nDrop shipping: me võiks saata pakk oma kliendile otse ja ei jäta mingit infot meile.\nVärv: Punane, Roosa, Sinine, Oranž\nKutsikas Kass krae L suurus: sobib kaela 20-32, Laius\nFunktsioon: kellad, Isikupärastatud, Unisex kassid krae reguleeritav\nRoostevabast Terasest metallist Pannal: Rose Kuld metallist pannal\nIsikliku kohandada: Engraveing koera lemmiklooma nimi, Telefoninumber\nKassipoeg Kassi krae suurus S: sobib Kaela 16-26cm, Laius\n5/5 Excellent quality 100% recommended\nUut Kaelakeed Kasside Kaelakee Chivava Krae Kass Collier Vala Chaton Loomade Kat Halsband Nailon Pehme Ja Värviline Väike\n15TK Nailon Identifitseerimine Koer ID Ääred Velvet Praktiline Korduvkasutatav Kutsikas ID Krae Whelp Kassipoeg Kassi Tarvikud Lemmikloomade Tarvikud\n15TK Nailon Identifitseerimine Koer ID Ääred Velvet Praktiline Korduvkasutatav Kutsikas ID Krae Whelp Kassipoeg Kassi Tarvikud Lemmikloomade Tarvikud Neid kasutatakse, et tuvastada kutsikad Pehmed ääred lihtne snap funktsioon Oleks unsnap incase avarii Erinevaid


20.01.2017 kella 09.20 ajal toimus liiklusõnnetus Tallinnas Sõpruse pst 216 juures, kus Lepistiku peatusest liikumist alustanud liinibussile Scania sõitis paremalt poolt kõrvalteelt sõiduautoga Toyota Land Cruiser ette seni tuvastamata juht. Liiklusõnnetuse ära hoidmiseks bussijuht pidurdas, mille tagajärjel kukkus bussis viibinud 72-aastane naine. Reisija toimetai Põhja-Eesti Regionaalhaiglasse.\n20.01.2017 kella 16.42 ajal toimus liiklusõnnetus Harjumaal Vasalemma vallas Keila-Haapsalu maantee 6. kilomeetril (Keila-Haapsalu mnt – Niitvälja-Kulna ristmik), kus esialgsetel andmetel veoauto Mercedes-Benz, mida juhtis 52-aastane mees, teostades vasakpööret põrkas kokku sõiduautoga Rover 45, mida juhtis 72-aastane mees. Roveri juht ja kaasreisija 39-aastane naine toimetati Põhja-Eesti Regionaalhaiglasse. Täpsemad asjaolud on selgitamisel.\n20.01.2017 kella 23.40 paiku toimus liiklusõnnetus Pärnumaal Saarde vallas Kärsu külas Tartu-Viljandi-Kilingi-Nõmme maantee 117. kilomeetril, kus alkoholijoobes 32-aastane mees juhtides sõiduautot Audi A6 Avant kaotas sõiduki üle kontrolli ning sõitis kraavi. Kaasreisija 18-aastane mees toimetati Pärnu haiglasse kontrolli.


Kuidas eristada sabaluu murdu sabavigastusest - Myositis - 2020\nHariliku luumurdu põhjused ja ravi. Mis on ohtlik coccyxi murd?\nCoccyxi murd on väga tõsine vigastus, mis mõnel juhul võib põhjustada puude. Veelgi enam, puue võib põhjustada murdu nii kallutamise kui ka erapoolikuse korral. Kui kannatanu sai purunenud laeva purunemisega, siis on oht massilisele verekaotusele.\nSelline kahju pikaajalise mõjuga seoses on võrdselt ohtlik nii naistele kui meestele. Laste puhul kasvavad luumurrud palju paremini kui täiskasvanutel ja on vähem tõenäoliselt keerulised. Siiski võib lapse purunenud sabaosa põhjustada ka puude.\nICD-10 puhul kuulub tailbone luumurd lumbaakraalse selgroo murdude rühma (kood "S32"). Täpsemalt, saba luumurd toimub koodiga "S32.2".\n1 Lühidalt anatoomiast: mis on sabaäär ja kus see asub?\nSabaosa on selgroo viimane fragment. See paikneb sügavates pehmetes kudedes, mis siiski kaitsevad seda mehaaniliste kahjustuste eest halvasti. Seetõttu on sabaluu luumurd üheks kõige levinumaks vigastuseks (eriti talvel, kui inimesed langevad sagedamini libedate teede tõttu).\nSabaosa koosneb 4-5 eraldi lülisambast (algeline, sest nende arv on ebatäpne). Embrüo sünnieelsel perioodil on need selgroolülid üksteisest eraldatud, kuid lähemal üheksandale kuule nad koos kasvavad.\nKasvanud selgroolülid ja moodustavad kokkuliigese luu, mis on väga vastupidav mehaaniliste kahjustuste suhtes, kuid suudab siiski puruneda. On viga oletada, et inimorganism ei vaja seda elundit.\nKokkiluu luu struktuur\nTegelikult on oluline ka see, et sellele on kinnitatud suured lihased ja sidemed, mis tagavad urogenitaalsüsteemi organite toimimise.\n2 Olukorrad, kus saab sabaga lõhkuda\nEnamikul juhtudel laguneb tailbone pärast kukkumist isegi väikestest kõrgustest (üks kolmandik ohvri kasvust võib olla piisav). Luumurd võib tekkida mis tahes pinnale kukkumisel (isegi mitte väga raske).\nStatistiliselt on umbes 70% kõigist selliste vigastuste juhtudest talvel. Ohver langeb jääle ja kukub tagasi kõva tee poole, mis on piisav murdumiseks. Veelgi enam, mõnikord tekib luumurd, mis on tingitud suhteliselt nõrkadest löökidest alaseljale.\nSee on võimalik ka kodumaistes olukordades (tabanud tagasi ukseava, pannakse laua või voodi nurka tagasi). Spontaanset (idiopaatilist) kahjustust kokkiks (tavaliselt osteopeenia vastu) esineb palju harvemini.