TÄISPIKK LUGU! 76 kevadist hetke Saaremaal - Ajakiri Golf\nAsud siin:Avaleht»Ajakiri 2/2020»TÄISPIKK LUGU! 76 kevadist hetke Saaremaal\n11.08.2020 Ajakiri 2/2020, Armastusega Saaremaalt\nIsa Jakob ütles: „Vajalik ei ole mitte sõnade tegemine, vaid hädavajalik on tegu ise. Selle poole tulekski püüelda, aga mitte otsida rohkeid sõnu, mis ei kanna vilja.“ *\nEriolukorra ajal Saaremaal end valla veebilehe kaudu registreerinud vabatahtlikke tuli kokku 76 päeval appi 112 inimest. “Nad tulid välja ajal, kui keegi väga ei tahtnud tulla ja tegid seda, mida oli vaja oma ligimeste aitamiseks teha. Nad ei pidanud seda tegema, see ei olnud nende kohustus või tööülesanne. Kuid nad vastasid kutsele aidata ja tulid,” ütleb sihtasutuse Kadunud tegevjuht ja vabatahtlike koordinaator Saaremaa valla kriisistaabis Aare Rüütel.\nAsetada kaalule oma elu ja tervis teisi aidates ületab igasuguse mõõtme, ükski pilt neist päevadest ei mahu tegelikult raami. Kokku loetud 6465 vabatahtliku töö tundi on suurusjärk, tagasihoidlik minimaalsel printsiibil tehtud tundide arvestus, et näidata käegakatsutavalt vabatahtlike panust, sest numbrid on alati mõistetavad kõigile ühtemoodi. “Olenemata aga numbritest – 76 päeva – 112 vabatahtlikku – 6465 tundi – asub halastuse vägi ja armastuse jõud inimestes, kelle nimed me kokkuvõttesse kirja panime,” räägib Aare Rüütel.\nNüüd suvel meenutades neid kevadisi hetki, on Aare Rüütli sõnul palju, mille eest tänulik olla. “Ma kohtusin paljude lihtsate, südamelt kuldsete inimestega. Kiitus, kuulsus või raha ei ole mitte kõigile olulised,” meenutab ta. “Näiteks Jürje, kes läks vabatahtlikuna hooldajaks hooldekodusse Saaremaa Valss, loobus talle pakutavast tasust…”\nNäiteks toob ta ka Mare, kes esimesena läks 21. märtsil hooldekodusse Saaremaa Valss appi. Kui tema lillepood kästi 27. märtsil eriolukorra tõttu politsei poolt sulgeda, astus Mare järgmisel päeval suurt sületäit lilli kandes Saaremaa Valsi hooldekodu uksest sisse. Ta käis niiviisi mitu korda, kuni ta oma lillepoest Selveri keskuses toodud lõikelilledega oli need ära kinkides täitnud hooldekodu kõik kolm korrust, toad ja nendes elavate armsate inimeste nii südamed kui hinged.\nVõi Kairi, kes kolis ühel laupäeval Tallinnast tagasi kodusaarele ja täitis pühapäeval vabatahtliku vormi valla lehel, oli esmaspäeval juba Upal Kriisikodus voodeid kokku panemas. Esimese öö koos positiivse diagnoosi saanud hooldekodu elanikega veetis Kairi üksinda, sest hooldajaid lihtsalt polnud enam rivis. Samuti polnud esimesel ööl rivis selle hooneosa elekter, ei olnud vett ega tualetti ning haiglast Kaitseliidu autoga niisketesse vooditesse toodud vanakeste vahel liikus Kairi taskulambiga. Aga ta tuli ka järgmisel ööl, siis juba koos Helinaga ja nad jäid Kriisikodu Covid-osakonda appi eriolukorra lõpuni, kust Helina läks veel edasi Saaremaa Valsi karantiiniosakonda. “Kummalgi meie tüdrukutest polnud põetaja, meditsiini, kiriku töötegija või muu sarnase valdkonna kogemust, aga koos Kairi ja Helinaga oli kokku enam kui kümme vabatahtlikku, kes tulid, jäid ja kellest said mõne päevaga halastuse misjonärid,” räägib Aare Rüütel. Kui ta küsis Kairilt, miks ta peale esimest ööd edasi jäi, vaatas Kairi teda suurte silmadega ja vastas: “Aga polnud ju kedagi, kuidas ma siis nad jätan,” ja lisas, et oleks seda teinud ka rahata, mis neile hiljem maksma hakati.\n“Või Mario ja Kristin, kes enam kui 50 päeva järjest olid abis noorte- ja sotsiaalmajade patrullis ning veel mitmel muul ülesandel, ütlesid mulle kord, et nende arstidest vanemad kandsid mitusada eurot neile arvele, sest raha lihtsalt polnud, aga sõita oli vaja ja nii said ka nemad vanemate eeskujul olla eesliinil,” räägib Aare Rüütel. “Õnneks toetas meid aprillis annetuskampaaniaga panustamisbränd Betsafe, mille vahenditest saime hakata kütust kompenseerima.”\nSihtasutuse Kadunud poolt sotsiaalmeedias avaldatud palvele saadeti Saaremaale üle Eesti kontaktivabu termomeetreid, sest neid polnud kusagilt saada ja need sai anda edasi valla sotsiaalosakonna käsutusse, kes neid väga vajas.\n“Selliseid hetki oli palju, ükski meist ei tea neid kõiki, aga kõik meist teavad osa neist ja see lõi osaduse, mis ühendas sellel kevadel endaga 112 teineteisele varem tundmatut inimest,” räägib Aare Rüütel. “Ühendas tervikuks, mis saates korda isetuid tegusid, jagas valgust meie ümber pimenenud kevades.”\nEriolukord näitas, et inimesed vajavad kangelasi. Nad lausa otsivad neid ja mõne leides tahavad nad kangelase kohe mitu korda igasuguse tänu ja tavaariga üle kallata. “Sellel asjal on kaks otsa, aga jäägu igatsus teiega neist kuulda mõnel teisel korral. Siin praegu soovin teiega mõtiskleda eesliini töötajate märkamise üle, kuigi nad kõik – nii meditsiiniasutuste personal, politseinikud, toidukaupluste töötajad jne – olid tööl, kui kriis saabus ja nad jätkasid oma tööd. Tööd, mida nad tegid enne kriisi iga päev ja rahvas ei märganud neid. Ei väärtustanud neid. Nii vaadates võib leida sellest kriisist paljugi positiivset,” räägib Aare.\nVajalik ei ole mitte sõnade tegemine, vaid hädavajalik on tegu ise.\n“Ka meid, sihtasutust Kadunud ja OPEROG operatiivset otsingugruppi motiveeris see kriis panustama veel rohkem ressurssi saartel otsingu- ja päästesündmusele reageerimiseks võrgustiku moodustamisega, lisades sellele juurde hädaolukorras toimetulemise ja ennetamise meetmeid, millest ühena võin nimetada läbirääkimiste alustamist Kuressaare lennujaama inimese kehatemperatuuri mõõtvate termoväravate paigaldamise üle,” võtab ta kokku.\nVabatahtlike tegevus ja teod jäävad tavaliselt märkamatuks. Ülistus ja kummardamine ei peagi inimesele osaks saama tema tegude eest, see saab kuuluda vaid Loojale. Inimese eesmärk siin elus peaks olema Loojat ja loodut teenida, et nõndaviisi päästa oma hing. Küll aga saavad meie teod kirja pandud taevases raamatus. “Meie tegime veidikene „pätti“ ja kirjutasime kõigi teod koos nimedega sisse vabatahtlike töö kokkuvõttesse “76 päeva – 112 vabatahtlikku – 6465 tundi – kokkuvõte vabatahtlike tööst Saaremaa valla kriisistaabis 17.03-31.05.2020”, mis on leitav veebilehelt kadunud.ee,” tänab kõiki vabatahtlikke Aare Rüütel.\nEelmine uudisTÄISPIKK LUGU! Saaremaa kriisikomisjoni liige Aivar Aru: Tuleb tänada neid inimesi, kes tegid julgeid otsuseid eesliinil\nJärgmine uudis Uus üritus golfimaastikul: Augustigolf by Triniti


