Sõbralik fusion Tallinnas, Viljandis ja Kuressaares | | Festival Jazzkaar\nSõbralik fusion Tallinnas, Viljandis ja Kuressaares\nMaria Faust Group (Eesti –Taani)\nT 13. veebruar 19.00\nK 14. veebruar 20.00 Von Krahli baar\nN 15. veebruar 20.00\nJazz Del Mar Kuressaare Linnateatris\nSaaremaalt pärit saksofonist ja helilooja Maria Faust (27) tuleb Eestisse oma taani sõpradega, et esitada südamelähedast muusikat. Maria muusikaline keel on jõuline kuid samas romantiline sulam erinevatest stiilidest, kus tooni annavad jazz ja rock.\n17-aastasena osales Maria Faust ETV laulukonkursil 2 Takti ette. Saksofon ja helilooming hakkasid teda huvitama teismeliseeas. Ta lõpetas Georg Otsa nim. Tallinna Muusikakooli (õp. Villu Veski) saksofoni erialal, proovis kätt ka dirigeerimise erialal Eesti Muusikaakadeemias, esines mitme bigbändi koosseisus ja salvestas neidude orkestriga Velvet Legion heliplaadi.\nMomendil lihvib Maria Faust oma loomigulisi oskusi ja pillimängu Taanis Esbjergis, kus õpib Vestjyski rütmimuusikakonservatooriumi viimasel kursusel. Õpingukaaslaste seast on ta leidnud väga head pillimehed-mõttekaaslased, kellega koos teeb ta oma bändi. Lood ja arranžeeringud kirjutab enamasti Maria, ideid jagub küllaga ja kava uuendatakse pidevalt. Ühes tema viimastest kompositsioonidest soleeris Jazzkaarelgi esinenud mainekas inglise helilooja ja pianist Django Bates.\nAnsambli repertuaar hõlmab Maria kahe viimase aasta loomingut, mis on mõjutatud rockist, popist, hip hopist jt. tänapäevastest stiilidest. Oktett püüab rütmigrupi ja nelja puhkpilliga saavutada bigbändilikku kõla. Bändi rütmigruppi kutsutakse naljatledes noorteks vabajazzi geeniusteks. Trummar Håkon Berrel on peagi valmis CD, mis on salvestatud legendaarse saksofonisti Peter Brötzmanniga. Trio mängib tihti ka Eestis tuntud bassisti Thommy Anderssoni ja Peter Wettrega. Bändi liikmeid ühendavad ühised huvid ja sõprussidemed. Nende muusika on kompositsioonilisuse ja improvisatsioonilisuse sulam, nad ei karda eksprimenteerida. ”Pinge ja vabanemine, dramaturgia, kontrastid, rütm ja groove on hästi tähtsad. Oleme avatud, energilised ja seda köike pakume ka oma publikule!“ nendib Maria Faust. Õige pea on plaan on minna stuudiosse ja salvestada oma debüütalbum, tööd on selleks piisavalt tehtud.\nOma bändi tutvustas Maria paari aasta eest Jazzkaarel. Seekord esinetakse Tallinnas, Tartus ja Kuressaares. Kevadel esindab Maria Faust Eestit EBU bigändis, kus noorte muusikute turnee jõuab sedapuhku Euroopast Hiinasse.\nJesper Blæsbjerg Esbjerg – trompet\nTormod Holm – baritone- ja sopransaksofon\nKennet Lauridsen – kitarr\nMorten Pedersen – klahvpillid\nAdam Pultz Melbye – kontrabass ja basskitarr


Kassipeksjana tuntust kogunud Jänes kukkus maja süütamise eest kinni | Õhtuleht\nKassipeksjana tuntust kogunud Jänes kukkus maja süütamise eest kinni (3)\nKristiina Tilk, Siim Randla, 8. jaanuar 2021 21:55\nPANI TULE OTSA: Mahajäetud maja, mille Sulev Jänes süütas. Foto: Kenno Soo\nKui kassi rusikaga näkku peksmine ja seejärel looma talumaja aknast hooga välja viskamine päädis Viljandimaalt pärit Sulev Jänese jaoks rahatrahviga, siis mahajäetud majale tule otsa panemise eest pisteti mees nüüd trellide taha.\nMöödunud aasta 23. oktoobril kell 21.57 sai häirekeskus teate, et Suure-Jaani linnas Pärnu tänaval põleb ühekordne puidust elumaja. Päästjate kohale jõudes olid leegid katusest väljas. Tulekahju tagajärjel sai hoone kuuma- ja veekahjustusi. Inimesed tuleõnnetuses viga ei saanud. Kahtlustatavana hoone süütamises peeti sündmuskohal kinni alkoholijoobes Sulev Jänes. Oma tegevusega põhjustas ta kannatanule olulist varalist kahju – kogusummas 9240 eurot.\nKassipeksja: „Ema süüdistas mind pidevalt, et vastik kass – kuri ja küünistab. Miks ma vedasin ta koju?“


Külärahvas uut «ijätüseautot»\nRiidi kellä kolmõ paiku nakkas Ruusmäe tsillokõsõ poodi mano rahvast tsilkma. Inneskine kooliherr Kalkuni Kalõv ja katõ kilomeetri takast pini ja verevä kelguga platsi tulnu Frey Mallõ omma kõgõ edimädse. Tulkõ suuri siltega ijäüsemassin päälegi piä poolõ tunni peräst, nä uutmist ei pel’gä.\nMailmadu suurõ vurgooni ja uhkidõ ijäüsereklaamõga massin piät joudma Ruusmäe poodi mano veeränd’ nelä paiku. Tuus aos piässi inemiisi ka rohkõmb kogonõma. Mõnõ ommava esiki uma raha poodimüüjä Kopli Taimi kätte jätnü, et tuu näile massina päält tavaari är ostassi, olõ-i hindäl erälde tulõkit. Taimi om uma inemine, külh tä peräst kraami ilosahe edesi and.\nMallõl murõ vallaammõt’nikkõga\n«Kae, tuu Kalkun om säändse hää suuvärgiga,» tiid müüjä kõnõlda. A ku tuu puuti sisse ast, karvanõ müts pään ku sõlmõkäänet kass’, joud müüjä vaivalt üldä: «Kae, Kalõv, kiräts’ura om...», ku Kalõv jo tiid: «Linnamäe, ku ma ei essü? Jajah, Kikka Jüri üts’kõrd lubasi sullõ näüdädä nii, et...»\nNo Kalkun Kikkast pall’o kõnõlda ei viisi, päälegi ma seletä tälle, et kiräts’urrõ pääle peedäs iks vihha tõnõkõrd. Poodi mano ijätüsemassinat uutma tull’ tä uma kassi peräst: midägi piät toolõ jo süvvä viimä, ku lehm om kinni.\nSuuri ijäüsesiltega massinast ijäüst ei anta. Haani külän tettü piätüsen uut massinat õnnõ üts´ külämiis´, kiä pääle räime midägi ei taha.\nFrey Mallõ om hindä istma tugõnu. Tä om nii tsillokõnõ, et paarikümne tsendimeetri korgusõ kotilavva pääl istõn taha-i timä sinine päärätt’ kuigi üle letiveere paistu. Kalkun rüük’ tälle õkva kõrva: «Mallõ, kõnõlõ sa kah aolehele, miä sul murõt!»\nMallõ, kiä om kuuldmisaparaadi kodo jätnü, saa siski arvu ja nakkas ilmä pikembä porramisõlda õkva pääle. Murõ om Mallõl suur’: ahi om koton lagonu, ja vallatüütäjäle kaivada ei tohi – tuu nakkas vanna inemist korterihe sund’ma. «Miä ma sääl tii, mul om maal värski õhk!»\nKats’ pois’kõist kargasõ puuti sisse, hiitvä üle ola müüjäle: «Tiiät kah, mi ostimi Ferrari», masva kipõlt määndsegi orandsi putli iist ja tegevä minekit. Kell om 15.10, poodi ette nakkas rahvast jo rohkõmb tulõma, massin piässi varsti tulõma.\nMallõ küsüs müüjä käest üte banaani ja istus kotilavva pääle tagasi, tukõ üte käe katskilännü pinisöögipaki pääle ja nakkas jälki umast ahost kõnõlõma. «Vallatüütjä ütel’, et mine hääletä Peedumäe Rein riigikokko, tä ehitäs sullõ vahtsõ aho.» Mallõ rehksäs banaani hoitva käega pikält läbi õho. «Või jummal’, kuis võlssõ!» Tuud viimäst kuuldva vas’t ka vällänpuul uutva inemise. Kalkun om kipõ kõrdama, et nimi iks kimmähe kirja pantus saassi: «Peedumäe Rein... jah õkva nii.»\nAuto päält kiäki ijätüst ei ostaki\nKats’ külämiist astussõ puuti, põrotasõ müüjäle, et tiimi üte ollõ, ja läävä samma tiid vällä. Kell om jo veeränd läbi, ijätüseautot olõ-i kongi. «Nä omma iks helistänü, ku massin ei tulõ,» murõhtas müüjä.\nKu Kalõv nakkas Haani valla lahtitoukamalda teiest kõnõlõma ja Mallõ umast kassist ja lillipindrest, omgi kõrraga massin poodi iin. Tii omma sjool pääväl väega nilbõ, suurõ vurgoonimassinaga olõ-i sääl lihtsä sõita. Sinidse kuhtiga sohvõr’ kargas vällä, sikutas külmävurgooni luugi vallalõ ja tõmbas säält vällä puust letilavva üten vinneaolidsõ kaaluga. Nii suurt ijätüsereklaami, ku vurgooni pääl om, näe-i Ruusmäel joht sagõhõhe. Verevä jopõga naanõ ots’ vällä rahakarbi, arvõlavva ja plast’mass’köhvli.\nEdesi lätt kõik’ viilgi kibõhõmpa. Naanõ hiit egäleütele pordsu kallu kaalu pääle (inämbäste räimi, kallimbat kalla ostva inemise maakotussin harva), kõnõlas käügi päält paar’ kohalikku uudist, võtt raha vasta ja nakkas järgmädsega otsast pääle.\nSjoovoori om saban kuus’ inemist, a ijätüst nä massina päält ei osta. Nuu uhkõ reklaami ommava Kalakõsõ poodi külmävurgooni pääl viil tuust aost, ku massin müüdä ilma Balbiino ijätüst lakja vidi.\nKiä om tõsinõ kalamiis’, saa kalla müvvä iks\nRiik võtt’ vasta säädüse, mink perrä saa-i niikutsut harrastuskalamiis’ inämb kalla müvvä: muido võidas ni tälle kui kokko-ostjalõ kooni 18 000 kruuni trahvi tetä.\nAolehtin omma mitmõ kalamehe säädüse kottalõ kurjõ sõnno ütelnü, a ammõt’nigu ütlese, et säädüs piät tagasi hoitma rüüvpüüdjit.\nA sammamuudu hoit tuu tagasi ka noid inemiisi, kiä varõmb mulgu veerest tullõn kasvai umalõ naabrilõ paar’ silgupoiga möivä.\nKalamiis’ Mutsu Eldur (65) Räpinält (pildi pääl): «Tuu säädüs pututas kõgõpäält noid lätläisi, kiä ommava hindäle kalapüüdmise lubatähe ostnu ja müümise jaost püüdvä.\nPeipsi om viil inämb-vähämb kalarikas, paistus et näil Lätin nii hüvvä saaki ei olõ.\nNimä panni uma telgi näütüses Meerapallo pistü ja möivä sääl ummi kallo, a inämb nä tuud tetä ei saa.\nKohaligu, kiä vähägi tõsidsõbalt as’aga tegelese, omma hinnäst iks füüsilidsest isikust ettevõtjas tennü, noid tuu säädüs ei putu.\nNiisama sikuskaga püüdjit om küländ vähä, nuu omma inämbäste pends’onääri ja nä ei saaki niipall’o kalla, et säält midägi müvvä. Ku, sis mõnõlõ tõsõlõ vanalõ inemisele leevä kõrvalõ haugada, saa hindäle nii tuu leevä- vai suidsuraha.\nEsi olõ ma hinnäst kah FIE-st tennü, mul om kalapüük’ parhilla päämäne tegevüs.»\nRavi- ja maitsõhaina avitasõ maal är ellä\nPedäjä Reet tsäihainoga.\n«Kalmussõjuur’ om põh’amaiõ tsenn’-tsenn’, a angõrpistitsäid võta aspõriini asõmal!» soovitas Pedäjä Reet (40) Süvähavvalt, kiä uman talon 40 liiki ravikasvõ ja maitsõhaino kasvatas.\nReet tiid haino kotsilõ pall’o tarkuisi: mõtsik verrev ristikhain puhastas verd ja avitas astma vasta, tsiahain (eesti keelen linnurohi) tuu vällä sapi- ja neerukivi. Vabõrnalehe omma jälki külmetüse vasta ja hääs pohmellirohos. Pihlahäitse omma köhärohos.\nEt pall’o omma seo ilma aol allergiaga hädän, sis omma Reeda mahehaina väega nõvvõdu, päämädselt vidä tä naid Tal’nahe Ökosahvrilõ.\n«Siin kasvatõdu maitsõhaina omma joba trendis muutunu,» tiid Reet. «Mi esi tarvida-i sukugi poodist ostõtuid vürtse. Tahat pipard panda, panõt piprarohtu, om sama mõrrov. Kreeka punõt (oreganot) taht mi pere ka väega.»\nHuvi haino vasta tegüsi Reedal joba latsõn. «Imä joba kor’as’ ja Leevil oll’ üts’ apteekri, kiä tahtõ egäsugutsiid haino müügile saia,» seletäs Reet. «Lugi mullõ sõna pääle: naistõpunahaina korjat, ku edimäne häidse om häidsenü! Kummõlil võissi olla kooni kolmõtsendimeetrine hand takan. Muido vasta es võta! Opas’, kuis kuivata. Kutkini Liisi Mik’tämäe lähkült opas’, kuis nõgõst ja basiilikut kuivata, et nuu mustas kätte ei lähässi. Midä võit pitsitä, midä piät õrnalt võtma. Ristikhaina piät korjama, ku üttegi pruuni häitsmekeist all ei olõ, muido lätt terve kukk pruunis.»\nReedal om ka uma kohv’: võilillijuur’, tsigurijuur’ pluss’ tammõtõhv. Reet jõvva-i uma salaretsepti perrä niipall’o kohvi är tetä, ku tahetas.\nÜts’ põnnõv asi om viil puravigupulbri. A õnnõ kivipuravik kõlbas pulbrõs. «Haavatatt’ lätt mustas ja kõotatil olõ-i määnestki maiku,» seletäs Reet.\nNutti piät olõma\n«Ku väega pall’odõ asjoga tegelet, sis millegagi iks vii pääle jäät,» löüd Reet. Parhilla jõvva-i Reet perrega niipall’o tsäi- ja ravihaino är kasvata, ku nõvvõtas. A tuust tulõ timä pere põhilinõ sissetulõk’.\n«Perren om pall’o tegijit: ma esi, elokaaslanõ, kolm poiga, tütär’ ja väümiis’,» seletäs Reet. «Vanõmb poig om uma perrega Põlvan, latsõlats’ joba kuu vana. Suvõl tulõ veli ka uma perrega, sis om egä nuka takan kiäki.» Reeda elokaaslanõ Toomõ Marko ehitäs perrele parhilla vahtsõt sanna, tä om ammõtilt palk’maio ragoja. Pall’o avitas ka Reeda 83-aastanõ esä Tor’e (Tobrelutsu) Teodor, kiä naabritalon mehitsit kasvatas ja kõigilõ mii lavva pääle pand. Esäl om viil kats’ maal väega tarvilikku asja: lastumassin ja sepikoda.\nReeda pere hoit väega kokko. «Meil om vitsakimbu-ehvekt’: ütte joudas murda, a pall’osid kõrraga ei murra,» ütles Reet. «Mu elon om olnu kiirdkäüke, ka kolm tüükotussõ koondamist,» seletäs Reet. «Kuus’ aastat kasvati latsi ütsindä, keväjäst sai elokaaslanõ kõrvalõ. Mõtskunnan olli mõtsavaht’, sis sai Leevi kuuli käsitüüoppajas. A Leevi põhikuul’ panti kinni.»\nSis tull’ midägi vällä märki. Maa oll’ olõman ja joba Reeda imä es panõ väetüses pääle sita midägi. «Musto Eve soovit’ mahepõllundusõs avaldusõ kirota,» meenutas Reet.\nAiandust ja mõtsandust op’nu Reet om kolmandat aastat mahepõllupidäjä, täl om ka mahe-märk’. A ökoturismiga om tä viis’ aastat tegelnü. Süvähavva Loodustalol om EHE-märk’ ja maakunna kõgõ keskkonnasõbraligumba ettevõtmisõ avvukiri.\nJoodigu tallo ei tükü\n«Tõsõ turismitegijä omma innembi naarnu, et haa-haa ökoturism, olõki-i kaminasaali ja «langõnuilõ» kuut kotust,» muigas Reet. «A parhilla ütles mõni: kae, teil käü-i tan joodikit! Mi mugu koristami ja kraabimi, a miä Reedal viga!» Reeda mano tulõva kõrraligu inemise, kiä tahtva luudust kaia ja midägi põnõvat osta.\nReeda perren nuputasõ es’ki latsõ kõgõ suvõniire mano. Ütsäaastanõ poig tege kivvest ja teokarpõst ehtit. Tütär’ umblõs vällä kinkekottõ ni tege siidisallõ. Reet esi kuda ja heegõldas. Nukka saisma olõ-i seenimaani ütski asi jäänü.


