25. september 2018(*)\nKohtuasjades T‑639/15–T‑666/15 ja T‑94/16,\nMaria Psara, elukoht Ateena (Kreeka), esindajad: advokaadid N. Pirc Musar ja R. Lemut Strle,\nhageja kohtuasjas T‑639/15,\nTina Kristan, elukoht Ljubljana (Sloveenia), esindajad: advokaadid N. Pirc Musar ja R. Lemut Strle,\nhageja kohtuasjas T‑640/15,\nTanja Malle, elukoht Viin (Austria), esindajad: advokaadid N. Pirc Musar ja R. Lemut Strle,\nhageja kohtuasjas T‑641/15,\nWojciech Cieśla, elukoht Varssavi (Poola), esindajad: advokaadid N. Pirc Musar ja R. Lemut Strle,\nhageja kohtuasjas T‑642/15,\nStaffan Dahllof, esindajad: advokaadid N. Pirc Musar ja R. Lemut Strle,\nhageja kohtuasjas T‑643/15,\nDelphine Reuter, esindajad: advokaadid N. Pirc Musar ja R. Lemut Strle,\nhageja kohtuasjas T‑644/15,\nČeské centrum pro investigativní žurnalistiku o.p.s., asukoht Praha, (Tšehhi Vabariik), esindajad: advokaadid N. Pirc Musar ja R. Lemut Strle,\nhageja kohtuasjades T‑645/15 ja T‑654/15,\nHarry Karanikas, elukoht Chalándri (Kreeka), esindajad: advokaadid N. Pirc Musar ja R. Lemut Strle,\nhageja kohtuasjas T‑646/15,\nCrina Boros, esindajad: advokaadid N. Pirc Musar ja R. Lemut Strle,\nhageja kohtuasjades T‑647/15 ja T‑657/15,\nBaltijas pētnieciskās žurnālistikas centrs Re:Baltica, asukoht Riia (Läti), esindajad: advokaadid N. Pirc Musar ja R. Lemut Strle,\nhageja kohtuasjades T‑648/15, T‑663/15 ja T‑665/15,\nBalazs Toth, elukoht Budapest (Ungari), esindajad: advokaadid N. Pirc Musar ja R. Lemut Strle,\nhageja kohtuasjas T‑649/15,\nMinna Knus-Galán, elukoht Helsingi (Soome), esindajad: advokaadid N. Pirc Musar ja R. Lemut Strle,\nhageja kohtuasjas T‑650/15,\nAtanas Tchobanov, elukoht Plessis-Robinson (Prantsusmaa), esindajad: advokaadid N. Pirc Musar ja R. Lemut Strle,\nhageja kohtuasjas T‑651/15,\nDirk Liedtke, elukoht Hamburg (Saksamaa), esindajad: advokaadid N. Pirc Musar ja R. Lemut Strle,\nhageja kohtuasjas T‑652/15,\nNils Mulvad, elukoht Risskov (Taani), esindajad: advokaadid N. Pirc Musar ja R. Lemut Strle,\nhageja kohtuasjas T‑653/15,\nHugo van der Parre, elukoht Huizen (Madalmaad), esindajad: advokaadid N. Pirc Musar ja R. Lemut Strle,\nhageja kohtuasjas T‑655/15,\nGuia Baggi, elukoht Firenze (Itaalia), esindajad: advokaadid N. Pirc Musar ja R. Lemut Strle,\nhageja kohtuasjas T‑656/15,\nMarcos García Rey, esindajad: advokaadid N. Pirc Musar ja R. Lemut Strle,\nhageja kohtuasjas T‑658/15,\nMark Lee Hunter, esindajad: advokaadid N. Pirc Musar ja R. Lemut Strle,\nhageja kohtuasjas T‑659/15,\nKristof Clerix, elukoht Brüssel, esindajad: advokaadid N. Pirc Musar ja R. Lemut Strle,\nhageja kohtuasjas T‑660/15,\nRui Araujo, elukoht Lissabon (Portugal), esindajad: advokaadid N. Pirc Musar ja R. Lemut Strle,\nhageja kohtuasjas T‑661/15,\nAnuška Delić, elukoht Ljubljana, esindajad: advokaadid N. Pirc Musar ja R. Lemut Strle,\nhageja kohtuasjas T‑662/15,\nJacob Borg, elukoht San Ġiljan (Malta), esindajad: advokaadid N. Pirc Musar ja R. Lemut Strle,\nhageja kohtuasjas T‑664/15,\nMatilda Bačelić, elukoht Zagreb (Horvaatia), esindajad: advokaadid N. Pirc Musar ja R. Lemut Strle,\nhageja kohtuasjas T‑666/15,\nGavin Sheridan, esindajad: advokaadid N. Pirc Musar ja R. Lemut Strle,\nhageja kohtuasjas T‑94/16,\nEuroopa Parlament, esindajad: N. Görlitz, C. Burgos ja M. Windisch,\nmille ese on ELTL artikli 263 alusel esitatud nõuded tühistada parlamendi 14. septembri 2015. aasta otsused A(2015) 8324 C, A(2015) 8463 C, A(2015) 8627 C, A(2015) 8682 C, A(2015) 8594 C, A(2015) 8551 C, A(2015) 8732 C, A(2015) 8681 C, A(2015) 8334 C, A(2015) 8327 C, A(2015) 8344 C, 15. septembri 2015. aasta otsused A(2015) 8656 C, A(2015) 8678 C, A(2015) 8361 C, A(2015) 8663 C, A(2015) 8360 C, A(2015) 8486 C, A(2015) 8305 C, 16. septembri 2015. aasta otsused A(2015) 8602 C, A(2015) 8554 C, A(2015) 8490 C, A(2015) 8659 C, A(2015) 8547 C, A(2015) 8552 C, A(2015) 8553 C, A(2015) 8661 C, A(2015) 8684 C, A(2015) 8672 C ja 14. jaanuari 2016. aasta otsus A(2015) 13844 C, millega parlament jättis Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määruse (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele (EÜT 2001, L 145, lk 43; ELT eriväljaanne 01/03, lk 331) alusel rahuldamata hagejate kordustaotlused tutvumiseks parlamendi dokumentidega, mis sisaldavad teavet parlamendiliikmete hüvitiste kohta.\nkoosseisus: koja president D. Gratsias, kohtunikud I. Labucka (ettekandja), A. Dittrich, I. Ulloa Rubio ja P. G. Xuereb,\narvestades kirjalikku menetlust ja 19. oktoobri 2017. aasta kohtuistungil esitatut,\n1 Käesolevas asjas on esitatud hagid nõudega tühistada Euroopa Parlamendi 14. septembri 2015. aasta otsused A(2015) 8324 C, A(2015) 8463 C, A(2015) 8627 C, A(2015) 8682 C, A(2015) 8594 C, A(2015) 8551 C, A(2015) 8732 C, A(2015) 8681 C, A(2015) 8334 C, A(2015) 8327 C, A(2015) 8344 C, 15. septembri 2015. aasta otsused A(2015) 8656 C, A(2015) 8678 C, A(2015) 8361 C, A(2015) 8663 C, A(2015) 8360 C, A(2015) 8486 C, A(2015) 8305 C, 16. septembri 2015. aasta otsused A(2015) 8602 C, A(2015) 8554 C, A(2015) 8490 C, A(2015) 8659 C, A(2015) 8547 C, A(2015) 8552 C, A(2015) 8553 C, A(2015) 8661 C, A(2015) 8684 C, A(2015) 8672 C ja 14. jaanuari 2016. aasta otsus A(2015) 13844 C, millega parlament jättis Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määruse (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele (EÜT 2001, L 145, lk 43; ELT eriväljaanne 01/03, lk 331) alusel rahuldamata hagejate Maria Psara, Tina Kristani, Tanja Malle, Wojciech Cieśla, Staffan Dahllofi, Delphine Reuteri, České centrum pro investigativní žurnalistiku o.p.s‑i, Harry Karanikase, Crina Borose, Baltijas pētnieciskās žurnālistikas centrs Re:Baltica, Balazs Tothi, Minna Knus-Galáni, Atanas Tchobanovi, Dirk Liedtke, Nils Mulvadi, Hugo van der Parre, Guia Baggi, Marcos García Rey, Mark Lee Hunteri, Kristof Clerix’, Rui Araujo, Anuška Delići, Jacob Borgi, MatildaBačelići ja Gavin Sheridani kordustaotlused tutvumiseks parlamendi dokumentidega, mis sisaldavad teavet parlamendiliikmete hüvitiste kohta (edaspidi „vaidlustatud otsused“).\n2 Hagejad olid kohtuasjades T‑639/15–T‑666/15 2015. aasta juulis ja kohtuasjas T‑94/16 2015. aasta novembris esitanud parlamendile dokumentidega tutvumise taotlused määruse nr 1049/2001 alusel.\n3 Taotlustes oli viidatud „koopiatele toimikutest, ettekannetest ja muudest asjakohastest dokumentidest, kus on üksikasjalikult kirjeldatud, kuidas ja millal eurosaadikud“ igast liikmesriigist „[olid] kulutanud“ mitmesugustel ajavahemikel alates 2011. aasta juunist kuni 2015. aasta juulini „oma hüvitisi (reisikulud, päevarahad ja üldkulude hüvitised)“, ning dokumentidele, millest nähtuvad „summad, mis [olid] neile välja makstud parlamendiliikmete assisteerimise kulude hüvitamiseks,“ ja „eurosaadikute nende pangakontode väljavõtted, mida [oli] konkreetselt kasutatud üldkulude hüvitiste maksmiseks“ (edaspidi „taotletavad dokumendid“).\n4 Taotlused puudutasid parlamendiliikmeid järgmistest riikidest: kohtuasjas T‑639/15 Küpros, kohtuasjades T‑640/15 ja T‑662/15 Sloveenia, kohtuasjas T‑641/15 Austria, kohtuasjas T‑642/15 Poola, kohtuasjas T‑643/15 Rootsi, kohtuasjas T‑644/15 Luksemburg, kohtuasjas T‑645/15 Slovakkia, kohtuasjas T‑646/15 Kreeka, kohtuasjas T‑647/15 Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik, kohtuasjas T‑648/15 Leedu, kohtuasjas T‑649/15 Ungari, kohtuasjas T‑650/15 Soome, kohtuasjas T‑651/15 Bulgaaria, kohtuasjas T‑652/15 Saksamaa, kohtuasjas T‑653/15 Taani, kohtuasjas T‑654/15 Tšehhi Vabariik, kohtuasjas T‑655/15 Madalmaad, kohtuasjas T‑656/15 Itaalia, kohtuasjas T‑657/15 Rumeenia, kohtuasjas T‑658/15 Hispaania, kohtuasjas T‑659/15 Prantsusmaa, kohtuasjas T‑660/15 Belgia, kohtuasjas T‑661/15 Portugal, kohtuasjas T‑663/15 Eesti, kohtuasjas T‑664/15 Malta, kohtuasjas T‑665/15 Läti, kohtuasjas T‑666/15 Horvaatia ja kohtuasjas T‑94/16 Iirimaa.\n5 Parlamendi peasekretär jättis hagejate dokumenditaotlused rahuldamata kohtuasjades T‑639/15–T‑666/15 20. juuli 2015. aasta kirjadega ja kohtuasjas T‑94/16 25. novembri 2015. aasta kirjadega, tuginedes esiteks isikuandmete kaitsele määruse nr 1049/2001 artikli 4 lõike 1 punktis b sätestatud erandi alusel ja teiseks märkides, et tal ei ole parlamendiliikmete pangakontode väljavõtteid.\n6 Hagejad esitasid kohtuasjades T‑639/15–T‑666/15 2015. aasta augustis ja kohtuasjas T‑94/16 2015. aasta detsembris saadetud kirjadega parlamendile taotletavate dokumentidega tutvumiseks kordustaotlused.\n7 Vaidlustatud otsustega jättis parlament taotlused rahuldamata, märkides esiteks, et tema valduses ei ole teatavaid taotletavaid dokumente, ning teiseks ülejäänud osas tugines ta kahele erandlikule alusele, mis on sätestatud määruse nr 1049/2001 artikli 4 lõike 1 punktis b koostoimes Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määruse (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (EÜT 2001, L 8, lk 1; ELT eriväljaanne 13/26, lk 102) artikli 8 punktiga b, samuti sellele, et taotluste menetlemine toob kaasa ülemäärase halduskoormuse.\n8 Hagejad esitasid Üldkohtu Kantseleisse hagiavaldused kohtuasjades T‑639/15–T‑666/15 13. novembril 2015 ja kohtuasjas T‑94/16 1. märtsil 2016.\n9 Samal ajal kostja vastuse esitamisega kohtuasjades T‑639/15–T‑666/15 ja T‑94/16 palus parlament Üldkohtul liita kohtuasjad T‑639/15–T‑666/15, seejärel liita kohtuasjad T‑639/15–T‑666/15 ja T‑94/16.\n10 Kohtuasjades T‑639/15–T‑666/15 teatasid hagejad Üldkohtule, et neil ei ole vastuväiteid kohtuasjade T‑639/15–T‑666/15 liitmisele, tingimusel et kohtuasi T‑662/15 loetakse peamiseks kohtuasjaks.\n11 Kohtuasjades T‑643/15, T‑644/15, T‑647/15, T‑657/15–T‑659/15 ja T‑94/16 esitasid hagejad 17. märtsil 2016 teatavate hagiavaldustes esitatud andmete konfidentsiaalsena käsitamise taotluse, mis puudutab üldsust ja kohtuasjade võimaliku liitmise korral hagejaid teistes kohtuasjades.\n12 Tulenevalt oma taotlustest esitasid hagejad kohtuasjades T‑643/15, T‑644/15, T‑647/15, T‑657/15–T‑659/15 ja T‑94/16 samal päeval oma hagiavalduste mittekonfidentsiaalse versiooni.\n13 Kohtuasjas T‑94/16 teatas hageja 20. juunil 2016 Üldkohtule, et tal ei ole vastuväiteid kohtuasjade T‑639/15–T‑666/15 ja T‑94/16 liitmisele.\n14 Üldkohtu neljanda koja president liitis 24. mai ja 20. juuli 2016. aasta kohtumäärustega kohtuasjad T‑639/15–T‑666/15 ja T‑94/16 menetluse kirjaliku osa huvides ning rahuldas teabe konfidentsiaalsena käsitamise taotlused, mille hagejad olid esitanud kohtuasjades T‑643/15, T‑644/15, T‑647/15, T‑657/15–T‑659/15 ja T‑94/16.\n15 Kuna Üldkohtu kodade koosseis muutus, kuulub ettekandja-kohtunik nüüd viienda koja koosseisu, mistõttu käesolev kohtuasi määrati sellele kojale.\n16 Ettekandja-kohtuniku ettepanekul otsustas Üldkohus (viies koda laiendatud koosseisus) avada menetluse suulise osa käesolevates kohtuasjades ja liita need suulise osa huvides.\n17 Poolte kohtukõned ja vastused Üldkohtu suuliselt esitatud küsimustele kuulati ära 19. oktoobri 2017. aasta kohtuistungil.\n19 Parlament palub Üldkohtul:\n20 Üldkohtu kodukorra artikli 68 alusel liideti käesolevad kohtuasjad kohtuotsuse tegemise huvides.\n21 Hagejad põhjendavad oma hagi viie väitega.\n22 Kahe esimese väite kohaselt on rikutud määruse nr 1049/2001 artikli 4 lõike 1 punkti b koostoimes määruse nr 45/2001 artikli 8 punktiga b, kuna taotletavad dokumendid ei sisalda isikuandmeid ja kui peaksid sisaldama, siis nende edastamise vajadus nagu ka asjaomaste isikute õigustatud huvide kahjustamise ohu puudumine on igal juhul tõendatud.\n23 Kolmanda väite kohaselt on rikutud määruse nr 1049/2001 artiklite 2, 4 ja artikli 6 lõike 3 koostoimest tulenevat üldist kohustust iga taotletavat dokumenti konkreetselt ja individuaalselt hinnata ning ülemäärasel halduskoormusel põhinev dokumentidega tutvumise võimaldamisest keeldumine on õigusvastane.\n24 Neljas väide osutab määruse nr 1049/2001 artikli 4 lõike 6 rikkumisele sellega, et keelduti isegi taotletavate dokumentidega osalise tutvumise võimaldamisest.\n25 Viienda ja viimase väite kohaselt on rikutud määruse nr 1049/2001 artikli 7 lõikes 1 ja artikli 8 lõikes 1 ette nähtud põhjendamiskohustust.\n26 Sellega seoses olgu märgitud, et nagu nähtub määruse nr 1049/2001 artiklist 1, arvestades sama määruse põhjendust 4, on määruse eesmärk anda üldsusele võimalikult laiaulatuslik õigus tutvuda institutsioonide valduses olevate dokumentidega (1. veebruari 2007. aasta kohtuotsus Sison vs. nõukogu, C‑266/05 P, EU:C:2007:75, punkt 61) ja et määruse nr 1049/2001 põhjenduse 11 kohaselt „peaksid kõik institutsioonide dokumendid [põhimõtteliselt] olema üldsusele kättesaadavad“.