Esitlusele käskude lisamine toimingunuppude abil - PowerPoint\nEsitlusele käskude lisamine toimingunuppude abil\nTomingunuppe saate esitluses kasutada toimingule osutamiseks ja selle käivitamiseks (nt järgmise või konkreetse slaidi avamine, programmi käivitamine või videoklipi esitamine). Toimingunupu saate valida kujundigaleriist. Seejärel määrake nupukujundi klõpsamisel (või sellest hiirekursoriga üle liikumisel) tehtav toiming.\nMõte on, et esitluse esitamisel saate klõpsake hiirega üle toimingu nuppu, et või:\nNäpunäide.: Toimingunupud annavad visuaalseid vihjeid toimingule, mille nad käivitavad, kuid te saate toiminguid määrata ka muudele objektidele (nt lõikepildid, pildid, tavakujundid või tekst SmartArt-pildil). Allpool toodud juhised rakenduvad ka neile objektidele toimingu lisamiseks.\nLisage nupukujund ja seejärel määrake toiming (antud juhul hüperlink).\nKlõpsake raadionuppu Järgi hüperlinki ja seejärel valige sihtkoht (nt järgmine slaid, eelmine slaid, viimane slaid või muu PowerPointi esitlus), kuhu soovite hüperlingi klõpsamisel siirduda.\nMärkus.: Mis tahes muus programmis (nt Microsoft Office Word või Microsoft Office Excel) loodud faili linkimiseks klõpsake raadionupu Järgi hüperlinki loendis väärtust Muu fail.\nSoovitud käivitatava programmi otsimiseks valige Käivita programm, seejärel Sirvi.\nValige Käivita makro ja seejärel valige makro, mille soovite käivitada.\nMärkus.: Käivita makro sätted on saadaval ainult siis, kui esitlus sisaldab makrot ja esitluse salvestamisel teil tuleb salvestada PowerPointi makrotoega slaidiseanss. Makrode kohta leiate lisateavet teemast Makro käivitamine.\nMärkus.: Valiku Objekti toiming sätted on saadaval ainult siis, kui esitlus sisaldab OLE-objekti.\nKui olete toimingu valinud, valige OK.\nMärkus.: Kui makro ei tööta, veenduge, et PowerPoint on lubatud makrosid käivitada. Lisateavet leiate teemast Office'i failides makrode lubamine või keelamine.\nPildi või OLE-objekti toimingu määramine


Kuigi Hiina valitsus võib olla ametlikult kommunistlik, väljendab Hiina rahvas kapitalismi laialdast toetust. Ligikaudu kolmveerand hiinlastest (76%) nõustub, et vabaturumajanduse tingimustes on enamikul inimestel parem. Ja alates 2002. aastast on hiinlased olnud järjekindlalt üks tugevamaid kapitalismi pooldajaid võrreldes teiste avalikkustega kogu maailmas, isegi rohkem kui ameeriklased ja lääneeurooplased.\nViimase 30 aasta jooksul on Hiina majandus toonud tohutuid muutusi. 1970. aastate lõpus hakkas valitsus majandust avama välisinvesteeringutele ja erastamisele. Nende muutustega kaasnes taevane majanduskasv - keskmiselt 10% alates 1980. aastast. Kolmapäeval avaldas Rahvusvaheline Valuutafond (IMF) arvandmed, mille kohaselt Hiina on nüüd maailma suurim majandus, ületades USA-d, ehkki see saavutus on arutluse all.\nHiina uskumatu majanduslik laienemine on pannud hiinlased olema oma majandusolukorraga ülekaalukalt rahul ja oma tuleviku suhtes optimistlikud, selgus seal Pewi uurimiskeskuse 2014. aastal läbi viidud uuringust. Kuid meie küsitlus on näidanud ka Hiina rahutuste madalseisundit tänapäeval, kuna paljud kurdavad inflatsiooni, ebavõrdsuse ja korruptsiooni üle.\nSuurem osa hiinlastest (89%) arvab, et nende majandusega läheb hästi, mistõttu on nad selle meetme osas kõigi teiste 43 uuritud riigiga võrreldes kõige õnnelikumad. Ja nad usuvad, et asjad lähevad ainult paremaks. Kaheksa kümnest väidavad, et järgmise 12 kuu jooksul jätkub majanduse paranemine. Ja 85% arvab, et nooremal põlvkonnal on majanduslikult parem kui nende vanematel. See optimism on täielikus vastuolus leidudega Euroopas ja USA-s, kus laialdane enamus usub, et nende lastel läheb edaspidi halvemini.\nVaatamata Hiinas roosilisele pildile kurdavad paljud hiinlased ebavõrdsust (väga suur probleem on 42%) ja inflatsiooni (38%). Enam kui neli kümnest (43%) väidavad, et nende valitsuse majanduspoliitika on süüdi rikaste ja vaeste lõhes oma rahvuses, mis on üks uuringu kõigi riikide kõrgematest protsentidest.\nHiinlased pole rahul ka nähtava korruptsioonitasemega. Eelmisel aastal ütles 53%, et korrumpeerunud ametnikud on väga suur probleem. Ja sel aastal väidab 38%, et altkäemaksu andmine on elus edasipääsemiseks oluline, mis on märkimisväärselt suurem kui globaalne mediaan 16% (protsentides öeldes 7, 8, 9 või 10 0–10 tähtsuse skaalal).\nPopulistlikud vaated Euroopas: see pole ainult majandus\nPaljud tehnikaeksperdid ütlevad, et digitaalsed häired kahjustavad demokraatiat\nAbielus täiskasvanute osakaal on USA usurühmades väga erinev


Sul on võimalik määrata dialoogi lisatud juhtelementide omadusi. Näiteks on sul võimalik muuta lisatud nupu värvi, nime ja suurust. Dialoogi luues või redigeerides on sul võimalik muuta enamikku juhtelementide omadusi. Samas saab mõningaid omadusi muuta vaid töötamise ajal.\nJuhtelemendi omaduste muutmiseks koostamisrežiimis tee juhtelemendil paremklõps ning vali Omadused.\nTitle is: Juhtelementide omaduste muutmine dialoogiredaktoris


Allan Keri Hotel And Suites - Benin City - Hotels.com\nAllan Keri Hotel And Suites, Benin City, Edo, NigeeriaSihtkoht\nKuningate väljak – 10 km\nOba palee – 10,2 km\nSamuel Ogbemudia staadion – 11,4 km\nBenini Ülikool – 13 km\nWestern Delta ülikool – 36 km\nEmiliano Edosonwa, Oka, Benin City, 300251, EDO STATE, Nigeeria\nAllan on restoran, mille spetsialiteet on kohaliku ja rahvusvahelise köögi toidud. Saadaval on hommikueine, lõunasöök ja õhtusöök.\nKas Allan Keri Hotel And Suites võimaldab tasuta tühistamist kogu raha tagasimaksmisega?\nJah, Allan Keri Hotel And Suites pakub meie saidil tagastamisele kuuluva ettemaksuga tube, mille puhul tühistamisvõimalus kehtib ka veel mõned päevad enne saabumistähtaega. Täpsemat teavet leiad majutusasutuse kehtestatud tühistamistingimustest, millega tasub kindlasti tutvuda.\nKas Allan Keri Hotel And Suites pakub kohapeal parkimisvõimalust?\nKas Allan Keri Hotel And Suites lubab kaasa võtta lemmikloomi?\nMillised kellaajad on Allan Keri Hotel And Suites kehtestanud sisse- ja väljaregistreerumiseks?\nJah, Allan pakub võimalust kohaliku ja rahvusvahelise köögi toidud. Lähiümbruse söögikohti: Whatan Chinese Restaurant (4,5 km majutuskohast), Chinese Restaurant (6,2 km majutuskohast), Buka Queen (6,2 km majutuskohast).