Tasuta ühistransport - NeoNet\nPostitatud 21 märts 2012 - 16:20\nKas ühistransport peaks olema tasuta?\nMa arvan, et peaks: mina ja paljud teised õnnelikud saaksid siis tasuta sõita.\nOlen näinud millegi pärast väga palju vastuseisu sellele mõttele.\nPostitatud 21 märts 2012 - 16:26\nLiitus:15 nov 2008\nJärele mõeldes on üsna suva, sest Tallinnas ei ela.\nMuutis Kevin E., 22 märts 2012 - 18:57.\nPostitatud 21 märts 2012 - 16:27\nLiitus:24 jaan 2009\n50/50, poolt sellepärast, et nagu me kõik teame - saab tasuta sõita. Aga vastu olen sellepärast, et bussidtrammidtrollid hakkavad olema täis igasuguseid asotsiaale, mis tähendaks minu jaoks väga ebameeldivat sõitu... Kuna mul isiklikult rahaga probleeme pole, siis olen ise praeguse olukorraga üsna rahul, pigem maksan veidikene puhtama ja parema aroomiga sõidu eest. Võin küll mingi uhke inimesena tunduda, aga nii see on...\nPostitatud 21 märts 2012 - 16:33\nLiitus:16 jaan 2007\nKust kuradi kohast nad raha saavad, kui transport tehakse tasuta kättesaadavaks ? Topitakse jälle mingi debiilne Savisaaremaks poes juurde (nagu seda on 1% müügimaks Tallinnas) ?\nPmst 14milj eurot jääks saamata + Mupokestel oleks palju vähem tööd, nad muutuksid veel mõttetumaks kui nad seda praegu on.\nTasuta on ühistransport tegelikult terve aeg olnud, ega keegi ei käse sul piletit osta või näidata kohe kui sa bussi astud. Peaasi et Mupole vahele ei jää ja kiired jalad oleks vajadusel.\nPostitatud 21 märts 2012 - 16:55\nNo vähemalt ei pane nad seda maksu otsa toidule või mingile muule elementaarsele tootele. Põhjendavatki seda käiku sellega, et inimestel on niigi raske, kui toidu-, vee- ja elektrihinnad tõusevad -- olgu siis vähemalt transport tasuta.\nJa ehk saavad munitsipaalpolitseile vähem maksma hakata, kui neil vähem kohustusi hakkab olema?\nNad ei pea mitte ainult hakkama kinni maksma kõigi seniste kasutajate sõitmisi, vaid ka väga paljude lisanduvate omad. Ennustatakse küll, et ainult kümnendiku võrra tõuseb ühistranspordi kasutajate hulk, aga ma julgen kahelda. Tuleb valmis olla ka suurendada sõidus olevate busside arvu, kui senised liiga umbe lähevad. Trollides pidi hommikuti päris kitsas seis olema, kuulsin. Ega lihtne ei ole, aga kindlasti seda väärt.\nMuutis Amarant, 21 märts 2012 - 16:59.\nLiitus:01 dets 2006\nVastu. Terve Eesti hakkaks Tallinna priisõitu kinni maksma. nty\nJah, aga mingi ettekääne leitakse kindlasti.\nNo shit, et mind see ei huvita. Ning ka see on kindel, et otseselt ei hakka keegi raha võtma, aga lihtsalt tõmmatakse koomale mingis valdkonnas/bussisõit võib minna kallimaks.\nJa DrLove, kui mitte tallinnlane pileti peab ostma, siis see summa läheb €14mil hulka, mitte kuskile mujale. Nii me aitamegi seda summat kinni mätsida.\nMuutis KickStarts, 21 märts 2012 - 17:20.\nTshabalalalalalalalala, 2 sept 2011, 18:45, kirjutas:\nekraanil veel kaitsekile peal seega ekraanil pole ühtegi ekraani\nPostitatud 21 märts 2012 - 16:57\nLiitus:10 jaan 2009\nKickStarts, 21 märts 2012 - 16:55, kirjutas:\nwtf??? ilmselgelt läheks teema kohalike maksude alla. sind seal jõgeval ei puudutaks see absoluutselt. mine uuri veits eesti maksusüsteemi kohta, kui midagi sellist kirjutama hakkad. levitad siin valeinfot tuimalt\nMuutis DrLove, 21 märts 2012 - 17:05.\nPostitatud 21 märts 2012 - 17:06\nTeeks teed kõigepealt korda ..natuke rohkem kui natukene ..\nPostitatud 21 märts 2012 - 17:09\nA see ju ainult tallinlastele. Kes pole Tallinna sissekirjutatud, need peaks idee poolest ikka piletit ostma ja Mupo kontrolliks ikka ühissõidukeid.\nPostitatud 21 märts 2012 - 17:14\nvastu kindlalt. tahan sõidu eest maksta\nLiitus:07 mai 2010\nBussiliine juurde kindlasti ei teki, vaid vastupidi, raha jääb puudu võetakse mõned bussid graafikust ära, vallandatakse bussijuhte, tõstetakse veelgi mittetallinnlaste piletihindu. Vägagi mõttetu otsus oleks kui see asi vastu võetaks, kahe käega vastu.\nAga kahjuks, ilmselt läheb see lollus läbi ja pärast supleme kõik selle sita sees.\nPostitatud 21 märts 2012 - 17:20\nVastu, bussid niigi täis, mis siis veel tasuta sõidu puhul toimuks?\nPostitatud 21 märts 2012 - 17:24\nSiim, 21 märts 2012 - 17:20, kirjutas:\nPostitatud 21 märts 2012 - 17:31\n7 Eurot või 18 Eurot(oleneb iniemsest) maksta kuu aja transpordi eest pole nüüd nii palju. Leian, et see tasuta värk tooks lihtsalt rohkem probleeme juurde.\nMa ausalt öeldes maksaks rohkemgi kui nad paneksid öösel kasvõi iga tunni aja tagant liinid sõitma. Ühe taksosõidu hind on rohkem kui kuu aja kaart.\nMuutis Dhannel, 21 märts 2012 - 17:32.\nPostitatud 21 märts 2012 - 17:32\nLiitus:14 juuli 2009\n"A Real Madrid fan in...\nPostitatud 21 märts 2012 - 17:33\nMiks te eeldate et kohe kui transport tasuta läheb, võetakse selle asemele mingi teine maks? Praegu käib jutt konkreetselt ühistranspordi tasu kaotamisest.\nAinsad miinused mida ma hetkel ära märgiks:\n- Ülerahvastatud bussid. (tipptundidel on bussid niigi täis. Näiteks hommikuti kell 7.30 bussiga nr.8 kooli sõites on buss täiesti täis. Loomulikult võib panna liinile sõitma lõõtsaga bussi, kuid igal pool pole see võimalik tänu kitsastele teedele. Ei tasu loota et graafiku tihendamine aitab, sest koolipäev algab sellest olenemata kell 8 ja kõik tahavad ikkagi justnimelt sellel samal kellaajal väljuva bussi peale jõuda).\n- Busside üldise seisukorra halvenemine.\nIse hääletama ei lähe sest see raha mis küsitlusele raisatakse on täiesti raisatud raha.\nMiks ei võiks pigem teha prooviperioodi kus transport on mingi kuu aega tasuta ja siis kuulata inimeste tagasisidet ning langetada otsus?\nPostitatud 21 märts 2012 - 17:43\nEsmalt on idee väline pakend ilustatud ja naiivne. Linna kassast kulutatakse ligi 260 000 eurot pelgalt küsitluse korraldamiseks, kusjuures rahade ümber paigutamine on ebaselge.\nTeisalt ei ole selge kulude kokkuhoiu plaan. Idee, kus tasuta saavad linna ühistransporti kasutada vaid linna elanikud ning teised peavad endiselt pileteid ostma, kusjuures bussis-trammis-trollis hakaksid endiselt käima kontrolörid, ei ole kokkuhoid, vaid näiline teene linna elanikele.\nKolmandaks pole mul usku, et tasuta transport kuidagi piisavat kvaliteeti tagaks.\nMa ei taha tasuta ühistransporti, sest praegune plaan ei ole kulude kokkuhoid. Ma ei taha tastuta ühistransporti, sest see ei saa tagada kvaliteeti. Ma ei taha tasuta ühistransporti, sest ma ei taha linnavalitsuselt lihtsameelset teenet. Ma ei taha tasuta ühistransporti kui pikaajalist reklaamkampaaniat.\nAndero Mardo ja Keili-Kaisa Estre mõtted.\nPostitatud 21 märts 2012 - 17:47\nEi viitsi teemat läbi lugeda, aga see sinu argument, et peab olema kuna siis saad sina ja teised tasuta sõita, pole mingi argument üldse.\nPostitatud 21 märts 2012 - 17:53\nMa olen elus tükki kaks korda näinud, kuidas prügikoll lööb pileti läbi (või oli keegi peol ennast väga koledaks joonud ja siis veel peksa saanud?). Niisiis, bomžid sõidavad juba praegu tasuta. Miks nad peaksid järsku hakkama massiliselt busse vallutama, ma ei suutnud teie seletustest välja lugeda.\nSiin toodi ka välja, et bussid hakkavad eriti täis olema (lisaks prügikollide armaadale). No ei usu, et inimene loobub oma mugavast autost, et täis bussis sõita, mis sest et säästaks raha. Võib-olla et õhtusel ajal võtab takso asemel bussi. Aga õhtul on ju nkn bussid tühjemad.\nArvestades, et piletikontrollimist ei kavatseta lõpetada (mittetallinlased!) ehk siis kulud piletite kontrollimisega säilivad, siis võiks ju luua täiendava soodusgrupi vaesuses elavatele inimestele-peredele. Kolme lapsega pered ja penskarid saavad ju nkn juba praegu priisõitu teha, no las siis saavad need ka, kelle töötasu on või läheneb alampalgale (290 euri), ja ülejäänud maksku senist või mingit vähendatud piletitasu.\nPostitatud 21 märts 2012 - 18:01


Aasta õppija 2020 Margit Soone: „Kavatsen ära proovida ka oma ettevõtte vedamise – muidu ei saa ju teada, kas see ka päriselt töötaks!“ | Tarbija\nIa Mihkels, Õhtuleht, 16. märts 2021 17:40\n„Enesetäiendamine on olnud lihtsalt sisemine vajadus,“ ütleb Margit.Foto: ETKA Andras\n„Õppimine on oluline inimese igal eluperioodil, ka viimasel veerandil,“ kinnitab aasta õppija 2020 tiitliga pärjatud Margit Soone. „Kuni leidub minu elukorralduse ja huvidega sobivaid paindlikke kursusi, kavatsen ikka ja jälle osaleda – need on alati põnevad uued algused. Minu jaoks on õppimine vaimse heaolu üks alustalasid.“\nTäiskasvanuhariduse mullusel tähtsündmusel võttis hiidlane Margit Soone (59) vastu vabariikliku tunnustuse, enne seda oli ta juba valitud aasta kõige tublimaks õppijaks kodusaarel. Kohalike sõnul on ta pidevalt tegelenud enesetäiendamisega ja teinud seda ennekõike looduse vallas – seal näib tema teadmistejanu olevat lõputu: ettevõtlik naine on õppinud Luual metsatehnikuks, lõpetanud Suuremõisa tehnikumis looduskeskkonna korralduse eriala, õppinud Haapsalu kutsehariduskeskuses loodusgiidiks ja saanud sel erialal Kutsekojast ka 5. taseme kutsetunnistuse.\nHiiumaal on Margit Soonest aja jooksul saanud tunnustatud seenetark ja looduse tutvustaja – enesetäiendamisega ongi ta tegelnud peamiselt looduse vallas.  Foto: erakogu\nKodusaarel tuntud seenetark\nHiiumaal on Margit viimased kaheksa aastat korraldanud koostöös Palade loodushariduskeskuse ja Muku matkaklubiga sügisesi seenenäitusi ning alati väga rahvarohkeid seenematku. Aja jooksul on temast saanud kodusaarel tunnustatud seenetark ja kogukonnas on harjutud just tema käest selles vallas teadmisi nõutama.\nÕpingud pole aga sellega kaugeltki ühel pool: Margiti plaanist pakkuda edaspidi väikeettevõtjana loodusgiidi teenust on välja arenenud mõte teha läbi alustava ettevõtja baaskursus Hiiumaa ametikoolis, ka tahab ta täiendada edasi oma fotograafioskusi ja nii nagu seni, tegelda ka edaspidi järjepidevalt keeleõppega. „Keelte õppimine on olnud mu hobi,” ütleb Margit, kes peale emakeele suudab rääkida ka vene, soome, rootsi, saksa, itaalia ja prantsuse keeles, mingil määral saaks hakkama ka portugali keelega. Arvata võib, et see loetelu ajapikku veel täieneb.\nMiks ikka ja jälle koolipinki?\n„Enesetäiendamine on olnud lihtsalt sisemine vajadus,“ ütleb Margit. Loodusgiidi ametit oli ta varemgi plaaninud õppima minna, sedapuhku sai otseseks ajendiks küll koondamine – nii et vahel võib sellest kasugi olla, saab ammuse plaani teoks teha, selle asemel, et nurka norutama jääda. Selleks ajaks, kui Margitil tekkis võimalus hakata taas koolis käima, olid teised küll juba paar kuud õppinud, aga söakal naisel õnnestus nendega liituda.\nNii sai ka loodusgiidi kutse omandatud ja usinal õppuril oli taas põhjust endaga rahul olla. Ennekõike selle rahuolu pärast ongi ta kõiki oma õpinguid alustanud. „Enesetäiendamine on muu hulgas andnud mulle kindlustunde astuda looduse tutvustajana inimeste ette, samuti julguse väljendada end ka võõrkeeltes – läbitud õpinguteta tunneksin end märksa ebakindlamalt. Kavatsen ära proovida ka oma ettevõtte vedamise – muidu ei saa ju kunagi teada, kas see päriselt ka töötaks,” rääkis ettevõtlik naine pärast aasta õppija tiitli vastuvõtmist.\nMargit julgustab kõiki oma kunagi soiku jäänud plaanidele elu sisse puhuma või hoopis midagi uut ja huvitavat leidma.Foto: ETKA Andras\nAra kõhkle – lihtsalt alusta!\nMargit julgustab kõiki oma kunagi soiku jäänud plaanidele elu sisse puhuma või hoopis midagi uut ja huvitavat leidma. Ka kinnitab ta, et sellest, kui teised on kursusel ehk rohkem kui poole nooremad, ei pea ennast üldse segada laskma. Ainult algus on ehk raske – aga ennekõike seepärast, et jagu tuleb saada iseenda kõhklustest-kahtlustest.\n„Õppima tasub alati minna, ei maksa peljata oma vanuse pärast, ei maksa mõelda, kas ma ikka suudan-jaksan-jõuan. Tuleb lihtsalt alustada – edasi läheb kõik lihtsamaks, sest õppimine muudab inimese avatumaks ning viib kokku uute ja põnevate inimestega, kellega muidu ehk ei kohtukski,” räägib Margit ja tunnistab, et pideva arenguta ei kujuta ta oma elu ettegi. „Pealegi on koolides tänapäeval nii palju põnevat – mina võiksin õppida küll hauani. Kui kuskil midagi huvitavat ja enda jaoks arendavat näen, lähen kindlasti jälle.”