\n27 Seega puudutab määruses nr 1049/2001 sätestatud üldsuse õigus dokumentidega tutvuda üksnes selliseid institutsioonide dokumente, mis on tõepoolest nende valduses, ja see õigus ei saa laieneda dokumentidele, mis ei ole institutsioonide valduses või mida ei ole olemas (vt selle kohta 2. oktoobri 2014. aasta kohtuotsus Strack vs. komisjon, C‑127/13 P, EU:C:2014:2250, punktid 38 ja 46).\n28 Käesoleval juhul kuuluvad hagejate taotletavate dokumentide hulka mitte ainult parlamendiliikmete päevaraha, reisikulude hüvitisi ja parlamendiliikmete assisteerimise kulude hüvitisi käsitlevad dokumendid, vaid ka dokumendid, millest nähtub üksikasjalikult, kuidas ja millal igast liikmesriigist valitud parlamendiliikmed kulutasid mitmesugustel ajavahemikel oma üldkulude hüvitisi, samuti koopiad parlamendiliikmete pangakontode väljavõtetest, mis on konkreetselt seotud üldkulude hüvitiste kasutamisega.\n29 Mis puutub dokumentidesse, millest nähtub üksikasjalikult, kuidas ja millal igast liikmesriigist valitud parlamendiliikmed kulutasid mitmesugustel ajavahemikel oma üldkulude hüvitisi, siis on selge, et vastavalt Euroopa Parlamendi büroo 19. mai ja 9. juuli 2008. aasta otsuse Euroopa Parlamendi liikmete põhimääruse rakendusmeetmete kohta (ELT 2009, C 159, lk 1) artiklitele 25 ja 26 saavad parlamendiliikmed igakuise hüvitise kindlas summas, mis pealegi on üldsusele teada, üheainsa taotluse alusel, mis on esitatud mandaadi alguses.\n30 Sellest tuleneb, et kuna üldkulude hüvitisi makstakse kindlas summas, siis ei ole parlamendil ühtegi dokumenti, mis näitaks üksikasjalikult, kuidas liikmed neid hüvitisi sisuliselt või ajaliselt on kasutanud.\n31 Järelikult on parlament vaidlustatud otsustes, lähtudes eespool punktis 28 viidatud parlamendi büroo otsuse artiklist 25, põhjendatult märkinud, et tal ei ole andmeid tegelike kulude kohta, mida parlamendiliikmed on kandnud üldkulude hüvitiste raames, ja et ta ei saa seega avalikustada dokumente, mida selle kohta taotletakse.\n32 Mis puutub parlamendiliikmete pangakontode väljavõtetesse, mis on konkreetselt seotud üldkulude hüvitiste kasutamisega, siis selgitas parlament vaidlustatud otsustes, et tal ei ole selliseid dokumente.\n33 Euroopa Liidu aktide õiguspärasuse presumptsioonist lähtuvalt tuleb eeldada, et taotletavat dokumenti ei ole olemas, kui asjaomane institutsioon on seda kinnitanud. Tegemist on siiski vaid lihtsa eeldusega, mille taotleja võib asjakohastel ja omavahel kooskõlas olevatel tõenditel põhinevate kõikvõimalike väidetega kummutada (vt analoogia alusel 25. juuni 2002. aasta kohtuotsus British American Tobacco (Investments) vs. komisjon, T‑311/00, EU:T:2002:167, punkt 35).\n34 Käesolevas asjas ei ole hagejad siiski esitanud asjaolusid, mis võiksid seada kahtluse alla, et vaidlusaluseid dokumente ei ole olemas. Hagejad on nimelt piirdunud väitega, et neil on raske uskuda, et parlamendil ei ole neid dokumente, arvestades, et viimane on teatanud, et tema kontrollimehhanismid oma liikmete hüvitiste kasutamise suhtes on piisavad. Ent see teatamine ei tõenda mingil moel, et parlamendi valduses on parlamendiliikmete pangakontode väljavõtted, mis on konkreetselt seotud üldkulude hüvitiste kasutamisega.\n35 Järelikult on parlament vaidlustatud otsustes põhjendatult tagasi lükanud hagejate taotlused, milles viidati üldkulude hüvitisi käsitlevatele dokumentidele ja parlamendiliikmete pangakontode väljavõtetele, mis on konkreetselt seotud üldkulude hüvitiste kasutamisega.\n36 Hagejate argumendid ei võimalda seda hinnangut ümber lükata.\n37 Tuleb nimelt tõdeda, et hagejad on oma menetlusdokumentides piirdunud rõhutamisega, et ei saa eitada, et parlamendiliikmed saavad üldkulude hüvitist, et katta valimisringkonna ruumide üürikulusid ning maksta telefoni‑, arvuti riistvara ja jooksvate kulude arveid, see ei ole vaidlustatav.\n38 Samas on ikkagi selge, et need kuluartiklid hüvitatakse kindlas summas, mitte kantud kulude kohta esitatud tõendite põhjal, kusjuures seda ei saa vaidlustada viitega hagejate kahtlustele selles, et parlamendil ei ole taotletavaid dokumente, mis seda käsitlevad, arvestades, et hagejad ei ole isegi püüdnud tugineda mõnele sättele, mis näeks ette vastupidist.\n39 Tuleb nentida, et hagejate argumendid ei ole niivõrd suunatud vaidlustatud otsuste seaduslikkuse vaidlustamisele, kuivõrd nad sisuliselt kaebavad hoopis olemasolevate kontrollimehhanismide ebapiisavuse ja ebatõhususe üle, mille hindamine käesolevas asjas esitatud hagide raames ei kuulu Üldkohtu pädevusse.\n40 Seega tuleb alustuseks tagasi lükata kõik hagides sisalduvad väited selles osas, milles need jäävad edutuks, kuna neis on viidatud üldkulude hüvitisi käsitlevatele dokumentidele ja parlamendiliikmete pangakontode väljavõtetele, mis on konkreetselt seotud üldkulude hüvitiste kasutamisega, ning Üldkohtu kontroll piirdub vaid hagejate nende väidetega, mis puudutavad taotlusi tutvuda andmetega päevarahade, reisikulude hüvitiste ja parlamendiliikmete assisteerimise kulude hüvitiste kohta.\nEsimene väide, et on rikutud määruse nr 1049/2001 artikli 4 lõike 1 punkti b koostoimes määruse nr 45/2001 artikli 8 punktiga b, kuna viimati nimetatud säte ei ole käesolevas asjas kohaldatav\n41 Esimese väitega osutavad hagejad määruse nr 1049/2001 artikli 4 lõike 1 punkti b rikkumisele koostoimes määruse nr 45/2001 artikli 8 punktiga b, kusjuures nad vaidlustavad ühtlasi mõlema sätte õiguspärasuse. See väide koosneb seega kahest osast.\n42 Väite esimese osa raames leiavad hagejad, et vaidlustatud otsused on õigusvastased seetõttu, et sisuliselt ei ole määrus nr 45/2001 käesolevas asjas kohaldatav, kuna vaidlusalused andmed ei kuulu mitte parlamendiliikmete erasfääri, vaid nende avalikku sfääri, kuna taotletavad dokumendid on seotud nende ülesannete täitmisega valitavas ametis.\n43 Teisisõnu kinnitavad hagejad, et taotletavate dokumentide avalikustamine ei kahjusta eraelu puutumatust ja isikupuutumatust määruse nr 1049/2001 artikli 4 lõike 1 punkti b tähenduses, sest isegi kui eeldada, et dokumendid sisaldavad isikuandmeid, ei puuduta need andmed parlamendiliikmete eraelu.\n44 Sellega seoses tuleb osundada määruse nr 1049/2001 artikli 4 lõike 1 punkti b sõnastust, mille kohaselt institutsioonid ei võimalda tutvuda dokumendiga, mille avalikustamine kahjustaks eraelu puutumatust ja isikupuutumatust, ning mis nõuab selle sätte rakendamist kooskõlas isikuandmete kaitset käsitlevate liidu õigusaktidega.\n45 Neist õigusaktidest, eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (EÜT 1995, L 281, lk 31; ELT eriväljaanne 13/15, lk 355) artikli 2 punktist a ning määruse nr 45/2001 artikli 2 punktist a nähtub, et „isikuandmed“ on „igasugune teave üheselt identifitseeritud või identifitseeritava füüsilise isiku kohta“.\n46 Käesoleval juhul peab tõdema, et kõik taotletavad dokumendid sisaldavad teavet üheselt identifitseeritud füüsiliste isikute kohta.\n47 See kehtib parlamendi valduses olevate dokumentide kohta, mis käsitlevad reisikulude hüvitisi ja päevarahasid, identifitseerides paratamatult iga asjasse puutuva parlamendiliikme kas või hüvitiste maksmise tarbeks.\n48 Sama lugu on parlamendi valduses olevate dokumentidega, mis käsitlevad parlamendiliikmete assisteerimise kulusid, identifitseerides paratamatult iga asjasse puutuva parlamendiliikme ja vastavate hüvitiste saajad kas või ainult hüvitiste maksmise tarbeks.\n49 Hagejate argumentidega ei saa seda hinnangut ümber lükata.\n50 Kõigepealt, vaidlusaluste andmete eristamine vastavalt sellele, kas need kuuluvad erasfääri või avalikku sfääri, nagu pakuvad välja hagejad, tuleneb ilmselt sellest, et omavahel aetakse segi isikuandmete ja eraelu hulka kuuluv, samas kui mõiste „isikuandmed“ määruse nr 45/2001 artikli 2 punkti a tähenduses ei lange kokku mõistega „eraelu puudutavad andmed“ (16. juuli 2015. aasta kohtuotsus ClientEarth ja PAN Europe vs. EFSA, C‑615/13 P, EU:C:2015:489, punkt 32).\n51 Seejärel küsimus, kas esineb parlamendiliikmete õigustatud huvide kahjustamise oht, ei saa samuti mõjutada vaidlusaluste andmete liigitamist isikuandmete hulka; see küsimus kuulub hagiavaldustes esitatud teise väite teise osa analüüsi juurde, mida käsitleb allpool punkt 96.\n52 Lõpuks see, et asjaomaseid isikuid puudutavad andmed on tihedalt seotud avaliku teabega nende isikute kohta, eriti kuna need on välja pandud parlamendi veebisaidil, mis puudutab eelkõige parlamendiliikmete nimesid, ei tähenda sugugi, et need andmed oleks lakanud olemast isikuandmed määruse nr 45/2001 artikli 2 punkti a tähenduses (vt selle kohta 16. juuli 2015. aasta kohtuotsus ClientEarth ja PAN Europe vs. EFSA, C‑615/13 P, EU:C:2015:489, punkt 31).\n53 Teisisõnu ei saa vaidlusaluste andmete liigitamist isikuandmete hulka välistada lihtsalt asjaolu, et andmed on seotud muude andmetega, mis on avalikud, ja seda olenemata küsimusest, kas nende andmete avalikustamine kahjustaks asjasse puutuvate isikute õigustatud huve.\n54 Esimese väite teise osa raames kinnitavad hagejad sisuliselt, et määruse nr 45/2001 artikli 8 punkt b on direktiivi 95/46 artikli 7 punkti f seisukohast õigusvastane.\n55 Hagejate sõnul nõue taotletavate andmete edastamise vajalikkust eelnevalt tõendada vastavalt määruse nr 45/2001 artikli 8 punktile b, milles ka ei seisneks andmesubjekti õigustatud huvi, tugevdaks isikuandmete kaitset vastuolus direktiivi 95/46 artikli 7 punktiga f.\n56 Hagejate argumendid saab üksnes tagasi lükata, ilma et oleks vaja hinnata nende vastuvõetavust, mille parlament on vaidlustanud.\n57 Nimelt ei saa määruse nr 45/2001 artikli 8 punkti b õiguspärasust hinnata direktiivi 95/46 artikli 7 punktist f lähtuvalt, kuna neil kahel õigusnormil, mis pealegi on mõlemad teise õigusakti sätted, on erinev kohaldamisala ja seega ei ole kumbki neist teise suhtes ülimuslik.\n58 Määruse nr 45/2001 artikli 8 punkti b õiguspärasust saaks seega vaidlustada üksnes esmase õiguse sättest lähtudes.\n59 Peab aga tõdema, et hagejad ei ole oma menetlusdokumentides sellisele sättele üldse viidanud.\n60 Igal juhul on määruse nr 45/2001 artikli 8 punktiga b tagatud isikuandmete kaitsel ja direktiivi 95/46 artikli 7 punktiga f tagatud isikuandmete kaitsel oma vastavas kohaldamisalas analoogne ulatus.\n61 Järelikult tuleb hagiavaldustes esitatud esimene väide tagasi lükata.\nTeine väide, et on rikutud määruse nr 1049/2001 artikli 4 lõike 1 punkti b koostoimes määruse nr 45/2001 artikli 8 punktiga b selles osas, mis puudutab isikuandmete edastamise vajalikkust\n62 Teise väitega osutavad hagejad määruse nr 1049/2001 artikli 4 lõike 1 punkti b rikkumisele koostoimes määruse nr 45/2001 artikli 8 punktiga b, kuna parlament lükkas taotletavate dokumentidega tutvumise taotlused tagasi, samas kui nende avalikustamise tingimused olid täidetud.\n63 Sellega seoses on oluline sissejuhatuseks viidata, et ELTL artikli 15 lõike 3 kohaselt on igal liidu kodanikul ja igal füüsilisel või juriidilisel isikul, kes elab või kelle registrijärgne asukoht on mõnes liikmesriigis, õigus tutvuda liidu institutsioonide dokumentidega põhimõtete ning tingimuste alusel, mis määratletakse vastavalt ELTL artiklis 294 kirjeldatud menetlusele (vt 27. veebruari 2014. aasta kohtuotsus komisjon vs. EnBW, C‑365/12 P, EU:C:2014:112, punkt 61 ja seal viidatud kohtupraktika).\n64 Nagu on märgitud määruse nr 1049/2001 põhjenduses 1, peegeldab see määrus Amsterdami lepinguga ELL artikli 1 teise lõiku talletatud tahet tähistada uut etappi Euroopa rahvaste üha tihedama liidu loomises, kus otsused tehakse nii avalikult kui võimalik ja nii kodanikulähedaselt kui võimalik. Nagu on korratud määruse nr 1049/2001 põhjenduses 2, on üldsuse õigus tutvuda institutsioonide dokumentidega seotud institutsioonide demokraatliku iseloomuga (vt 15. juuli 2015. aasta kohtuotsus Dennekamp vs. parlament, T‑115/13, EU:T:2015:497, punkt 35 ja seal viidatud kohtupraktika).\n65 Ühtlasi tuleb märkida, et määruse nr 1049/2001 artikli 4 lõike 1 punkt b on jagamatu tervik, mis nõuab, et eraelu puutumatuse ja isikupuutumatuse võimalikku kahjustamist kontrollitaks ja hinnataks alati kooskõlas isikuandmete kaitset käsitlevate liidu õigusaktidega, eelkõige määrusega nr 45/2001. See säte kehtestab niisiis erinormid ja tugevdab niisuguse isiku kaitset, kelle isikuandmeid võidakse vajaduse korral üldsusele edastada (29. juuni 2010. aasta kohtuotsus komisjon vs. Bavarian Lager, C‑28/08 P, EU:C:2010:378, punktid 59 ja 60).