Noored hinged | Krati blogi\nAnton Hansen Tammsaare “Noored hinged” NUKU teatris.\nFoto Nuku teatri kodulehelt.\nKogu lavakujundus, näitlejate liikumine ja mäng, kõik oli väga nauditav :)\nVaatamiseks sattus väga palav päev, st oleksin etendust kindlasti veel rohkem nautinud, kui saalis oleks olnud jahedam.\nHoolimata ülikuumast ruumist, etendus mulle väga meeldis.\n« Kaunimate Aastate Vennaskond Laulupeo nädalavahetus »


DelfiRusÄrilehtSportPublikForteNaistekasEPLEkspressMaalehtRahva häälDelfi TV\tTOP 15 Inimesed Muusika Teater Film ja TV Hilife. Publiku videod Publik pildis Igav.ee Mängud 20.03.2017, 12:56TOP 9: Protestilauludest lihtlabase pornograafiani ehk kõige kõmulisemad Eurovisioni etteasted läbi aegade (16)\n4\tFoto: Scanpix\n1. Ping Pong, Iisrael (2000)2000. aasta lauluvõistluse ajal pidasid Iisrael ja Süüria sõda. Ping Pong otsustas õli tulle valada ja rahu nimel peaproovis Süüria lippudega lehvitada. Raevunud Iisraeli poliitikud nõudsid riiklike väärtuste peale sülitanud pop-bändi eemaldamist Eurovisionilt ja ähvardasid neid vastase juhul rahastuseta jätta. Ping Pong lehvitas sellest hoolimata lippe ka finaalis, ent paraku noppisid nad võistluselt kõigest seitse punkti.\n2. Conchita Wurst, Austria (2014)Homoseksuaalide vastane Venemaa president Vladimir Putin nimetas 2014. aastal Eurovisionit “üleeuroopaliseks geiparaadiks”. Vahetult pärast seda võidutses lauluvõistlusel aga Austria muusik Tom Neuwirth ehk “habemega naine” Conchita Wurst. Fööniksina tuhast tõusmisest laulnud artist näitas oma võiduga koha kätta homofoobidele, kes teda võistluse eel ahistasid.\tSeotud lood:\n3. Stephane and 3G, Georgia (2009)\tVaid aasta pärast Georgia sõda Venemaaga, asuti lauluvõistluse vahendusel Vladimir Putinit tögama. Euroopa Ringhäälingute Liidu hinnangul oli pala nimega “We Don’t Wanna Put In” Eurovisioni jaoks “liiga poliitiline” ja Georgial paluti selle lüürikat muuta või võistlusele mõni muu laul esitada. Riik keeldus ja otsustas võistlusel mitte osaleda.4. Paul Oscar, Island (1997)Homoseksuaalne popartist tekitas oma etteastega suurt furoori. Pala “My Final Dance” lavanumbrit ilmestasid 4 lateksisse mähitud naisterahvast, kes end provokatiivselt vastu valget nahkdiivanit hõõrusid. Tänase päevani nimetakse Paul Oscari etteastet Eurovisioni ajaloo üheks riskantsemaks ja liialt seksuaalseks sõuks.5. Dana International, Iisrael (1998)Enne Conchitat oli Dana International — esimene transseksuaalne artist, kes 90ndatel oma riiki Eurovisionil esindas. Tema osalemine tekitas Iisraelis kõva vastukaja ning õigeuslikud juudid asusid lausa tänavatel protesteerima ja muusikule surmaähvardusi saatma. Dana näitas aga oma vastastele koha kätte ning haaras oma võimsa etteastega lauluvõistluse trofee.6. Daniel Diges, Hispaania (2010)Danieli looga oli küll kõik tiptop, ent tema number läks Eurovisioni ajalukku hoopis pöörase fänni tõttu, kes otsustas Hispaania eurolauliku etteaste ajal lavale hüpata. Fänni näol oli tegemist Katalooniast pärit kurikuulusa kaskadöriga Jimmy Jump, kes oli varasemalt seganud ka mitmeid tähtsaid jalgpallivõistlusi. Jimmy lõpetas vangikongis ning aset leidnud intsident pani Eurovisioni turvameetmed tõsise küsimärgi alla. Euroopa Ringhäälingute Liit avaldas suur kahetsust ja otsustas lähtuvalt auluvõistluse reeglitest anda Danielile võimalus pärast viimast pala uuesti lavale astuda.7. Donatan ja Cleo, Poola (2014)Kui Poola naasis pärast 2 aastat kestnud pausi Eurovisionile, ei osanud rahvas aimatagi, et süütu ilmega piigad nii vürtsika show võivad anda. Slaavi naistest ja nende kehavõludest pajatanud artistid astusid eurolavale nappides lüpsinaiste kostüümides ning vaatajad asusid neid süüdistama labases pornograafilisuses. Mainekas sopran Laura Wright nimetas etteastet lausa “pehmeks pornoks”. UK fännid valisid numbri oma lemmikuks, ent žürii arvestuses jäi pala siiski viimaseks.8. Teapacks, Iisrael (2007)Iisrael tekitas taas kõmu, kui saatis Eurovisionile loo “Push the Button”, mis kõneles “segastest valitsejatest” ja “maailmast täis terrorit”. Osad spekuleerisid, et pala peegeldab Iisraeli hirmu ähvardava tuumasõja ees, ent võistluse bossid näitasid sellele rohelist tuld.9. Jean-Claude Pascal, Luksemburg (1961)Luksemburgi võistluslugu “C’est peut-être pas l’Amérique” (“See ei pruugi olla Ameerika“ — toim.) esitati prantsuse keeles ning rahvas võttis seda kui Ronald Regani poolt juhitud Ameerika vastast protesti. Eurovisionil see pala sooja vastuvõttu ei saavutanud, lõpetades kahekümnest osalisest üheteistkümnendal kohal.\nSeotud lood:Olavi Pihlamägi (136)SAAGA JÄTKUB: Eurovision pakub Venemaale võimalust osaleda üle satelliidi, Ukraina võimud... (139)EI, AITÄH: Venemaa pole nõus satelliitülekande vahendusel Eurovisionil osalema (81)TOP 10: Kui riikidevahelised konfliktid osutusid muusikast tähtsamaks ehk Eurovisioni ümber... (1)DISKLAHV? Ukrainat ähvardab Venemaa Eurovisionilt pagendamise tõttu võistluskeeld (230)FOTOD ja VIDEO: Poliitaktivist Meelis Kaldalu smugeldas end Eurovisioni-lavale ja korraldas...\tConchita WurstEuroopa Ringhäälingute Liit (Ebu)EurovisioonJimmy JumpTOPVladimir Putin


DIANA ROSS KIDS: TUTVUGE LAULJA 5 LAPSEGA! - KUULSAD PEREKONNAD\nDiana Ross pole lihtsalt muusikaikoon, ta on ka 5 lapse ema - tutvuge oma lastega!\nSa võib-olla tead Diana Ross kõigi aegade ühe populaarseima ikoonina, kuid lavalt eemal olles on tal veelgi suurem roll: viie lapse ema. Laulja «I'm Coming Out» jagab oma kolme tütart - Tracee Ellis Ross , Rhonda Ross Kendrick ja Chudney Ross - koos oma esimese abikaasaga, Robert Ellis Silberstein ja tema pojad - Evan Ross ja Ross Naess - koos oma teise abikaasaga, Arne Naess , Noorem\nTracee, kes on vaieldamatult meeskonnast kõige kuulsam, möllas kunagi, kui suur ema oli Diana talle ja tema neljale õele-vennale lapsena. «Tundsin, et kasvasin üles tema embuses, mitte tema varjus,» rääkis ta varem Elle Kanada . «Ja see on tema tunnistus. [Tema lapsed] olid alati olulisemad kui kuulsus. »\n10 tärni, kellel pole kunagi lapsi olnud\nThe Sõbrannad täht lisas: «See kuulsuste koletis, mida näeme, võtab nii palju ereda tulega inimesi maha - minu ema kaitses tema valgust. Ma ei tea kuidas. Kuid ta on parem lapsevanem kui Diana Ross. »\nÜks asi, mida Tracee oma ema juures armastas, oli tema «glamuurne» elustiil. Kuid tema sõnul ei lasknud Grammy kandidaadiga artist kunagi sel pähe tulla. «Meie kodu oli täis ilusaid asju,» Must-ish täht selgitas New York Times jaanuaris 2015. «Mu emal olid ilusad riided; mu ema on elegantne; mu ema on glamuurne. Kuid mu ema on ka tõeline ja ma kasvasin üles koos emaga, kellel olid imikud peas roomamas ja sülitasid talle otsa, kui tal olid uhked ja kallid asjad seljas, ja see polnud kunagi probleem. »\nVaadake jumalikke hetki kuulsate vanavanemate ja nende lapselaste vahel\nKa Evanil on olnud koos emaga toredad ajad. Ta meenutas lõbusalt päeva, mil sündis tema tütar Jagger Snow, ja kutsus laulja «Baby Love» haiglasse. Kuigi Diana ja tema naine Ashlee Simpson Ross ‘Vanemad pidid ootama õues, esineja jalutas samal ajal, kui tema tütar saabus, sünnitustuppa.\n'Ma olin nagu:' Mida sa teed ?! ',' meenutas Evan Inimesed . Aga kui ta kord mõtles, kes ta ema on, siis ATL täht teadis, miks õed lasksid Diana mööda. «Need õed ei saa mu ema peatada!» ta naeris. «Nagu Diana Ross lihtsalt jalutab sisse.» LOL.\nSirvige allolevat galeriid, et kohtuda kõigi Diana Rossi lastega!\nosta Amazoni kinkekaart uk\n0% krediitkaardid arvelduskrediidi võlgade hävitamiseks\nArnold Schwarzeneggeri kodu on tema loss! Alumi ‘Terminaator’ Los Angelesi häärberi sees\nAretha Franklin debüteerib drastilise kaalulanguse - ja tundub peaaegu tundmatu\nTyra Banksi liigutavad tsitaadid emadusest sulavad teie südame - vaadake neid siin!\nViies füüsilisest isikust ettevõtja toetus: mis kuupäeval saan taotleda ja kui suur on SEISS-i toetus?\nAvaldati 10 Tesco saladust, sealhulgas selle Aldi hind ja parim aeg ostlemiseks\nGene Simmons loodi oma naise Shannon Tweedi armastamise eest - tutvuge rokkari abikaasaga\nDolly Parton paljastab enda ja mehe saladuse Carl Deani 52-aastane abielu peab üksteist alati hindama\nEbamugav! Oprah Winfrey paljastas, et Joan Rivers kritiseeris teda kunagi kaalu tõusmise eest filmis 'The Tonight Show'\n4 populaarset telesaadet 60ndatel\nmis kell costa avaneb\nducky lahkub ncis 2017\neric murphy eddie murphy poeg\nwilly wonka näitlejate kokkutulek\ntestida ja jälgida kõnekäitleja töid\njerry o connelli naine rebecca romijn