Pensioniraha võlgade maksmiseks kulutanud võlglane vaevleb emotsioonide kriisis - Ärileht\nPensioniraha võlgade maksmiseks kulutanud võlglane vaevleb emotsioonide kriisis\nÄrileht on aeg-ajalt kajastanud üht blogijat, kes hakkas aasta tagasi panema kirja oma mõtteid ja tundeid seoses suure võlakoorma all elamisega. Tal on olnud emotsionaalselt lihtsamaid, kuid ka keerulisemaid aegu. Oma pensioniraha eest tasus ta kalleid laene, et oma olukorda leevendada. Pärast raha saamist tundis ta aga pingelangust ja ootamatut emotsionaalset väsimust.\nOma 6. septembri postituses „Ohtlik pingelangus" kirjeldab mees olukorda järgnevalt:\nVõiks ju mõelda, et oh, jess, eesmärk saavutatud, hea meel, lähme nüüd eluga edasi ja naudime seda kõike. Aga minu kogemus juba varasemast elust näitab, et inimese psüühika ei tööta nii lihtsal viisil. Ikka tahab see mingeid krutskeid sisse visata. Suhtlesin sel nädalavahetusel päris mitme inimesega, kes mind samuti hoiatasid kogu selle saavutuse järel tekkiva pingelanguse eest. See võib tihtipeale olla karmim kui see pidev võitlus ja lahing ise. Ka siin kommentaariumis (blogis) toodi näide, kus inimene, kes oli maha pidanud pingelise ja pikaajalise kohtulahingu oma nime ja rahakoti puhtuse nimel, selle võitnud ja seejärel ära surnud. Süda ei pidanud lihtsalt enam pingelangusele vastu.\nEga see reedene reaalsus väga palju sellest kõigest ei erinenud. Samamoodi olin ma ju ülipingsalt elanud selle hetke nimel. Ma teadsin, et siis saab kõik korda, kui see pensioniraha saabub. Kui ma saan hakata oma rahas võlausaldajatele üle kandma. Aga siis tabasingi end ehmatusega mõttelt, et aga mis siis edasi saab. Mis mu järgmine suur eesmärk on, kuhu püüelda. Kas tõesti on nüüd kõik korras ja saangi rahulikku rutiinset elu nautima hakata. Äkki suudan vahepeal isegi igavleda ja mitte igapäevaselt rahast mõelda? See mõtete ja emotsioonide tulv oli ilmselgelt kuidagi liiga palju. Erinevalt muidugi keskkooli lõpetamise ajast olen ma tänaseks inimene, kellel on kohustused ka teiste inimeste ees. Mul on pere ja lapsed, kelle eest hoolitseda. Kahte nädalat audis olemist ei saaks ma mitte kuidagi endale lubada ja küllap tõmbab reaalsus mu üsna pea sellest veidrast seisundist välja ka.\n10. septembril kirjutas ta järgmise postituse:


www.militaar.net • Vaata teemat - EV energia ja julgeolek\nTänane kuupäev 27 Jaan, 2022 3:25\nEV energia ja julgeolek\n52. leht 81-st\n[ 1211 postitust ] Mine lehele Eelmine 1 ... 49, 50, 51, 52, 53, 54, 55 ... 81 Järgmine\nTeema pealkiri: Re: EV energia ja julgeolek\nPostitatud: 02 Dets, 2021 15:16\nSee on klassikaline näide, miks väikeriikidel (hetkel) tuumaenergeetikaga jamama ei tasu hakata. 4x kallinenud hind, 12+a hilinemist, lõputud kohtuasjad ehitajaga. Siia lisada veel Eesti enda täielik kompetentsipuudus, jäätmete säilituskohtade puudus jms, siis ma ei näe võimaluseraasugi, kuidas analoogset projekti arendada ilma riikki pankrotti ajamata.\nJa kellelgi pole õrna aimugi, kui töökindlaks see jaam päriselus osutub...\nNoh, tuleks ilmselt võtta arendaja kes suudab tähtajaks asjad ära teha. Näiteks Lõuna-Korea KEPCO kes ehitab parasjagu Araabia Ühendemiraatidese Barkah tuumajaama. Esimese reaktoritbloki ehitusega alustati 2012, teisega 2013. praeguseks on mõlemad võrku ühendatud. Kolmas on valmis ehitatudja neljas üle 95% valmis (kuigi võrku ühendatakse need alles circa 2023).\nMuidugi jah, UAE köhis selle eest välja 20 miljardit. Samas APR-1400 annab välja 1400M meile piisaks ühest sellisest (kuigi ruumi võiks jätta vajadusel teiseks lisaks)\nPostitatud: 02 Dets, 2021 17:16\nLiitunud: 23 Veebr, 2012 15:25\nehitus on üks asi. Käitlemine teine. Sulgemine kolmas.\nAinuüksi Ignalina sulgemine maksab ca 3,4 miljardit EURi.\nFukushima õnnetuse kogukulud on ca 200 miljardit dollarit.\nSee on umbes 15x Eesti riigieelarvet.\nKa peaks meil olema riigisisesene piisav võimekus õnnetuse tagajärgi likvideerida.\nKes ja kuidas reageerib, kui nt reostunud jahutusvesi Läänemerre satub? Või reaktor suitsu välja ajama hakkab? 30 aastaga pole me suutnud isegi adekvaatset ja suht primitiivset merereostuse tõrjet välja arendada. Ja nüüd peaksime veel tuumareostuse temaatika lisaks juurde arendama?\nEestis puudub igasugune riigisisene know-how ja haridus planeerimaks jaama ehitust, seda järelevalvata, üle-võtta, turvaliselt käidelda jne jne.\nKa tuleb arvestada, et ühest jaamast meile ju ei piisaks. Energiabilanss peab olema mitmekesine ja võimaldama jaamadel läbi viia hooldusi jm remonte, ilma et riik pimedaks jääks.\nKindlasti oleks VMR (väike moodulreaktor) konteptsioonilt Eestile sobilik. Kuid jällegi vaadates Soome Olkiluoto uue tehnoloogia sünnitusvalusid, siis enda peale me nende läbinärimist kindlasti võtta ei saaks.\nPostitatud: 02 Dets, 2021 18:09\nTeoorias on selle probeemiga tegeltud väga palju ja ka häid lahendusi leitud - liitiumist ja berülliumist "tekk"...\nSee liitiumtekk on vana teema, aga afaik:\n1. See ei lahenda kogu probleemi\n2. Sellega me hakkame sisuliselt tootma liitiumist energiat. Mis ei ole kuigi jätkusuutlikkust arvestades selle metalli kättesaadavust.\nPostitatud: 02 Dets, 2021 18:16\nVMR-de häda on enamasti siiski kahe koha peal:\n1. Neid ei ole praegu (NuScale reaktor küll hakkab tootmisesse minema).\n2. Nende elekter kipub enamasti kallis olema öelgu tootjad mida tahes.\nÜlaltoodud probleemidest - ei saa lähtuda eeldusest, et kõik tuumajaamad lõpevad alati katastroofiga. Praegu on maailmas 440 töötavat reaktorit ja viimane õnnetus oligi Fukushima Daiichi, mis oli >50 aasta vana tehnoloogia. Vanem, kui Tšernobõl. Selle ajaga on õpitud kogu seda tuumalõhustumise protsessi ikka oluliselt paremini juhtima. Eriti näiteks APR-1400, mis oleks Fukushima Daiichi katastroofi ilmselt üle elanud. Ignalina sulgemise kulu oli suur selle pärast, et radioaktiivse materjali hulk oli tohutu. See oli SBR reaktorite eripära. Moodsa jaama sulgemine on oluliselt lihtsam, kuna kogu tuumareaktsioon on suletud kordades väiksemasse ruumi.\nMuidugi tuleb luua kiirreageerimise võimekus, kuid seda saab teha koostöös Soomega ja sedasi vastastikku kulusid optimeerida. Ka Soome on muide endiselt energiadefitsiidis ja ma usun, et nad vaatavad Eestisse kerkiva reaktori peale väga hea meelega.\nPostitatud: 02 Dets, 2021 18:31\nLiitunud: 07 Nov, 2012 10:54\nEga perspektiiv osta kogu elekter sisse ei ole ka mingi roosiline unistus.\nMinu hinnangul maksab see minimaalselt 500 miljonit aastas, aga praeguste börsihindade juures pigem 2 miljardit aastas.\nPostitatud: 02 Dets, 2021 18:55\nHuvitav missugune õnnetus võiks siinset tuumajaama tabada - peale diversiooni ja lolluste juhtimispuldi taga suurt variante ei näe. Ning vastava valdkonna Eesti teadlastel / inseneridel (keda pole muide üldse vähe) on tuumavõimekust piisavalt, hariduse ja töökogemuse on nad saanud / saavad praegugi ainult piiri taga teatud põhjustel... Ning energiabilansi ja hoolduste/remontide pärast ei peaks üldse muretsema - on meil praegugi elekter olemas ja täitsa ilma tuumajaamata muideks. Ega viimase rajamine ei kaota ära teisi energiaallikaid mis riigis eksisteerivad (või vahest ehk kiirendavad ahjudest loobumist järk-järgult).\nPostitatud: 02 Dets, 2021 20:29\nLiitunud: 03 Veebr, 2015 0:40\nLõuna-Koreal kodus tuumaenergiaga nii hästi pole. Viimaste valimiste võitja lubas vist sellega lõpparve teha. Eks näis.\n2012. veebruaris oli Lõuna-Koeras üks reaktor vussi läinud testi käigus 11 minutit ilma jahutuseta. Jaama juhtkond andis intsidendist teada kuu aega hiljem. Selle tuules andis vilepuhuja sama aasta sügisel teada probleemidest tuumajaamade ehituse tarneahelas. Välja tuli igasugust jama, korruptsiooni ja ülemaksmist, aga põhiliselt see, et 7682 komponenti nende tuumajaamades olid võltsitud sertifikaatidega. Riigisiseselt on siiani usaldus kadunud, et millest nende jaamad täpselt ehitatud on.\nKui tuulik on valesti ehitatud, siis ta kukub kokku ja omanik kannab veidi kahju. Kui tuumajaamas on kaabel, mis peaks toimima pärast radiatsioonidoosi ja jahutuse kadumist, ja too seda ei tee, siis võib kopsakat kahju kannatada terve ühiskond. Lipsudega mehed kipuvad saunas endale soodsamaid või mugavamaid lahendusi kokku leppima. See on megaprojektide strukturaalne probleem.\nPostitatud: 02 Dets, 2021 20:43\nJällegi, arvamise asemel parem arvuta või googelda. Kõhutunne on petlik.\nA fusion reaction is about four million times more energetic than a chemical reaction such as the burning of coal, oil or gas. While a 1000 MW coal-fired power plant requires 2.7 million tonnes of coal per year, a fusion plant of the kind envisioned for the second half of this century will only require 250 kilos of fuel per year, half of it deuterium, half of it tritium.\nOnly a few grams of fuel are present in the plasma at any given moment. This makes a fusion reactor incredibly economical in its fuel consumption and also confers important safety benefits to the installation.\nEhk siis liitiumikulu on paarsada kilo per aasta per gigavatt. Mis on oluliselt VÄIKSEM kui akud kogu elutsükli jooksul, Ja akud ei tooda energiat.\nPostitatud: 02 Dets, 2021 22:16\nLiitunud: 05 Juun, 2018 21:23\nInimesed ei mõista ka termotuuma puudusi. Näiteks ei ole ükski arendaja tegelenud tegelikult probleemiga, et kust võetakse kõik vajalik triitium. Praktiliselt tähendab see seda, et termotuumaenergia ei saa eksisteerida ilma tavapärase tuumaenergiata.\nSelles väites on tükike tõtt. Kommertsiaalsete reaktorite käivitamiseni on katseteks vajaliku triitiumi kättesaadavus ja hind suureks probleemiks. Ka edaspidi on reaktori käivitamiseks vaja algul väljaspoolt tulevat triitiumit kasutada. Ajaaken tuumasünteesi (mõistliku hinnaga) kasutusele võtmiseks on seetõttu piiratud, kuna mitmed triitiumit tootvad reaktorid on kavas lähikümnenditel sulgeda.\nSeda enam on rõõmustav näha ameeriklaste praegusi edusamme, isegi kui neid ootab skaleerimisel konarlik tee (soovitan lugeda Hartmut Zohmi selleteemalisi töid). ITER valmistamine ja kasutusele võtmine toimub liiga aeglaselt aga see on EU bürokraatia ja poliitilise eripärade tõttu paratamatu.\nPostitatud: 03 Dets, 2021 1:19\nMadis Reivik kirjutas:\nAkude liitium ei kao kuhugi. Selle saab vajadusel 100% taas ringlusse lasta. Termotuuma reaktoris triitiumiks muudetud liitium on lõplikult kadunud. Igaveseks. Ja kogu maailma energiatarbimise kontekstis on 200 kg/GWY niigi defitsiitse liitiumi põletamist selge probleem.\nKogu maailma elektrienergia tarbimine oli 2020 aastal 23 398 Twh. Mis tähendab 534 tonni liitiumi põletamist aastas.\nPostitatud: 03 Dets, 2021 2:01\nSee kulu võiks sellise energiatarbimise juures nii mõnetuhandeks aastaks üsna märkamatuks jääda: viewtopic.php?p=694995#p694995\nKuuldused liitiumi lõppemisest tunduvad olevat tublisti liialdatud. Seal kus tekib nõudlus tekib ka pakkumine:\nGeotermilise energia elektrijaamad hakkavad seda lähiajal kõrvalproduktina tootma päris muljetavaldavas koguses:\n2. Potentsiaalselt USAs (Kalifornias rohkem kui terve riik lähiajal vajaks)\nIlmselt ka mitmel pool mujal. Jutt käib ikka sadadest tuhandetest tonnidest (kokku ilmselt üle miljoni) aastas. Võrdluseks praegu kaevandatakse umbes 85 000 tonni aastas.\nÜldiselt ei ole liitiumi ja boori termaalveest välja filtreerimine olnud kuluefektiivne, kuid uued tehnoloogiad on seda kiiresti muutmas.\nBerülliumiga on nati nutusem. Seda on selle teki jaoks tegelikult samuti vaja, reaktoris ole tekkivate vabade neutronite hulk ei ole üksi lihtsalt piisav et Triitiumiga break-even saavutada. Berülliumit toodetakse praegu küll vaid circa 300 tonni aastas. Samas varusid maailmas peaks olema 1.3 Mt.\nPostitatud: 03 Dets, 2021 16:36\nЕС должен вести диалог с Россией, если хочет обезопасить поставки энергоносителей, заявил министр иностранных дел Венгрии Петер Сийярто:\nUngalased on end segaseks kamminud kui TASS-i uskuda\nhttps://tass.ru/ekonomika/13104449?utm_ ... cial_share\nPostitatud: 03 Dets, 2021 18:54\nTuleb arvestada ka seda, et termotuumajaam võib liitiumi eest 100x turuhinna maksta ja ikka on kasumis. Seega muutub täiesti mõistlikuks hajusa liitiumi kaevandamine.\nVõimalik et seda saab ühildada deuteeriumi tootmisega, üks merevee kurnamine kõik\nPostitatud: 06 Dets, 2021 11:25\nPraegu toimuva taga on tegelikult rohkem "Euroopa vaba energiaturg" ja vähem "rohepööre".\nEnne avatud energiaturgu muretses iga riik enda eest ja hoidis üleval võimsusi (siseriiklikult reguleeritava hinna arvelt), et elektriga tuli alati välja.\nSestap taolist pornot nagu praegu toimub, Eesti uuemas ajaloos olnud polegi. Ka -25 kraadise talvega on elektrit jätkunud ja reguleeritud hind pole rallinud.\n"Ühtsel energiaturul" hakkas peale 2 protsessi\n-kuna tarbija vaatab ainult odavamat hinda, läksid kõik need "igaks juhuks" tootmisvõimsused löögi alla (kui omahinda tõstev ballast, millest hakati vabanema). Kuna enamasti olid need võimsused fossiilsed, siis CO2 kvoodihind keeras veel vinti juurde. Üsna kiiresti hakkas iga riigi tootmisvõimsus langema, alles jäi vaid turutingimustes konkurentsivõimeline osa (nii võimsuses kui omahinnas).\n-riigid hakkasid tegema rehepappi üksteise arvelt - hoiame omamaiselt niipalju võimu, kui on rentaabel ja kui tekib nõudluse kasv, millele võimsust ei jätku, "ostame börsilt": Kui aga läheb külmaks või tekib muu tõrge, kasvab nõudlus kõikjal ja hind rallib lakke (mis juhtuski).\nRohelisega on seost niipalju, et olemas olnud võimsuste mõrvamisele aitas efektiivselt kaasa CO2 kvootide hinnaralli, millega teatud tootmisviisid on maksustatud surnuks. Alternatiivsed viisid nagu tuul ja päike aga töötavad üldiselt suveajal - kui nõudlust jällegi pole.\nVaadake praegu aknast välja - päiksejaamade toodang on 10% nominaalsest, tuulikud seisavad, ainus mis toidaks täna, ongi fossiil ja aatom. Ei ole sealt "börsilt" kuskilt midagi osta praegu, hetkel oli kWh hind üle 30 sendi, umbes 15 korda rohkem kui aasta tagasi. Ma väidan, et ehitada siia tuule ja päikese võimsusi 1000% Eesti vajadusest, et detsembris ära elada, pole tasuv.\nÜhesõnaga see juhtmeidpidi koos olemine töötab hästi kuni järgmise jamani. Ja nii kurb kui see pole, mingid avamere tuulikupargid täna hommikul ei tööta ikkagi. Aatomit aga ei saa ehitada, et "avatud turg" rikub kohe kevadel selle rentaabluse ära. Tänane valitsuse "rohepöörde" kurss on hukatuslik - tuule ja päiksejaamade juurde ehitamine tänase ilmaga ei aita midagi, vajalikud on kontrollitavad võimsused, mis töötaks iga ilmaga. 24h töötavad pumjaamad on küll ägedad, ainult nädal aega kestva tuulevaikse talveilmaga pole neist kopikatki tasu.\nMehhaanika ja ärijuhtimise haridusega Hando Sutter aga teeb seda, mis rumalust valitsus parasjagu teha käsib, võimalik, et taipamata kursi hukatuslikkust.\nPostitatud: 06 Dets, 2021 15:42\nHomme on 1000 EURi Mgwh, nujah, pekki on see värk käinud...