\n66 Sellest järeldub, et kui määruse nr 1049/2001 alusel esitatud taotlusega soovitakse saada isikuandmeid sisaldavaid dokumente, kohaldatakse kõiki määruse nr 45/2001 sätteid (29. juuni 2010. aasta kohtuotsus komisjon vs. Bavarian Lager, C‑28/08 P, EU:C:2010:378, punkt 63).\n67 Käesoleval juhul nähtub hagiavaldustes esitatud esimese väite analüüsist, et kõik taotletavad dokumendid sisaldavad isikuandmeid, mistõttu kõik määruse nr 45/2001 sätted on käesolevas asjas kohaldatavad.\n68 Samas on kohus juba selgitanud, et isikuandmete kaitse erandeid tuleb tõlgendada kitsalt (vt analoogia alusel 9. novembri 2010. aasta kohtuotsus Volker und Markus Schecke ja Eifert, C‑92/09 ja C‑93/09, EU:C:2010:662, punkt 77).\n69 Ka olukorras, kus on tegemist otsustega, millega institutsioon lükkab isikuandmeid sisaldava teabe saamise taotluse tagasi põhjendusel, et see on hõlmatud määruse nr 1049/2001 artikli 4 lõike 1 punktis b sätestatud erandiga, mis kaitseb eraelu puutumatust ja isikupuutumatust, tohib neid andmeid edastada vaid siis, kui vastuvõtja tõendab edastamise vajalikkust ja kui ei ole vähimatki alust arvata, et edastamine võiks kahjustada andmesubjekti õigustatud huve, lähtudes määruse nr 45/2001 artikli 8 punktist b, mida institutsioonid on kohustatud järgima, kui nad lahendavad isikuandmeid sisaldavate dokumentidega tutvumise taotlust (vt selle kohta 29. juuni 2010. aasta kohtuotsus komisjon vs. Bavarian Lager, C‑28/08 P, EU:C:2010:378, punkt 63).\n70 Nii nähtub määruse nr 45/2001 artikli 8 punkti b sõnastusest endast, et isikuandmete edastamiseks peavad olema täidetud kaks kumulatiivset tingimust (16. juuli 2015. aasta kohtuotsus ClientEarth ja PAN Europe vs. EFSA, C‑615/13 P, EU:C:2015:489, punkt 46).\n71 Selles kontekstis on kõigepealt selliste andmete edastamist taotlev isik kohustatud tõendama edastamise vajalikkust. Pärast tõendite esitamist peab asjaomane institutsioon seega kontrollima, ega ei ole vähimatki alust karta, et andmete edastamine võiks kahjustada andmesubjekti õigustatud huve (16. juuli 2015. aasta kohtuotsus ClientEarth ja PAN Europe vs. EFSA, C‑615/13 P, EU:C:2015:489, punkt 47 ja seal viidatud kohtupraktika).\n72 Määruse nr 45/2001 artikli 8 punkt b nõuab seega, et taotluse saanud institutsioon hindaks kõigepealt, kas isikuandmete edastamine on taotleja soovitavat eesmärki arvestades vajalik ja seega proportsionaalne, kas on täidetud määruse nr 45/2001 artikli 8 punktis b sätestatud vajalikkuse tingimus, mida tuleb tõlgendada kitsalt ja mis tähendab taotleja kohustust tõendada, et isikuandmete edastamine on kõigist mõeldavatest meetmetest kõige sobivam taotleja soovitava eesmärgi saavutamiseks ja selle eesmärgiga proportsionaalne, mistõttu taotlejal on kohustus esitada sellekohased sõnaselged ja õiguspärased põhjendused (15. juuli 2015. aasta kohtuotsus Dennekamp vs. parlament, T‑115/13, EU:T:2015:497, punktid 54 ja 59).\n73 Käesolevas asjas on hagejad vaidlusaluste andmete edastamise vajalikkuse tõendamiseks mõistagi viidanud mitmesugustele eesmärkidele, mida nad dokumentidega tutvumise taotlustes silmas pidasid: sisuliselt esiteks võimaldada üldsusel kontrollida, kas parlamendiliikmete ametikohustuste täitmisel kantud kulud on otstarbekad, ning teiseks tagada üldsuse õigus saada teavet ja õigus läbipaistvusele.\n74 Sellega seoses tuleb kõigepealt asuda seisukohale, et kuna eesmärgid on sõnastatud liiga laialt ja üldiselt, ei saa need iseenesest tõendada vaidlusaluste isikuandmete edastamise vajalikkust.\n75 Nimelt ei saa parlamendile ette heita, et ta ei teinud nii laialt ja üldiselt väljendatud kaalutluste põhjal järeldust, et isikuandmete edastamise vajalikkus on kaudselt tõendatud (vt selle kohta 23. novembri 2011. aasta kohtuotsus Dennekamp vs. parlament, T‑82/09, ei avaldata, EU:T:2011:688, punkt 34, ja 21. septembri 2016. aasta kohtuotsus Secolux vs. parlament, T‑363/14, EU:T:2016:521, punkt 70 ja seal viidatud kohtupraktika).\n76 Vastupidise hinnanguga põhimõtteliselt kohustataks institutsiooni üldiste kaalutluste põhjal, mis käsitlevad üldsuse huvi isikuandmete avalikustamise vastu, tegema järeldust, et andmete edastamise vajalikkus on kaudselt tõendatud (vt selle kohta 23. novembri 2011. aasta kohtuotsus Dennekamp vs. parlament, T‑82/09, ei avaldata, EU:T:2011:688, punkt 35).\n77 Esiteks ei ole hagejad seoses esimese eesmärgiga, millele nad tuginevad, tõendanud, kuidas vaidlusaluste isikuandmete edastamine on vajalik piisava kontrolli tagamiseks kulude üle, mida kannavad parlamendiliikmed oma ametiülesannete täitmisel, eelkõige selleks, et korvata neid kulusid puudutavate olemasolevate kontrollimehhanismide väidetavat ebapiisavust.\n78 Seega asjaolud, millega hagejad edastamise vajalikkust põhjendavad, ei ole veenvad.\n79 Kõigepealt ei ole viited ajakirjanduslikele uurimistele Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi parlamendiliikmete kulude suhtes asjakohased, arvestades hagejate eesmärki tagada üldsuse kontroll parlamendiliikmete kulude üle.\n80 Lisaks viide sellele, et Üldkohus tühistas kohtuasjas, milles tehti 7. juuni 2011. aasta kohtuotsus Toland vs. parlament (T‑471/08, EU:T:2011:252), parlamendi otsuse lükata tagasi ajakirjaniku taotlus tutvuda parlamendi siseauditi teenistuse 9. jaanuari 2008. aasta aruandega nr 6/02, mis käsitleb parlamendiliikmete assistentide hüvitisi, ei ole ülekantav käesolevale kohtuasjale.\n81 Nimelt, esiteks dokumenditaotlus kohtuasjas, milles tehti 7. juuni 2011. aasta kohtuotsus Toland vs. parlament (T‑471/08, EU:T:2011:252), puudutas parlamendi siseauditi aruannet, mitte kõiki dokumente, millest nähtub üksikasjalikult, kuidas parlamendiliikmed kasutasid mitmesuguseid neile makstavaid hüvitisi.\n82 Teiseks, nagu nähtub 7. juuni 2011. aasta kohtuotsuse Toland vs. parlament (T‑471/08, EU:T:2011:252) punktidest 42–85, ei tuginenud vaidlusaluse dokumenditaotluse tagasilükkamise põhjendused määruse nr 1049/2001 artikli 4 lõike 1 punktis b sätestatud erandile, mis kaitseb isikuandmeid, vaid hoopis selle määruse artikli 4 lõike 2 kolmandas taandes ja artikli 4 lõikes 3 sätestatud eranditele, mis kaitsevad vastavalt kontrollimiste, uurimise või audiitorkontrolli eesmärki ja institutsiooni otsustamisprotsessi. Seetõttu ei olnud hagejal sellist kohustust nagu käesolevas kohtuasjas, st kohustust tõendada taotletavate dokumentide edastamise vajalikkust, arvestades eesmärke, mida ta taotleb.\n83 Igal juhul, isegi kui eeldada, et viitega kohtuasjale, milles tehti 7. juuni 2011. aasta kohtuotsus Toland vs. parlament (T‑471/08, EU:T:2011:252), soovivad hagejad kirjeldada vajadust tutvuda taotletavate dokumentidega, et tagada piisav kontroll parlamendiliikmete kulude üle, kuna parlamendi otsuse tühistamine selles kohtuasjas tõi nende sõnul kaasa parlamendiliikmete assisteerimise kulude hüvitisi käsitlevate eeskirjade tõhustamise, tuleb see argument ikkagi tagasi lükata. Arvestades nimelt viidatud kohtuasjas arutusel olnud siseauditi aruande ja käesolevas hagimenetluses vaidlusaluste dokumentide erinevusi, ei saa ainuüksi asjaolu, et aruande avaldamine tõi kaasa hagejate osutatud tagajärje, isegi kui eeldada, et see on tõendatud, tõendada taotletavates dokumentides sisalduvate isikuandmete edastamise vajalikkust.\n84 Kuigi hagejad on oma kordustaotlustes viidanud „arvukatele kinnitust leidnud või väidetavatele pettusejuhtudele, mille on toime pannud parlamendi liikmed eelnevatel aastatel“, ei saa selle viitega, mis on eriti abstraktne ja üldine, põhjendada hagejate taotlustes osutatud parlamendiliikmete isikuandmete edastamise vajalikkust, veel vähem edastamise proportsionaalsust.\n85 Igal juhul tuleb täheldada, et hagejad piirduvad vaid ühe Bulgaariast valitud parlamendiliikme näite toomisega.\n86 See näide üksi ei saa aga olla piisav põhjendus kõigi parlamendiliikmete isikuandmete edastamiseks.\n87 Lõpetuseks, kuigi hagejad viitavad oma hagiavaldustes kahtlustele, et parlamendiliikmete juures on fiktiivseid ametikohti, tuleb märkida, et hagejate kordustaotlustes ei olnud neid asjaolusid parlamendile esitatud.\n88 Tuleb aga nentida, et isik, kes taotleb isikuandmete edastamist, on kohustatud tõendama, et see on vajalik. Pärast selliste tõendite esitamist peab asjaomane institutsioon seega kontrollima, ega ei ole vähimatki alust karta, et edastamine võib kahjustada andmesubjekti õigustatud huve. Sellega seoses tuleb sedastada, et hagejad ei ole enne vaidlustatud otsuste vastuvõtmist esitanud ühtegi argumenti, mis käsitleks kahtlusi, et parlamendiliikmete juures on fiktiivseid ametikohti (vt selle kohta 21. septembri 2016. aasta kohtuotsus Secolux vs. komisjon, T‑363/14, EU:T:2016:521, punktid 36 ja 37).\n89 Järelikult ei saa asjaolusid seoses kahtlustega, et parlamendiliikmete juures on fiktiivseid ametikohti, liikmete isikuandmete edastamise põhjendamisel arvesse võtta.\n90 Teiseks, mis puudutab hagejate teist eesmärki, siis avaliku arutelu tekitamise soov ei saa olla piisav, et tõendada isikuandmete edastamise vajalikkust, kuna selline argument on seotud ainult dokumentidega tutvumise taotluse eesmärgiga (vt selle kohta 15. juuli 2015. aasta kohtuotsus Dennekamp vs. parlament, T‑115/13, EU:T:2015:497, punkt 84).\n91 Ühtki läbipaistvuse eesmärki ei saa automaatselt eelistada isikuandmete kaitse õigusele (vt analoogia alusel 9. novembri 2010. aasta kohtuotsus Volker und Markus Schecke ja Eifert, C‑92/09 ja C‑93/09, EU:C:2010:662, punkt 85).\n92 Kolmandaks ja viimaseks tuleb märkida, et kuigi – nagu väitsid hagejad – 15. juuli 2015. aasta kohtuotsusest Dennekamp vs. parlament (T‑115/13, EU:T:2015:497) tuleneb, et isikuandmete edastamise vajadus võib põhineda sellisel üldisel eesmärgil, nagu üldsuse õigus saada teavet parlamendiliikmete käitumise kohta ametiülesannete täitmisel, ilmneb nimetatud kohtuotsuse punktist 81, et ainult siis, kui hagejad tõendavad, et edastamine on isikuandmete avalikustamise taotlusega teenitavate eesmärkide suhtes sobiv ja proportsionaalne, saab Üldkohus kontrollida selle vajalikkust määruse nr 45/2001 artikli 8 punkti b tähenduses.\n93 Ent hagejad ei ole oma algsetes dokumenditaotlustes ega kordustaotlustes esitanud sõnaselgeid ja õiguspäraseid põhjendusi tõendamaks, et vaidlusaluste isikuandmete edastamine oli kõigist mõeldavatest meetmetest, kaasa arvatud üldsusele kättesaadavate andmete ja dokumentide kasutamine, nende soovitava eesmärgi saavutamiseks kõige sobivam ja selle eesmärgiga proportsionaalne.\n94 Edukaks ei saa osutuda ka kordustaotlustes sisalduv viide 16. juuli 2015. aasta kohtuotsusele ClientEarth ja Pan Europe vs. EFSA (C‑615/13 P, EU:C:2015:489), kuna erinevalt käesolevast kohtuasjast tõi Euroopa Kohus nimetatud kohtuotsuse punktis 65 esile, et isikuandmete avalikustamise vajalikkus on leidnud tõendamist konkreetsete asjaoludega, näiteks eelkõige suurema osa Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) töögrupis osalenud ekspertide seotus survegruppidega.\n95 Igal juhul tuleb veel kord nentida, et hagejate argumendid ei ole jälle niivõrd suunatud vaidlustatud otsuste seaduslikkuse vaidlustamisele, kuivõrd nad sisuliselt kaebavad hoopis olemasolevate kontrollimehhanismide ebapiisavuse ja ebatõhususe üle, mille hindamine käesolevas asjas esitatud hagide raames ei kuulu Üldkohtu pädevusse.\n96 Seega tuleb asuda seisukohale, et hagejad ei ole taotletavate dokumentide edastamise vajalikkust tõendanud.\n97 Kuna määruse nr 45/2001 artikli 8 punktiga b seatud tingimused on kumulatiivsed (16. juuli 2015. aasta kohtuotsus ClientEarth ja PAN Europe vs. EFSA, C‑615/13 P, EU:C:2015:489, punkt 46), siis ei ole vaja kontrollida, kas on alust arvata, et taotletavate dokumentide edastamine võiks kahjustada andmesubjektide õigustatud huve.\n98 Järelikult tuleb hagiavaldustes esitatud teine väide tagasi lükata.\nKolmas väide, et on rikutud määruse nr 1049/2001 artiklite 2, 4 ja artikli 6 lõike 3 koostoimest tulenevat üldist kohustust iga taotletavat dokumenti konkreetselt ja individuaalselt hinnata ning et ülemäärasel halduskoormusel põhinev dokumentidega tutvumise võimaldamisest keeldumine on õigusvastane\n99 Hagejate kolmas väide koosneb kahest osast, mida tuleb hinnata eraldi võetuna.\n100 Kolmanda väite esimeses osas leiavad hagejad, et on rikutud määruse nr 1049/2001 artiklite 2, 4 ja artikli 6 lõike 3 koostoimest tulenevat üldist kohustust iga taotletavat dokumenti konkreetselt ja individuaalselt hinnata.