SAS müüb EuroBonuse\n8. nov 2012 17:07\nTäiendus: EuroBonuse müük on päevakorrast maas.\nSAS-i senised, aastaid kestnud jutud „kasumlikkuse taastamisest“ on hakanud lõpuks konkreetsusastet juurde võtma. Nagu Trip.ee-s sai kirjutatud, ähvardab lennufirma omakapital seoses pensionikohustust puudutavate raamatupidamisreeglite muutumisega langeda alla kriitilise piiri. Hiljuti oli SAS olukorras, kus Põhjamaade pangad hakkasid ilmutama tõrksust krediidiliinide uuendamisega. Selleks korraks kõige hullemast SAS siiski pääses, kuid sellel on oma hind. Ajutine hingamisruum tähendab kulude kärpimist, varade müüki ja suure tõenäosusega ka lennupiletite hindade tõusu.\nSAS on teatanud, et lisaraha hankimiseks müüakse 3 miljardi Rootsi krooni (451,5 miljoni euro) väärtuses varasid. Samas ei ole lennufirma täpsustanud, mida sinna hulka arvatakse. Skandinaavia ajakirjanduse andmetel käib jutt eelkõige kolmest asjast: müüki lähevad SAS-i Norra regionaalharu Widerøe, SAS-i maapealne teenistus (SAS Ground Handling) ja SAS-i püsikliendiprogramm EuroBonus.\nSkandinaavia suurima regionaallennufirma Widerøe ostuks on juba soovi avaldanud lennufirma enda piloodid, kaasates selleks erainvestoreid. Kui SAS soostub Widerøe neile müüma, tähendab see lennufirma töötajate kaasamist omanikereingi. Widerøe lennutas 2011. aastal 2,5 miljonit reisijat ja teenis maksustamiseelset kasumit 430 miljonit Rootsi krooni (5 miljonit eurot).\nSAS Ground Handling on Skandinaavia suurim maapealne teenistus, mille eelmise aasta käive ulatus 1,3 miljardi Rootsi kroonini.Potentsiaalsetele ostjatele on müügipakkumised juba välja saadetud. Samas pole üksuse müük niisama lihtne – 2010. aastal sõlmiti töötajatega kokkulepe, kus töötajad nõustusid palkade külmutamisega tingimusel, et SAS ei anna teenust firmast välja. Nüüd nõuabki maapealne teenistus 25 protsendilist palgakasvu juhul, kui firma peaks müüki minema.\nKõikidele, kes on juhtumisi SAS EuroBonuse püsikliendiprogrammi liikmed, pakub kõige rohkem huvi loomulikult EuroBonuse võimalik müük. 2011. a. lõpul oli EuroBonuse programmil kokku 2,8 miljonit liiget. Näiteks Rootsis on ühel igast kolmest täiskasvanud rootslasest EuroBonuse kaart. Potentsiaalset ostjat huvitab eelkõige programmi märkimisväärne kliendibaas.\nVastavalt EuroBonuse tingimustele võib SAS programmi tühistada või asendada ühekuulise etteteatamisega. EuroBonuse kadumine pole siiski eriti tõenäoline. Pigem võib juhtuda midagi sarnast, kui Air Canada müüs ära lojaalsusprogrammi Aeroplan. See tähendab, et miile/punkte võib koguda väga erinevate asjade ostmiselt ja ka kogutud miilide realiseerimisvõimaluste ring laieneb. Kas ja kuidas puudutab see Estonian Airi, millega saab samuti koguda-realiseerida lennumiile, on veel vara öelda.\nSAS-il oma Taskilad\nSarnaselt Estonian Airiga tekitab ka SAS-i puhul palju paksu verd nende tippjuhtide palgad. Hoolimata sellest, et lennufirma on viimase 10. aastaga kaotanud keskmiselt 1,2 miljardit Rootsi krooni aastas ja pole kasumit näidanud alates 2007. aastast, ei tohiks selle juhid küll millegi üle kurta. Näiteks SAS-i juhi Richard Gustafsoni palka ja teisi boonuseid (s.h pensioni) hinnatakse 11,1 miljoni Norra krooni (ehk umbes 1,5 miljoni euro) suuruseks. Norrakaid vihastab see summa eriti võrdluses kasumis oleva Norwegiani tippjuhi palgaga, mille suuruseks on 1,9 miljonit Norra krooni. Ka teiste SAS-i teiste tippjuhtide palgad on kaugelt kõrgemad nende odavlennufirma kolleegide omast.\nSAS sarnaneb Estonian Airiga veel ühes asjas – teenindatud reisijate pealt ei teenita kasumit. Illustratsiooniks Norwegiani ja SAS-i võrdlev graafik. Kokkuvõttes tähendab see seda, et varasid võib küll müüa, kuid ellujäämiseks tuleb iga lennureisija pealt hakata ka tulu teenima (Estonian Airi kohta kirjutas samal teemal Äripäevas Erki Urva).\nloetud 1205 korda\nloetud 37810 korda


Tuhast tõuseb taas ... - www.virumaa.ee\n« Toomarahva turismitalu\nVE: Pühavaimu kirik »\nTuhast tõuseb taas …\nOleg Gross süüdistab Haljala Ehitust\nLangeb ja tõuseb ehk olukord Lepnal kuus tundi pärast tragöödiat. Katus langeb, et tööstus tuhast tõuseks. Foto: Tairo Lutter\nLepna lao- ja tootmiskompleksi põlengus 30-60 miljonit krooni kaotanud suurärimees Oleg Gross ei kavatse oma majapidamist tulevikuski kindlustada ja süüdistab AS-i Haljala Ehitus töömehi tulekahju põhjustamises.\n“Mul on sada protsenti selge, millest see põlema läks,” ütles Oleg Gross eile lõuna ajal Lepnal. Tema ümber käisid tulekahjujärgsed koristustööd, kaks tuletõrjeautot pidas sisselangenud katustega majade juures jätkuvalt valvet. Kesk õue kõrgusid karastusjookide ja õlle kastid, mis presendiga kaetud. Katustelt kisti maha plekki.\nGross on veendunud, et kahjutuli süttis Haljala Ehituse töömeeste keevitustöödest. “Mis Haljala Ehituse juures ebameeldivalt üllatas, oli see, et pool viis panid nad oma pillid kokku ja astusid minema. Oleks võinud appi jääda,” pahandas Gross.\n“Kuni pole ekspertide otsust, ei saa süü kohta midagi kindlat väita,” ütles Oleg Grossi arvamusi kommenteerinud Haljala Ehituse juhataja Vello Nõmmik.\nTema andmeil oli tulekolle 24 meetrit keevituskohast eemal. “Säde nii kaugele ei lenda,” väitis ta.\nMurelik Nõmmik kartis, et kui tema firmalt kahjutasu välja nõutakse, tähendab see kindlat pankrotti.\nGross ise põlengu pärast pankrotti ei pelga. Ta tunnistas, et loomulikult paneb tulekahju mõneks ajaks põdema. “Kümme kuni viisteist miljonit krooni, mida on vaja taastamistööde alustamiseks, on mul olemas,” ütles mullu 27 miljonit krooni kasumit teeninud ärimees.\nHoolimata hiiglaslikest kahjudest ei kavatse Oleg Gross oma tootmishooneid kindlustada. Ta umbusaldab kindlustusfirmasid.\n“Kuulen palju, kui mesikeelselt lepinguid sõlmitakse, aga samas tean ka seda, kui keeruline on kahjude eest hüvitust saada,” rääkis ta. Lepna kompleksi taastades kavatsetakse nüüd ehitada rohkem tulekaitsemüüre.\nGross eitas kahtlusi, nagu oleks Lepna kompleksi põleng ette planeeritud ja mingil kombel temale kasulik. “Ma pole kellelegi võlgu. Ma ei hoidnud siin ka võõraid kaupu. Kui ma oleksin ise oma vara külge käe pannud, peaks ma peast segi olema,” lisa ta.\nSuurärimehe kinnitusel on alles enamik tema firma raamatupidamisdokumente ja arhiive.\nKoondamisi ei tule\nKõik viissada Lepnal seni töötanud inimest saavad ka edaspidi tööd, kedagi sundpuhkusele ei saadeta, kinnitas Oleg Gross. Eile oli häiritud saja töötajaga kondiitritsehhi töö, tordimeistreile anti luuad pihku.\nMillised olid Grossi jaoks tuleõnnetuse õppetunnid?\nÄrimees jäi pikaks ajaks mõttesse. Taevas tiirutas trillerit lastes lõoke, tuul kandis ninna kärsahaisu. “Vahepeal oli mul tunne, et kurjust ja kadedust on Eestimaal tohutult, aga eile kohtasin nii palju inimlikku headust, toetust, kaastunnet, mõistmist. Võttis silma märjaks,” ütles Gross.\nLäänevirulaste eriline, õnnetuses kannatanut toetav suhtumine hakkas silma ka teleajakirjanik Ago Gaškovile. “Mõtlesin, et kui selline asi juhtunuks Kohtla-Järvel, võib-olla oleks kõik see õuele tassitud kaup ammu ära varastatud, aga siin…,” tähendas Gaškov.\nVirumaa Teataja andmeil joodi tuld kustutades tühjaks vaid paar leekidest päästetud veepudelit.\nVarguste kohta andmeid pole.