Maailmas Archives – Hingele | GoodNews\nPrantsusmaa astus täna ajaloolise sammu, kui ökoloogilise ülemineku minister teatas, et riik keelustab karusloomafarminduse ja metsloomade kasutamise tsirkuses. Prantsusmaal on alles vaid neli mingifarmi, kuid organisatsiooni One Voice hiljuti avaldatud videost ja piltidest nähtub, et väikestes puurides elavad loomad on vigastatud ja haiged. Näiteks puudusid minkidel hambad või saba, nende jalad olid halvatud ning neil […]\nKoroonaviirus on meie kõigi elusid ühel või teisel moel muutnud. See, mis seni tundus normaalsusena, muutus pandeemia ajal keelatud luksuseks. Nagu näiteks oma väärikas eas sugulaste külastamine hooldekodudes. Argentiinas asuv hooldekodu leidis aga viisi, kuidas mitmeid kuid lahus olnud sugulased kokku viia ning inimeste nägudele taas naeratus tuua.


Pohlak Eesti jalgpalli mõõnast: see on klubides üle-eelmisel kümnendil tehtud töö vili - Delfi Sport\nPohlak Eesti jalgpalli mõõnast: see on klubides üle-eelmisel kümnendil tehtud töö vili\nAivar Pohlaku sõnul nägi Eesti jalgpalliliit juba kümme aastat tagasi, et meie 1990-ndatel aastatel sündinud mängijate põlvkond ei ole piisavalt kvaliteetne, mistõttu ongi rahvuskoondis praegu madalseisus.\n"Masendunud oleks võib-olla rumal olla," sõnas Eesti vutijuht ERR-ile antud intervjuus. "Kahtlemata ei ole sellised tulemused emotsionaalselt meeldivad, aga jalgpallis toimuvad protsessid pika vinnaga ja see, kus me täna oleme, on aastatel 2000-10 klubides tehtud töö vili. Selline see vili on ja meie eelmise, 80ndatel sündinud põlvkonna oleks pidanud üle võtma 90ndatel sündinud põlvkond, aga see põlvkond ei ole piisavalt kvaliteetne."\n"Meie märkasime seda juba kümme aastat tagasi ja reageerisime sellele väga konkreetselt. Esimese asjana viisime sisse KTM-i ja ETM-i reegli ehk klubis ja Eestis treenitud mängijate mängitamise kohustuse, sest meie tippklubidesse hakkas ilmuma liiga palju välismaalasi ja klubide noortetöö oli kehval tasemel," jätkas Pohlak.\n"Seejärel tõime sisse U-17 ja U-19 eliitliigades transpordikulude finantseerimise, läbi mille on nelja hooaja jooksul U-17 eliitliigas klubide arv kasvanud ligi kaks korda. Samast aastast hakkasime finantseerima noormängijate stipendiume, käesolevast hooajast rakendasime Premium liiga klubide solidaarsusmehhanismi, kus eurosarjas mitte mängivatele klubidele annab EJL mängijate palkamiseks raha."\n"Sellele, et klubides tehtav töö ei ole piisavalt heal tasemel, reageeris EJL juba ammu," sõnas Pohlak. "Sellel nädalal panime siia viimase pusletüki: kolmapäeval otsustas EJL-i juhatus järgmisest hooajast alustada Premium liiga ja esiliiga klubide noortejuhtide projekti."


2020 sügisseminar Alam-Pedjal | Kaitsealad\n2020 sügisseminar Alam Pedjal\nKarula noorte looduskaitsjate sügisseminar Alam-Pedja looduskaitsealal 21.-22. novembril 2020\nKarula noorte looduskaitsjate sügisseminaril Alam-Pedja looduskaitsealal osales 17 noort Karula rahvuspargist ja Antslast. Jõudsime kell 12 Palupõhjale, sõime kõhud suppi täis ja läksime matkale. Meie matkajuhiks oli Alam-Pedja kohalik Pille Tammur. Temaga koos avastasime lodumetsa, karjamaad, jõeäärset tihedat võsa (liikumist takistas metsikult palju mustsõstraid:), jõudsime istutatud okslike mändide vahelt välja eriliselt kanarbikurohkele rabalapikesele. Viimaseks matkapeatuseks oli justkui muinasjutust pärit vanade tammedega värskelt võsast puhastatud tammik. Jõe äärt mööda tulime tagasi looduskooli ning peaaegu 3 tundi möödus kiirelt. Nägime hundipiima, rohetiksiku viljakehi, inglijuukseid, tuuleluudasid, kähriku ja põdra väljaheiteid ning ohtralt kopra tegutsemise jälgi. Saime teada, et peamine, mis Alam-Pedja inimeste elu mõjutas vanasti ja mõjutab siiani, on vesi – vanasti käidi kooli üle jõe, kas veeseis on kõrge või madal, kas pääseb läbi…. Peale matka kinnitasime keha koogi ja banaaniga.\nPeale väikest puhkepausi asuti testima värskelt valminud Karula rahvuspargi teemalist põrandamängu koos mängu ühe looja Liina Remmiga. Mängus on erinevad tegelased: must-toonekurg, lammas, kohalik talunik, jänes, põder, kobras, hunt, mesilane, matkaja jt, kes peavad koguma omale rahvuspargi territooriumilt õigetest kooslustest toitu (mängunupud). Et toitu kätte saada tuleb vastata õigesti Karula looduse või kultuuripärandi teemalisele küsimusele. Eks seda mängu on huvitavam päriselt mängida kui pikka seletust lugeda. Mäng oli huvitav ja seda mängima just nooremad poisid-tüdrukud. Mängu mängimise ajal valmis õhtusöök ning siis toimus ühine filmiõhtu. Vaatasime Oliver Goetzl dokumentaalfilmi polaaraladel elavatest huntidest "White Wolves - Ghosts of the Arctic". Nägime, kuidas karjade territooriumite võitluste käigus murti maha ja söödi ära võõra karja kutsikad, jälgisime filmikaamera vahendusel nende elu polaarala rasketes tingimustes. Film oli tõeliselt kaasahaarav! Suuremad poisid küpsetasid õhtuks kõigile imeliselt maitsvaid kaneelisaiu. Õhtul said kõik soovijad käia saunas ja 12 algas öörahu.\nJärgmisel päeval kõneles Peep Männil meile huntidest ja teistest Eestis elavatest suurtest kiskjatest. 2 tunniga jagas Peep teadmisi huntide elust-olust: nende aastaringist, liikumisharjumustest. Näiteks saime teada, et kuna 40% huntide populatsioonist Eestis iga-aastaselt kütitakse, ei ole nii teravaid ja suuri karjade võitlusi territooriumi pärast kui polaaraladel elavatel huntidel. Kõlama jäi mõte: hunt ei tea, et lammas on inimese oma! Ja karul pole terav aru, ta ei tea, et mesitaru on inimese oma.\nMargit Turbi ja Helen Kivisilla tehtud fotod asuvad: https://photos.app.goo.gl/eKQVakwNHmCvA1gg9\nKarula noored looduskaitsjad Alam-Pedja looduskaitsealal. Foto: Rober Oetjen


SA Archimedes annab välja auhinna Koostöö kuldõun 2012\nSA Archimedes annab välja auhinna Koostöö kuldõ...\nSihtasutus Archimedes soovib avaldada tunnustust haridusalases rahvusvahelises koostöös väljapaistvaid tulemusi saavutanud asutustele ja annab välja auhinna Koostöö kuldõun 2012.\nKandideerima oodatakse Euroopa elukestva õppe programmi ja Nordplus programmi raames toimunud koostöö tegijaid. Kandidaadid tuleb esitada hiljemalt 1. novembriks Sihtasutusele Archimedes elektrooniliselt. Seda saab teha SIIN.\nLaekunud taotlusi hindab SA Archimedes juurde moodustatud žürii. Koostöö kuldõunaga kaasneb ka rahaline preemia. Tunnustuse saajad avalikustatakse pidulikult detsembris toimuval austamisüritusel ja SA Archimedese koduleheküljel.


«Muuli ja Riikoja»: EKRE otsib uut ministrit - kuula.postimees.ee - Arvamus\nMaaeluminister Mart Järvik on vaja välja vahetada ning ka erakond ise on sellest aru saanud, argumenteerisid Kalle Muuli ja Hindrek Riikoja Kuku Raadio saates «Muuli ja Riikoja».\n«Tänaseks ei ole enam küsimust, kas Mart Järvik maaeluministri koha jätma peab, vaid millal ta seda teeb,» kommenteeris Riikoja eile avaldatud riigisekretäri raporti tulemusi. Komisjoni uurimiste järgi ületas minister Mart Järvik oma pädevust, kui sekkus veterinaar- ja toiduameti töösse. Raport ei ütle otsesõnu, et minister on avalikkusele valetanud, kuid toob välja, et minister sai listeeriabakteri leviku kohta informatsiooni kaks kuud varem, kui ta on avalikult väitnud.\nRiikoja ennustas, et detsembris on juba Järviku asemel uus minister paigas.\nJüri Ratas ei saa mingeid otsuseid langetada ilma EKRE ja Isamaa teadmiseta, põhjendas Muuli, miks juhtumi lahendamine on jäänud venima. Riikoja sõnul ootab Ratas Isamaast ka liitlast. «Sisemiselt on EKRE juhid aru saanud, et neil pole muud teed, kui Mart Järviku asemele keegi teine ministriks panna. Aga seda tunnistada ei taheta.»\nRiikoja loetles erinevaid variante, kuidas olukord areneb. Esiteks on võimalus, et Mart Järvik esitab ise lahkumisavalduse. Veel eile ütles, et seda ta kindlasti ei tee. Teine võimalus on, et EKRE kutsub Järviku ise tagasi. Erakond ütleb, kuigi järjest pehmemas sõnastuses, et nad ei tee seda.\nOn ka võimalus, et Jüri Ratas kutsub ministri tagasi. Selle jaoks on tal vaja EKRE heakskiitu. Samuti on võimaluseks umbusaldamise korraldamine. Suure tõenäosusega läheb niimoodi, et EKRE esitab ise uue kandidaadi. Vastavat inimest otsitakse, ütles Riikoja, kuid mitmed head kandidaadid on ära öelnud.\nMuuli hinnangul vahetatakse minister välja siis, kui on, kellega asendada. Küll aga pole tema silmis oluline, kas see juhtub täna või homme ning ootusepaanikal ei ole mõtet. Riikoja vaidles vastu, et tegemist on põhimõttelise küsimusega. Kas valitsemiskultuur näeb ette kõigi kümne küünega oma kohast kinnihoidmist või oma vigade tunnistamist, kui midagi läheb rappa. Järvik võib täna esitada tagasiastumisavalduse ning sisuliselt ministrina jätkata veel mõned nädalad, kuni uue inimese ametisse astumiseni. Küsimus on näilisuses.