\n101 Sellega seoses märgivad hagejad, et kuigi ei saa välistada võimalust hoiduda iga dokumendi individuaalsest hindamisest, ei ole see võimalus käesoleval juhul mõeldav, kuna taotletavad dokumendid ilmselgelt ei kuulu samasse dokumendikategooriasse, sest on selge, et need on oma sisult erinevad.\n102 Siinkohal tuleb viidata selgelt väljakujunenud kohtupraktikale, mille kohaselt ei piisa sellise dokumendiga tutvumise võimaldamisest keeldumise põhjendamiseks, mille avalikustamist taotleti, põhimõtteliselt sellest, et dokument seondub mõne määruse nr 1049/2001 artiklis 4 nimetatud tegevusega (vt selle kohta 1. juuli 2008. aasta kohtuotsus Rootsi ja Turco vs. nõukogu, C‑39/05 P ja C‑52/05 P, EU:C:2008:374, punkt 49, ja 21. juuli 2011. aasta kohtuotsus Rootsi vs. MyTravel ja komisjon, C‑506/08 P, EU:C:2011:496, punkt 76).\n103 Nimelt peab vastavalt väljakujunenud kohtupraktikale dokumentidega tutvumise taotluse menetlemiseks vajalik hindamine olema konkreetne. Ühest küljest ei piisa erandi kohaldamise põhjendamiseks ainuüksi asjaolust, et dokument käsitleb erandiga kaitstud huve. Teisest küljest peab kaitstud huvi kahjustamise ohtu saama mõistlikult ette näha ja see ei tohi olla ainult oletuslik. Järelikult tuleb hindamine, mis on institutsioonile erandi kohaldamisel kohustuslik, läbi viia konkreetselt ja see peab nähtuma otsuse põhjendustest (vt 13. aprilli 2005. aasta kohtuotsus Verein für Konsumenteninformation vs. komisjon, T‑2/03, EU:T:2005:125, punkt 69 ja seal viidatud kohtupraktika).\n104 See konkreetne hindamine tuleb pealegi läbi viia iga taotluses nimetatud dokumendi suhtes. Määrusest nr 1049/2001 nähtub nimelt, et kõik artiklis 4 sätestatud erandid on määratletud dokumendile kohaldatavana (13. aprilli 2005. aasta kohtuotsus Verein für Konsumenteninformation vs. komisjon, T‑2/03, EU:T:2005:125, punkt 70).\n105 Samas on ikkagi selge, et Euroopa Kohus on tunnustanud, et institutsioonidel on lubatud selleks, et selgitada, kuidas taotletud dokumentidega tutvumine võib kahjustada mõnda määruse nr 1049/2001 artiklis 4 ette nähtud erandiga kaitstud huvi, tugineda teatud dokumendikategooriatele kohaldatavatele üldistele eeldustele, kuna sarnaseid üldist laadi kaalutlusi saab kohaldada sama laadi dokumentide avalikustamise taotluste suhtes (vt selle kohta 1. juuli 2008. aasta kohtuotsus Rootsi ja Turco vs. nõukogu, C‑39/05 P ja C‑52/05 P, EU:C:2008:374, punkt 50; 29. juuni 2010. aasta kohtuotsus komisjon vs. Technische Glaswerke Ilmenau, C‑139/07 P, EU:C:2010:376, punkt 54, ja 27. veebruari 2014. aasta kohtuotsus komisjon vs. EnBW, C‑365/12 P, EU:C:2014:112, punkt 65).\n106 Käesoleval juhul on parlament vaidlustatud otsustes leidnud, et sellised taotletavad dokumendid nagu hotelliarved, sõidupiletid, töölepingud või palgatõendid kuuluvad kõik samadesse kategooriatesse. Hagejad väidavad, et dokumentide mitmekesisuse tõttu on välistatud, et need võiksid kuuluda samasse kategooriasse.\n107 Selle argumendi tagasilükkamiseks ühelt poolt piisab märkusest, et see põhineb valel eeldusel, kuna parlament ei ole vaidlustatud otsustes leidnud, et kõik dokumendid kuuluvad ühte ja samasse kategooriasse, vaid et need kuuluvad erinevatesse kategooriatesse.\n108 Nii on parlament näiteks määruse nr 1049/2001 artikli 4 lõike 1 punktis b ette nähtud erandi kohaldamisega seonduvalt leidnud, et kõik sõidupiletid kuuluvad sõidupiletite kategooriasse, kõik hotelliarved hotelliarvete kategooriasse, kõik töölepingud töölepingute kategooriasse või et ka kõik palgatõendid kuuluvad palgatõendite kategooriasse.\n109 Järelikult ei ole parlament jätnud iga taotletava dokumendi konkreetset ja individuaalset hindamist tegemata seoses üheainsa kategooriaga, vaid seoses erinevate dokumendikategooriatega, mida ta eristas.\n110 Teiselt poolt olgu märgitud, et neisse erinevatesse dokumendikategooriatesse kuuluvad dokumendid sisaldavad isikuandmeid, kas või iga vaidlusaluse dokumendi puhul ainult mõne parlamendiliikme nime, keda see puudutab.\n111 Kuna hagejate taotlustes on viidatud kõigile dokumentidele, mis võimaldavad kindlaks teha, kuidas ja millal taotlustes osutatud parlamendiliikmed kulutasid mitmesuguseid taotlustes loetletud hüvitisi, siis nõuavad need taotlused paratamatult seda, et taotletavad dokumendid sisaldaksid andmeid, mis võimaldavad iga liikme nime järgi identifitseerida.\n112 See kehtib päevarahade, reisikulude hüvitiste ja parlamendiliikmete assisteerimise kulude hüvitiste puhul, kas või ainult nende väljamaksmiseks asjaomastele isikutele.\n113 Seega ei saa parlamendile ette heita, et ta ei hinnanud iga taotletavat dokumenti konkreetselt ja individuaalselt, lähtudes määruse nr 1049/2001 artikli 4 lõike 1 punktis b sätestatud erandist.\n114 Järelikult tuleb kolmanda väite esimene osa tagasi lükata.\n115 Kolmanda väite teises osas leiavad hagejad, et ülemäärasel halduskoormusel põhinev taotletavate dokumentidega tutvumise võimaldamisest keeldumine on õigusvastane.\n116 Selles osas sobib alustuseks esile tuua, et parlament jättis vaidlustatud otsustega rahuldamata dokumentidega tutvumise kordustaotlused, ühelt poolt täiesti põhjendatult, kuna – nagu nähtub hagiavaldustes esitatud esimese ja teise väite analüüsist – kõik need dokumendid sisaldasid isikuandmeid, mille edastamise vajalikkust hagejad ei ole tõendanud, ja teiselt poolt, kuna kõigi taotletavate dokumentide avalikustamine tooks kaasa ülemäärase halduskoormuse.\n117 Niisiis tuleb tõdeda, et nende taotletavate dokumentide osas, mis olid parlamendi valduses, põhjendati väljastamisest keeldumist kahe iseseisva ja alternatiivse alusega, mistõttu üks põhjendus on teise kõrval paratamatult täiendav.\n118 Järelikult, kuna Üldkohus lükkas tagasi esimese ja teise väite, millega vaidlustati parlamendi otsuse esimese põhjenduse õiguspärasus, siis hagiavalduste kolmanda väite teine osa, mis puudutab otsuse teist põhjendust, mis on esimese kõrval paratamatult täiendav, tuleb tagasi lükata, kuna see jääb edutuks.\n119 Samadel põhjustel ei ole mõtet parlamendile ette heita, et ta ei pidanud taotlejatega mitteametlikult nõu, et leida õiglane lahendus vastavalt määruse nr 1049/2001 artikli 6 lõikele 3. Neile sätetele ei saa nimelt tugineda, kuna käesoleval juhul on parlament põhjendatult järeldanud, et taotletavad dokumendid kuuluvad nimetatud määruse artikli 4 lõike 1 punktis b sätestatud erandi kohaldamisalasse, nagu nähtub esimese ja teise väite analüüsist.\n120 Järelikult tuleb tagasi lükata ka hagiavalduste kolmanda väite teine osa, kuna see jääb edutuks, ja seega kolmas väide tervikuna.\nNeljas väide, et on rikutud määruse nr 1049/2001 artikli 4 lõike 6 punkti b\n121 Hagiavalduste neljanda väitega osutavad hagejad määruse nr 1049/2001 artikli 4 lõike 6 punkti b rikkumisele, kuna keelduti isegi taotletavate dokumentidega osalise tutvumise võimaldamisest.\n122 Hagejad väidavad, et parlament ei ole taotletavate dokumentide sisu konkreetselt ja individuaalselt hinnanud, samas kui ta oleks pidanud avalikustama vähemalt need taotletavad dokumendid, mis ühegi erandi alla ei kuulu, ja et dokumentide kas või osaline avalikustamine oleks olnud vastavuses dokumenditaotluste eesmärgiga.\n123 Sellega seoses tuleb täheldada, et parlament on vaidlustatud otsustes leidnud, et kõigi isikuandmete kustutamine taotletavates dokumentides ei võimaldaks saavutada eesmärki, mida dokumenditaotlustega sooviti saavutada, ja see tooks kaasa ülemäärase halduskoormuse.\n124 Hagejate argumendid ei võimalda vaidlustatud otsuste õiguspärasust selles osas kahtluse alla seada.\n125 Nagu nähtub nimelt hagejate hagiavaldustes ja kordustaotlustes esitatud väidetest, soovivad nad tutvuda dokumentidega, mis käsitlevad igas taotluses nimetatud parlamendiliikmete individuaalseid kulusid, et neist igaühe puhul saaks kontrollida, kas kulud on otstarbekad.\n126 On aga ilmselge, et taotletavate dokumentide sellise versiooni avalikustamine, millest on eemaldatud kõik isikuandmed, kaasa arvatud eelkõige asjaomaste parlamendiliikmete nimed, oleks muutnud dokumentidega tutvumise neid eesmärke silmas pidades tarbetuks, arvestades, et selline tutvumine ei oleks hagejatel võimaldanud parlamendiliikmete kulusid individuaalselt jälgida, kuna taotletavaid dokumente olnuks võimatu asjaomaste isikutega seostada.\n127 Igal juhul ei saa taotletavate dokumentide hulka arvestades tõsimeeli vaidlustada seika, et kõigi isikuandmete kustutamine taotletavates dokumentides tooks kaasa ülemäärase halduskoormuse (vt 2. oktoobri 2014. aasta kohtuotsus Strack vs. komisjon, C‑127/13 P, EU:C:2014:2250, punktid 36 ja 37).\n128 Tõepoolest tuleb esile tuua, et parlament hindas vaidlustatud otsustes, et nende raamatupidamis‑ ja finantsdokumentide arv, mis käsitlevad parlamendi liikmete reisikulude hüvitisi ja päevarahasid, on aastas üle 220 000, parlament säilitab neid dokumente ainult haldus‑ ja finantseesmärkidel, mõned neist on ainult paberkandjal, kusjuures hagejad ei ole seda oma menetlusdokumentides vaidlustanud.\n129 Kohtuistungil teatas parlament, ilma et hagejad oleksid sellele vastu vaielnud, et asjasse puutuvatel ajavahemikel oli parlamendiliikme kohta dokumente keskmiselt 5500 lehekülge, st 33 000 lehekülge kuue Küproselt valitud liikme ja üle 500 000 lehekülje 96 Saksamaalt valitud liikme kohta, ning kõigi taotlustega on hõlmatud üle 4 miljoni dokumendi.\n130 Seega osutus taotletavate dokumentide koguhulk ilmselgelt väga mahukaks, mis on samuti asjaolu, millest tulenevalt nende dokumentidega osalise tutvumise võimaldamisest keeldumine on põhjendatud.\n131 Järelikult tuleb hagiavaldustes esitatud neljas väide tagasi lükata.\nViies väide, et on rikutud määruse nr 1049/2001 artikli 7 lõikes 1 ja artikli 8 lõikes 1 ette nähtud põhjendamiskohustust\n132 Hagiavalduste viienda väitega osutavad hagejad, et on rikutud määruse nr 1049/2001 artikli 7 lõikes 1 ja artikli 8 lõikes 1 ette nähtud põhjendamiskohustust, kuna parlament jättis kõik nende argumendid läbi vaatamata.\n133 Selles osas peab nentima, et hagejad heidavad parlamendile viienda väite raames ette üksnes seda, et ta ei vastanud vaidlustatud otsustes kõigile argumentidele, mille nad olid esitanud oma kordustaotlustes dokumentidega tutvumiseks.\n134 Kohtupraktikast nähtub aga, et põhjendamiskohustus ei pane asjaomasele institutsioonile kohustust vastata igale argumendile, mis on esitatud lõpliku otsuse vastuvõtmisele eelnenud menetluses (vt selle kohta 14. juuli 1972. aasta kohtuotsus Cassella vs. komisjon, 55/69, EU:C:1972:76, punkt 22, ja 24. jaanuari 1992. aasta kohtuotsus La Cinq vs. komisjon, T‑44/90, EU:T:1992:5, punkt 41).\n135 Järelikult jäävad hagejate argumendid edutuks.\n136 Igal juhul nähtub väljakujunenud kohtupraktikast veel, et nõutud põhjendus peab olema kohandatud asjaomase õigusakti laadiga ning sellest peab selgelt ja ühemõtteliselt ilmnema õigusakti andnud institutsiooni arutluskäik selliselt, et huvitatud isikutel oleks võimalik teada saada võetud meetme põhjused ja et pädev kohus saaks teostada kohtulikku kontrolli (2. aprilli 1998. aasta kohtuotsus komisjon vs. Sytraval ja Brink’s France, C‑367/95 P, EU:C:1998:154, punkt 63, ja 1. veebruari 2007. aasta kohtuotsus Sison vs. nõukogu, C‑266/05 P, EU:C:2007:75, punkt 80).\n137 Käesolevas asjas võimaldasid vaidlustatud otsuste põhjendused hagejatel teada saada põhjused, miks vaidlustatud otsused vastu võeti, ja Üldkohus sai nende üle kontrolli teostada, nagu nähtub esimese kuni neljanda väite analüüsist.\n138 Järelikult tuleb hagiavaldustes esitatud viies väide ja seega hagi tervikuna tagasi lükata.\n139 Vastavalt kodukorra artikli 134 lõikele 1 on kohtuvaidluse kaotanud pool kohustatud hüvitama kohtukulud, kui vastaspool on seda nõudnud.\n140 Kuna kohtuotsus on tehtud hagejate kahjuks, mõistetakse kohtukulud vastavalt parlamendi nõudele välja hagejatelt.\n1. Liita kohtuasjad T‑639/15–T‑666/15 ja T‑94/16 kohtuotsuse tegemiseks.\n3. Mõista kohtukulud välja Maria Psaralt, Tina Kristanilt, Tanja Mallelt, Wojciech Cieślalt, Staffan Dahllofilt, Delphine Reuterilt, České centrum pro investigativní žurnalistiku o.p.s‑ilt, Harry Karanikaselt, Crina Borosilt, Baltijas pētnieciskās žurnālistikas centrs Re:Balticalt, Balazs Tothilt, Minna Knus-Galánilt, Atanas Tchobanovilt, Dirk Liedtkelt, Nils Mulvadilt, Hugo van der Parrelt, Guia Baggilt, Marcos García Reylt, Mark Lee Hunterilt, Kristof Clerixilt, Rui Araujolt, Anuška Delićilt, Jacob Borgilt, Matilda Bačelićilt ja Gavin Sheridanilt.\nKuulutatud avalikul kohtuistungil 25. septembril 2018 Luxembourgis.