\nSageli saavad need vigastused ka sportlased, kes treeningu ajal langevad seljale. Oht on:\nNeed, kes tegelevad võitluskunstidega (peamiselt maadlusega).\nJalgpallurid, korvpallurid, võrkpalli mängijad.\n2.1 Tegurid, mis võivad viia sabaga lõheni\nVaatamata ilmsele nõrkusele on kokgiluu luudel korralik vastupidavus mehaanilistele kahjustustele. Lihtsamalt öeldes ei ole selle murdmine nii lihtne, kuid siiski on see võimalik. Kui vigastus oli tõsine, ei ole murdude kohta mingeid küsimusi.\nKuid tihti puruneb sabaluu suhteliselt nõrkade vigastustega. Sel juhul võib põhjus olla kas metaboolne häire (sealhulgas luukoes) või osteopeenia / osteoporoosi esinemine. Esimesel juhul on tegemist sageli avitaminosisiga ja erinevate aneemiatega.\nNende põhjused võivad olla: alkoholi kuritarvitamine, narkootikumide võtmine, seedetrakti haigused ja endokriinsüsteem (sh kasvajad).\nHariliku luumurdude liigid\nTeisel juhul on põhjuseks vanusega seotud muutused või hormonaalsed häired (eriti naistel).\n2.2 Kokkupõrke tagajärjed - kuidas see on ohtlik?\nMis on ohtlik coccyxi murd? Tegelikult, kui selline vigastus ei ohusta patsiendi elu (kuigi harvadel juhtudel on surm võimalik), võib see seda halvemaks muuta. Saba luu murru ähvardab esmajärjekorras põhjustada puuet.\nIsegi klassikaline kompressioonmurd on täis tõsiseid tagajärgi, kuid kui vigastuse tagajärjel on tekkinud närvide või arterite purunemine, ei saa komplikatsioone vältida. Võib-olla alumise jäsemete halvatus, väljaheite või uriini inkontinents (erinevad kraadid), krooniliste erutavate fantoomvalude areng.\nSuletud luumurd on selle tõttu ohtlik ja avatud infektsiooni korral on ka võimalik nakkushaigus (kui bakterid satuvad haavasse). Sageli tekivad suured verejooksud.\n3 Kokkamurdude sümptomid\nKuidas mõista, et tailbone on katki? Sellise kahju tuvastamine on enamikul juhtudel väga problemaatiline. On väga raske täpselt kindlaks teha, mis juhtus: tailbone vigastus, luumurd või luumurd. Kõigi kolme vigastuse kliinilised tunnused on üksteisega väga sarnased.\nSiiski võite proovida eristada seda, mis juhtus. Kõige sagedamini esinevad need sümptomid:\nRaske valu (väga harva on mõõdukas või mõõdukas - see on pigem verevalumite ja praodega seotud).\nSelja liikumises on jäikus, seljaaju lihaseid kompenseeritakse spasmiliselt.\nValu tõuseb torso kallutamisel või pöördumisel märkimisväärselt; aevastamine või köha.\nSageli areneb palavik (kuni 38,5 kraadi), mis on tingitud kahjustuste kohasest põletikulistest protsessidest.\nVõimalik ulatuslik hematoom (verevalumid, verevalumid) vigastuse piirkonnas (sisemise verejooksu tõttu).\nHariliku luumurdu diagnoosimine ainult patsiendi sümptomite ja uuringu põhjal ei ole läbi viidud, nõutakse visualiseerimiskatset. Enamikul juhtudel piisab röntgenkiirgusest, kuid mõnikord ei piisa röntgenitest.\nCoccyxi murd röntgenikiirguses\nSellistel juhtudel teostage magnetresonantsi või kompuutertomograafiat. Eelistus CT-le (seade visualiseerib kahju paremini), kuid praktikas tehakse kõige sagedamini MRT. Nende seadmete eraldusvõime on nii suur, et see võib näidata kroonilise luumurdu märke, mis toimus isegi aastaid tagasi.\nJärgnev töötlemine viiakse läbi ka pideva jälgimise all, kasutades visualiseerimistehnikat. Iga nädal või kaks tehakse fotod, mis näitavad vigase seisundi aktiivse ravi ajal.\n3.2 Kuidas eristada tailbone murdu verevalumist?\nPõõsaruu luumurdude probleemiks on see, et sellist kahju on väga raske eristada tavalisest segunemisest. Sümptomid on sarnased: erinev intensiivsus on valu, seljas on jäikus ja verevalumid, võib esineda ka nahaalust verejooksu!\nAga kas see on isegi võimalik eristada nendest kahjustustest ilma MRI või CT-ga? Ei ole fakt, aga võite proovida. Mõned erinevused luumurdudest:\nvigastuse korral täheldatakse tugevat valu ainult esimestel päevadel vigastuse hetkest, siis valu kaob ja esineb tavaliselt ainult kahjustatud piirkonna palpatsiooniga;\nverevalumite puhul peaaegu kunagi ei esine tohutut sisemist verejooksu, võimalik on ainult pealiskaudne (verevalum, mõnikord isegi väga hirmutav välimus, mistõttu võib otsustada, et see on luumurd);\nverevalumite puhul aitavad suukaudsed valu leevendajad (näiteks Ketanov) hästi toime tulla valuga; luumurdudel ei toimi nad sageli üldse.\n3.3 Luumurdude klassifikatsioon\nOn olemas kokkuliivamurdude klassifikatsioon, mis jagab selle kahju kaheks põhiliigiks:\nTraumaatiline välimus - kahju põhjuseks on mis tahes traumaatiline (mehaaniline) tegur.\nPatoloogiline tüüp - luumurru põhjus on luukoe metaboolne häire (osteoporoos, pahaloomulised kasvajad, raske aneemia).