Äripäev • 24 mai 2019\nSelle aasta esimeses kvartalis ehitusmahtude kasvu langus Eestis (-2%) erilist üllatust ei pakkunud. Ehitusmahtude kasv aeglustus järsult juba möödunud aasta viimases kvartalis. Siis hoidis kasvu veel üleval tugev rajatiste ehitusmahu kasv. Selle aasta alguses aga rajatiste ehitusmahtude kasv aeglustus järsult ning hoonete, eelkõige mitteeluhoonete, ehitus läks langusesse. Kuna hooneehituse osakaal esimeses kvartalis oli ligikaudu 80% koguehitusest, siis oli selle mõju väga tugev. Hooneehituse mahukasv on aeglustunud ka meie naaberriikides, Lätis ja Soomes.\nEhituse kindlustunne on küll veel võrdlemisi tugev, kuid see on siiski nõrgenenud. Vaatamata kiirele palgakasvule ja tarbijate tugevale üldisele kindlustundele on inimeste kindlustunne soetada eluase järsult langenud. Kindlustunde langus algas juba eelmise aasta lõpus ning selle aasta alguses see süvenes veelgi. Korteriomandiga tehtud ostu-müügitehingud jäid esimeses kvartalis aastases võrdluses umbes samale tasemele. Rajatiste ehituse tellimise taga on teatavasti peamiselt valitsussektor. Selle sektori investeeringute kasv on aga aeglustumas.


Optsioonilepingu alusel saab müüa turuhinnast odavamalt - Äripäev\nOptsioonilepingu alusel saab müüa turuhinnast odavamalt\nRanno Tingas 30. aprill 2001, 00:00\nEttevõte müüb avalikul enampakkumisel auto (?turuhind? 120 000). Juhtub nii, et oma töötaja ostab selle oksjonilt 40 000 krooniga. Kas 40 000 ongi turuhind? Kas see on erisoodustus?\nSelline juhuslikkus ja hinnaerinevus tekitab küsimusi. Põhimõtteliselt võib müük enampakkumisel toimuda ka odavamalt kui vara turuhind. Kirjeldatud juhul soovitaks teha ka ekspertiisiakti, et ?turuhinnast? madalam müük oleks põhjendatud.\nKui kasutusrendi perioodi lõpus firma loobub oma ostueelisõigusest töötaja kasuks ning töötaja ostab liisingfirmale tagastatud auto liisingfirmalt turuhinnaga, siis mis on erisoodustuse hind, mida peaks maksustama?\nKui töötaja ostab auto liisingfirmalt turuhinnaga, siis ei saa olla erisoodustust isegi siis, kui see auto on olnud enne tööandja kasutuses. Kui aga töötaja ostab liisingfirmalt tööandja kasutuses olnud auto turuhinnast odavamalt, sest tööandja on loobunud oma ostueesõigusest, siis on erisoodustuseks müügihinna ja turuhinna vahe.\nKui auto jääkväärtus on ?0?, kas võib auto töötajale kinkida? Lisaks ei soovi seda keegi osta, sest auto on vana. Kas ekspert hindab selle ?0?-ks?\nArvatavasti ei ole auto turuhind null. Isegi vanarauana peaks selle väärtus olema suurem kui null. Arvan, et ettevõttel on kirjeldatud juhul maksurisk isegi siis, kui ekspert selle väärtuseks hindab nulli.\nMillal tekib krediitkaardiga tasutud erisoodustuselt tulumaksu maksmise kohustus? Kulutus tehakse nt jaanuaris, firma pangakontolt läheb see summa maha järgmise kuu 10. kuupäeval.\nErisoodustuse andmise hetk on sel kalendrikuul, kui summa tööandja pangakontolt maha läheb.\nKas erisoodustus ei laiene töötaja alanevatele ja ülenevatele sugulastele (vennad, õed, nende pered, abikaasa vennad ja õed jne)?\nEi laiene. TMS § 48 lg 6 loetleb ammendavalt need isikud, keda käsitletakse töötajana ? abikaasa, vanem ja laps.\nKui sõlmida optsioonileping tänase turuhinnaga, aga väljaostmise tähtaeg on aasta pärast, siis kas väljaostu hetkel, kui turuhind on tõusnud, oleks tegu erisoodustusega?\nKui optsioonilepinguga on kokku lepitud müügihind, mis optsioonilepingu sõlmimise ajal oli prognoositav turuhind tulevikus, siis ei ole see erisoodustus, kui vahepeal väärtpaberi tegelik turuhind tõuseb rohkem kui eeldatud turuhind tulevikus. Tuleks lähtuda sellest, kas samasugune hind oleks sätestatud optsioonilepingus ka siis, kui tehingu teiseks pooleks poleks oma töötaja (lihtne on seda võrrelda börsil noteeritud väärtpaberite optsioonide puhul).\nBilansis tuleb kajastada vara vastavalt kumb on madalam, kas soetusmaksumus või hetke turuväärtus ja vara vastavalt allahinnata. Kui vara eelnevalt allahinnata ja siis see müüa töötajale, ei ole tegemist erisoodustusega?\nTäpselt nii. Kui aga vara on alla hindamata ning see müüakse, kuid hiljem selgub, et vara müüdi odavamalt kui bilansiline maksumus, siis on maksurisk. Samas ei ole lubatud igasuguse vara allahindamine ? maad ei saa alla hinnata. Allahindamine on võimalik, kui see on põhjendatud.\nKui bilansis vara jääkväärtus enne müüki alla hinnata, sest on alla turuhinna ja siis müüa, kas siis tekib erisoodustus?\nSiin ei teki erisoodustust eeldusel, et vara müüakse vähemalt turuhinnaga.\nNäiteks ?Soovis? jms on reeglina toodud pakkumishinnad. Kas turuhinna mõiste kattub pakkumishinna mõistega? Kus on defineeritud turuhinna mõiste (seadus jne)?\nSee on küsitav, kui sageli pakkumishind kattub või ei kattu tehinguhinnaga. Pakkumishinda ei saa pidada turuhinnaks. Autode puhul tuleks lähtuda Konjunktuuriinstituudi kataloogist ?Mootorsõidukite hinnad? või konkreetse auto kohta tehtud ekspertiisiaktist. Ehitiste ja kinnisasjade puhul on mõistlik kahtluse korral tellida eksperthinnang aktsepteeritud kinnisvarahindajalt. Kui aga reaalset keskmist hinda ei ole võimalik määrata, siis on abiks ka pakkumishinnad. Turuhind on defineeritud asjaõiguse seaduse § 29 lg 2 ? asja harilik väärtus on selle kohalik keskmine müügihind (turuhind).\nTöötajad saavad osaliselt tasuta teenuseid, mida firma müüb. Kokkuleppe alusel saavad ka mõned kliendid osa teenuseid tasuta. Kas oma töötajatele tasuta osutatud teenused on erisoodustus?\nKui on võimalik näidata, et samad teenused on samadele tingimustele vastavatele klientidele tasuta, siis ei ole tegemist erisoodustusega. Kui aga näiteks mingi teenus on tasuta vaid äriklientidele ja oma töötajatele, siis on see küll arvatavasti erisoodustus.\nKui töötaja lahkub firmast ja talle müüakse turuhinnaga mobiiltelefon, mille raamatupidamislik jääkväärtus on suurem, siis kas see on ka erisoodustus?\nErisoodustusega on tegemist ka siis, kui telefon müüakse lahkuvale töötajale. Lahenduseks on raamatupidamisväärtust vähendada ja telefon alla hinnata turuhinnale.\nTööandja võtab töötajalt kohvitopsi eest 1 krooni. Mille alusel määrata kohvitopsi turuhind? On teada, et olenevalt joogi valmistamise meetodist võib omahind kõikuda 70 sendi ja 3 krooni vahel.\nKui kohvi müük on ettevõte põhitegevus või üks põhitegevusi (näiteks toitlustusettevõte), siis on turuhinnaks hind, millega müüakse samasugune kohvitops klientidele. Muul juhul peaks lähtuma keskmisest kohalikust müügihinnast ehk turuhinnast. Kohvitopsi turuhind asutuses on kindlasti oluliselt madalam kui kohvikus või restoranis. Praktikas võiks võtta aluseks kohvitopsi omahinna ning suure tõenäosusega ei tekita see maksuametile probleeme. Oluline on, et see hind oleks loogiliselt ja arusaadavalt põhjendatud ning ettevõte ei müüks kohvi oma töötajatele kahjumiga.


Keeleteadus Online kursused Suurbritannia 2017\nLiitu tasuta Keeleteadus Online kursused Suurbritannia - Otsi siit infot Keeleteadus Online kursuste ja lühikursuste kohta Suurbritannia\nOnline kursused Suurbritannia. Leia Keeleteadus Online kursuseid ja lühikursuseid.\nMuidugi viitab spetsialiseerunud õppekava. Tavaliselt toimub ülikoolilinnakus kuid saab tellida online. Kursused on populaarsed inimesed, kes tahavad saada eriteadmisi ühe teema.Lingvistika magistriprogrammi õpetab mõistma, kus keeled tulevad ja kuidas nad välja. Need oskused on kindlaks kuidas inimesed minevikus suhtles ja kuidas keel on pidevas muutumises.Kuna kõik klassid on online, õpilased ei pea ilmuma klassid. Graafikud ei pruugi olla nii ranged, kui võtta õppetunnid online. Õpilased saavad tööd ja teostada ülesandeid, kui nad on valmis ja nende isiklik tempos. Mitmes online kraadi kursuste õpilased ei ole oodata, et võtta valikainete tunnid, kui on vaja nende peamine. See võimaldab õpilastel nulli ja uurida eelkõige seda, mida nad vajavad, et õppida oma äri. Paljudele õpilastele, kes on kirg õppida teabe, suur, online kraadi programmid töötavad suurepärane, sest see lähenemine aitab säästa aega ja abi õpilased oma kraadi kiiremini.UK, Suurbritannia on rohkem kui 300 aastat vana ja sisaldab nelja komponendi rahvad: Inglismaa, Šotimaa, Wales ja Põhja-Iirimaa. UK on õppekeskuses on viimase 1000 aasta jooksul ja omab palju vana ja väärikas ülikoolides. Välisüliõpilased moodustavad olulise osa üliõpilaskonna at UK ülikoolides.Keeleteadus Online kursused ja lühikursused Suurbritannia. Leia kogu info Online kursuste kohta otse siit!\n3 Tulemused Keeleteadus, Suurbritannia, Online\nKeeleteadus kursused Suurbritannia - Online. Millised on eesmärgid selle käigus? See kursus on teinud üks kahest Master NLP praktikud Euroopas, David Key, ja see aitab teil välja pakkuda lahendusi oma elus mitmesuguseid keerulisi probleeme ja olukordi.\nKeeleteadus kursused Suurbritannia - Online. Millised on eesmärgid selle käigus? Muidugi on teinud David Key, kes on üks kahest Master NLP praktikud Euroopas. Ta kestab teid, kuidas mõjutada aju käitumise abil keele- ja muud liiki suhtlust.\nLink to and share "Keeleteadus Online kursused Suurbritannia 2017"


Virtuaalreaalsus koputab kooli uksele : Koolielu\ndigipass, liitreaalsus, Tallinna Ülikool\nTäna otsitakse koolides üha enam uutmoodi lahendusi, mis aitaksid tõhusamalt õppida ja õpetada. Nii leiavad erinevad tehnoloogilised võimalused tee klassiruumi ja aitavad koolil kohaneda muutuva maailmaga. Üks neist võimalustest on virtuaalreaalsuse kasutamine õppetöös.\nMillised on aga virtuaalreaalsuse šansid osutuda koolides hinnatud ja asendamatuks õppevahendiks?\nKujutame ette, et ühes kaheksanda klassi kohustuslikus bioloogiatunnis istub õpilane – muidu viks ja viisakas, kuid loodusteadused ei ole tema tugev külg. Ta istub klassis vaikselt, üritab jälgida tahvlit või PowerPoint esitlust, võitleb samas oma mõtetega ja üritab kuulata õpetajat. Ta astub klassist välja küll suure hulga märkmetega, kuid tõelist arusaamist räägitud teemast ei tekkinud. Küllaltki kurb, kas pole? Ehk oleks olukord teistsugune, kui ta oleks reaalses elus kokku puutunud tunnis käsitletud teemaga? Tõenäoliselt küll.\nVirtuaalreaalsust kasutab aktiivselt õppetöös näiteks Sisekaitseakadeemia, kelle haridustehnoloog-projektijuhi Vaiko Mäe sõnul võimaldab see simuleerida olukordi või sündmusi, mille lavastamine reaalsuses oleks väga kulukas, tihtipeale isegi võimatu. Parima õpikogemuse tagab tema arvates autentne keskkond, millega tekitatakse reaalsete tööülesannete lähedane vahetu kogemus. Näiteks virtuaalreaalsuse koolitusprogrammis (XVR) valmistatakse ette Eestile eriomased keskkonna mudelid (Tallinna lennujaam, Tallinna sadam jm), kuhu koolituse instruktor loob juhtumi stsenaariumi: liiklusõnnetus, tulekahju, politseioperatisoon vm. Õppijatel tuleb loodud virtuaalmaailmas sündmus ohutult lahendada: korraldada liiklust, päästetöid ja/ või kannatanute abistamist. Antud platvormi kasutatakse nii tasemeõppes tulevaste päästjate treenimisel aga ka teenistuses olevate päästjate kompetentsi hoidmiseks ja arendamiseks.\nAutor: Kerli Onno, Tallinna Ülikooli kommunikatsioonispetsialist