Lae alla keeleteaduse_alused_kevad_kordamiskusimused_2016.doc\nKui kõik on üks kus on siis koht keele jaoks?\nKui anomaalia seaduspärasusest või normist kõrvalekaldumus?\nMillised sõnaliigid keeles on?\nKuidas kirleldada keelt millest sa ei tea midagi?\nKui me midagi ütleme jätame samas palju asju ütlemata Nt eesti k "Ta kandis musta" kes?\nMida nad varem kuulnud pole?\nMille lapsed geneetiliselt pärivad oma vanematelt?\nMiks rektor laulis?\nMida X-ga öelda võib?\nMitme eri keele koodi kasutust samas vestlusesnt eesti - vene võ kodaniki?\nKuidas tajutakse sõnu kui tegelikus kõnevoos sõnevahesid ei ole?\nMis on etnolingvistiline vitaalsus ja kuidas seda mõõdetakse?\nMis on koodivahetus ja kuidas käsitleb seda koodikopeerimise mudel?\nMida kopeeritakse meelsamini?\nMillised probleemid on tähenduse esitamisel sõnaraamatus?\nKuidas mõjutab kontekst viitamisvahendite valikut ja milliste meetoditega seda uuritakse?


Koertel külmavärinad - Tõud October\nPaljud koera kasvatajad pole kunagi isegi kuulnud, mis koertel on külm. Lõppude lõpuks elab enamik lemmikloomad mugavates tingimustes, sööb head toitu, viib aktiivse ja sotsiaalse eluviisi. Kuid isegi nii on alati viirusliku infektsiooni kokkutõmbamise oht. Me ei võta alati oma neljajalgset sõpra tõsiselt viha. Kuid parem on meeles pidada, et isegi kerge nakkus võib põhjustada tõsiseid tagajärgi.\nMis võib koeral põhjustada külmetust? Millised on haiguse esialgse staadiumi sümptomid ja millised ennetavad meetmed aitavad selle esinemise ohtu vähendada?\nKõige tavalisemad nohu põhjustavad kutsikad ja eakad koerad, samuti mõnevõrra nõrgestatud immuunsusega väsinud või ülekoormatud loomad.\nKui teie lemmikloomal on tugev immuunsus, see hoitakse mugavates tingimustes, tal on piisavalt vitamiine, mineraale ja teisi toitaineid, siis ei pruugi te isegi märkida, et teie koer on külmunud.\nTugev koerorganism hakkab haigusega toime tulema vaid paari päeva jooksul. Hea tervisega looma puhul võib külm olla ainult madala asetusega letargia ja halva isu nähtus.\nSiiski, kui koeral on nõrk immuunsus ja vaene pärilikkus, võib haigus olla raskemate vormidega. Järgmiseks kaaluge tegureid, mis võivad põhjustada külma.\nÜkskõik kui banaalne see võib tunduda, on toit üks alatoitumise peamistest põhjustest.\nEbastabiilsus, toitumisharjumused, vitamiinide, mineraalide ja muude kasulike ainete puudumine võivad põhjustada immuunsüsteemi tõrke. Immuunsus väheneb ja sellest tulenevalt halveneb koeraorganismi vastupanu erinevatele mikroobidele.\nJa ma tean seda mitte kuuletetaga. Kui meie Jack oli ikka veel kutsikas, valisime talle sobimatu toidu. Soovides vähendada toiduvalmistamiseks kulunud aega, andsime talle toitu. Hoolimata asjaolust, et me läksime läbi palju lisatasu, andis Jacki keha kindlalt keelduda nende vastuvõtmisest. Ei, Jack kindlasti ei saanud külma, kuid immuunsuse vähenemise taustal hakkas ta "nõtrima" naha haavandeid. Kuid niipea, kui me panime teda "loomulikuks" ja tasakaalustas igapäevase söötmise dieedi, siis Jusi läks kiiresti sisse, ja koos me kõik vaevused toime tulla.\nEnamikul juhtudel võib külmetus koertel tekkida hüpotermia taustal külma või vihma pika käigu ajal.\nLemmikloomade puutumatus oli tugev ja keha termoregulatsioon oli alati normaalne, lapsepõlves on vaja koera tuimastada, harjutades madalal temperatuuril kõndima.\nMilliseid ohte võib loomadel lõksata ja mida iga neljajalgse mehe omanik vajab oma karvase sõbra kaitsmisel külma aastaajal, võite lugeda artiklis: Koer talvel.\nVäikeste tõugude koertel on kõrgem kehatemperatuur kui nende sugulastel, kellel on suur kaalukategooria, seega on eriti suur koeriste väikelaste hüpotermia oht.\nTõu pärilikkus ja populaarsus\nJah, jah, see pole viga. Kui pärilikkus on enam-vähem selge, siis tõu populaarsus mõjutab nii lemmikloomade tervist kui ka selle elu kestust.\nIn kasumi taotlemise, nekotoroye südametunnistuseta kasvatajad ei kaitse mõlemad vanemad on pidevalt kulutusi kududa, et kannab läbi looma kehas, samuti kutsikad, ei pöörata tähelepanu kvaliteedile ja tervisele pesakonna. Kõik see mõjutab otseselt immuunsüsteemi. See on nõrgenenud ja keha on haavatavam ja soodne patoloogiliste ja katarraalsete haiguste suhtes.\nVanema vanusega koerad kogevad keha põhisüsteemide funktsioneerimise halvenemist, immuunsuse vähenemist ja võimet võidelda erinevate infektsioonidega.\nSeetõttu peavad vanadest loomad olema ettevaatlikumad ja hoolivad.\nInimeste eluviis vähendab keha vastupanuvõimet erinevate haiguste vastu. Aktiivsed pikad jalutuskäigud tugevdavad immuunsust, edendavad tervist ja füüsilist jõudu.\nToores ja külm ruumid, mustandid, ennetava meditsiinilise ravi puudumine - kõik see lõpuks viib haiguste, sealhulgas katarraalsete haiguste esinemiseni.\nSelleks, et vältida külmetushaigusi koertel, anna loomale soe ja kuiv koht magamiseks, täis ja õige söötmise toitumine.\nÄrge paigaldage magamiskohta süvistusseadme või kütteseadme lähedusse. Pärast vannitamist puhastage lemmiklooma põhjalikult ja saatke see kuumaks suletud akendega soojas toas.\nKontakti haige loomaga\nKui teie lemmiklooma mängib koer, kes on juba haigestunud, siis on tõenäosus nakatuda mitte ainult külmaga, vaid ka muude nakkushaiguste ja parasiitidega.\nKirbud, ussid, lestad ja muud parasiidid\nKirbud, ussid, lestad ja muud parasiidid nõrgendavad oluliselt immuunsüsteemi. Nad on ohtlike nakkuste kandjad. Aktiivselt korrutades, need suruvad ja nõrgendavad keha. Nõrk organism on vastuvõtlik erinevate haiguste vastu ja ei suuda nendega vastu võitlemist.\nPaljud külmad sümptomid võivad olla tõsisemate loomahaiguste tunnused. Enamikul juhtudel sõltub edukas ravi otseselt diagnoositud diagnoosist.\nKuum ja kuuma nina\nTeie lemmikloomade kuum ja kuiv nina on esimene signaal, et loom tuleb kontrollida. Kuid mitte alati kuiv nina on märk sellest, et koer on haige.\nEnamasti on soe ja kuiv nina vaid füsioloogiliste põhjustega seotud ajutine nähtus. Olukorras, kus teie lemmikloomade kuivad ninad ei tekita muret, võite lugeda artiklist rohkem: Kui koer nina on normaalne.\nKui teie lemmikloomas on kuum ja kuiv nina ja muidu tunnete end hästi, siis ärge muretsege.\nAga kui loomal on soe nina ja see näitab muid nägemisi halb enesetunne, siis on see häiriv signaal.\nKui teie koeril on kuum nina ja teil on muid haigusseisundi sümptomeid, tuleb kõigepealt mõõta looma kehatemperatuuri.\nKoera keha temperatuur varieerub sõltuvalt neljakordse vanuse, kehakaalu ja tõust. Iga koeraomanik peab teadma, milline peaks olema tema lemmikloomade normaalne kehatemperatuur, ja kuidas on neljajalgse sõbra halvenemise korral seda korrektselt mõõdetud kodus.\nTäiskasvanud loomade keskmine kehatemperatuur jääb vahemikku 37,5 kuni 39 kraadi.\nReeglina kaasnevad külmad muutused koera tavapärasel käitumises. Koer muutub loidaks, magab palju, kiiresti väsib, keeldub toidust, ei taha mängida.\nTühjendamine nina ja silmade poolt\nVesine nina, lakrimass - iseloomulikud sümptomid külma ilmnemise kohta. Kuid viirusliku infektsiooni korral peaks tühjendus olema puhas ja läbipaistev, ilma lisanditeta (poorid, veri, vaht...).\nSekreedi lisandid näitavad tõsisemat haigust.\nKöha ja aevastamine\nKülmavarade aevastamine ja köha peab olema ka võõrolluseta. Nagu külmetusjuhtumi korral, kui aevastades, peaks loom koon olema puhas ja väljaheidet ei tohiks moodustada koorikuid.\nPüsiv köha on palju tõsisem. Köha võib osutada komplikatsioonidele (bronhopulmonaalsed haigused).\nKuumus, palavik ja värisemine\nKui kehatemperatuur tõuseb, hakkab koer järkima. Ta väriseb ja püüab leida kuumuse allikat. See sümptom näitab, et haigus on ägeda faasi. Sellisel juhul ei saa te ise ravida. Ekspertile tuleb viivitamatult pöörduda.\nTerve ja paksu juuksed on üks külma märke.\nKõik ülaltoodud sümptomid ei näita alati koeralt külma.\nViiruseinfektsioonil on selged ja samal ajal ebamäärased sümptomid, mis võivad viidata raskemale haigusele. Nii et ärge proovige ennast diagnoosida.\nJärgige võimalikult täpselt lemmiklooma seisundit ja haiguse kulgu. Pidage meeles, kus oli lemmikloom hiljuti, kas ta lamas lumel või mustandil, kas tänaval süütab lumi. Kõik see aitab määrata diagnoosi.\nMe ei räägi uimastiravi kohta koerte külmetushaiguste korral. Ravi diagnoosimiseks ja väljakirjutamiseks tuleks usaldada ainult kvalifitseeritud spetsialist. Ja me räägime looma esmakordsest meditsiinilisest abist.\nKui märkate kõiki ülaltoodud sümptomeid koerates, siis on teie lemmikloom tõenäoliselt külm. Ja peate teadma esmase abi põhireegleid:\nKõigepealt anna koer rahule, piisav kogus puhast, värsket ja sooja vett, vitamiinitud toit. Kui koer keeldub sööma, proovige talle sooja liha puljongi anda.\nTuba, kus loom asub, peab olema soe ja kuiv. Eemaldage võimalikud mustandid.\nAsetage magamiskoht sulgedest pintsakile või lapiga, mis suudaks kuumust pikka aega hoida. Kui koer väriseb või külmub, asetage sooja vett soojavett või plastpudel, kus on kuumutatud soola kott.\nVäga hea aitab koer soojendada regulaarset massaaži. See hajub vere vereringesse ja viib keha tooni.\nEemaldage nina ja silmade täitmine märja käsnaga. Kui silmad ja nina kuivavad, võite kasutada erilisi niisutavaid tiluseid.\nLimiteerige jalutuskäikude kestust, eriti lahe hooajal. Teie lemmikloomale ei lisandu üleküllastust, pannake see soojas.\nKõik haigused, mis on läbinud külma haiguse, hakkavad haiguse vastu seisma. Sellega kaasneb palavik, aevastamine, köha ja muud varem loetletud sümptomid. Ja kui te ravi õigeaegselt ei alusta, võib kerge halb enesetunne kujuneda raskemaks haiguseks: kopsupõletik, reuma, neeruhaigus, tsüstiit ja nii edasi.\nSagedased külmetusjuhtumid vähendavad märkimisväärselt immuunsust ja muudavad koera kergesti erinevateks infektsioonideks.\nEt pakkuda oma lemmikloomale tugevat tervislikku seisundit ja stabiilset immuunsust, on oluline tugevdada keha termoregulatoorset süsteemi lapsepõlves ja tujutada neljajalgset.\nVäga sageli, milles on etapp väike kohev kutsikas, püüdes hoida see väike olend vähimatki kokkupuudet väliskeskkonnaga, võõrustajad hakata "raputada" peal: pakkima sooja riided vähimatki temperatuuri langust. Seega, püüdes aidata oma lemmiklooma, loomade omanikud mitte ainult ei aita neid, vaid pigem isegi neid kahjustada.\nPeibutatud looma organism kaotab oma võimet iseseisvalt võidelda looduslike mõjude vastu: tuul, vihm, külm. Keha termoreguleerimine on häiritud ja lemmikloom hakkab imetama vähimatki tuulest.\nVäga oluline on kutsuda koer ebasoodsates ilmastikutingimustes alates lapsepõlvest. Lihtsaim viis on leevendada. Loomulikult on ka temperatuurid mõistlikes piirides. Ärge võtke kohe kutsikat välja külma ja oodake, kuni see sellega harjub.\nOn vaja järk-järgult, korduvalt pidevalt suurendada looma külastuse aega, harjutama seda.\nKa karastus peaks toimuma täieliku ja toitainelise toidu taustal.\nMõned kasulikud näpunäited selle kohta, kuidas koerit külmematel kuudel kaitsta, on artiklis: "Kuidas hoolitseda koera eest talvel?"\nIsiku külm nakkamine\nLemmikloomade omanikud küsivad sageli: kas koer saab inimeselt külma ja vastupidi?\nLoomaarstid ütlevad, et inimese viirused ei ole lemmikloomadele ohtlikud. Tavaliselt tekitab külmetust viirused, mis nakatavad nõrgestatud organismid.\nKuid gripiviiruse tüved inimestel ja loomadel ei lange kokku. Seepärast ei ole ohtu külastada teineteisest.\nKoer võib nakatuda kas kokkupuutest haige looga või hüpotermiaga või immuunsüsteemi nõrgenemisega. Selle tagajärjel tekivad erinevad haavandid loomale.\nHoolimata asjaolust, et inimene ei suuda oma lemmiklooma nakatada, on enamikul juhtudel tema neljajalgse sööda külmetusjuht.\nKülade kohta koertel: sümptomid ja ravi kodus, kas see võib inimeselt nakatuda, antibiootikumide loend\nNeljakohalistel külmadel on tavaline ja üsna ohtlik haigus. Patoloogilisest fookusest levib nakkus verevoolu teistesse elunditesse. See mõjutab neere, liigeseid ja südant. Külma ravi peab olema õigeaegne ja läbi viima veterinaararsti järelevalve all.\nKoerte külmetusjuhtude üksikasjad\nMe koondame külma temperatuuri koerale.\nKülm tähendab ägeda hingamisteede viirusinfektsiooni.\nSeda patoloogiat diagnoositakse igas vanuses lemmikloomadele. Riskirühma kuuluvad ka koerad, kellel on vähenenud immuunsus. Sageli külma sümptomite tõttu kannatavad dekoratiivsed kivid ja auväärse eluviisiga loomad.\nVanemad koerad on sagedamini külm.\nIsiku kokkuostu oht\nVastuseks küsimusele, kas lemmikloom võib selle omanikult nakatuda, on ebaselge. Paljud loomaarstid usuvad, et loomadele ei edastata selliseid haigusi nagu ARI, äge hingamisteede viirusinfektsioon ja inim gripp. Nende patoloogiate patogeenid inimestel ja neljajalgadel on nende olemuselt täiesti erinevad.