\nSamuti jaguneb vigastus murdumisjoone suunas:\npõikisuunas - sellisel juhul tekib kokkuliivse selgroo (või mitme) põikmurd;\nTihendusvaade - antud juhul lammutamine tekib tihenduse (kokkusurumise) tulemusena seotud haiguste taustal (kõige sagedamini osteoporoosi, neoplastiliste haiguste või metastaaside tõttu).\nCoccyxi murdumine CT-skaneerimisel\nKokkuliigese murdu piirangud on ka liigitatud:\nVärske - juhtus mitte rohkem kui 3 nädalat tagasi.\nVana (vana) - toimus rohkem kui kuu aega tagasi.\nKasvanud - hilinenud luustumine (antud juhul paranemine). Näiteks, kui nelja nädala jooksul pärast vigastust ei esine akumuleerumist, on see mittetõmbav murd.\nVale liigendus. Sama, mis eelmises lõigus, kusjuures ainsaks erinevuseks on see, et vale liigesed arenevad kahe kuni kolme kuu jooksul pärast vigastust luustumise puudumisel.\n4 Esmaabi tagumiste luumurdude tekkeks\nOn äärmiselt oluline anda ohvrile piisav ja õigeaegne esmaabi koktsidiluu väidetava murdumisega.\nAbi peamised punktid ja soovitused:\nhelistage viivitamatult kiirabibrigaadile ja jätkake ainult siis, kui ennast aidata;\nrahulikult ohverdada, ärge laske tal tõusta või asuda tarbetuid žeste (see teeb ainult rohkem haiget);\nKinnitage igale külma objektile vigastuskohale ja hoidke seda, kuni saabub kiirabi (ideaalis on vaja jääd, kuid jahutatud veepudel või isegi sügavkülmiku liha);\nTe võite ohvrile anda mistahes mitte-narkootilise analgeetikumi, kuid tegelikult ei ole seda soovitatav sümptomite moonutamise võimaluse tõttu (see võib takistada arstidel diagnoosimist).\nKuidas töödeldakse coccyxi murdu? Kõik sõltub sellest, milline luumurd ohvril on. Nende andmete põhjal otsustavad arstid, kuidas vigastusi ravida.\nKirurgiline ravi ei ole alati vajalik. Mõnikord tehakse see suletud luumurruga, mille käigus on nihutatud või nihutatud üksikud selgroolülid. Sageli on avatud luumurruga ohvrite jaoks vajalik operatsioon.\nKorsett alumise selja immobiliseerimiseks\nTeistel juhtudel, kasutades konservatiivset ravi. See hõlmab järgmiste meetodite kasutamist:\nFragmentide võrdlus (asendamine) - vajadusel.\nVigastuskoha immobiliseerimine (mitte ainult haiglasse sisenemise esimesel päeval, vaid ka kogu raviperioodil).\nValuvaigistite ja mittesteroidsete põletikuvastaste ravimite kasutamine.\nKõik esimesel kuul tehtud harjutused on keelatud, kuid pärast laadimist on nõutav ja teostage ravi, et taastada selgroo liikuvus.\nTaastusravi ajal võib ette näha pindmise massaaži, harvadel juhtudel on ette nähtud manuaalne massaaž.\nSaba luumurdu on võimalik ravida ainult haiglas. Kodune enesehooldus võib viia kõige raskemate tagajärgedeni (ebaõige kleepumine on raskem parandada kui värske vigastuse ravimine).\nTaastusravi pärast harilikku murdu ei ole vähem oluline kui selle ravi. Olenemata sellest, kui vigastuste kohtlemine oli piisav ja tõhus, siis kui rehabilitatsioon läheb valesti, võib oodata paljusid tüsistusi.\nIstmepõie murdumisega patsientide asukoht\nVastused taastusravi kõige populaarsematele küsimustele:\nMillal ma saan kõndida? Tasuta kõndimine (rahulikult) võib olla üks kuu pärast vigastust. Taastusravi ajal näitasite pidevat liikumist.\nKui kaua paraneb sabaluu õigeaegselt? Sõltuvalt vigastuse raskusest, patsiendi vanusest ja ravi õigsusest: mõnedel patsientidel kulub kuu aega, teistes kuni kuus kuud. Kuid hästi teostatud rehabilitatsioon vähendab taastumisaega.\nKui kaua on rehabilitatsiooniperiood? Keskmiselt kolm kuud, kuid see võib tõmmata kuni aasta.\nKuidas voodis lamada? Valige positsioonid, mis loovad alaseljale minimaalse koormuse. Näiteks külgsuunas. Palju sõltub teie keha suurusest (tavaliselt rasvunud inimesed ei saa magu magada).\nMida kasutatakse rehabilitatsiooniks? Tavaliselt on piisav tugikorsett ja mõned ravimid (sealhulgas vitamiinikompleksid).\nKui palju tulevad raviarsti juurde, et uuesti siseneda? Soovitav on iga kuu pärast haiglast väljaviimist kuus kuud (kui ei ole märgitud muid tingimusi).\n5.2 Hariliku luumurdu sümptomid (video)\n5.3 Kas on olemas haiguspuhkus, mis on ette nähtud saba luumurdude jaoks ja kui palju?\nPaljud patsiendid on huvitatud: kas nad annavad haiguspuhkuse pärast coccyxi murdu? Jah, andke ilma jätta. Enamikul juhtudel väljastatakse haigusnimekiri 3 nädala jooksul (kui tekib lihtne vigastus).\nKeeruliste vigastuste korral või juhul, kui nende ravi esineb oluliste probleemidega, saab haigusnimekirja laiendada. Laienduse täpne kestus sõltub patsiendi töötingimustest ja MSEC-i (meditsiinilise ja sotsiaalse ekspertiisi) olukorrast.