Jazzkaar - JK: Estonian Folk Orchestra kõlab uhkelt!\nJK: Estonian Folk Orchestra kõlab uhkelt! on Reede, 20 Aprill 2012. Posted in Uudis, Kõik uudised, Intervjuud Estonian Folk Orchestra – kõlab uhkelt. See on tõepoolest unikaalne eksperiment, mille käigus sünnib eesti pärimusmuusika baasil ainulaadne ja senikuulmatu muusika. Orkestris on kõrvuti seatud instrumendid, mida tavaliselt laval koos ei näe – torupilli, lõõtsa ja kandlete kõrval ka löökriistad, kitarr, saksofonid, viola da gamba... Sellisel muusika tegemise protsessil on eeskätt pedagoogiline tähtsus, rõhutab idee autor Tuulikki Bartosik intervjuus Ivo Heinloole. Tõepoolest, mis saab veel paremat olla kui rõõm üheskoos musitseerimisest ja ühise õnnestumise tundest, mis kahtlemata ka kontserdil erilist fluidumit tekitab ja publikut kõnetab.\nViimasel ajal Stockholmis elav Tuulikki Bartosik ongi üks Eesti nüüdisaegse pärimusmuusikaelu peamistest mootoritest. 2006. aastal pani ta koos Celia Roosega aluse EMTA pärimusmuusika erialale ning arendab juba aastaid Soome, Rootsi ning Eesti pärimusmuusika-alaseid kontakte. Paljude muude tänuväärsete initsiatiivide seas on Bartosik olnud tihedalt seotud ülipopulaarse pärimusmuusika õppelaagriga Eesti Etno, mille tegemistega on küllap kursis kõik, kes mingilgi määral Viljandi folgifestivali ajalugu on jälginud.\nMillest tekkis mõte asutada Estonian Folk Orchestra?\n2011. aasta mais, kui toimus esimene ühine projektinädal EMTA ja TÜ VKA pärimusmuusika tudengitega, taipasin, et pärimusmuusika õppele ning tudengite pillimängutasemele ja tulevikule muusikuna tuleb kasuks, kui õppetöö toimub mingil perioodil kõigil Eestis õppivatel pärimusmuusikutel üheskoos. Mul on endal suures pärimusmuusikaorkestris mängimise kogemus Stockholmi Kuninglikus Muusikakõrgkoolis õppimise ajast ning ma tean, kuidas osalemine sellises orkestris viib edasi üksteise kuulamise võimet, tolerantsust nii muusikas kui ka inimesena ning tugevdab tudengite identiteeti muusikutena. Eesti on nii väike riik ja meil on ligi 40 nii bakalaureuse kui ka magistritasemel õppivat pärimusmuusika tudengit. Miks mitte ühendada jõud ja teha midagi, mis annab kõigile osalejatele positiivse tunde ja annab eesti pärimusmuusikale nii meil kui mujal laiemat kõlapinda.\nKas selline ettevõtmine kajastab mingil määral ka uusi trende-suundumusi mujal Euroopas? On ju olemas ka selline rahvusvaheline organisatsioon nagu European Network of Folk Orchestras...\nViimasel ajal on tõepoolest erinevatel konverentsidel jutuks tulnud, et selliseid orkestreid tekib järjest rohkem, Mulle oli see üle-euroopaline võrgustik varem tundmatu ning algatasin Estonian Folk Orchestra projekti sellest sõltumatult. Samas tuli väga hea üllatusena uudis, et ENFO on huvitatud meiega koostööst.\nTundub, et kogu selle kurjuse ja häda vastu, mis maailmas viimasel ajal võimust tahab võtta, vastavad pärimusmuusikud ühendatud jõududega läbi muusika. Ja miks ei võiks olla selliseid orkestreid üle maailma (ilmselt ongi, aga me lihtsalt ei tea kõiki), mis eksisteerivad käsikäes sümfooniaorkestrite ja bigbändidega. Pärimusmuusikud on ja jäävad alati koos mängima, kas siis organiseeritud koosseisudes või niisama oma lõbuks.\nKuidas olete valinud esitatavat muusikat ja muusikuid orkestrisse?Alustasime Jonas Knutssoniga sügisest materjali ettevalmistamist Stockholmis. Mängisin osad lood ise linti, kuulasime eesti arhiivilindistusi ning vaatasime Youtubest kaasaegse eesti pärimusmuusika esitusi. Otsustasime kirjutada ka omaloomingut. Hetkel on kavas lugusid minult, Robert Jürjendalilt, Jonas Knutssonilt, hulgaliselt eesti vanemat pärimusmuusikat (pärit arhiivilindistustelt) erinevas vormis, mõned rootsi pärimusmuusika lood. Tegeleme palju improvisatsiooniga ning kontserdil tuleb samuti ettekandele ühine improvisatsioon pärimusmuusika teemadel.\nOrkestris osalevad kõik TÜ VKA ning Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia bakalaureuse- ja magistriprogrammi pärimusmuusikatudengid, välja arvatud need, kes on vahetusõpilastena välismaal. Samuti osaleb paar õppejõudu.\nKuidas kohtusite Jonas Knutssoniga ja mis teeb just tema osaluse selles projektis eriliseks?\nJonas Knutsson on Euroopas tuntud nii jazz- kui ka pärimusmuusikuna. Kohtusin ise temaga Stockholmis õppides ning nüüd oleme samas koolis kolleegid. Kuulsin 90-ndate lõpus Jonase ja Ale Mölleri koostööna tekkinud Stockholm Folk Big Bandi, mille osade liikmetega olen ka koos õppinud. See jättis väga sügava mulje ning nüüd, kui Eestis tekkis võimalus teha suurt pärimusmuusikaga seotud orkestrit, siis tekkis mul kohe mõte kaasata aastakümnete pikkuse kogemusega Jonas. Jonasel on haruldane võime panna inimesed mängima seda, mida ta ette kujutab ning nakatada positiivselt kõiki, kellega ta koos mängib. Tundsin, et minu pidevale tööle tudengite enesehinnangu ning kindlustundega on tarvis tuge ja Jonas on meister kergitama enesehinnangut ning tekitama õnnestumise tunnet inimestega töötades.\nLõpetuseks – väljastpoolt vaadates tundub, et pärimusmuusika on saanud Eestis aastatega aina populaarsemaks. Kas ka tung pärimusmuusikat õppima minna on praegu noorte seas suurenenud? Tudengite arvu kasv on väga suhteline mõiste. Väga palju rohkem ei saagi vastu võtta, pigem ootaksime nii Viljandisse kui ka Tallinnasse tihedamat konkurentsi. Magistriõppes on konkurents täitsa olemas, bakalaureuses võiks proovijaid olla vähemalt 20 ringis, senise 5–7 asemel.\nOma ajaloo esimese kontserdi annab Estonian Folk Orchestra laupäeval, 21. aprillil Viljandi Pärimusmuusika Aidas. Jazzkaare festivalil esineb see unikaalne koosseis pühapäeval kl 15 Merepaviljonis.\nVT KAVAST Estonian Folk Orchestra tutvustust < Eelmine


"Meil on probleem - bürokraatia küündimatus kasvab üle kahjurluseks!" - Uued Uudised\nEsilehele » Arvamus » “Meil on probleem – bürokraatia küündimatus kasvab üle kahjurluseks!”\n“Meil on probleem – bürokraatia küündimatus kasvab üle kahjurluseks!”\nNiipea kui meditsiinitöötajad hakkavad midagi oma teadmiste ja kogemuste najal saavutama, on bürokraatia kohal ja neid tagasi hoidmas. Pilt on illustratiivne.\nKolumnist Karl Olaf Rääk vaatleb tõsiseid bürokraatlikke probleeme võitlus koroonaviirusega, võttes aluseks Apollo 13 astronautide kuulsa häireteate juhtimiskeskusele: “Houston, we’ve had a problem.”\n“Meil on probleem. Tõsine probleem. See puudutab küündimatut, süüdimatut ja karistamatut bürokraatiaaparaati, mis isegi ei vaevu enam oma olemust peitma.\nMe ei räägi siin ametnikest kui inimestest. Tõenäoliselt on ükskõik millise ametkonna töötajad eraldi võttes kenad ja normaalsed. Meie emad, abikaasad, koolikaaslased, tuttavad, vennad, õed, isad. Me räägime bürokraatlikust süsteemist, mille need toredad inimesed moodustavad.\nVaatame näiteks Terviseameti käitumist kriisi ajal. Üks eksimus ajas teist taga. Praktiliselt kõik prognoosid, mida tehti, osutusid valeks. Andmed, mida väljastati, olid ebaõiged. Mitut masti abipakkumised, mis oleks kriisi kulgu muuta ja leevendada võinud, lükati tagasi. Kui ameti tegevust distantsilt vaadelda, siis tegemist oleks nagu vaenlase poolt saadetud diversioonisalgaga, mille eesmärk on Eesti rahva kahjustamine.\nPaar viga on eksitus, seega vabandatav ja parandatav. Vigade tuima järjekindlusega kordamine on tahtlik kahjurlus. Eriti juhul, kui vigu keeldutakse tunnistamast.\nSiit jõuamegi järgmise punkti ehk tahtliku vastutöötamiseni.\nKuressaare haigla, mis osalt ka Terviseameti tegevusetuse tõttu koroonalahingu eesliinile sattus, oli ametnikega algusest peale hädas. Abipalvetele ei reageeritud. Väidetavalt ei liikunud info õigeid kanaleid pidi.\nSaarlased tulid häda sunnil tõelise innovatsiooniga välja. Nad korraldasid oma töö ringi nii, et teste oli võimalik kiiresti ja efektiivselt läbi viia.\nKas Terviseameti personal tervitas väärt ettevõtmist ja soovitas uued meetodid igal pool kasutusele võtta? Vastupidi. Bürokraadid keelasid isetegevuse ära. Kui üritusele oli ots peale tehtud, siis tuldi välja sama ideega, aga nüüd juba enda nime alt.\nVaata seda olukorda kuidas tahad, siit ei paista muud kui kiuslikku vastuseisu. Samuti soovi varjata fakti, et riigis ei olnud optimistlikele raportitele vaatamata piisaval määral testkomplekte ja seetõttu takistati haiguse avastamist nii palju kui võimalik.\nJärgmine tagasilöök tuli ebasoosingusse langenud saarlastele siis, kui nad hakkasid rakendama tõhusaks osutunud odavaid ja lihtsaid ravimeetodeid, nagu C-vitamiini süstid immuunsuse tugevdamiseks.\nKõrvalepõikena võib märkida, et meie kutsutud ja seatud spetsialistid väitsid nagu ühest suust, et tollesama C-vitamiini mõju kohta ei leidu arvestatavaid teadusuuringuid. Samas võib vähimagi huvi korral selliseid uuringuid sadade kaupa leida. Ametnikud ja osad arstid jäid aga veendumusele, et uuringuid ei ole ja kasutada ei tohi. On see rumalus või teadlik vale? Vastust teab vaid kirdetuul.\nKuna tegemist oli järjekordse isetegevusega, siis reageeriti kiirelt. Ametnikel tekkis suurepärane plaan: liiga hästi toibuvad haiged tuleb saare isemõtlejate käest ära päästa. Just nagu filmis “Mehed ei nuta”, mille tegevus toimus iroonilisel kombel samuti saare peal.\nAmetkondliku sissisõja järgmine vaatus on saare haigla juhtkonnale kaela saadetud audit. Ravimeetodite hindamine käib mõistusevastaste reeglite järgi – ka mitu nädalat varem haiglasse sattunud patsientide ravi hinnatakse 9. aprillil välja antud Põhja-Eesti Regionaalhaigla ravijuhise, ehk siis reeglite järgi, mida ravi toimumise ajal olemas ei olnud. Lisaks, need pole kohustuslikud ega üldkehtivad.\nVägisi jääb mulje, et rakendatakse stalinlikku põhimõtet: andke meile inimene, küll me süüdimõistva paragrahvi leiame.\nParimagi tahtmise juures ei saa aktsioonist välja lugeda muud, kui ametkondlikku kättemaksu haigla juhtkonnale selle eest, et need olid liiga aktiivsed, toimisid parima äratundmise järgi ja oma peaga mõeldes.\nVeel saame teha kokkuvõtte, et bürokraatiamonstrumil ei ole inimeste tervisest sooja ega külma. Hinnatakse vaid olemasoleva olukorra säilitamist ja käskudele allumist. Kui täidetakse bürokraatide käske ja inimesed sealjuures hukka saavad, on kõik korras. Kui aga bürokraatide juhtnööre ära ootamata elusid päästma asutakse, siis tuleb allumatuid meedikuid täie rauaga karistada. Päästmise edukus on sealjuures raskendav asjaolu.\nProbleemil on veel üks hirmuäratav tahk. Nimelt ametkondlik ringkaitse, mis algab päris tipust. Üks minister ei taha teisele halvasti öelda, ehk siis juhtida tähelepanu puudujääkidele töös. Teine minister ei taha rikkuda head läbisaamist enda kaastöötajate ja alluvatega. Juhtugu mis tahes, keegi ei otsusta ega arva midagi. Tardunud olekut tuleb säilitada. Oodatakse, et äkki lahenevad asjad kuidagi ise ära. Vahepealne aeg täidetakse pressikonverentside ja mõttetühjade sõnavõttudega.\nVales kohas avalduvad pehmus ja otsustamatus toovad kaasa massilised kannatused. Kas olulisem on kellegi solvumine või üldine heaolu? Kuidas on võimalik asju paremuse suunas liigutada, et bürokraatia hävitavat mõju vähendada?”\nTeemad: bürokraatia esilugu Karl Olaf Rääk koroonaviirus kuum Saaremaa haigla terviseamet


Kroonivääringus postmargid kaotasid kehtivuse - Sekretar\nKroonivääringus postmargid kaotasid kehtivuse\nAlates 1. jaanuarist saab kasutada üksnes kas kahes vääringus (kroon/euro) või ainult eurovääringus marke.\nEesti Posti postiteenuste divisjoni juhi Jaan Vainulti hinnangul pole ainult kroonivääringus postmarke tõenäoliselt enam kuigi palju ringlusse jäänud. "Igapäevase kasutuse puhul on väga ebatõenäoline, et kodustesse majapidamistesse on varutud suurtes kogustes kroonimarke, kuna selleks puudub reaalne vajadus," ütles Vainult.\nEesti postmargil oli eurovääring esimest korda kasutusel 1999. aastal, kui ilmus postmark „Euroopa Nõukogu 50”. Kahe nominaalväärtusega margid ilmusid 4. jaanuarist 2006 kuni 25. novembrini 2010. Kroonivääringus postmargid kehtisid kuni 31. detsembrini 2013, kahes vääringus (kroon/euro) postmargid kehtivad tähtajatult.