Vitamiinid ja salv liigestest - Selle kuu pakkumised\nD kasutajatel suurem efekt luu mineraalsele tihedusele ja kollageeni moodustumisele kui naistel, kes võtsid vaid kaltsiumit ja D-vitamiini. Sobib ka näo ja käte hoolduseks. Liigestel on tohutu koormus ja arenema hakkab artroos. Ka Belgias läbi viidud uuringus Barel et al. Esimeste tulemuste hindamiseks tuleb oodata vähemalt kuu aega ning seejärel võib vastavalt vajadusele toidulisandi, mida tarvitate koos glükoosamiiniga, asendada mõne teisega, et näha, kas toime on parem.\nReumaatiliste valude, putukahammustuste, huuleohatise, nahapõletike, liigese valude, lihaspingete korral või lihtsalt nahka rahustava ja pehmendava kreemina.\nSäilitab naha elastsuse, hoiab naha pehmena. Sobib ka näo ja käte hoolduseks.\nNahka taastav, pehmendav, rahustav toime.\nKuusevõrse salv — Kuusevõrsed sisaldavad C vitamiini, kaaliumi, magneesiumi, karotenoide. Reumaatilise artriidi rheumatoid arthritis puhul ründab immuunsussüsteem keha enda liigeseid ja viimastega seotuid kudesid ehk tekib nn.\nSeda tõestab topeltpime, platseebo-kontrollitud kliiniline uuring Spector et al. Nii Artifit kui Kadakakreem toimivad veelgi paremini lisades juurde mõni tilk Olio Plus eeterlike õlide segu. Koos meditsiini arenguga pikeneb inimeste keskmine eluiga tööstusriikides pidevalt. Tänu antibiootikumidele ja kõrgtehnoloogilisele meditsiinile on keskmine eluiga pikenenud viimase aasta jooksul peaaegu kaks korda.


Eile lõppes jooksukrosside sari Elva Sügis 2016 | elva24.ee\nEile lõppes kolmeetapiline jooksukrosside sari Elva Sügis 2016, kus osales kokku 94 jooksjat.\nKolm etappi toimusid Elva staadioni parkmetsas, esimene etapp joosti 15. septembril, teine 22. septembril ning viimane etapp toimus eile, 29. septembril.\nMeesjuuniorite klassis anti välja esikoht Kristjan Joosepile.\nNaisteklassis tuli ainukese jooksjana võitjaks Hedi Verev, meesteklassis võitis Illimar Born, teiseks tuli Raivo Laanemets ja kolmandaks tuli kokkuvõttes Robert Jakob Oetjen.\nNaisveteranidest sai esikoha Marit Kiljako, teise koha Aire Rehme ning kolmanda Tiina Lille. Meesveteranide klassi võitis Andres Hiiemäe, teiseks ja kolmandaks tulid Heiki Mäesalu ja Toomas Kuris.\n2008. aastal ja hiljem sündinud tüdrukutest võitis kokkuvõttes Kadri Ann Jänes. Teisele kohale tuli Taali Lehtveer ning kolmandale Liina Aunap. Poistest võitis kokkuvõttes Karel Pastarus, teiseks ja kolmandaks tulid vastavalt Indrek Roosaar ning Kevo Kasesalu.\nTüdrukud 2006/2007 sündinutest võitis Marie Pihlap, teiseks tuli Mia Erikson ja kolmandaks Ingrid Hiiemäe. Poistest võitis samas vanuseklassis Andreas Trumm, tema järel Martin Trumm ning kolmandaks tuli Joonas Vähi.\n2004. ja 2005. aastal sündinud poistest võitis Martin Elias Tamm, teiseks tuli Markus Pähklamäe ja kolmandaks Rasmus Kivari. Tüdrukutest võitis Iiris Rehme, teiseks tuli Kaisa Kaine ja kolmas koht kuulus Egle-Leane Soonbergile.\nTüdrukud 2002/2003 sündinud vanuseklassist võitis kokkuvõttes Kadi-Liis Hansen, teine koht Elise Täär ja kolmandaks tuli Alice Dedov. Poistest võitis sarja samas vanuseklassis Küllo Vask, teine ja kolmas koht Heiki Vabrit ja Ville Markus Varit.\nPoistest aastal 2000 ja 2011 sündinud võitis Edward Henno ning teisele kohale jooksis kokkuvõttes Hans Leonhard Kõrgesaar. Kolmandat kohta ei antud. Samas klassis võidutses tüdrukutest Fee-Marlen Mägi ning teise koha sai Kai Riin Zukker.\nParimate autasustamine toimub 14. oktoobril kell 18:00 Elva LendTeatris. Autasustatakse iga vanuseklassi kuute parimat, kes on osalenud vähemalt kahel etapil.\nJooksukrossi kokkuvõtvaid tulemusi vaata http://spordiliit.elva.ee/images/dokumendid/Jooksusari_2016_III.pdf


Diaz peksis fotograafi?\n20. detsember 2004 | MOVIES.ee\n8.Tallinna Pimedate Ööde Filmifestival toimub tänavu 27.novembrist 12.detsembrini Tallinnas, Tartus ja Viljandis.\nSel aastal avab PÖFF festivali raames esmakordselt võistlusprogrammi, kus rahvusvaheline zhürii hindab Euroopa ja Aasia riikide parimat filmitoodangut. Võistlusprogrammi Grand Prix - 10 000 krooni ja auhinnameene paneb välja Tallinna linn. Konkurss lisab juba kaheksandat aastat toimuvale festivalile varasematega võrreldes võistluspinge, kinokülastajale tähendab see veelgi mitmekesisemat filmide valikut. Seega võib tänavusel PÖFF-il näha varasemast enam Aasia kino, põhirõhk on siiski Euroopa filmidel. Eksootilisemat maitset Aasia kõrval lisab veelgi Aafrika filmide eriprogramm.\nUuendusena ja eelkõige esmakülastajatele mõeldes koostatakse sel aastal meie filmitundjate ning tunnustatud kriitikute kaasabil viie filmi paketid, mis aitavad mahukas programmis oma valikut teha.\nNagu varasematel aastatel hõlmab PÖFF ka tänavu kolme allfestivali oma programmide ja zhüriidega.\nPimedad ööd stardivad Uneskõndijate tudengifilmi festivaliga\nTallinna Pimedate Ööde Filmifestival alustab filmiralliga juba 27.novembril, mil Sõpruse kinos ja Sütiste Majas algab Sleepwalkers’ tudengifilmi festival ehk Uneskõndijate invasioon. Festivali pileteid ja passe saab alates 15. novembrist osta toimumispaikade kassadest ja Linnateatrist.\nTänavu viiendat korda toimuv rahvusvaheline festival koondab võistlusprogrammi 82 hoolikalt valitud anima-, dokumentaal- ja lühimängufilmi 26-st riigist. Filme hindab 5-liikmeline rahvusvaheline žürii ning välja antakse 7 auhinda. Eriprogrammis on võimalik tutvuda Cannes’i filmifestivali tudengifilmide selektsiooniga, mille žüriid juhtis Emir Kusturica. Lisaks Hollandi eksperimentaalkino ülevaade, Põhjamaade ja Venemaa värske ning ohtralt auhinnatud videokunst, vanade ja väärikate filmitegijate noorpõlvetööd ning eelmise Sleepwalkers’i võidufilmid. Festivali raames toimuva filmikooli teemaks on montaaž ning lektoriteks tuntud Euroopa filmiprofessorid ja -praktikud.\nFestivali meelelahutuslikum osa on hilisõhtused panorama-seansid, mis toimuvad olenemata ilmast Sütiste Maja avatud sisehoovis. Tasuta seanssidel tutvustatakse Eesti tudengifilmi selle aasta rikkalikku saaki, võetakse mõõtu naabrite lätlaste tudengitöödelt ning linastatakse lustakas valik võistlusprogrammi kandideerinud tantsufilme. Vabaõhuseansid on pinnaseks foorumile festivalile saabunud rahvusvaheliste külaliste ja kohalike filmihuviliste vahel, ent aitavad kõigil meediaga kokku puutuvatel inimestel leida kasulikke kontakte filmimeediumi tundvate noorte ja vanade seast.