Väiketuulikud | Tuuleenergia - Part 2\nTurismitalu peremees on tuulegeneraatoris pettunud\nEesti uudised, VäiketuulikudOctober 14, 2015\nMeie Maa, 14.10.2015\nKolm aastat tagasi tuulegeneraatori püstitada lasknud Jurna turismitalu peremees Mati Tarvis kogub raha päikesepaneelide jaoks, sest tuulik ennast ei õigustanud ja osutus mõttetuks investeeringuks.\nMees ei jõua end ära kiruda, et üldse suure investeeringu tegi. 42 000 eurot maksnud 10-kilovatise võimsusega ja 16 meetrit kõrge tuulegeneraator pidanuks aastas tootma 20 000 kilovatt-tundi elektrienergiat ehk poole turismitalu elektrist.\nParaku nii hästi ei läinud ja numbrid jäid kesiseks. Kokku tuli aastas ainult 6000 kilovatt-tundi elektrit ehk 20 protsenti omatarbimise vajadusest.\n“Algul tuult nagu tundus, aga vaat ei ole. Maaülikool tegi eelmisel aastal siin mõõtmise. Peaks olema vähemalt 10 meetrit kõrgem mast, 25-50-meetrine. Tuulegeneraator sobib ainult mere äärde, nagu näiteks Nasvale, aga mitte sisemaale,” on Tarvis veendunud. Enne generaatori soetamist ise mõõtmise tellimine oleks tähendanud turismitalu peremehele lisaväljaminekut ainuüksi uuringu näol.\naasta mais OÜ Bakeri poolt Jurna talu juurde püstitatud tuulik seisab kasutuseta alates möödunud aasta detsembrist, mil see tormi käes sai kahjustada sai. Enam ei saa tuulikut tööle panna, sest viskab tiiviku tsentrist välja. Labade vahetus läheks maksma 3000-4000 eurot.\nPäikesepaneelid kaks korda odavamad\n“Parem las seisab, muidu tuleb see kopsik sealt ükskord alla. Päikesepaneelid peavad vastu 30-40 aastat. Muret on vähem, liikuvaid osi ei ole. Hooldusvaba ja ärritavad vähem naabreid,” leidis Tarvis.\n“Mere ääres oleks kõige parem, kui mõlemad olemas. Tuulik ja päikesepaneelid. Sõrves puhub tuul mõlemalt poolt, ega Sõnajalad rumalad ole,” lisas ta.\nPäikesepaneelide alusraamistik on Tarvisel juba paigaldatud, aga paneelide jaoks raha veel koos ei ole. Üheks variandiks oleks PRIA-st või LEADER-programmist toetust saada. Eestis toodetud päikesepaneelid läheksid maksma 15 000-20 000 eurot ehk kaks korda vähem kui tuulegeneraator. Veel viis aastat tagasi tulnuks paneelide eest välja käia 50 000 eurot.\n“Kui päikesepaneelidest saab 30 000 kilovatt-tundi elektrienergiat, on tasuvusaeg 12 aastat, 50-protsendilise toetuse korral kuus aastat,” rehkendas Tarvis. Tuulegeneraatori kavatseb ta maha müüa. Kes tunneb selle vastu huvi, võib Jurna taluga ühendust võtta. Kui huvi puudub, laseb peremees tuuliku vanarauaks viia.\nOÜ Bakeri paigaldatud tuu-legeneraator toodab neljandat aastat elektrit Mustjala vallas Selgase külas nelja kilomeetri kaugusel merest Raivo Heinal, kes kinnitas samuti Mati Tarvise sõnu.\n“Väga kehva tootvusega. Ju siis tuulekoridorid on erinevad, kuigi tuule mõõtmised kinnitasid, et kõik peaks korras olema. Aga ei ole,” märkis Hein. Ta nimetas tuuliku püstitamist tagantjärele tarkuseks. Raivo Heina tuulik toodab aastas vaid 3000 kilovatt-tundi elektrienergiat.\nEelmisel aastal laskis mees oma majapidamise juurde päikesepaneelid panna. “Õigustab 20-megavatine ja 100 meetrit kõrge generaator, 20-meetrine aga ei õigusta end kuidagi,” tõdes Hein.\nRein Õue, kellel oli 11 meetri kõrgune tuulegeneraator Kudjapel püsti olnud kolm aastat, ei nõustu Mati Tarvise ega Raivo Heina arvamusega, nagu ei tasuks väiksemat sorti tuulik end ära. Tema kahekilovatine tuulik andis aastas 8200 kilovatt-tundi elektrit, mis teeb üle 2000 kilovatt-tunni rohkem kui Mati Tarvisel 10-kilovatise generaatoriga.\n“See on kõva sõna. Kui tuul ja oma kõrgus olemas, töötab ideaalselt. Oma tarbeks tasub alati ära. Tasuvusaeg on kümme korda väiksem kurpäikesepaneelidega,” kiitis Õue. Ta pidas akudesse kogutud elektri ümberinvertimist 220-voldiseks ning 50-hertsiseks energiakuluks ja rahakaoks. Õuel tuli kolmefaasilisest 380-voldisest generaatorist elekter\nkontrollerisse, kus see muudeti ühefaasiliseks 220-voldiseks ja soojendas vett boileris.\nUkrainast toodud tuulik läks koos paigaldusega maksma vaid 1800 eurot (!), aga teenis kolme aastaga kaks korda rohkem tagasi.\nKiidab Ukraina toodet\n“Hiina tiivikud lendasid Raplas ühe talu katusesse. Ukraina omal on roostevabast duralumiiniumist detailid. Tormiga pani generaatori pöördeindikaator automaatselt piduri peale, kui tuul läks 30 m/s,” oli Õue väga rahul. Paldiskis töötab siiani tema soovitatud samasugune Ukraina päritolu 4-kilovatine ja Keila-Joal 2-kilovatine tuulegeneraator.\nPäikesepaneelide peale ei ole Rein Õue mõelnud, sest need ei tasu tema hinnangul üldse ära. “Oma rahakoti pealt ei iialgi. Ühe vati tootmine läheb niivõrd kalliks. Nende tasuvusaeg on 20 aastat. Euroraha kasutamise korral on teine lugu,” sõnas Õue. Enam tal elektrigeneraatorit pole ja ta võtab voolu üldvõrgust, sest kuu elektriarve on 20 euro ringis.\n“Ma ei tahtnud seda enam. See etapp on minu jaoks läbi käidud. Nägin, et need töötavad,” nimetas Õue põhjuse, miks ta tuulegeneraatorist loobus.