\nPuudub ühtne vastus küsimusele, kas koer saab inimeselt nakatuda.\nKuid mitte nii hiljuti läbi viidud uued uuringud. Leiti, et mõned gripiviirused suudavad muteeruda. Muutudes kohanduvad nad kergesti uutele elutingimustele.\nTeatud tingimustel läheb H1N1-viiruse viirus haige inimest koerale.\nKülmetuse sümptomid ilmnevad kehva pärilikkusega koeraga. Halbades tingimustes peetavad loomad on sageli haiged. Kui koer elab tänaval, siis on tema haigus raskem.\nHalbades tingimustes olevatel koertel on tõenäosus, et nad on nohu.\nLoomade külma tekitamiseks on peamised tegurid:\nSuhtlemine haigete loomadega.\nHelmintide, puugide või kirbude olemasolu.\nKasvajate esinemine rinnus.\nKasvajate esinemine hingamisteedes.\nKuidas külma ja selle kliinilise pildi ära tunda?\nKülma korral ilmub koer köha.\nKõigi koerte ja organite külmetuse all kannatab külm hapnikupuudus.\nVältiva füüsilise koormuse taustal muutub köha tugevamaks. Pet kiiresti väsinud, rohkem magada. Mõned koerad muutuvad rahutuks. Nad võivad pika aja jooksul pöörata oma pesakonda või varjata omanikult.\nSuurenenud palavik on külma sümptomid.\nkuiv, kuum nina;\nmüra seisundi halvenemine;\nNina kuiv kuum nina näitab, et koer ei tunne ennast hästi ja kehatemperatuur tunduvalt suureneb. On vaja kontrollida looma ja võtta asjakohaseid meetmeid.\nKülma keha temperatuur tõuseb 38-39 kraadini. Karvkate on tuhm, kukkunud, ebameeldiv.\nKui koer haarab külma, siis tema käitumine muutub apaetieks.\nNina kaudu voolab selge lima. See peaks olema puhas.\nMürgised või verised lisandid viitavad erineva, tõsisema haiguse arengule.\nüsna tõsine sümptom, mis näitab, et haigus on põhjustanud komplikatsioone, on köha. Tavaliselt näitab see sümptom, et viirus on levinud kopsudesse ja bronhidesse.\nKui koer on väga külm ja ta hoolikalt otsib soojaallikat, tuleb talle viivitamatult näidata veterinaararstile. See sümptom viitab viirusliku infektsiooni ägedale vormile.\nKui inimene on nakatunud\nKui inimene nakatub, ilmub tugev janu.\n"Inimese" gripi sümptomiteks on:\n"hingamisteede" probleemide esilekutsumine;\nlümfisõlmede laienemine kubemes või kaelas.\nKuidas mõista, et koer sai külma\nOmanik peab hoolikalt jälgima haige looma seisundi dünaamikat. Kui koer halveneb aja jooksul ja sümptomid muutuvad agressiivsemaks, siis pole see külm haigus.\nVajutage kohe häiret, mida vajate:\nKui esineb oksendamine, peate kiiresti abi otsima.\nNeed märgid viitavad katku kopsu vormide progresseerumisele.\nSee patoloogia nõuab viivitamatut meditsiinilist sekkumist. Kui seda ei juhtu, sureb loom.\nHaigest diagnoositakse ainult loomaarstide kliinikum. Arst uurib looma, uurib lümfisõlmed, jälgib hingetoru, südant, kopse. Kuid ta mõõdab temperatuuri, viib läbi laboratoorset diagnostikat. Haige loom võtab analüüsi jaoks vere. Vajadusel viiakse läbi muud diagnostikameetodid.\nDiagnostika selgitamiseks kuulake koera südant.\nÜldised eeskirjad koerte külmetushaiguste raviks\nHaige looma omanik on kohustatud:\nPaku lemmiklooma rahule ja veele pääsemiseks.\nTutvuge koera vitamiinide toitumisega.\nSeadke normaalne temperatuur ruumis, kus loom asub.\nKorralikult puhastage lemmiklooma pehme harjaga.\nPühkige haige looma silmad ja nina veega niisutatud käsnaga.\nTehke koht magamiseks spetsiaalse koega, mis hoiab soojas.\nVäikese suurusega loom võib kaetud tekiga.\nLemmiklooma kõrval peate panema kuuma vee või kuumutusplaadi pudeli.\nRegulaarne kammimine aitab koera keha toonuda. Seda saab vaheldumisi massaaži manipulatsioonidega.\nRavi ajal peab koer tagama rahu.\nÜlimalt kuivanud limaskestade korral on soovitav kasutada niisutavaid tilgad.\nHaigele loomale on ette nähtud:\nKoerte raviks on välja kirjutatud Amoxiclav ravim.\nGamavit'i manustatakse subkutaanselt. Ravikursuse kestus on 5 päeva. Amoxiclav'i manustatakse 1 tabletti / 24 tundi. Jootage ravim 1-2 nädala jooksul.\nCycloferonit manustatakse intramuskulaarselt, iga teine päev. Ravikursus kestab 5-7 päeva.\nKui kõrge temperatuuri täheldatakse väga kauaks, manustatakse Dimedroli või Analgini intramuskulaarset süsti kaks korda päevas.\nÄrge andke loomaarsti, milles on paratsetamool.\nSee ravim on koeraorganismi mürk.\nKui lemmikloom tugevasti köhib, millega kaasneb paksu röga ja vilistav hingamine, on ta välja kirjutatud antibiootikumidega ravimeid. Tavaliselt on ette nähtud suur hulk ravimeid.\nMastiit forte - efektiivne tilk ninas.\nSamal ajal on soovitatav anda ravimeid, mis aitavad taastada soole mikrofloorat.\nKõige tõhusamad antibiootikumid on Dorin ja Volparen. Kõikidest nina langustest tuleks eelistada Mastit-Forte'i.\nMida veel saate anda\nLemmikloomadele on lubatud anda rasedusravimeid. Märkimisväärne mõju on lagriku juur. Kui viirus provotseeris haiguse, määrab veterinaararst viirusevastase seerumi oma neljarattalisele lemmikloomale. Kõige sagedamini on ette nähtud "Vitafel-S".\nSamuti on soovitatav kasutada immunomoduleerivaid ravimeid:\nGamavit on immunomoduleeriv aine.\nSee ei tohiks olla äärmiselt vajalik kasutada konkreetseid rahvapäraseid meetodeid. Üks populaarseimaid "vanaema" viise külma vastu võitlemiseks on infusioon loomavilja suhu, segatud meega. Selle vastuolulise meetodi eesmärk on vere lahjendamine.\nKoera ravimiseks ei saa viina koos meega kasutada!\nSee meetod on lubatud ainult siis, kui koera elu on tõsises ohus. Pärast seda peab loom vaja detoksikatsiooni. Seda on võimatu ise käituda.\nKülma ilmaga väikesel koeril on soovitav talvise ülikonna kandmine.\nArvestades, et külm võib viia surma, on väga oluline vältida selle patoloogia esinemist.\nKülma ilmaga peate lisama väikese koera erikostüümid. Jalgedel pead jalanõud panema. Suurte loomade puhul ei tohiks sa kõndida väga kaua. Tänaval peab lemmiklooma liikuma nii palju kui võimalik.\nKui koer elab kabiinis, siis on külmade tekkimisega soovitav see viia maja. Kui see pole võimalik, siis on vaja oma kodu isoleerida.\nKui perekonnal on juba patsient, peate piirama koera suhtlemist sellega. Sa ei lase tal magada temaga ühes toas.\nKui olete avastanud külma märke, on veterinaararsti abi otsimine võimalikult kiiresti võimalik.\nParim ennetav on vaktsineerimine. Enne vere annetamist analüüsimiseks on vaja.\nKoer ei pea üle toitu kandma.\nOn väga tähtis pidevalt jälgida looma söötmist ja selle joomise režiimi. Sa ei saa järsult liikuda ahtrist loodusesse ja vastupidi. Haige looma toitumine peab olema tasakaalus.\nToidu kalorikogus peaks järk-järgult suurenema. Loomade üleviimine või toiduga varustamine ei saa.\nPaljud koerte omanikud ei ole kunagi lemmikloomadel külmunud, sest enamik loomi elab täna mugavuses, soojuses ja üldjuhul on olemas kõik, mis on vajalik, sealhulgas tasakaalustatud toitumine. Kuid isegi nii on tõenäosus, et teie lemmiklooma külm on liiga suur.\nKülm tähendab ägeda hingamisteede viirusinfektsiooni või ägedat hingamisteede haigust (ARI ja ARVI). Kuigi inimesed näivad olevat sellistest haigustest tõsiselt tõsised, tuleks mõista, et isegi kerge nakkus võib areneda bakteriaalseks, põhjustada tõsiseid tüsistusi ja eriti rasketes olukordades isegi koera surma.\nIgasuguse tõu ja vanusega külm võib külmuda, kuid samal ajal on üsna loomulik, et sellest sagedamini kannatavad kõige sagedamini väikesed või vanad koerad, samuti loomad, kelle immuunsus mingil põhjusel nõrgeneb. Selleks, et mõista, kas teie lemmikloom siseneb ohualasse, peate hoolikalt kaaluma haiguse, selle sümptomite ja ravivõimaluste arengut soodustavaid tegureid.\nKoerte külmetuse võimalikud põhjused\nKui teie lemmikloomal on tugev immuunsüsteem, on tõenäoline, et ta hakkab külma, kuid tõenäoliselt ei näe see isegi seda märki. Tavaliselt jõuab terve ja tugev loom mõne päeva jooksul normaalseks ning külmaga kaasnev ainus sümptom on sel juhul peenne letargia või väike apaatia. Siiski, kui teie koeril on kehv pärilikkus, hoitakse ebasobivates tingimustes või leidub ettenägematutel asjaoludel, on tõenäoline, et haigus toimub palju raskemalt. Selleks, et teha kindlaks, kas teie lemmikloom on sellele haigusele vastuvõtlik, peate tutvuma peamiste teguritega, mis võivad koerast põhjustada külma:\nGeneetiline tõu eelsoodumus. Erinevaid dekoratiivseid ja massi tõusid iseloomustab asjaolu, et neil on piisavalt haavatav geenivaramu, mis muidugi mõjutab immuunsust. See seletab nende eelsoodumust erinevate patoloogiate ja katarraalsete haiguste suhtes.\nVanus Aja jooksul on eakatel koertel peaaegu loomulik halvenenud peasiseste süsteemide toimimine. Seetõttu tuleks nende puutumatusele pöörata rohkem tähelepanu. Turvaline vanuritegur on võimalik parandada toitumist ja kinnipidamistingimusi.\nAlarõhk Iga koer puutub kokku hüpotermiaga pika jalutuskäigu ajal külmas, vihmas või kohe pärast suplemist. Sellistel asjaoludel muutub looma organism ajutiselt normaalseks termoreguleerimiseks võimatuks. Samuti võib vähese üleolekkestamise korral viia tavapärase tõmbe või madal õhutemperatuuri. Sarnaste vahejuhtumite esinemise oht on väikeste tõugude koerte jaoks eriti hea, kuna neil on normaalsest kehatemperatuurist kõrgem näitaja. Eriti hüpotermia juhtumite kategooria on külma vee või jääõõne langus. Sellisel juhul ärge pange ennast paranemisele - see on vajalik looma viivitamatult veterinaarkliinikule kätte toimetada.\nReeglite rikkumine ja koera hoidmine. See on keeruline tegur, mis sisaldab tasakaalustatud toitu, tagades loomale sooja ja kuiva magamise koha ning säilitades normaalse temperatuuri ja niiskuse. Isegi rikkumise üks eespool tegurid võivad põhjustada kehva immuunsust, mis omakorda põhjustab haigusi (sh külma), samuti üldise seisundi halvenemist lemmiklooma.\nKontaktid juba nakatunud koertega. On üsna loomulik, et lemmikloom vajab ka suhtlemist. Sellepärast eelistavad paljud koera kasvatajad rühma jalutuskäike. Siiski, kui teate, et vähemalt üks rühmast pärit loom ei ole vaktsineeritud ega haige, on parem vältida sellist ajaviite. Suhtlemine hulkuvate loomadega peaks üldse olema piiratud.\nParasiidid (kirbud, puugid) ja helminteed ei põhjusta otseselt külmetust, vaid vähendavad märgatavalt loomade immuunsust ja muudavad selle vastuvõtlikumaks erinevate haiguste vastu. Sellepärast tasub regulaarselt kontrollida looma parasiidi olemasolu ja kui sa lihtsalt kutsikaid võtsid, on see meede lihtsalt vajalik.\nIstuv eluviis muudab koera haavatavaks ka igasuguste viiruste suhtes.\nAllergilised reaktsioonid toidule ja keskkonna komponentidele.\nKasvajate tekkimine hingamisteedes ja rinnapiima.\nMetastaaside tekkimine ja levik kopsudes (kui koeral on pahaloomuline kasvaja).\nPaljud koeraomanikud küsivad sageli, kas loom võib inimeselt külma saada. Kahjuks pole lihtsalt võimalik anda sellele küsimusele täpset ja ühtset vastust. Tõenäoliselt tekitab külmet viirus, mis "rünnib" teatud omadustele vastavaid organisme. Hea uudis on see, et inimese tüved ei ole loomadele ohtlikud. Kuid samal ajal võib see haigus olla bakteriaalselt provotseeritud. See tähendab, et lemmikloom võib haigestuda nagu inimene, kuid asi on see, et sel juhul nakatumine tuleneb otsesest bakterite allikast.\nKoertel on külmetuse peamised sümptomid\nSümptomid, mis näitavad külmetust koertel, ilmuvad tavaliselt järk-järgult. Allpool on nende välimuse ligikaudne järjestus ja sümptomite kui sellisena kirjeldamine.\nEsimene hoiatusmärk on kuiva ja kuuma nina. Tavaliselt näitab see loomade ebarahuldavat üldist seisundit ja kehatemperatuuri tõusu.\nKui leitakse endine sümptom, mõõdetakse temperatuur termomeetriga. Koeraomanikud peaksid meeles pidama, et koera temperatuuri norm on pisut kõrgem kui inimene ja sõltuvalt looma suurusest võib see kõikuda 37 ja 39 kraadi võrra.\nJärgmise iseloomuliku üldise halb enesetunde sümptomiks on mantli purustamine.\nSiis on nn käitumuslik sümptomatoloogia. Koer muutub lethargic, apathetic ja passiivseks, eelistab aktiivsetele mängudele unistusi ja väldib omaniku käiguga ka kiiremini kiiremini.\nTeine selge märge külmast on silmade ja nina sekretsioonide esilekutsumine. Pange tähele, et nohu väljaheide külmavärinad on alati puhas ja ilma väliste lisanditeta. Vere pistikupesades, mädastes eksudaatides või vahtes võib esineda tõsisemaid haigusi.\nTavalised ja inimese külmetusnähud, nimelt köha ja aevastamine, on vaid hingamisteede vabastamise katse. Ka nagu omanäolisel juhul peaksid omanikud pöörama tähelepanu sellele, kuidas ja mida koera aevastab. Allaneelamine külmavärinad ei tohiks mingil juhul moodustada koorikuid. Köha ise on tõsisem märk ja võib signaali kujutada viiruse arengut ja levimist kopsudesse või bronhidesse.