\nSleepwalkers’ tudengifilmi festival koondab kokku parimad tudengifilmid ja nende autorid, et esitleda neid nii filmisõpradele kui -professionaalidele. Festivali eesmärk on luua soodne pinnas rahvusvaheliseks erialaseks kogemustevahetuseks ning tuua see hämarate stuudioseinte vahelt nende inimeste sekka, kes alles avastavad enda jaoks filmikunsti ja köögipoolele ehk ei trügigi.\nSleepwalkers’ tudengifilmi festival avatakse 27. novembril kl 19:00 Sõpruse kinos (Vana-Posti 8). Festivali lõputseremoonia toimub 3. detsembril kl 16:00 Sütiste Majas (Sütiste 21). Filmikoolis käiakse 1. – 3. detsembril TPÜ Kultuuriteaduskonna hoones (Lai 13).\nLaste- ja noortefilmide alafestival\n27.novembril algav laste- ja noortefilmide festival Just Film näitab skandaalse Hollandi filmilavastaja Theo Van Goghi viimaseks jäänud filmi.\nSel aastal valminud "Cool!" räägib loo tänapäeva linnanoortest, kes saavad oma eluõppetunni kuritegevusest. "Crime doesn't pay!" - võib kõlada filmi moraal. Film sisaldab vägivalda, valimatut keelekasutust ja muud, mille tõttu ei saa seda soovitada kõige noorematele vaatajatele. "Cool!" on skandaalselt mõrvatud režissööri viimane film. Oma esimese linatöö tegi ta aastal 1982 ja on vändanud üle 20 filmi. Kuulsa maalikunstniku Vincent Van Goghi sugulane Theo oli vastuoluline nii inimese kui loojana. Ta seisis sõnavabaduse ja inimõiguste eest. Tema filmid islamist ja rassismist tekitasid Hollandis ning ka väljaspool tuliseid vaidlusi pannes proovile varjatud hirmudega väikekodanlaste taluvuse.\nTheo Van Gogh lahkus islamiäärmuslaste käe läbi 2.novembril käesoleval aastal. Politsei on tänaseks vahistanud juba üheksa kahtlusalust, keda seostatakse filmilooja mõrva korraldamisega. Islamiäärmuslaste viha alla langes filmilooja seoses filmiga "Submission", mis rääkis mosleminaiste rõhumisest. Van Gogh töötas ka filmi kallal, mis räägib kaks aastat tagasi tapetud Hollandi populistlikust poliitikust Pim Fortuynist. Esilinastus pidi toimuma jaanuaris.\nJust Film 27.november - 4.detsember\nPimedate ööde kuulsusrikas ajalugu\nKui 1997.aastal, kui Pimedate Ööde Filmifestival algas, koosnes programm 27 filmist, mida käis vaatamas 4500 külastajat, siis mullu ületas vaatajate arv Tallinnas ja Tartus 45 000 piiri. Samuti on PÖFF leidnud oma kindla koha maailma festivalide kalendris, väliskülalisi käis mullu PÖFF-il 22 riigist. Tänavuste külaliste nimekiri on veel täpsustamisel.\nKindel on PÖFF-i avaüritus - see on aastal 1925 valminud filmi "Ooperi fantoom" linastus (rez. Rupert Julian), mida saadab Vanemuise Sümfooniaorkester, dirigendiks David Charles Abell (Inglismaalt). Esimene avalöök antakse 2.detsembril Tartus, järgnevad Tallinn ja Pärnu. Sama kindel on ka festivali lõpufilm - ka see on "Ooperi fantoom", sedakorda aastast 2004, valminud USA-s, Joel Schumacheri käe all. Eriti tähelepanuväärne on tõik, et tegemist on filmi maailma teise esilinastusega - vaid kaks päeva varem linastub Andrew Lloyd Webberi muusikal ja Gaston Leroux romaanil põhinev "Ooperi fantoom" Londonis.\n•\tPÖFF-i põhiprogrammi saab vaadata Tallinnas, Tartus, Pärnus ja Viljandis 3-12.detsembrini.\n•\tTudengifilmide festival «Sleepwalkers» 27. novembrist 3. detsembrini Tallinnas Sõpruse kinos\n•\tLaste- ja noortefilmide festival «Just Film» 27. novembrist 4. detsembrini Nukuteatris\n•\tAnimafilmide festival «Animated Dreams» 8.–12. detsembrini Tallinna kobarkinos


Kuidas elatisraha k�tte saada?\nEmad ei saa isadelt lastele m�eldud elatist k�tte, samas m�tleb riik v�lja uusi viise, kuidas kohustuse mittet�itjaid karistada. Millised on seadusest tulenevad v�imalused ja muud lahendused, et lapsed elatiseta ei j��ks?\nViimase aja kisa, et elatisev�lglasi �ha kurioossemate meetmetega pigistada, said alguse �hest iseenesest lihtsast s�ndmusest. �ks Eesti elanik esitas Euroopa Inim�iguste Kohtule (EIK) kaebuse, milles v�itis, et tema inim�igusi on rikutud. Rikutud seel�bi, et tema lapse elatisraha kohtumenetlus ja t�itemenetlus on kokku kestnud juba �le k�mne aasta. Lapse isa ei ole siiani suudetud kohtuotsust t�itma panna. EIK andis asjale menetlusloa. Tegu on olulise saavutusega, kuna EIK annab menetlusloa umbes 2‒3%-le laekunud kaebustest ning kohus hakkab asja arutama �ldjuhul vaid siis, kui n�hakse riikide �iguss�steemides t�sisemaid puudusi, millel on laiemad m�jud. Ilmselt pani see kohtuasi Eesti justiitss�steemi m�ningast piinlikkust tundma. Riik peab tagama, et kohtulahendeid t�idetakse EIK on teiste riikide puhul varem j�rjepidevalt otsustanud, et t�itemenetluse eest vastutab riik, sest t�itemenetlus on kohtupidamise teine etapp ja need kuuluvad kokku. Riik peab tagama, et kohtupidamised viiakse l�puni m�istliku aja jooksul ja kohtulahendid t�idetakse. Siiani on Eesti riigiv�imu esindajad p��dnud end kohtulahendite t�itmise t�hususe eest vastutamisest distantseerida. Riigi justiitsorganid on v�itnud, et elatisrahade lahendid on justkui kohtut�ituritele “�le antud” ning vastutus seel�bi justkui samuti edasi delegeeritud. Ehk siis riigil nagu enam mingit vastutust polekski. Kuid EIK n�eb asja teistmoodi. Just riik peab selle eest vastutama, et t�itemenetlused kulgeksid kiirelt ja korrektselt. Riik peab tagama oma kodanike p�hi�iguste kaitse. Emad ei saa isadelt lastele m�eldud elatist k�tte, samas m�tleb riik v�lja uusi viise, kuidas kohustuse mittet�itjaid karistada. Millised on seadusest tulenevad v�imalused ja muud lahendused, et lapsed elatiseta ei j��ks? web hosting services top\nViktor Turkin, vandeadvokaat, advokaadib�roo Viktor Turkin\nViimase aja kisa, et elatisev�lglasi �ha kurioossemate meetmetega pigistada, said alguse �hest iseenesest lihtsast s�ndmusest. �ks Eesti elanik esitas Euroopa Inim�iguste Kohtule (EIK) kaebuse, milles v�itis, et tema inim�igusi on rikutud. Rikutud seel�bi, et tema lapse elatisraha kohtumenetlus ja t�itemenetlus on kokku kestnud juba �le k�mne aasta. Lapse isa ei ole siiani suudetud kohtuotsust t�itma panna. EIK andis asjale menetlusloa. Tegu on olulise saavutusega, kuna EIK annab menetlusloa umbes 2‒3%-le laekunud kaebustest ning kohus hakkab asja arutama �ldjuhul vaid siis, kui n�hakse riikide �iguss�steemides t�sisemaid puudusi, millel on laiemad m�jud. Ilmselt pani see kohtuasi Eesti justiitss�steemi m�ningast piinlikkust tundma.