Saab 900 SE cab, 1991, Andrus99 - Leht 5 - Eesti Saabiklubi foorum\nK Dets 10, 2008 11:38\nNüüd juhtus selline lugu :o\nK Dets 10, 2008 13:25\nMinu oma seisab pea samasugusena. Mis siis teoksil?\nK Dets 10, 2008 14:10\nNüüd juhtus selline lugu\nEt järgmine kord ei saa ruotsi onud käi näpuga kriime taga ajamas ja pead vangutamas..;)\nR Dets 12, 2008 21:30\nLos turbino grande :head:\nGracias Speedparts :notworthy:\nR Dets 12, 2008 21:53\nmagnífico ! bondadoso! premiado!\nsa oled ikka õige mees, nokitsed pidevalt oma vana masina kallal!\nneid kes suure hooga alustand on olnud kyll.... aga sama kähku ka kustunud. Just nagu talumehedki, kel 10 vanat masinat õuel ja ise ägavad, et praegu raske aeg, et kui saab see raske aeg mööda, siis teen kõik korda ja hakkan sõitma.... ja nii juba 15 aastat järjest :wtf:\neks proovime siis suvel cabriod joonele panna ( muidugi kui sul tahtmist ja soovi on) ja vaatame, palju su upitamine meetreid edu toob.\nigaljuhul palju jõudu Sulle!\npuht juhuslikult leidsin ka kena pildi hetkeolukorrast pärnumaal :notworthy:\nL Dets 13, 2008 15:05\nÄh, mis... pole ma mingi joonelepaneja mees ;)\nSee ehitamine iseenesest pakub naudingut, ega ma mingeid nullist sajani sekundeid taga aja, ilus dynograafik pakub muidugi rõemu :cool:\nL Apr 04, 2009 11:00\nTuhnisin siin piltides ja leidsin sellise huvitava, 2 kollast.\nT Apr 07, 2009 15:56\nVäga kõva ettevõtmine ja tulemus ka super... Võibolla võiks stanged jms auto värvi värvida.\nT Apr 07, 2009 16:47\nAlgselt postitas: raims\nSa räägid pühaduseteotusest..:D\nT Apr 07, 2009 16:49\nStanged-spoilad värvitud ikka originaaltoonis.\nE Aug 17, 2009 21:45\nPole siia teemasse jupp aega miskit kirjutanud.\nSai siis tehtud autoga, haagis sabas vastupidavuse proov, käidud IntSaab2009 kokkutulekul Hollandis ja tagasi tulles tehtud tiir Holland-Lux-Prantsusmaa-Saksamaa-Tsehhi-Poola-Baltikum, kokku u 5500 km.\nÜldjoontes võib töökindlusega rahule jääda, mõned hädad kummitasid, aga ei miskit hullu.\nJuba enne reisi häält teinud siduri survelaager hullemaks ei muutunud, korra Saksamaal kriunatas aga see oli ka kõik. Eks ta nüüd ikka vahetada tuleb.\nTagasi Eestisse jõudes tekkis kapoti alla üks uus kiunumine, tundub, et kondi pumba laager vms, ei lõpe see kondi saaga iialgi, tuleks vist see süsteem üldse põõsasse visata, kaua võib :angry:\nPidurid tuleb üle käia, pidurdamine suuremal kiiruselt toob kaasa mingi vibra, ei tea kas mingi support on kinni jäänud vms.\nKoormuse all kiirendamisel on aeg-ajalt ka miski vibra (oli juba enne reisi, haagise vedaqmisel on rohkem tunda), ei tea kas mootoripadi või miski pooltelje jupp on väsimas, peab uurima.\nJa linnakuumuses ummikutes seistes hakkas esistange plastist ülaserv ära deformeeruma, kuna iluvõre alumised kinnitused seda serva eriti enam kinni ei hoia ja enda lõigatud lisa-õhuava on stange platkatte vist pisut nõrgemaks teinud. Hetkel aitab väike nipuka-tuuning, peab siin ka miski parema lahenduse välja nuputama.\nÜlekuumenemise ohtu ei tekkinud kordagi, kuigi sai päris mitmeid kordi seistud 30+ välistemperatuuril ummikutes, vent töötas ja mootori temp püsis kenasti normis.\nPildike väiksest stopist enne Leedu-Poola piiri ületamist.\nE Aug 17, 2009 22:06\nKihvt haagis. :thumb:\nT Aug 18, 2009 9:49\nHaagis on vinge jah, võiksid sellest natuke rohkem juttu ja pilti panna :thumb:\nT Aug 18, 2009 10:00\nTekitas ka Hollandis parasjagu huvilisi. Pidevalt käis keegi vaatamas..:)\nT Aug 18, 2009 10:18\nHuvitav, ehk ei saa piltidest aru, kas kaks inimesed mahuvad sisse ? Kuidas tunne on ? Saab magada ?\nT Aug 18, 2009 10:21\nAga tulge suvekokkutulekule ja vaadake oma silmaga :poke:\nEuroopa diiler: http://www.littleguy.eu/\nVäga halvad kogemused selle tarnijaga, lubati tarnida euronõuetele vastav haagis, lühikese tarneajaga jne - lõpptulemusena ootasin üle poole aasta ja tarniti valet mõõtu ning nõuetele mittevastav, samuti ehituskvaliteet on niru. Väga palju tuli ümber ehitada ja korrastada. Õnneks sain rahaliselt ümbertegemised diileri poolt kompenseeritud, nii et lõpptulemus on rahuldav.\nT Aug 18, 2009 10:24\nMadratsi mõõt on 150x200 cm, ehk siis keskmine kaheinimese voodi, lisaks kapid, panipaigad, tagaluugi all kööginurk.\nTeardrop'ide filosoofia: "you sleep inside, but do everything else outside"\nP Sept 13, 2009 18:28\nEt igavus kallale ei tükiks, käivitan projekti koodnimetusega "Trionic 5.5" :P\nSellega seoses, ehk on kellelgi elektriskeemi 96 aasta tonnisele...? Võib saata U2U.\nP Sept 13, 2009 19:18\nYes, nüüd ma saan Andruse omale appi kutsuda, vat see on hea uudis, ma jändasin selle juhtmestikuga ikka jubedalt.\nP Sept 13, 2009 19:48\nJeesus kui vähe juhtmeid! Mul praegu sarnane projekt - k-jetist mingi viimase aasta klassiku mootorijuhtimissüsteemiks (ei tea täpselt mis seal ajus on). Juhtmed on rüvetatud alarmikäkerdisega ja tundub et ma ei saa vist ilma juhtmeid lõikumata neid kättegi.\nP Sept 13, 2009 19:55\nSee on nüüd üks tõesliselt tänuväärne projekt. Palun dokumenteerida ja seejärel teeme sticky topicu...\nK Okt 07, 2009 18:51\nVastu sügist siis autole uuendatud esipidurid, kuna eelmise ühe ketta suutsin vist kõverdada.\nJa kui juba tegemiseks läks siis uus setup on pärit uuemalt tonniselt.\nSadulad sai liivapritsis puhtastatud ja üle värvitud, siis sisse uued kolvid ja mansetid.\nSamuti uued kettad/klotsid, Black Diamondi soonitud ja puuritud.\nSiit pildilt on natsa näha kah :thumb:\nK Okt 07, 2009 19:42\nMul kõik skeemid olemas.\nT Apr 20, 2010 20:38\nKevade esimesed sõidud tehtud, ülevaatusel käidud ja edukalt läbitud.\nNeed tonnise esipidurid ja BlackDiamondi kettad/klotsid on ikka umbe hääd ja ma pole jõudnud neid veel isegi korralikult sisse sõita :head:\nK Apr 21, 2010 8:48\nKas panid nii klotsid kui kettad BD omad? Hinnavahe vist polegi väga suur võrreldes originaaliga.


Üritus toimus kahe projekti raames: Rahvusvaheline projekt „People’s Parks“ ning „Narva keskkonnahariduse ümarlaua“ ühing.\nAntud töötuba on meie partneriga, MTÜ Rakendusökoloogia Keskusega (Sillamäe), koostöös kavandatud seerias esimene praktiline töötuba pedagoogidele, Narva keskkonnahariduse ümarlaua“ osalejatele.\nOsalejad kiitsid sellise assotsiatsiooni korraldamise otsuse heaks 11.11.2017 toimunud "Lasteaedade pedagoogide ja koolide õpetajate ökoloogide seminaril". Praktilise töötuba viis läbi Marina Janssen, mittetulundusühingu Rakendusökoloogia Keskuse esindaja.\nTöötoast võtsid osa pedagoogid ning kõik, kes on huvitatud ökoloogia alaste praktiliste oskuste omandamisest ja levitamisest.\nKeskkonnahariduse peamiseks küsimuseks täna on inimeste teadvuse ja tarbimisharjumuste muutumine, tarbijate võime tuvastada kauplustes olevaid kaupu, mis põhjustavad kõige vähem kahju tervisele ja keskkonnale.\nRühmatöö käigus osalejad kindla tootegrupi (kosmeetilised kreemid) näitel leidsid:\n- kuidas eksitav reklaam, atraktiivne pakend või tuntud bränd mõjutab tarbijate valikut;\n- kuidas tarbija saab teavet toote ohutuse kohta;\n- mis on „ökoloogiline jalajälg“ ja „toote elutsükkel“, milline on tavapäraste ja ökomärgisega tähistatud kaupade keskkonnamõju;\n- kuidas määrata keskkonnasõbralik toode, olles uurinud kosmeetikatoote koostist;\n- mida ütleb tarbijale ökomärgis.\nOsalejad analüüsisid tuntud brändi kalli kosmeetilise kreemi ning avastasid, et 50st komponendist oli 19 neist rahvusvahelise INCI-süsteemi põhjal negatiivse hinnanguga ning oma kätega valmistasid naturaalse toitva ja niisutava näokreemi kasutades vaid 4 looduslikku komponenti.\nMTÜ Uus Sild koostöös MTÜ Rakendusökoloogia Keskusega kavatseb 2018 aastal viia läbi seeria töötubasid teemal „Keskkonnasõbraliku tarbija aabits“.\nMeie töötubade ülesanne on aidata osalejatel muuta oma igapäevaseid harjumusi ja õpetada neid tegema teadlikku kaupade ja teenuste valikut, et igaüks meist saaks aidata kaasa keskkonna ja looduse säilimisele.


Albariño (Alvarinho) - Viinamarjad\nAlbariño vein (“alba-reen-yo”) on meeldivalt värskendav rannavalge, mis kasvab Pürenee poolsaarel. See on armastatud rikkalike luuviljamaitsete, soolasuse ja särtsaka happesuse poolest.\nparimad punase veini liigid tervisele\nSõber kõigile merepoolsetele asjadele sobib Albariño erakordselt hästi nii valge kala kui ka liha ja leheroheliste ürtidega. Proovige seda kalatakodega.\nLiha sidumine: Kergem liha, kala ja mereannid laulavad koos Albariñoga. Proovige seda koos ceviche, mereandide risotto, grillitud (või praetud) kalatakode, austrite, rannakarpide ja merekarpidega.\nJuustu sidumine: Pehmed juustud, nagu burrata, või poolkõvad juustud, nagu manchego, gouda ja soolane feta, on nende värskete ja heledate veinide kõrval tapvad.\nKöögiviljade sidumine: Albariño kõrrelised noodid sobivad hästi värskete roheliste ürtidega, nagu salsa verde. Proovige Hispaania tapasid, näiteks grillitud padroni (või shishito) paprikat, grillitud köögiviljaroogasid, capreseid või isegi keisrisalatit.\n6 lõbusat fakti Albariño kohta\nOn Veinipäeva kalender, 1. august on Albariño päev!\nMõned maailma vanimad elusad viinapuud on Albariño viinapuud ja on kuni 300 aastat vanad. (Võrdluseks: vanim teadaolev viinamarjakasvatus maailmas on üle 400 aasta vana.)\nHispaania siltidel on tavaline näha sõna „Albariño”, erinevalt teistest piirkondadest sildistatavatest aladest.\nHispaania ja Portugali veinivalmistajad on Albariñoga alati värskust hinnanud ega vanane tammepuust. Täna leiate aga mõned tootjad, kes valmistavad rikkalikke tamme vanuses stiile brioche-sarnaste aroomidega.\nViinamarjad on pisikesed, paksude kestadega. Lisaks sellele, et see muudab Albariño tootmise raskemaks, annab see ka toorest mandli- või naha fenoolisisaldus.\nEnamik Albariño viinamarjaistandusi on väga erineva välimusega. Viinapuud on trelliseeritud teie pea kohal Pergolase peal aitab hoida viinamarju kuivana ja mädanemiseta.\nNinale võib oodata nektariini, laimi ja greibi aroome, kus on peent vihjet kuslapuule ja aeg-ajalt mesilasvaha.\nkas jahutad punast veini\nMaitselt on Albariño veinidel kaalukas keskmaitse ja suussulav happesus, mis lõpeb soolasuse ja mõnikord peene mõru nootiga (näiteks roheline mandli- või tsitruseline auk).\nEnamik Albariño on purjus noorena ja värskelt, kuid kõrge happesuse ja fenoolse struktuuri tõttu (viinamarja paksudest kestadest) on sellel uskumatu vananemisvõimalus.\nKus kasvab Albariño?\nHispaania: ~ 32 500 aakrit / 13 150 hektarit (Rías Baixas)\nPortugal: ~ 14 300 aakrit / 5782 hektarit (Minho / Vinho Verde)\nCalifornia: ~ 300 aakrit / 121 hektarit (keskrannik)\nUruguay: ~ 150 aakrit / 60 hektarit\nTeised: Austraalia, Argentina, Tšiili, Brasiilia\nAlbariño toimib hästi jahedas ja keskmises kliimas, näiteks Galicias, kus kogevad tugevad Atlandi tormid. Õnneks pakub piirkond 2000+ tundi kasvavaid kraadipäevi, mis võimaldab Albariño täielikult küpseda.\nIsegi paksu naha ja vastupidavate viinapuudega on Albariño tundlik hallituse ja mädaniku suhtes. Seega on märgades piirkondades oluline hoida juured kuivana hästi kuivendatud pinnasega (nt liivane, graniitmuld ).\nAlbariño veinipiirkonnad, mida uurida\nAlbariñot võib leida kahest peamisest kodust: Rías Baixas Hispaanias ja Vinho Verde Portugalis (kus seda nimetatakse Alvarinhoks).\nRias Baixas Val do Salnés piirkonnas koolitatakse viinapuid traditsiooniliselt traatvõrestikul, mida toetavad graniidist postid, mida nimetatakse parraks, mis võimaldavad tuulel läbi piirkonna viinamarjade sagedast dušši läbi kuivada. Kõrval juantiagues\nMaitsed: Aprikoos, melon, virsik, kuslapuu, greip\nNimi Rías Baixas on galitsia keeles „Alamjõed“ ja seal on neli peamist jõge (Muros y Noia, Arousa, Pontevedra ja Vigo). Rías Baixas on jagatud viide alamvööndisse:\nRibeira do Ulla: Uusim ja kõige põhjapoolsem alampiirkond. Sisemaal viljakamate veinidega mõõdukama ilma tõttu.\nSalnés org: Hispaania veinivalmistajad peavad seda Albariño sünnikohaks. Piirkond seob rannikut ja toodab intensiivse mineraalsuse ja soolasusega veine.\nSoutomaior: Jõesuudme viiest kasvualast väikseim. Oodake rohkem soolaseid, mineraalidest lähtuvaid veine.\nTee maakond: Tee jõe järgi nime saanud piirkond on kõige enam savi sisaldav sisemaa. Seega on veinid sageli julgemad ja viljakamad.\nVõi Rosal: See piirkond moodustab merele avanedes piiri Portugaliga.\nIgal piirkonnal on oma ainulaadne terroir, kuid kõigil aladel on sarnane liivane ja graniit mullatüüp.\nRías Baixast kontrollib veinikomisjon nimega Consejo Regulador. Consejo väidab, et kõik veinitehased ja viinamarjaistandused peavad kinni konkreetsetest lubatud sortidest, pügamis- ja väljaõppemeetoditest, viinapuude tihedusest (kui palju viinamarju istutatakse igale alale) ja kui palju vilja annab viinamarjaistandus.\nSamuti on olemas range degusteerimiskomisjon, kes proovib kõiki Rías Baixas veine kvaliteedi tagamiseks. Ainult Consejo testi edukalt läbinud veinidele võib anda märgi “Rías Baixas”.\nVinho Verde on künklik! See on Soajo piirkond Lima jõe lähedal. Joao Paulo viisakalt Portugali veinid\nMaitsed: Honeydew Melon, laim, sidrun, kuslapuu, greip\nEnamik Vinho Verde on heledad, kuivad veinid, millel on mõningane spritz (gaseeritud) ja madalam alkoholisisaldus vahemikus 8,5–11,5% ABV.\nSelles tihedalt asustatud piirkonnas on paljudel kohalikel viinamarjaistandusi ja nad kasvatavad viinamarju piirkondliku Vinho Verde veini jaoks. Piirkonnas on ligi 20 000 erinevat kasvatajat koos pisikeste maatükkidega. Seega visatakse kõik erinevad viinamarjad (Loureiro, Avesso, Arinto jne) kokku koos, nii et paljude veinide täpne segu on mõistatus.\nKuna siin on nii jahe ilm, nõuab Vinho Verde õhuvoolu edendamiseks tavaliselt Pergola treeningsüsteeme. Samuti pole haruldane näha, kuidas viinamarjad on treenitud puude külgedele!\nparim vein hõõgveini retseptiks\nVinho Verde DOC-is on kokku üheksa allpiirkonda ja Alvarinhol läheb Monção e Melgaços üsna hästi. See alampiirkond piirneb Hispaaniaga ja kliima on soojem, sest künkad peatavad tugevad vihmasajud.\nCalifornia: San Luis Obispo rannikul (Santa Barbera ja Monterey vahel) on Albariño kodumaaga sarnane kliima. Selles jahedas kohas on ranniku udu ja ookeanituul, mis mõõdab California kuumust.\nUruguay: Albariño võib olla Uruguay jaoks suhteliselt uus, kuid sealne kliima on õuduslikult sarnane Galicia ranniku kliimaga ning sellised veinitootjad nagu populaarne Bodegas Garzon teevad täpseid mineraalidega töötavaid veine.\nveini paaristamine spagettide ja lihapallidega\noregoni veinitehaste loetelu\nkas vana veini on halb juua\nmis on kerge punane vein\nmis on hea kuiv valge vein\nkui palju on 750ml pudel\nkui palju kaloreid pudelis punast veini cabernet


ERO PRORINO LIBIDO KAPSLID NAISTELE 5KPS, müük, kuulutus 80863616 - Kuldne Börs\nERO PRORINO LIBIDO KAPSLID NAISTELE 5KPS\nID: 80863616, muudetud 15:20 25.09.2017\nPRORINO WOMEN, naistele loodud toidulisand, mis parandab tundlikkust, tõstab libiidot ja suurendab iha. Aitab vähendada väsimust ja stimuleerib. Kapslid parandavad verevarustust ja tundlikkust. Aitab naisel kiiremini orgasmini jõuda.\nLooduslike komponentide assortii aitab taastada huvi ja stimuleerib.\nKasutamine: 1 kapsel päevas piisava vedelikuga, umbes 2h enne soovitud tulemust.