\nEnne tuleks tuult mõõta\nOÜ Bakeri juhatuse liige Anti Tiik ei osanud täpselt öelda, miks Mati Tarvise turismitalu tulegeneraator rikki läks, kuid arvas, et eeldatavaks põhjuseks on järsud ja tugevad tuulepuhangud. “Kuna tegemist on elektrooliniselt reguleeritava tuulikuga, võis reageerimisaeg jääda pikemaks ja labad said kahjustada,” oletas Tiik.\nAastaid tagasi, mil väiketuulikuid Eesti turul veel ei olnud, ei teadnud keegi suurt asukohtade valikust midagi. Hindamine käis olemasolevate tuulekaartide järgi. “Kindlasti tuleb kohapeal soovitud asukohas teha poole aasta kuni aasta pikkune paikmõõtmised, et teada saada, kas tehnoloogia ennast ära tasub,” rõhutas Tiik.\nUuringu maksumus jääb umbes 2000 euro kanti. “Tarvise juhtumi puhul hinnanguliselt tuult küll oli, tuulik sai püsti pandud, aga lõppvariandina selgus, et tuult ei ole piisavalt,” tõdes Tiik.\nEesti Tuuleenergia Assotsiatsioon andis 2012. aastal välja raamatu “Väiketuulikute ABC”, mis aitab tarbijatel avastada väiketuulikute maailma ning langetada õigeid valikuid.\nKülade päeval energiast\nEesti uudised, Tuuleenergia, VäiketuulikudAugust 7, 2015\nHiiu Leht, 07.08.2015\nKõpu külade päeval sai Kiduspäe küla Tooma talu näitel õppida tuule- ja äikeseenergia asutamist koduses majapidamises. Kõpu külade päeva kavva lülitati tänu Toomas Saalile ka kaasaegsemaid teemasid kui pärimus ja vanad töövõtted. Nii korraldas AS Nelja Energia peoplatsil meretuuleparkide seminari ja perekond Saali Tooma talus peeti seminar taastuvenergiast koduses majapidamises.\nKiduspäe küla sobib just viimase teema käsitlemiseks. On ju Kiduspäe küla Kõpu poolsaarel eriline selle poolest, et siin on olnud väiketuulikuid ajal, kui neid mujal veel polnud. Esimese panid siin juba enne sõda püsti Saralde talu mehed, teine väntas 90ndatel elektrit Jaan Puusepa ja Eva Tihase kodu tarbeks ning kolmas vuristab praegu elektrit Tooma talu õuel.\nKa Tooma taluljagub materjali teema näitlikustamiseks: õuele püstitati 2011. aastal OÜlt Bakeri soetatud 10 kW võimsusega tuulik, 2012. novembri algul ühendati võrku sama võimas päikesepaneel, mille soetamiseks saadi riiklikku toetust. Lisaks on töös veel üks komplekt päikesepa-neele, üks õhksoojuspump ja üks maasoojuspump. Ühtlasi oli Saal Eestis esimene, kes oma kodutuuliku jaotusvõrguga ühendas.\nMainori kõrgkooli ettevõtluse õppejõud Toomas Saal ütles, et tema teada pole elektrit tootvatest kodumajapidamismasinatest saarel varem nii põhjalikku ülevaadet antudki.\nSeminari juhatas sisse Eesti tuuleenergia assotsiatsiooni tegevjuht Tuuliki Kasonen. Päikesepaneelide, -kollektorite, tuulegeneraatorite, ja soojuspumpade kasutamisest kodumajapidamises kõnelesid OÜ Bakeri esindajad Anti Tiik ja Priit Kaselaan. Sellest, milline on tuuleenergia ja päikesepaneelide otstarbekus, tasuvus, hinnad, seadused, rajamine ja hooldus, rääkis Toomas Saal ise ja oma kodu näitel.\nTunniajase seminari käigus käsitleti nii väiketuulikute-, päikesepaneelide, -kollektorite kui ka soojuspumpade paigaldamist, käitamist, kui ka süsteemide võimalikke vigu ja praktilisel kasutamisel ilmnenud probleeme. Samuti esitleti täpseid energiatootmise graafikuid kuude lõikes Tooma talu näitel.\n“Inimeste huvi on ilmne. Eriti huvitas neid praktiline pool, seadmete tegelik toimimine, probleemid, lahendused, tulu ja kulu, maksumus ja muu taoline,” selgitas Saal, kes jäi osalusega väga rahule. Kuulajaid oli paarkümmend, neist mitmed tulid ainult selle seminari pärast.\nRuhnu kogukond sai tänu talgutele töötava tuuliku\nEesti uudised, Tuuleenergia, VäiketuulikudJune 17, 2015\nSaarte Hääl, 17.06.2015\n15. juunil oli rahvusvaheline tuulepäev, mil üle ilma korraldatakse tuuleenergiat tutvustavaid üritusi. Sel aastal otsustas Eesti tuuleenergiaassotsiatsioon korraldada tuuleenergia klastri liikmetele tuulikuehitamise kursuse.\nEesti tuuleenergia assotsiatsiooni tegevjuht ja tuuleenergia klastri projektijuht Tuuliki Kasonen ütles, et kuna asja vastu tundsid huvi ka energiaühistute initsiatiivgrupid, siis võeti punti ka Arengufondi algatatud energiaühistute mentorprogrammi liikmed. Ruhnu energiaühistu algatus on üks seal osalejatest.\nRuhnus toimunud kursuse eesmärk oli osalejate teadmiste ja oskuste viimine sellisele tasemele, mis võimaldab neil edaspidi iseseisvalt sarnase tuuliku ehitamise ette võtta. “Tuletasime ka meelde vanu traditsioonilisi töövõtteid ajast, mil elektrit polnud,” rääkis Kasonen. Ruhnus nn talgukorras valminud tuulik on esialgu testimisel, kuid jääb Tuuliki Kasoneni kinnitusel siis tootma elektrit Ruhnu kogukonnale.\nTuulik on ligi 2-meetriste labadega ning ligi 12 meetri kõrguse mastiga. Selle nominaalvõimsus on ligikaudu 1,5 kW. Tuulisel päeval toodab ühiselt valmistatud tuulik ligikaudu 3 protsenti Ruhnu elektrienergia vajadusest.