\nRiik peab tagama, et kohtulahendeid t�idetakse\nEIK on teiste riikide puhul varem j�rjepidevalt otsustanud, et t�itemenetluse eest vastutab riik, sest t�itemenetlus on kohtupidamise teine etapp ja need kuuluvad kokku. Riik peab tagama, et kohtupidamised viiakse l�puni m�istliku aja jooksul ja kohtulahendid t�idetakse. Siiani on Eesti riigiv�imu esindajad p��dnud end kohtulahendite t�itmise t�hususe eest vastutamisest distantseerida. Riigi justiitsorganid on v�itnud, et elatisrahade lahendid on justkui kohtut�ituritele “�le antud” ning vastutus seel�bi justkui samuti edasi delegeeritud. Ehk siis riigil nagu enam mingit vastutust polekski. Kuid EIK n�eb asja teistmoodi. Just riik peab selle eest vastutama, et t�itemenetlused kulgeksid kiirelt ja korrektselt. Riik peab tagama oma kodanike p�hi�iguste kaitse.\nOktoober 2012 November 2012 Detsember 2012 Jaanuar 2013 Veebruar 2013 M�rts 2013 Aprill 2013 Mai 2013 Juuni 2013 Juuli 2013 August 2013 September 2013 Oktoober 2013 November 2013 Detsember 2013 Jaanuar 2014 Veebruar 2014 M�rts-Aprill 2014 Mai 2014 Juuni 2014 Juuli 2014 August 2014 September 2014 Oktoober 2014 November 2014 Detsember 2014 Jaanuar 2015 Veebruar 2015 M�rts 2015 Aprill 2015 Mai 2015 Juuni 2015 Juuli 2015 August 2015 September 2015 Oktoober 2015 November 2015 Detsember 2015 Jaanuar 2016 Veebruar 2016 M�rts 2016 Aprill 2016 Mai 2016\nJuuni 2016 Juuli 2016 August 2016 September 2016 Oktoober 2016 November 2016 Detsember 2016 Jaanuar 2017 Veebruar 2017 M�rts 2017 Aprill 2017 Mai 2017 Juuni 2017 Juuli-august 2017 September 2017 Oktoober 2017 November 2017 Detsember 2017 Kevad 2018 Suvi 2018\nAvaleht > Arhiiv > Mai 2016 > Kuidas elatisraha k�tte saada?


Rahukas oktoober 2012 nr 42 by Rahumäe Põhikool - Issuu\nSelles lehes: • Esimene 1. september aastal 2004 ja 2012 • 7 küsimust direktorile • Projekt “Vali Vabadus” tuur meie koolis MEIE KOOL ARVUDES õ/a 2012/13 Õpilasi kokku:690 Esimesi klasse: 3 Õpetajaid: 40 KKK õpetajaid: 16\n• Mida ootavad 1. klassi õpilased koolilt matkapäevalt ja •M u l j e d projektikoolituselt • Saame tuttavaks uute õpetajatega • Kas käekiri on käest ära?\nESIMENE ESIMENE SEPTEMBER ÜHEKSANDIKE MEENUTUSTES Minu esimene koolipäev Rahumäe põhikoolis oli 9 aastat tagasi. Mäletan Frederika Stella 9a: veel üsna selgelt, kuidas üks suur poiss Jäin oma esimesele 1. mind käekõrval aulasse viis. Meid oli septembrile hiljaks, kuid kokku 63 – esimese klassi põngerjat! See M a r i - A n n sellest polnud midagi, sest oli 1. september 2004. Praegusest aulast ( õ p p i s m e i e üks 9. klassi õpilane erines see selle poolest, et see oli veidi koolis 1b-6b): ootaski mind, et saali viia. kulunud... Olin pisike ja Ma kartsin kohutavalt. Meeles seegi, et direktor Matti hirmunud, kui Martinson pidas kõnet ning kinkis meile läksin 1. septembril koolimütsid ja meie esimesed õpikud – kooli. Kuid pärast käisin uhkelt ringi, sest aabitsad. Mind valdas imeline tunne, esimese klassi õpilane oli tore olla. liblikad olid kõhus. Tundsin, et olin juba suur ning mitte enam väike lasteaialaps. Teemo 9a: Aktusel saime koolimütsid ja kui koju Minu esimeseks klassijuhataks oli Kesti läksin, siis õde rääkis, et temal on ka selline ja Pära ning esimeseks pinginaabriks siis me käisime terve päev nende mütsidega Kristelle, kes on mul veel ringi. siiani mõningates tundides Rasmus 9a: pinginaaber. Mona 9b: Astusin kooli Küsisin o m a Äge müts, uued hirmuga, see tundus nii suur k l a s s i k a a s l a s t e l t n i n g sõbrad, limps ja ja seal oli palju lapsi. Mul oli seljas must kringel paralleelklassi õpilastelt, kleit, valge pitsist ema tehtud kampsun mida nemad mäletavad enda ja jalas kingad. Aktusel saime aabitsad, kõige esimest 1. septembrist. mida me kõik kohe uurima hakkasime. Eve Rohtla, kes oli mu klassijuhataja, oli mulle juba Moonika 9b: Tulin kooli, üks suur poiss tuttav, sest ta oli olnud mu õe klassijuhataja ka. võttis mul käest kinni ning ma hakkasin Ma istusin teises reas akna pool koos Joosepiga. nutma. Aga kui avastasin, et mu lasteaia sõbrad on ka siin, siis rahunesin.\n1.B klass 2004. a.\nNr. 42 Oktoober 2012\nJUHTKIRI SÜGIS TÄHENDAB ÕPPIMIST\n7 KÜSIMUST DIREKTORILE\nDan 9B - Rahuka peatoimetaja\nSügis on taas saabunud! Mõnele pakub see rõõmu, mõnele veidike hirmu. Mõnel algab Rahumäel esimene kooliaasta, mõnel viimane. Mis iganes mõtteid sul, kallis lugeja, sügisega, kooli algusega ei ole, tähendab sügis kindlasti ühte asja. See tähendab õppimist ja kõike, mis sellega kaasneb. Loodan. et teil kõigil on suvi mõnusalt ja meeleolukalt möödunud. Ilm oli küll nii, nagu ta oli, n-ö “eestimaine”. Kuid loodetavasti ei takistanud see teil vähemalt ilusatel päevadel ujumas käimist, sõpradega õues olemist ja päikese käes mõnulemist. See sügis on meie koolis päris sündmusrikkalt möödunud. Meie kooliperre on liitunud uued esimesed klassid. See aasta on neid koolijütse päris palju, mõnede arvates meie kooli jaoks isegi liiga palju, aga ma arvan, et kõik saab korda. Märkimist väärib traditsiooniks saanud jalgpalliturniir „Rahukas“. Muljed on meeldejäävad ja head. Spordiga jätkates - toimus meil ka mõnus spordipäev. Loodetavasti läks teil kõigil hästi ja saite kirja head tulemused. Ei saa unustada ka matkapäeva, mis oli väga eriline just selle poolest, et iga klass rändas mööda erinevat matkarada. Loodan, et te kõik saite nautida mõnusat loodust, värsket õhku ja minimaalselt vihma (üheksandatel klassidel sellest puudust ei tulnud). Kõike kokku võttes on see olnud igati kordaläinud uue kooliaasta algus. Soovin teile kõigile mõnusat lugemist ja veel mõnusamat uut kooliaastat!\nOn päevalehed, on nädalalehed. Rahukat kutsume veerandileheks, ilmub ta ju kord õ p p e ve e ra n d i j o o k s u l . Uuel õppeaastal uued rubriigid lehes. Alustame rubriigiga „7 küsimust direktorile“. Iga trükk toob lugejateni 7 küsimust ja 7 vastust. Selle alajaotuse ideeni „aitas kaasa“ I klassi õpilaste mure, et varsti nad lõpetavad kooli ja ei tunne direktorit äragi.