Käsitööriistad - Builder24\nAvaleht » Tööriistad / Abivahendid » Käsitööriistad\nLaevuugi lihvija + vars\nKomplektis: laevuugi lihvija ja vars Mõõdud: 400x40mm ..\nKomplektis: laevuugi lihvija ja vars Mõõdud: 400x4..\nLae vuukide puhastamiseks Mõõdud: 220x40mm Kasutatakse koos liibiga *Liip tuleb eraldi osta ..\nLae vuukide puhastamiseks Mõõdud: 220x40mm Kasutatakse koos..\nLagede tasandamiseks Näsini erivedruteras Puust käepidemed Spetsialisti poolt needitud täiesti sirge liip Näsini käsitöö garantii Saadaval erinevad pikkused: Laeliip - 600 mm Laeliip - 700 mm Laeliip - 800 m..\nLagede tasandamiseks Näsini erivedruteras Puust käepid..\nNäsini erivedruteras Puust käepidemed Spetsialisti poolt needitud täiesti sirge liip Näsini käsitöö garantii Saadaval erinevad pikkused: Seinaliip - 600mm Seinaliip - 700mm Seinaliip - 800mm Seinaliip ..\nNäsini erivedruteras Puust käepidemed Spetsialisti poolt n..\nLaminaadi, parketi ja laudpõrandate paigaldamiseks. Polsterdus takistab plaadi kriimustamist. Mõõdud: 370x50 mm Põrandatööriist ..\nLaminaadi, parketi ja laudpõrandate paigaldamiseks. Polsterdus t..\nKaal: 5,3 kg Lõikelaius: 200 mm või 340 mm Kasutusjuhend: Aseta laminaat pildil näidatult ja vajuta tugevalt laminaadile, kuni laminaat murdub. Aseta kaasapandud tugi laminaadi alla. Kasutatakse kõikidel müügil olevatel laminaatidele. ..\nKaal: 5,3 kg Lõikelaius: 200 mm või 340 mm Kasutusjuhe..\nPlaaditõstja lühem äär asetatakse plaadi alla ja plaat tõstetakse üles, kallutades seadeldist tahapoole Komplektis: 1tk Tõste kõrgus: 20mm-30mm Toote mõõdud: 800mm Keskosas liikuva toega hoitakse plaat paigal Võib kasutada mõlemalt poolt,..\nPlaaditõstja lühem äär asetatakse plaadi alla ja plaat tõstetakse..


Räimeralli finaalis edukaim Jette Riin Luik – Yess\njuuni 5, 2017 /Kategoorias: Uudised /Autor: ujumisklubi\nKõige edukam oli Jette Riin Luik, kes kõigil kuuel võisteldud alal esikolmikusse tuli. Lisaks ujus tüdruk kahel alal uue Räimeralli rekordi(50 m vabalt ning liblikas)! Esikohad kuulusid Jette Riinile 50 m vabalt, selilis, liblikas ning 100 m vabalt ja kompleksis. Jette Riin saavutas II koha 50 m rinnulis, kus jäi teda esikohast lahutama 1 sajandik.\nVeel ühe Räimeralli rekordi püstitas Arabel Pedoson 2009 ja nooremate tüdrukute vanuseklassis ning seda 50 meetrit vabalt. Lisaks saavutas tüdruk kaks III kohta 25 m vabalt ning selilis.\nSamas vanuseklassis oli edukas ka Ksenia Bazanova, kes tuli võitjaks 25 m vabalt ning selilis.\n2008 a sündinud neiudest tuli Nora Lee Luht III kohale 100 m kompleksis.\nPoiste au päästis Kris Sirk, kes saavutas 2007 a sündinud poiste seas 100 m kompleksis III koha.\nhttps://yess.ee/wp-content/uploads/2017/06/rr-finaal.jpg 620 960 ujumisklubi https://yess.ee/wp-content/uploads/2020/07/logo_yess_lilla_transparent-300x167.png ujumisklubi2017-06-05 11:14:222017-10-15 15:58:57Räimeralli finaalis edukaim Jette Riin Luik\nNoored käisid Riias MadWave Challengel EMVlt kokku 23 medalit TUKile


Psoriaas - Delfi\nAdmin on Esm Apr 14, 2008 6:34 pm\nAeg: 03-18-08 16:29\nKas asi väga hull? Nimelt 3 aastat tagasi olid juustes kukla pool kaks suurt laiku, kuid suvel päikesega kadusid need ära. Suur oli üllatus, et see asi on vist tagasi tulnud. Õnneks sain arstile järgmiseks nädalaks aja. Kuid pea sellest mõttest nüüd nii hirmsasti sügeleb, et annaks otsad.... Aga kraatsima ei või hakata, siis ei saa enam pidama. Ja pea pesin ka täna ära, et...\nAeg: 03-18-08 17:10\nosta apteegist tõrva sampooni...mina isiklikult sain oma juuksuri kaudu tellida sellise sarja nagu Bio System (ongi psoriaasi haigete sari)ja see aitas väga hästi,lõhn küll ebameeldiv aga juustele juurde õnneks ei jää.Hea on selle sarja puhul veel see et on olemas ka balsam.\nAutor: Suur Põhh\nAeg: 03-18-08 19:03\nAeg: 03-18-08 19:07\nKas oled kindel,et psoriaas?.Tegemis võib ka olla seenega.Apteegis seenevastane sampoon aitab.Omal on kogemust ega muidu ei soovitaks.Sorry kui diagnoos varem saadud, et on psoriaas.\nAeg: 03-18-08 19:19\nkuklal, kõrva ümbruses ja laubal juustepiiril võib vabalt psoriaas olla. Kui kratsid, siis ilmub verepiisk. Kõrva sisse tahab sinder ka ronida.\nAeg: 03-18-08 19:30\nOsta käsimüügist Kerasal salvi, maksis sügisel vist 37.-. Väga hästi aitab, kui natuke kannatust on. See on nagu vaseliinitaoline geel. Mul jalgadel ja küünarnukkidega probleeme. Isegi kallid rohud nii hästi ei aidanud.\nAeg: 03-18-08 19:45\npsoraasile on hea soolane vesi.\nAeg: 03-18-08 19:46\njah juuste ymbrus ja ka kõrva.mul on see juba paar kuud olnud.käisin arstil ja diagnoos SEEN!!!otsi infot netist.seen esineb ykskõik kus keha piirkonnas, alustades varvastest peani.\nAeg: 03-18-08 21:45\nTänan Teid vastuste eest! Ma siis proovin nüüd ka seent mitte välistada. Ühesõnaga, käin järgmine nädal arstil ära ja siis on kindel värk. A millest see seen küll tekkida võib? Netist leidsin pika seletuse psoriaasi kohta....\nAeg: 03-19-08 01:17\nMingis UK saates nad ravisid kõrvaseent antibiootikumidega. Kas sellest seeneshampoonist või -kreemist tõesti piisab? Mul endal võib sama häda olla.\nAeg: 03-19-08 09:06\npsoriaasile aitab hästi jaanalinnuõli http://www.valgusravi.ee\nendal peas psoriaas ja väga head tulemused saanud sellega\nAeg: 03-19-08 09:35\nkui on kerge ketendus, piisab jaanalinnušampoonist. See rahustab naha maha ilma agressiivse sekkumiseta.\nAeg: 03-19-08 10:34\nmul küll psoriaasi kolded ei sügele. ikka lase proovid teha. lõhnab millegi muu järgi.\nAeg: 03-19-08 10:51\nAeg: 03-19-08 11:38\nKui ühel psoriaasikolded ei sügele, ei tähenda, et teisel samamoodi on, eksju.\nMinul ka sügelevad - just need kuklas juustejuurel olevad. Ei ole seen!!!\nAeg: 03-19-08 12:59\npsoriaas sügeleb osadel inimestel kohe päris mõnusalt. mul pea sügeleb vahel nii hullusti. ainukeseda rahustab maha jaanalinnushampoon ja ka diprosalic lahus(nahaarst kirjutab).\npsoriaasiga soovitan pöörduda kindlasti nahaarsti poole.psoriaasil komme endasi areneda kehal ja ka komme liigestesse lüüa.\nAndrus on Nelj Juun 05, 2008 10:38 am\nOlen põdenud psoriaasi juba üle kolme aasta.\nMida kõike ma proovinud ei ole,midagi pole aidanud.\nIgasuguses ise tehtud mingitest juurikates "kreemid" jne...\nAasta tagsi pakkus mulle tuttav ühte uut loodusliku mahla.\nNoni taime elstrakti.\nja olen seda kasutanud aasta aega ja minu psoriaasist pole peaaegu jälgegi.\nAlguses muidugi natukene ägenes ja siis mõne päevaga tulab maha nagu kõõm"tolm"!\nIse olen 20 aastane noormees ja mul hakkas see ka näkku juba lööma,ma mõtlesin et see oleks küll liig mis liig,ku see näos ka välja paistab.\nAga ei laskjnud välja tulla.määrisin paar kolm orda päevas näole ja nüüd pole jälgegi:)\nRe: Psoriaas - Delfi\nudja on Esm Juun 30, 2008 9:21 pm\nAndrs kirjutas: Tere.\nÄkki oskad täpsustada? Mida täpsemalt kasutasid?\nAndrus on Esm Juun 30, 2008 9:36 pm\nAlguses kasutasin ainult Noni taime ekstrakti Nitro-FX`i - tulemus oli päris hea.\nSiis sellel samal firmal tuli välja ka keha kreem-määrisin ekstrakti alla,lasin enamvähem ära kuivada ja siis määrisin kreemi.\nJa muidugi kasutasin Nitro-FX`i ka seespidiselt regulaarselt.\nAga tulemused on tõesti hämmastavad-mulle meeldib:)


Infotehnoloogia Euroopas - LLM programmid LLM Euroopas 2017\nLiitu tasuta Infotehnoloogia Euroopas - Infotehnoloogia programmid Infotehnoloogia Euroopas\nInfotehnoloogia Euroopas - Infotehnoloogia programmid Infotehnoloogia Euroopas\nÕigusteaduse kandidaadi kraadi tuntakse LL.M., on arenenud kraadiõppe juriidiline kõrgharidus. Kandidaadid tihti omavad juba esimese astme õiguse ja on huvitatud edendada oma uuringuid seadust. Saamine LL.M. omab mitmeid erinevaid eeliseid.Küberkuritegevus ja väärkasutamise telekommunikatsiooni tehnoloogia on kasvav probleem selles maailmas. Näiteks häkkimine on ühist nendel päevadel. Nii et kõik advokaadid, kes on huvitatud, teenides maailma tehnoloogia peaks jätkama LLM infotehnoloogia.Seal on rohkem kui neli tuhat kõrgkoolid Euroopas juhtivate teadusasutuste väikestele, õppetöö orienteeritud ülikoolides. Euroopa ise ei ole nii palju teistsugune kui teistel kontinentidel, ulatudes polaarjoonest Aafrika rannikul.Infotehnoloogia Euroopas - Võtke Infotehnoloogia Euroopas. Saad kõik LLM programmi ja kooli kohta. Säästa aega ja kontaktandmed kooli otse siin!\n6 Tulemused Infotehnoloogia, Euroopa\nLink to and share "Infotehnoloogia Euroopas - LLM programmid LLM Euroopas 2017"


Tööruumiandmetele juurdepääs failisüsteemi kaudu rakenduses SharePoint Workspace 2010 - SharePoint\nTööruumiandmetele juurdepääs failisüsteemi kaudu rakenduses SharePoint Workspace 2010\nTeatud tööruumiandmetele pääsete juurde otse Windowsi failisüsteemi kaudu. Juurdepääs on piiratud dokumentidega, mis on talletatud SharePointi tööruumides või versiooni 2010 Groove'i tööruumide dokumentide tööriistades. Selles teemas kirjeldatakse andmete leidmist failisüsteemist ja seda, millised võimalused ja piirangud on SharePoint Workspace'i sisule sel viisil juurdepääsu korral.\nTööruumide leidmine failisüsteemis\nFunktsioonid ja piirangud SharePoint Workspace'i sisu kasutamisel otse failisüsteemi kaudu\nKui teil on kasutusel Windows Vista või Windows 7, talletatakse teie tööruumid teie kasutajaprofiili kausta tööruumide alamkaustas.\nOpsüsteemis Windows Vista on kasutajaprofiili kaust töölauakausta alamkaust.\nOpsüsteemis Windows 7 peate kasutajaprofiili kausta kuvamiseks töölauakausta avama.\nSeejärel saate kausta Tööruumid kuvamiseks avada kasutajaprofiili kausta.\nKui kasutate opsüsteemi Windows XP, talletatakse teie tööruumid kausta Minu arvuti jaotises „Muu“.\nMärkus.: Selles loendis kuvatakse ainult versiooni 2010 SharePointi või Groove'i tööruumid. Lisaks kuvatakse SharePointi tööruumid ainult juhul, kui need sisaldavad vähemalt ühte dokumenditeeki; Groove'i tööruumid aga kuvatakse vaid juhul, kui need sisaldavad vähemalt ühte dokumentide tööriista.\nPöörake tähelepanu järgmistele funktsioonidele ja piirangutele.\nTööruumide loendis kuvatakse ainult SharePointi tööruumid ja versiooni 2010 Groove'i tööruumid. Lisaks kuvatakse SharePointi tööruumid ainult juhul, kui need sisaldavad vähemalt ühte dokumenditeeki; Groove'i tööruumid aga kuvatakse vaid juhul, kui need sisaldavad vähemalt ühte dokumentide tööriista.\nTööruumide kausta saate lisada uusi alamkaustu, ent mitte uusi andmefaile.\nFaile ei saa tööruumi kaustade ja failisüsteemi vahel kopeerida, kleepida ega pukseerida.\nSaate avada mis tahes tüüpi dokumendi, topeltklõpsates seda oma failisüsteemi tööruumikaustas. Kui kasutate rakendust Microsoft Office Word 2010, Excel 2010 või PowerPoint 2010, saate nendes rakendustes käskude Salvesta fail nimega või Ava fail abil salvestada või avada oma failisüsteemi tööruumikaustades olevaid dokumente.\nKui teie tööruumirollil on vastavad õigused olemas, saate dokumente ümber nimetada, redigeerida ja kustutada.