\nTuuleenergia tootmine on Kasoneni sõnutsi keskkonnasõbralik energia tootmise viis, mida saab kasutada tuulistes piirkondades. “Seda viimast kipuvad tavainimesed unustama ning nii püstitatakse tuulik näiteks keset metsa. Tuulik saab aga energiat toota vaid seal, kus on tuult, ning soovitavalt ühtlast ehk turbulentsivaba tuult,” selgitas ta. See tähendab, et ka majade vahel pole tuulikul õige koht. “Sooviga anda eeskuju valisime tuuliku asukohaks tuulise Ruhnu, kus otsisime selleks saare parima koha – muulil kohe sadama kõrval, kus tuulik on avatud tuultele kõikidest valdavatest tuulesuundadest ning samal ajal ka lähedal tarbijatele.”\nTuuliku üheskoos ehitamisel osalesid tuuleenergia klastri ja energiaühistute mentorprogrammi liikmed, lisaks Ruhnu saare elanikud. Sellist tuuliku ehitamist pole Kasoneni kinnitusel Eestis varem korraldatud.\nRuhnul püstitati isetehtud elektrituulik\nMeie Maa, 17.06.2015\nRuhnul lõppes viis päeva kestnud töötuba, mille raames ehitasid kursusel osalejad, sealhulgas saare elanikud ise, juhendajate näpunäidete järgi elektrit tootva väiketuuliku.\nEile õhtupoolikul püstitati tuulik Ruhnu sadama muulile, kust see on nähtav kõigile merd mööda saarele sõitjatele.\nTuuliku ehitamise kursuse korraldamise mõte Ruhnul tekkis Eesti Tuuleenergia Assotsiatsiooni tegevjuhil ja tuuleenergia klastri projektijuhil Tuuliki Kasonenil pool aastat tagasi.\n15. juuni on rahvusvaheline tuulepäev. “Mõtlesime, et teeme oma liikmetele tuuliku ehitamise kursuse. Kaasasi-me sinna ka Eestis tekkivate energiaühistute ja klastri liikmeid. Tahtsime hästi tuulist kohta, sellepärast saigi Ruhnu saar valitud,” rääkis Kasonen. Teiseks, väiketuulikutega on võimalik elektrit toota Eestis väikesaartel või rannikualal, kui ei taheta masti metsast ja hoonetest kõvasti kõrgemaks ajada.\nEhitamisele eelnes kursuse esimesel päeval, 11. juunil teoreetiline osa. Seda viisid läbi ning meisterdamist juhendasid konsultandid Madis Org ja Criss Uudam, kes on varem tuulegeneraatorite tegemist õppinud Šotimaal. Mehed on kursusi ennegi korraldanud, kuid nii kaugele nagu Ruhnul – tuuliku elektrivõrku ühendamise ja püstitamiseni -, mujal veel jõutud ei ole.\nHugh Piggotti disaini järgi tegid kursusel osalejad 3,6-meetrise rootori diameetriga 1,5-kilovatise ja 12 meetri kõrguse väiketuuliku, mis eile pärastlõunal Ringsu sadama muulile püsti pandi. “Lihtsam oleks olnud panna tuulik küla keskele, kus elektri tarbimine lähemal, aga eelkõige tuleb ikkagi valida paik, et tuuliku ümber oleks palju vaba ruumi. Metsas või majade vahel hakkab turbulents tuulikut rikkuma,” selgitas Kasonen. Tuulik ühendati elektrivõrguga ja see toodab kolm protsenti Ruhnul vajaminevast elektrist. Praegu saadakse saarel kogu elektrienergia imporditud diislikütusest generaatori abil.\nKursuste läbinutel on võimalik edaspidi iseseisvalt sarnase tuuliku ehitamine ette võtta. Päris nii ehitamine ei käinud, et asjad osteti poest, pane ainult kokku. Generaatori raam tuli ise valada ning mähised endal kokku kerida. Kursusel osales üle 20 inimese, ehitamisel olid abiks ka ruhnlased ise.\nIlma viperusteta tuulikutalgud siiski ei läinud. “Kohe meisterdamise alguses jätsime generaatori raami keevitamisel praktiliselt olematu nurga tuuliku labadele, mistõttu oleks need hakanud vastu masti käima. See sai suure higi ja vaevaga lahti kangutatud ning uuesti tehtud,” kirjeldas tööde käiku Tuuliki Kasonen Ruhnu blogis. Esmaspäeval ilmnes, et kuigi magneteid hangiti rootori jaoks täpselt õige kogus, jäi neid millegipärast neli tükki üle. “Kuueteistkümne magneti asemel olime rootorisse juba kinni valanud vaid neliteist,” lisas Kasonen.\nRuhnu tuulikuprojekt ei ole veel lõppenud, sest eile püstitatud tuulikul, mille sabaotsa on maalitud karu pilt, pole nime. Saarel on juba olemas tuulikud Pille ja Malle. “Seega sobiks ka nende väikeõele üks kena tütarlapsenimi. Kõik ettepanekud külarahva poolt on teretulnud,” kutsus Kasonen üles uuele tuulikule nime välja mõtlema.\nRandoja rahva tänusõnad\nRuhnu päevik, 16.06.2015\nMõni aasta tagasi, siis kui Randojat võsast veel väljagi ei paistnud ja päästepaadikuuri katus sissevarisema pidi, ei osanud keegi arvatagi, et uued tuuled ennast siin nii konkreetselt ilmutavad. Igal juhul on MTÜ Ruhnu KultuuriAidal heameel tänada tõesti ka päriselt toimivas tuuleveskiprojektis osalejaid! Asjalikud ning rõõmsameelsed ja ka meie oma rahvast kaasavad tegelased on nad! Midagi sellist, mitte igapäevast, kuid võimaluse korral ikka omakätega tehtut me lootsimegi Randoja krundil teha ja toetada!\nIseehitatud väiketuulik sai Ruhnu saarel püsti eile 16. juunil. Allikas: Ruhnu päevik\nRuhnus ehitatav väiketuulik hakkab valmis saama\nEesti uudised, Tuuleenergia, VäiketuulikudJune 15, 2015\nRuhnu päevik, 15.06.2015 (Tuuliki Kasonen, Eesti Tuuleenergia Assotsiatsiooni tegevjuht)\nViis päeva Ruhnu saarel on läinud lennates ning isemeisterdatud väiketuulik hakkab valmis saama. Täna – rahvusvahelisel tuulepäeval – andsime labadele valge sära ning muutsime masti rõõmsalt värviküllaseks. Tegime ka ettevalmistusi masti testpüstitamiseks ja kui see homme ehk teisipäeval kella poole kümne paiku õnnestub, siis on südapäeva paiku oodata kogu tuuliku püsti saamist.