\nKuumus, värinad ja palavik. Kui looma kehatemperatuur tõuseb liiga palju, hakkab see märgatavalt hõiskama (samal ajal kui lemmikloom püüab leida mis tahes soojusallikaid). Kõik see võib viidata sellele, et haigus on ägeda faasi ja seda saab ravida vaid spetsialisti hoolika järelevalve all.\nÜldiselt ei tohiks kõik ülaltoodud sümptomid põhjustada paanikat koeraomanikele. Siiski peaksid nad jälgima haiguse kulgu ja looma seisundit võimalikult täpselt. Kui kliinilised nähud nohu veelgi süveneda, lemmikloomade kiiresti nõrgendab või, vastupidi, väljendab põhjendamatu agressiivsus, peaksid arsti (ootamatu agressiivse reaktsiooni võib viidata aktiveerimist viiruse taustal patoloogiline haigus).\nÄrge unustage, et isegi sellised sümptomid nagu pöidla ja köha ei tähenda alati külma, seega ärge proovige end diagnoosida. Mis tahes ravi viga võib põhjustada tõsiseid tüsistusi, looma seisundi halvenemist ja olemasolevate probleemide süvenemist. Kui eritis silmadest või ninast koer ei ole läbipaistev ja sisaldama mädane eritist, peaksite koheselt ühendust spetsialist, siis on võimalik, et lemmikloom ei kannata külma, kuid vorm kopsukatkuga koerad. Sellisel juhul võib viga ja tavalise akuutse hingamisteede viirusnakkuse ravi põhjustada surmaga lõpptulemuse.\nKülmetushaiguste ravi koertel\nMida peaksid omanikud tegema?\nKõigepealt tasub muidugi arst näha. Külm ei ole diagnoosimisel nii lihtne, nagu see võib tunduda. Kuid kui olete kindel, et koer kannatab just selle tõttu ja lemmiklooma võtmine veterinaararsti juurde ei ole võimalik, peate teadma mõni põhireeglid looma külma esmaabi kohta.\nSoovitused koera hooldamiseks haiguse ajal:\nKõigepealt peab koer tagama täieliku rahu, piisava koguse sooja veega ja korralikult valitud vitamiinitud dieediga.\nRuumis tuleb eemaldada mustus, liigne niiskus ja seada normaalne temperatuur.\nJalutamine peaks olema võimalikult piiratud.\nUne koht on kaetud kattega või lihtsalt lapiga, mis suudab kuumust pikka aega hoida. Kui koer on dekoratiivne või lihtsalt väike, võite seda katta koos tekkiga. Kuumavee pudelit või pudelit kuuma veega ei ole üleliigne.\nTäiendava meetmena võite kasutada massaaži - kui eemaldate looma pehme harjaga, siis see hajub vere ja toonib looma organismi tervikuna.\nKoeri silmad ja nina, külm, tuleb korrapäraselt niiske käsnaga pühkida. Kui limaskestad kuivavad piisavalt tugevasti, moodustuvad kortsud või pragud, võite kasutada spetsiaalseid niisutavaid tiluseid.\nPidage meeles, et isegi pärast isiklikku kodust ravi tuleb konsulteerida veterinaararstiga ja üksnes haiguse alguses. Kui koer muutub liiga apaahelikuks ja keeldub söömist, on enese ravimine välistatud. Koduravi läbiviimisel peaksite hoolikalt jälgima lemmiklooma seisundit. Kui ravimid ei avalda positiivset mõju koera üldisele seisundile või kui selle seisund halveneb, on arsti visiit ja järelevalve all olev ravi kohustuslik.\nEsiteks ei tohiks ühelgi juhul anda paratsetamooli sisaldavaid koeratooteid. See ravim on loomorganismile toksiline.\nKülmaga võite koera Gamavit'i (või sarnase ravimi toimega) kinnitada kuni kaks milligrammi üks kord päevas. Kursus kestab umbes viis päeva.\nAmoksiklavile võib anda ühe tableti päevas üks kuni kaks nädalat.\nVajadusel võite tsikloferooni (ligikaudu 1 milliliiter intramuskulaarselt) intervalliga päevas lisada. Üldine kursus viie päeva jooksul nädalani.\nNagu palavikuvastased ravimid, võite kasutada analgeeni või difenhüdramiini.\nKui tekib tugev hingamine, võib kasutada antibiootikume. Kui te ei saa mingil põhjusel veterinaararstiga konsulteerida, kasutage laia spektriga antibiootikume. Pidage meeles, et mistahes antibiootikumide kulgu tuleks täiendada spetsiaalsete preparaatidega, mis taastavad soole mikrofloorat.\nEnne kui saate koerale mingeid ravimeid, loe hoolikalt juhiseid ja kõiki annuseid. Süstitava aine maht või tableti arv võib varieeruda sõltuvalt mitmesugustest teguritest, sh looma kaalust.\nProovige mitte kasutada vastuolulisi rahvapäraseid meetodeid koerte külmetuse raviks. Peaaegu kõige populaarsem neist on alkoholi infusioon, näiteks viin või vein, mille eesmärgiks on vere lahjenemine. See meetod võib olla asjakohane ainult kõige äärmuslikumatel juhtudel, kui lemmiklooma elu ripub lõngaga, siis proovige seda vältida. Ja pidage meeles, et spetsialistide järelevalve all olev ravi on alati kõige tõhusam.\nKülma sümptomid koeral ja selle ravimise viisid\nKoer on külm kogu ülemiste hingamisteede patoloogiate rühma, mis areneb, kui loom on pikalt ülevalgunud. Külmakrabi suurendab organismi tundlikkust patogeenidele, soodustab nakatumist ja koer haigetub. See avaldub sümptomid, mis näitab lüüasaamisega epiteliaalkoele limaskestade nina, neelu, kõri. Siin esineb patogeeni esmane sadestumine ja korrutamine. Infektsioon, progresseerumine, põhjustab põletikuliste protsesside arengut ning hädavajalike elundite ja süsteemide häirimist. Patogeenidel võib olla viiruslik, bakteriaalne või intratsellulaarne etioloogia. Selle haiguse peamine provotseeriv tegur vähendab immuunsust. Sellest artiklist saate teada, mis põhjustab külmetust, millised on koertel haiguste sümptomid, kuidas ravida ja ennetada haigusi, kas see võib inimeselt nakatuda.\nPõletik, mis mõjutab hingamisteede limaskesta, põhjustab selle põletikku. Toksiinid - nende elulise aktiivsuse tooted, langevad vereringesse ja viiakse läbi kogu keha. Haigusjuhu raskusaste sõltub viiruse aktiivsusest ja looma immuunsüsteemi seisundist. Kui immuunsus nõrgeneb, siis vähendab viirus seda veelgi, mis põhjustab sekundaarse bakteriaalse infektsiooni haiguse ägedas faasis. Tulevikus võivad esineda ka muud tüsistused.\nErinevad patogeenid ARVI, mis mõjutavad koera keha üsna palju. Kõige sagedasemad on rinoviirused, gripiviirused, paragripi, koronaviirused, adenoviirused ja teised.\nOlenevalt kaasatusest patoloogilises protsessis on:\nAlumiste hingamisteede ORZ: bronhiit, trahheiit, larüngiit;\nÜlemiste hingamisteede ORZ: sinusiit, tonsilliit, farüngiit.\nKoerorganism on eriti nakkustest altid, kui selle kaitsesüsteem ebaõnnestub. Kuid on olemas mitmeid tingimusi kehas ja väliste kinnipidamistingimuste kohta, kus haigete haigestumise tõenäosus suureneb mitu korda:\nNaha veresoonte ülevool pärast füüsilist koormust või töötamist (kuumutatud koer võib kergesti üle kastuda ja külmuda).\nNiisutatud vill ja nahk on head külmajuhtmed (koer, kes on vihma lastud või hiljuti väljaostetud, kaotab oma normaalse termoreguleerimise võime ja võib haigestuda).\nMustand (liikuv õhuvool jahutab nahka ja põhjustab ka külmi).\nLihaste väsimus pärast märkimisväärset füüsilist tööd nõrgendab koera keha, mis põhjustab nende külmumist ja haigestumist.\nLisage peamised provotseerivad tegurid külmetus:\nPärilikkus. Dekoratiivsete kunstlike tõugude esindajad on kõige leebemad kataralade haigustele, kuna nende geneetiline omadus on nõrk immuunsus.\nVanemad koerad Degeneratiivsed vanusega seotud muutused kehas mõjutavad ka immuunsüsteemi. Sellistel isikutel esineb sageli katarraalseid haigusi ja teiste organite patoloogiaid.\nVäikeste tõugude koerad. Tavaliselt on nende kehatemperatuur kõrgem kui nende suuremate kolleegidega, mistõttu nad on rohkem jahutamiseks.\nKorpuses. Kui hoiate koos hulgaliselt koeri, levib viirus nende vahel väga kiiresti ja takistab seda protsessi väga raskeks.\nHoolduse ja hoolduse reeglite rikkumine. See on väga oluline tegur. See hõlmab: halva kvaliteediga toitu, vitamiine ja mikroelemente; välise hoolduse külm; enneaegne dehelmintifitseerimine; sigade kalendri rikkumine; aastaste ennetavate veterinaarkontrollide puudumine.\nEriti ohtlik on olukord, kui koer puutub kokku jääveega, juhuslikult lööb tiigi või langeb läbi jää. Lisaks välisele jahutamisele tekib külma vee allaneelamine ja sissehingamine. Külmad võivad kopsud puutuda, põhjustades raskeid kopsupõletikke. Sellistel juhtudel on loom vaja kohe soojendada nii, et tema keha saaks hüpotermiaga edukalt toime tulla. Soovitav on pöörduda veterinaararsti poole ennetava ravikuuri käigus.\nKas haigus on inimese poolt edasi saadetud?\nPaljud inimesed mõtlevad, kas koer võib inimeselt külma kätte saada? Viirused, mis kahjustavad koera keha ja meest, on erinevatest tüvedest, nii et enamikul juhtudel ei saa koer inimestelt nakatuda.\nKuid hiljutiste uuringute tulemused on näidanud, et mõnda tüüpi viirused muteerusid, õppides elamast kohanema ebatavalises keskkonnas enda jaoks. Sellised viirused hõlmavad näiteks H1N1 seagripi viirust. Hiljuti on teatatud mitmest selle liigi gripi all kannatavast isikust koera nakatumise juhtumitest. Sellisel juhul on haiguse käigu sümptomid sarnased ja raviskeeme kasutatakse samaks. Võimalik, et on ka teisi patogeenseid tüüpe, mis suudavad kohaneda kehas eksisteerimisega nii koertel kui ka inimestel.\nKülmetus on koertel mitmeid sümptomeid. Inkubatsiooniperiood kestab umbes 2 päeva. Seejärel algab akuutne periood, mil külmamärgid tunduvad eriti säravad, kuna koerad on mürgistuse all:\nletargia, mängude mahajätmine, soov magada;\nnohu - selge nina tühjenemine;\nfotosfoobia - koer kipub olema pimedas;\nigav, keerutatud juuksed;\nAevastamine, kuiv köha näitab, et koer on väga külm ja nakkus areneb, hõivatakse alumised hingamisteed.\nKui koeral on tüüpilisi sümptomeid (hea immuunsusega), tunneb see juba 3. päeval paremini. Täielik taastumine toimub ligikaudu 7-10 päeva jooksul. Nakkusjärgne periood võib alata päevast või kaks enne sümptomite tekkimist ja kestab kuni nad täielikult kaovad.\nKoer kohtlemise mõistmiseks kogub arst anamneesi, küsitleb omanikut tema seisundi ja käitumise kohta. Seejärel viiakse läbi väliseksam, hingamise ausklikatsioon ja südame-veresoonkonna töö. Annab juhised vere ja uriini üldiseks analüüsimiseks.\nKatarraalhaigus on oluline, et eristada raskematest haigusjuhtudest - kopsukarjas levinud kiskjaliha. Selle omadused on ninakinnisus, hingeldamine rinnus ja ägeda köha. Seega, kui kergekujulist külmahaju saab kodus ravida ilma veterinaararsti abita, siis tuleb sümptomite kaalumisel võtta. Sellisel juhul tuleb koer tingimata viia veterinaarkliinikus diagnostiliseks uurimiseks.\nKergekujulise külma koera ravitakse kodus. Mõnikord võite teha ennustavate meetoditega. Immuunsüsteemi stimuleerimine toob kaasa seisundi paranemise ja looma lemmiklooma kiiresti. Peamised teraapilised meetmed külmaks on:\nOn oluline hoida koer rahulik.\nOn vaja teha suure valgusisaldusega toit.\nSamuti on soovitatav võtta vitamiinide kompleksid. Erilist tähelepanu tuleb pöörata C-vitamiini immunostimuleerimisele.\nVeenduge, et lemmikloom oleks ligipääs mageveele.\nSoovitav on vähendada jalutuskäike ja välistada füüsilist aktiivsust.\nKasulik on puhastada ninasõõrmed ja silmad niiske lapiga.\nErilist tähelepanu tuleks pöörata sellele, et koer oleks kogu aeg soojaks hoitud. Vajad sooja pesakonna, samuti peaks välistama projektide võimalused.\nTe saate koera eemaldada, liigutades massaaži liikumist ja stimuleerides vereringet.\nRavimeid määrab kogenud veterinaararst. Tavaliselt kasutatakse külmetushaiguste raviks järgmisi ravimeid:\nviirusevastased ained: tsükloferoon, Viferon;\nantihistamiinikumid: difenhüdramiin, Suprastiin;\nimmunomoduleerivad ained: Gamavit, Interferoon.\nSekundaarse bakteriaalse infektsiooni korral määratakse antibiootikumid (Amoxiclav, Dorin) ja samaaegselt nendega ettevalmistused soole mikrofloora (enterool) taastamiseks. Lagritsa juur aitab köha väga palju.\nPeamised vahendid, mis on sageli külmavärinad säästvad, on meetmed immuunsuse tugevdamiseks ja alarõhu vältimiseks:\nKülma hooajal on vaja koerale panna padi või üldine soojenemine. Väikese koera korral pole pikk jalutuskäik soovitatav. On vaja jälgida, et kõndimisel läks lemmiklooma rohkem.\nTöökoerad külmade ajal ei saa hoida väljaspool neid, neid tuleb viia soojale ruumile.\nNakkuse leviku vältimiseks ei tohiks lubada koeral suhelda tervete sugulastega.\nKui ilmnevad külmetusprobleemid, ilmnevad komplikatsioonid, ei tohiks viivitamatult külastada veterinaararsti.\nVaatamata asjaolule, et koerte nakatumine inimese poolt on väga haruldane, ei tohiks see lubada koeral suhelda gripihaigega inimestega. Epideemiate ajal tuleks see viia värske õhu juurde sagedamini.\nÄrge unustage koera õigeaegset vaktsineerimist.\nKui koer on külmunud, tuleb võtta kõik meetmed, et vältida raskesti ravitavaid tüsistusi ja neil on ettearvamatuid tagajärgi.