\nKohe kahju saab olema saarelt lahkuda, sest Ruhnu on meid väga hästi vastu võtnud. Ehituse jooksul on meid paljud abistanud ning ka vallavanem isiklikult tervitamas käinud. Buldersi talu pererahvas on tuulikutalgulised mudila ja siia kalaga ära hellitanud. Tuulikuehitajate eriline tänu läheb supermehele Veikorile, kes kõik vajaliku kasvõi maa alt välja võlub ning kedagi metsa ei unusta.\nPäris viperusteta pole tuulikutalgud siiski läinud. Kohe meisterdamise alguses jätsime generaatori raami keevitamisel praktiliselt olematu nurga tuuliku labadele, mistõttu oleks need hakanud vastu masti käima. See sai suure higi ja vaevaga lahti kangutatud ning uuesti tehtud. Täna avastasime, et kuigi magneteid sai rootori jaoks täpselt õige kogus hangitud jääb neid miskipärast neli tükki üle. Selgus, et kuueteistkümne magneti asemel olime rootorisse juba kinni valanud vaid neliteist. Tegijal ikka juhtub ning nagu ütlevad töötoa juhendajad Madis ja Criss on see osa vajalikust õppeprotsessist.\nRuhnu tuulikuprojekt ei ole aga veel läbi, sest noorel tuulikul pole veel nime. Saarel on juba tuulikud Pille ja Malle, seega sobiks ka nende krapsakale väikeõele üks kena tütarlapse nimi. Kõik ettepanekud külarahva poolt on teretulnud. Samuti on kogu saare rahvas oodatud teisipäeva keskpaiku tuuliku püstitamisele kaasa elama.\nAutor: Tuuliki Kasonen, Eesti Tuuleenergia Assotsiatsiooni tegevjuht ja tuuleenergia klastri projektijuht, kel pool aastat tagasi tuli mõte ühel tuulisel saarel korraldada tuuliku iseehitamise kursus.\nEesti uudised, Tuuleenergia, VäiketuulikudJune 12, 2015\nRuhnu päevik, 12.06.2015 (Janek Jõgisaar, Bioneer.ee ajakirjanik)\nPean üles tunnistama, et olen Ruhnust palju kuulnud, kuid seni on minu Ruhnukogemus piirdunud vaid kellegi teise poolt edastatuga.\nSeekord sai siis minu unenäos nähtu tõelisuseks. Jah, ma pildistasin neid kahte kuulsat kirikut. Kes kahekesi kõrvuti seisavad. Seda teevad vist kõik Ruhnu sattujad.\nPõhjus, miks me siia sattusime ei ole just tavapärane turism.\nNimelt korraldas Eesti Tuuleenergia Klaster koos Eesti Arengufondi energiaühistute programmiga 11. – 16. juunil Ruhnus väiketuuliku iseehitamise töötoa.\nTöötegemise käigus ehitatakse Ruhnu üks 10 meetrise mastiga elektrit tootev tuulik. See peaks valmis saama rahvusvaheliseks tuulepäevaks, ehk siis 15. juuniks.\nTuuliku ehitamisel kasutatakse Hugh Piggotti poolt koostatud õpperaamatut. Selle juhiste põhjal püstitatakse saarele 3,6 m rootori diameetriga väiketuulik, millel võimsust 1,5 kW.\nEsimene tuuliku rajamistalgute tööpäev oli 12. juuni. Täna alustasime tuuliku labade voolimisega. See on raske töö, mida täielikult valdab vaid üks meie seltskonnast. Kuid eks töö käigus õpitakse.\nKa sai täna valmis see konstruktsioon, mis võimaldab tuulikul ennast tuule järgi pöörata. Küll natuke teistsugune, kuid autori sõnade järgi võib ka niimoodi.\nLisaks said valmis ka mõned abirakised.\nHomme jätkame töödega. Kellel huvi,aega ja julgust, võib uudistama või isegi appi tulla. Töötuba toimub Ruhnu saarel sadama kõrval asuvas ajaloolises merepäästejaama hoones. Mida kohalikud tunnevad võrgukuuri nime all.\nFotod: Janek ja Katrin Jõgisaar.\nEnergiakonverents Lihulas pakub põnevaid teemasid\nEesti uudised, Tuuleenergia, VäiketuulikudApril 17, 2015\nLääne Elu, 17.04.2015\nTäna Lihula Kultuurimajas toimuval konverentsil pakub MTÜ Kodukant Läänemaa kuulajatele energialahenduste mõtteainet kodu-, tootmis- ja turismiarenduseks. Tule kuulama, mis on energiasaar või kuidas näiteks päike, tuul, vesi ja rohi oma kodu kasuks tööle panna.\nEnergiatarve kasvab, sest kasvab tootmine, masinaid rakendatakse üha rohkem, põllumajandus on tõhusam, suureneb energiasäästlik mõtteviis. Sellest lähtuv kulude vähendamine on igapäevamajanduses üks olulisemaid tulevikusuundi ning puudutab meid kõiki. Taastuvenergiaallikaid nagu päike, vesi, tuul, puit, muu bioenergia ja maasisene soojus on edukalt rakendatud väiketootmises.\nTeemadest käsitletakse tuule- ja päikeseenergia kasutamist turismiettevõttes, küttesüsteemide paigaldamist, Keskkonnainvesteeringute Keskuse (KIK) toetusi energiatootmisele, elamu- ja soojamajanduse väljakutseid, energiasaart ja mikrotootmist, biomassi kasutamist, energiaühistuid jm.\nPäeva lõpetab nõuandekohvik ja Lihula katlamaja külastus. Lihula katlamaja on ainulaadne ja hea näide sellest, kuidas on võimalik kohaliku kütusega, rohtse biomassiga, põlevkiviõli põletamise asemel soojust toota. Tänu sellele on vähenenud ka õhusaaste, paranenud regionaalne majanduskliima ja tööhõive ning kohalikule tarbijale on soojahind vähenenud.\nKodukant Läänemaa strateegia 2014-2020 üheks suunaks on kohaliku ressursi parem kasutamine ning seeläbi elu- ja ettevõtluskeskkonna toetamine, strateegia toetab maaelu arendamist Läänemaal.