\nKülma kõige sagedasem komplikatsioon on välimine ja sisekõrva põletik (keskkõrvapõletik). Põletikuline protsess võib ulatuda alumiste hingamisteedesse ja tekitab bronhiidi või kopsupõletikku. Lümfisõlmed võivad saada sihtmärgiks.\nEsmapilgul võib tunduda, et külm ei kujuta koerale eriti ohtu, kuid see pole nii. Nagu iga haigus, võivad sellel olla tõsised tüsistused. Seepärast on tähtis mitte kaotada aega ravi alustamiseks ja vajadusel viia lemmikloom veterinaarkliinikusse, kus talle antakse professionaalset abi.\nKuidas ravida koertega külmetushaigusi?\nKolded on ka koertele teada. Niinimetatud ägedad hingamisteede viirusnakkused (ARVI) või äge hingamisteede haigus (ARI). Ja te ei tohiks neid maha puhastada, sest banaalne külm võib areneda bakteriaalseks komplikatsioonideks.\nKoertel on külmetushaigused\nNagu inimestel, koer gripp võib tekkida, kui nohu, mida juhivad istuv eluviis, madal immuunsus, sissehingamisel ärritajate ja allergeenide See võib olla seente, bakterite, viirusinfektsioonid, ussid.\nSee võib põhjustada kasvaja ja hingamisteede neoplasmide külma arengut, südame patoloogiat või isegi rinnakahjustusi.\nSageli on loomadel, kellel on pahaloomuline kasvaja, köha metastaaside esinemise tõttu oma kopsudes.\nKoerte külmetuse sümptomid\nKõigepealt kaob koera isutus, tõuseb kehatemperatuur (kuiva ja kuuma ninaga), lümfisõlmed suurenevad ja tekib konjunktiviit.\nLoom hakkab köha ja füüsilise koormuse ajal muutub hingamine palju sagedamini, koeril on hingeldus.\nKoer jookseb sageli, muutub rahutuks.\nTal võib olla nohu ja nohu, et koer pidevalt lakkuda.\nLoom ei saa koorida, sest koorimine, karm ja kalduvus muutub kohe köhuks.\nKui ei ole isegi kõik sümptomid nohu koertel samal ajal on väärt oma lemmiklooma vet, et ta kuulas hingetoru, süda, kopsud ja vereanalüüsid, Pap-test, samuti C-reaktiivse valgu.\nKui ravi ei alga õigel ajal, võib infektsioon levida kogu kehas, mõjutades teisi organeid: neerud, süda jne.\nKõigepealt on õige režiim oluline. Koer peab olema soe, alati värske veega. Kui tänav on külm ja niiske, ei tohiks te kõnnite rohkem kui 15-20 minutit. Vältige kontakti teiste koertega.\nKoerte külmetushaiguste raviks kasutatakse peamiselt põletikuvastaseid ravimeid, immunostimuleerivaid aineid, antibiootikume, vitamiine ja jäsemetevastaseid ravimeid.\nKõrgsurve korral anna pisikele koerale, kutsikale paratsetamooli tablett (täiskasvanud suure koera eest) või pool tabletist. Loe ka: köha pillid.\nKöha juurest saad lisada maitsetaimede kastmist: lagritsa juur, ema-ja-tõugu lilled, kartong.\nSilma ja nina eraldumist tuleb õrnalt pühkida kummikiljongipulbri või furatsiini farmakoloogilise lahusega pakendatud vatitupsuga. Nina kõvad koorimised tuleb pehmendada vaseliiniõli ja seejärel õrnalt eemaldada.\nKuna külmetushaigused võivad koerale olla üsna tõsised, on oluline mitte lasta tal haigus. Ärge lubage supercoolil, näiteks kui koer elab tänaval, peab tema kennel olema isoleeritud.\nKülma ilmaga ei pääse oma lemmiklooma. Toit talvel peaks olema tasakaalus ja vitamiin.\nKoertel külmavärinad: looma nakkuse põhjused ja selle ravimeetod\nKoerte külm - sagedane nähtus sügis-talvisel perioodil, kus mitmesuguste nakkuste tagajärjel puutuvad kokku mitte ainult inimesed, vaid ka loomad. Koerte nakatumise viisid viirusnägemisega - kontaktid nakatunud loomadega kõnniteel. Peroraalsed haigused on kõige nooremad ja vanemad koerad, samuti nõrgestatud immuunsusega loomad.\nKoeraga külma põhjused\nKoer võib mõjutada igasuguse tõu ja vanuse külmetust, ja isegi tugev tervis ja tugev immuunsus ei ole täieliku garantii tugeva viiruse vastu. Terve ja tugev koer saab lühikese aja jooksul taastuda, infektsioon läheb ilma keha jaoks eriliste tagajärgedeta. Aga kui koeril on kehv pärilikkus, immuunsus väheneb või tõugu tal on kehv tervis, siis võivad tagajärjed olla kahetsusväärsed.\nKõik koerad on vastuvõtlikud külmetushaigustele.\nNakkushaigus võib põhjustada järgmisi tegureid:\nTõu geneetiline eelsoodumus ja suurenenud tundlikkus nakkushaiguste vastu. Kõige sagedamad külmetusjuhtumid on dekoratiivsed siseruumidega koeratõugud, mis on massilise tõu tõttu massiliselt haavatavad.\nEakad või noorukid. Viletsa immuunsuse tagavad kutsikad ja vanad koerad.\nAlarõhk Külalises hooajal pikkade jalutuskäikude ajal satuvad koerad äärmuslikesse tingimustesse. Eriti ohtlikud on sellised olukorrad kivide jaoks, millel on keha kuumuse reguleerimise nõrk võime. Alakoorimine võib ilmneda vihma või lume märgumise tõttu, loom langeb vette.\nKoera ebaõigeid tingimusi. Looma immuunsust mõjutavad õige toitumise valik, korteri kinnipidamise tingimused.\nKontaktid nakatunud loomadega. Kõnniteedel on side teiste loomkoertega vajalik. Kuid lemmiklooma ettevõtte valimine peaks vastutama kogu vastutusega. Kontaktid koertega, kes pole vaktsineeritud või haigeid, on üsna ohtlikud. Lisaks on äärmiselt raske suhelda hulkuvate koertega.\nParasiidid. Putukad-parasiidid ja helminte (õppida, kuidas ja kuidas kutsikad ja täiskasvanud koerad eemaldada) nõrgestab koera immuunsust, mistõttu võib see kaudselt põhjustada külmetust.\nFüüsilise tegevuse puudumine. Loomade istuv eluviis muudab selle vastuvõtlikuks igasuguste infektsioonide suhtes.\nSamaaegsed haigused. Heartpatoloogiad, allergiad, neoplasmid hingamisteedes ja kopsudes - kõik need haigused võivad muutuda koera kehasse sisenenud viiruse arengu algpõhjuseks. Madala nõrgestatud organismiga loom kannab tõenäoliselt üsna kiiresti külma.\nSee on tähtis. Sageli on külma põhjuseks korteri eelnõu. Razgorjachenny jalutuskäigu ja hõrega lemmikloom siseneb korterisse, kus uks rõdule on avatud. Sellistes tingimustes sureb ta kindlalt, ja ta haigestub ARDiga.\nKas on võimalik inimeselt nakatuda?\nKüsimuseta ühemõtteline vastus, kas koer võib inimeselt külma kätte saada, pole praegu saadaval. Kuni viimase ajani loobusid veterinaararstid sellest võimalusest, väites. Inimese ja koer viirused on täiesti erinevad. Kuid viirused muteeruvad, kohanedes uute tingimustega.\nLoomaarstid eitavad inimestest külma kahjustamise võimalust.\nHiljutised meditsiinilised eksperimendid Ameerika Ühendriikides on kinnitanud võimalust edastada inimestelt loomadele gripi H1N1. On olemas fakte nakkuse kohta gripi kasside ja koertega. Sellised juhtumid on ainulaadsed kogu maailmas, kuid arstid ei välista võimalust, et koer nakatub haige peremees või mõni teine inimene. Eriti juhul, kui lemmikloomade tervis on nõrk. Seega, kui omanik on viirusliku haigusega haige, tuleb järgida kõiki ettevaatusabinõusid, et mitte oma lemmiklooma nakatada.\nKülm koertele on ohtlik\nPaljud omanikud ei anna koera jaoks kerge ebamugavustunde tähtsust, arvestades, et külmetusvälja ilmingud ei ole piisavalt tõsised sümptomid ja usuvad, et lemmikloom hakkab haigusega toime tulema. Kuid koera keha algab põletikulised protsessid, mis levivad kogu looma kehas.\nKui koer ei saa ravi õigel ajal, on võimalik, et elutähtsad elundid on kahjustatud. külm võib põhjustada komplikatsioone kopsude põletiku, neerupuudulikkuse, sidekoehaiguse, südamehaiguse vormis.\nSageli haige külmavärinad, loomal on madal immuunsus, mis muutub isegi nõrgemaks pideva põletikuliste protsesside taustal. Selle tulemusena võib isegi väike viirus kaasa tuua koera surma.\nSümptomid ja haiguste diagnoosimine\nLemmikloomade seisundi pidev jälgimine ja õigeaegsete raviaruannete vastuvõtmine võib takistada tüsistusi haiguse ajal. Oluline on pöörata tähelepanu järgmistele omadustele:\nKuum, kuiva nina.\nHingamispesus füüsilise koormuse ajal, vahelduv hingamine.\nRahutu käitumine, halb uni.\nFeverish states, värisemine.\nSee on tähtis. Isegi üks nendest sümptomitest peaks andma peremehele mõtlema selle põhjuste üle. Ärge kartke külastada veterinaararsti, sest mõnel juhul võib haigus areneda välkkiirega ja tappa loom ainult ühe päeva jooksul.\nHaiguse õiget diagnoosimist võib teha ainult veterinaararst, kuna mõned haiguste sümptomid on sarnased. Isegi sellised sümptomid nagu köha ja nina tühjenemine ei näita alati seda, et koer on külmunud. See võib olla allergiliste reaktsioonide ilming ja see nõuab spetsiifilist ravi. Seepärast tuleb professionaalidele pöörduda kindlasti.\nVeterinaar tegi loomaomaniku ülevaate ja uurib koera.\nTõsi diagnoosi võib teha ainult veterinaararst.\nArst teeb kõikehõlmavat diagnoosi:\nVereanalüüs: kogu ja C-reaktiivne valk.\nPärast diagnoosi annab koerile sobiva ravi. Te ei saa kasutada ise ette nähtud vahendeid ja ravida koera ravimitega, mis on ette nähtud inimestele. Koerale on ette nähtud järgmised preparaadid:\nGamavit - 2 mg üks kord ööpäevas 5 päeva jooksul.\nAmoksiklav - 1t. 14 päeva jooksul.\nCycloferon-1 ml iga kahe päeva järel 8 päeva.\nSee on tähtis. Koertel on paratsetamool vastunäidustatud: see on organismi toksiline.\nRavimite annust määrab arst ja see sõltub koera kaalust. Kui ravimeid ei ole korralikku toimet ja loomade seisund halveneb, peate uuesti pöörduma veterinaararsti poole. Eiratud juhtudel peate koera paigutama haiglasse, et välja kirjutada tilgad.\nHoolitsemine koerale külma ajal\nKoeraga külma ravi toimub kodus, kus lisaks ettenähtud ravimite võtmisele tuleb võtta järgmised meetmed:\nTagada täiusliku meelerahu korralik toitumine. Toit peaks olema kõrge vitamiinidega. Kui koer keeldub süüa. Võite anda oma lihapuljongi asemel vee.\nRuut, kus loom asub, peab olema soe, ilma piltideta.\nVoodit peaks soojendama allapoole või villase materjaliga. Kui koeril on palavik, peate panema tema kõrval kuuma veepudeli või pudeli sooja veega. Looma soojendamiseks on võimalik massi, vere hajutamise abil.\nMärgava käsnaga peate nina puhastama, et see tühjenemist vabastada.\nJalutuskäik peaks olema nii lühike kui võimalik. See, et kõnniteel ei ole koer ülevalgunud, tuleb see ära võtta kaitseriietuses.\nHaiguse perioodil ei tohiks koera suppi pesta. Kui koer on külmalt taastunud, saab esimest suplust teha alles pärast sooja hooaja algust.\nTähelepanu palun. Kui koer elab tänava kastis, haiguse ajal tuleb see tingimata maja juurde viia.\nKoer on peavalu külmetusnähtuseks, et suurendada selle immuunsust. Väikese kutsika ostmine, paljud omanikud jätavad loomade karastamise nõuded tähelepanuta, hakkavad seda väikseima jahutamisega pakkima. Sellistes tingimustes kasvab loom "kasvuhoones" ja seejärel hakkab külma. Emasloomorganism ei suuda vastu seista infektsioonidele ja koer kannatab iga tuule hinge eest.\nKoeratõmbejärgne koor on vaja järk-järgult vähendada, mõistlike piiridega jalutuskordade pikendamine. Muidugi, ärge juhtige autot kutsikale alla tänaval surnud talve või valades dozhdom.Dlya koer dekoratiivsed kivid tingimata vaja osta sooje riideid, ilma tema kõndimine külmumistemperatuuridel nad on vastunäidustatud.\nKoerte ustav hooldus ja hooldus on tema tervise tagatis.\nNagu inimene, on perearsti haiguste epideemia perioodil koer vaktsineerimisega nakatunud. Selle tegemiseks on vaja eelnevalt, et lemmiklooma külmetusnähtudele lähenemisel oli aega luua viiruse immuunsus.\nLemmikloom tervis on täiesti tema omaniku käes, kuna koer ei saa iseendast sõltumatu ja täiesti sõltuv inimest. On vaja tähelepanelikult jälgida koertel esinevate külmetuse esimeste tunnuste esilekutsumist ning võtta ravi jaoks õigeaegseid meetmeid.\nTõud Blogi koerte kohta - minu BarbosKurzhaarHämmastav pea ja elegantne keha üllas looma on kurtsaar. Koeru iseloomustab vastupidavus, kiirus ja jõud - kõik need omadused muudavad selle jahutamise ajal inimese asendamatuks sõbraks.\nTõud Blogi koerte kohta - minu BarbosKoeratõugud korteri jaoks - top 10Kui te elate väikeses korteris, kuid soovite koera enda kätte saada, siis peate olema tähelepanelik ja selektiivne. Kuna mitte kõik korteri tõugu koerad sobivad laadi, laadi iseloomu ja laadi tüübi tõttu.\nMida toita malamutit\nKõhulahtisus veres koeral: põhjused, ravi kodus\nPittoru kõrvade peatamise protseduur\nEpilepsiaga sarnased epilepsiaga seotud epilepsiaga seotud epilepsiaga hoogud\nFeed kommentaarid Happy Dog (Happy Dog) koertele\nKuidas valida minilaknautseri kutsikas\nKoerad elavad vähem inimesi, peaaegu kõik teavad seda. Kuid kui kaua on nende elu?Koerte pikaealisusKui vanad koerad elavad? Kõigepealt sõltub see tõust. Näiteks Bulldogs ja Iiri hundikoera elab umbes 6-6,5 aastat ja Bullmastif koerad - umbes 8,5 Rottweilers, Dobermans ja Deerhound - umbes 9-10, poksijad, Bassets, Iiri punane setter, kokkerspanjel, Bobtail, saksa ja Kaukaasia karjased - umbes kümne kuni üheteistkümne aastased.\nPärast truusid suurenevad piimanäärmed