Valga-Valka kaksiklinna ühise puhkeala uuendamine ja arendamine - Valga Vallavalitsus\nRenewing and developing Valga-Valka twin town common recreational area\nValga ja Valka ühise linnaruumi arendamise järgmise etapina korrastatakse vastvalminud kaksiklinna keskuse vahetus ümbruses asuvad alad – Pedeli jõe puhkeala kahel pool Ramsi silda ja Konnaoja ümbrus Sõpruse tänavast Sepa tänavani.\nProjekti eesmärgiks on Valga-Valka kaksiklinna ühise puhkeala uuendamine ja arendamine Pedeli jõe ning Konnaoja ümbruses, et muuta kaksiklinna keskus veelgi atraktiivsemaks vaba aja veetmise kohaks, mitmekesistada spordiharrastamise võimalusi ning soodustada kogukondade piiriülest integreerumist.\nProjekti tulemusel muutub Pedeli puhkeala atraktiivsemaks erinevatele huvigruppidele - peredele, lastele, noortele ja eakatele. Paraneb kahe linna vaheline ühenduvus ja ligipääs kaksiklinna keskusele ning edendatakse kergliiklust Valgas ja Valkas, järgides säästva linnaliikluse põhimõtteid.\nProjekti peamised tegevused\nPedeli puhkeala atraktiivsuse suurendamine:\nKahe Pedeli paisjärve ja Konnaoja puhastamine setetest ja üleliigsest taimestikust\nHaljastuse uuendamine järgides liigirikka linnaruumi põhimõtteid\nPurskkaevu paigaldamine Pedele jõele\nVaba aja veetmise ja spordi harrastamise võimaluste täiendamine:\nPuhkekohtade loomine ja uue linnamööbli paigaldamine\nOlemasolevate spordiväljakute ja laste mänguväljakute rekonstrueerimine\nUute võimaluste loomine aktiivseks vaba aja veetmiseks\nÜhenduvuse ja juurdepääsetavuse parandamine:\nJalakäijate tee loomine Konnaoja kaldale Sõpruse tänavalt Sepa tänavani\nSepa tänava silla rekonstrueerimine\nJalakäijate teede rekonstrueerimine Sēlija tänavalt kuni Ramsi sillani\nPiiriülese teadlikkuse, nähtavuse ja integratsiooni suurendamine:\nProjekti tegevuste levitamine ühise kodulehe ja sotsiaalmeedia kanalite kaudu\nLasteaialastele sportliku ürituse korraldamine\nProjekti lõpuürituse korraldamine\nValga poolel on suurimaks tööks neljast Pedeli jõe paisjärvest kahe ülemjooksul asuva puhastamine üleliigsest taimestikust ja aja jooksul kogunenud setetest. Lisaks panustatakse ka paisjärvi ümritsevasse linnaruumi – seni pimeduses olnud kohtadesse paigaldatakse tänavavalgustus, korrastatakse puhkealad ja mänguväljakud ning luuakse uusi võimalusi vaba aja veetmiseks. Alale lisatakse hubasust haljastuse ja värske linnamööbli abil. Kahe omavalitsuse ühise jõupingutusena tehakse korda Sepa tänava sild ja puhastatakse piirioja Sepa tänava sillast jalakäijate tänavani Sõruse tänaval.\nKäesolev projekt on järgmine samm saavutamaks Valga ja Valka strateegilist eesmärki tuua kaksiklinna elu tagasi ajaloolisesse linnasüdamesse ja selle ümbrusse. Piirialade elanike jaoks on linnaruumi korrastamine ja kaasajastamine emotsionaalselt tähtis – see tekitab uhkustunnet oma kodukoha üle ning lootust, et elu ääremaal ei ole lõplikult hääbumas.\nProjekti tegevusi kajastame Valga ja Valka ühisel veebilehel visitvalgavalka.com\nProjekti info Eesti-Läti programmi kodulehel\nProjekti juhtpartner on Valga Vallavalitsus. Projekti partner on Valka Kihelkonnaduuma.\nProjekti elluviimise periood\nProjekti kogueelarve on 926 137, 34 eurot, sh Eesti-Läti programmi toetus 787 216, 73 eurot.\nValga Vallavalitsuse eelarve on 463 069, 90 eurot, sh Eesti-Läti programmi toetus 393 609, 41 eurot.\nINTERREG Eesti-Läti piiriülese koostöö programm 2014-2020 (ERDF)\nValdkonnaga tegelevad ametnikud\nVälisprojektide juhtivspetsialist Lea Vutt\nKeskkonnaspetsialist Anni Teetsmann\nSee lehekülg väljendab autori vaateid. Programmi korraldusasutus ei ole vastutav selle eest, kuidas seda infot võidakse kasutada.