(Vt ka intervjuu õpetaja Gea Tammiksaarega). Esimesed küsimused tulevad meil veidike üldisemad. Kust olete pärit? Ma olen sündinud nõmmekas. Sündisin Mai põigi sünnitusmajas, mida praeguseks enam ei ole. Mu lapsepõlv on möödunud Nõmmel ja Rahumäe koolis. Milline on olnud Teie haridustee? Mu esimene kool oli meie kõigi poolt armastatud Tallinna Rahumäe põhikool (Tol ajal Tallinna 27. 8klassiline kool). Siit läksin ma edasi Nõmme Gümnaasiumisse, mis oli siis veel tuntud kui 10. K e s k k o o l . S e a l t a s t u s i n e d a s i Ta l l i n n a Pedagoogilisse Instituuti. Miks valisite direktoriameti? Olen töötanud 15 aastat õpetajana. Mul tekkis selle aja jooksul tahtmine Eesti haridussüsteemi muuta ja nägin, et mul on selleks rohkem võimalusi direktorina töötades. Selline tahtmine viiski mind direktoriks. Millega tegeleb direktor vabal ajal? Mmm, mu suurimad huvid vabal ajal oleksid järgmised: kokandus, reisimine, kunst ja aiandus. Eriti vaimustab mind reisimine. Olen külastanud palju maid. Üks koht, mis on jäänud veel suuresti avastamata, on Ameerika. Tulevikus ongi plaanis see oma reiside sihtkohaks võtta. Mu abikaasa Ene Martinson ütleb et, mul on väga kallid hobid. Milline on direktori argipäev? Ühel tavalisel päeval tegelen ma juhtimisega ja finantsküsimustega. Direktor peab tegelema pedagoogikaga. Päris palju tuleb ka ette koolijõmmide “utsitamist”. Kuidas tahaksite veeta oma pensionipõlve? Enda vanaduspäevadel tahaksin ma enim lihtsalt oma elu nautida. Tegeleda oma hobidega, palju reisida, maailma näha. Seitsmes küsimus on meil naljaküsimus. Kas Te sel sügisel seenel olete jõudnud käia? Kahjuks sel sügisel ei olegi jõudnud seenel käia. Mul ei ole olnud väga palju vaba aega - sel sügisel käisin ma (just jõudsin tagasi) Kanadas. Aga õnneks jõudsin ma seenel käia suvel. Sai korjatud palju kukeseeni ja puna-puravikke. Üldse olen kuulnud, et see aasta on olnud seeneaasta. Kahju, oleks võinud sel sügisel rohkem seenel käia.\nESIMESED KLASSID TERE TULEMAST MEIE KOOLIPERRE! Rahukas uuris, milliste ootustega esimese klassi õpilased kooli tulid ja kuidas nad on kooliellu sisse elanud. Vastuseid oli igasuguseid - positiivseid ja negatiivseid, enamasti ikka positiivsed. Kuidas Sulle meeldib meie kool? Miia-Carolin 1B, Jaan Joosep 1A, Eliis 1A, Mia 1A: Väga meeldib Mihkel-Johan 1B: Täitsa hästi meeldib. Ants 1A: Mulle meeldib siin hästi. Kirstin 1A: Väga Mida Sa ootasid koolist ? Miia-Carolin 1B: Erinevaid üritusi. Mihkel-Johan 1B: . Eriti ei oodanud midagi. Mia 1A, Kirstin 1A, Eliis 1A: Õppimist ootasin. Jaan Joosep 1A: Et saaks õppida matemaatikat. Ants 1A: No... et seal oleksid toredad õpetajad. Mis teile kooli juures üldse ei meeldi, kui üldse on midagi sellist ? Miia-Carolin 1B: Kiusavad poisid. Mihkel-Johan 1B, Mia 1A, Eliis 1A: Ei ole sellist asja. Jaan Joosep 1A: Mulle ei meeldi 4. klassi poisid kes kiusavad. Kirstin 1A: Pole midagi. Rahukas soovib väikestele kooliõdedele ja koolivendadele vahvaid ja sisukaid koolipäevi, et üheksa aasta pärast saaksid nad küsimusele, kuidas Sulle meie kool meeldib, vastata ikka: “Hästi meeldib!”\nKÄTTE JÕUDNUD … SÜGIS Evelin, Frederika, Hanna, Laura 9A\nSUVEL KOGESIN TÖÖMEHE ELU Paul 9B\nKuna juba on alanud SÜGIS ning ilmad on läinud külmemaks ja vihmasemaks, otsustasime küsida õpilastelt ja õpetajatelt, mis meenub sõnaga SUVI, et meenutada veidikenegi toredat suveaega. õpetaja Li Jõepere: Puhkus, lapselapsed. Veetsin palju aega Hollandis, vihmane ja märg oli Eestis. õpetaja Ülle Siirman: Päike, aiatööd, soojus, Hiiumaa, Kalana. õpetaja Margit Sondla: Vabadus ja puhkus, reisimine, sõbrad ja võimalus kaua magada. Piia-Marlen ja Greete, 1A: Lilled, päike, rand, lühikeste riietega olemine, nahkhiired. Richard, 1A: Käisin ujumas, jalgrattaga sõitmas, judo-laager, maakodu, tädi sünnipäev. Kevin, 1A: Ajasin lambaid taga ja ratsutasin lammaste seljas. Laura Jaanisoo, 3C: Pehme muru, ilus taevas, kirsid ja maasikad saavad valmis, lindude sirin. Maria Naulainen, 6A: Päike, rand, ujumine, loodus. Karmen Vagula, 6C: Mina käisin suvel Ukrainas Euroopa kabemeistrivõistlustel, kabelaagris Peipsi järve ääres, linnalaagris, kus nägime, kuidas filme teha, tegime ise filme ja näidendeid. Pool suve olin sõbranna maakodus Aegviidus. Mulle see suvi väga meeldis. Erli Vaiknurm, 7B: Päike, vesi, meri, Türgi, roheline, palavus, plätud, arbuus, jäätis, päikeseprillid. Elis-Helen Starkopf, 9A: Käisin spordilaagrites Hiiumaal, Soomes ja Kurgjärvel. Olin kaks nädalat Luksemburgis. Käisin maasikaid korjamas.\nKuna suvi oli suhteliselt pikk ning valdav osa ajast oli märg ja külm, ei jõudnudki ma üle-üldiselt midagi ette võtta. Üks asi oli mul suvel kindel: mul oli püsiv töö. Tööl käisin ma Keilas, hommikul läksin sinna bussiga või rongiga, õhtul kuidas kunagi: kord rongiga, kord bussiga, kuid enamasti autoga. Tegelesin Keilas lammutustööga. Objektiks oli kunagine Eesti Geoloogia hoone, mis nüüdseks on ümber kolinud kõrvalmajja. Minuga tööl oli kaasas veel mu klassivend Tanel, kellega sai mõnusasti tööd tehtud ja lõunapause veedetud. Peale geoloogiahoone lammutamise, töötasin veel õpilasmalevas. Olin valitud Kesklinna gruppi, kus oli tööülesanne väga igav, nimelt ma pidin vanalinnas reklaamlipikuid jagama. Töö oli jube tüütu - 4 tundi päevas seista ja oodata inimesi. Muidugi õpilasmaleva töö plussiks oli, et töö kestis kõigest 4 tundi päevas ning enne või pärast tööd (olenes muidugi, mis kellaks ma tööle tulen, kas 11 või 15) sai veel mõnusasti restoranis lõunat nosida. Töö ei olnud mu ainus tegevus suvel. Muidugi, kui välja arvata, et ma rikkusin Lastekaitse seadust, (tegin suvel tööd 2,5 kuud) puhkasin ikkagi ilusti välja Pariisi reisiga. Ka kogemus Pariisis viibida oli üsna tore ja mõnus. Pariisist koju tulles, olin ma päris nördinud, sest tuli välja, et suve jooksul peale töö tegemist ma midagi muud ette ei võtnudki. Ujuma jõudsin minna ainult 2 korda, maal käisin samuti 2 korda, ülejäänud aja veetsin, kas Keilas lammutamas või südalinnas fleiereid jagamas. Samas, tagantjärele mõeldes, teenisin suvega ka korraliku rahasumma, leidsin uusi sõpru ning kogemusi tulevikuks.\nFotod: Reeva Kuusk\nFotod: Paul Raatpalu\nEesti Geoloogia peale lammutust\nTere, tere, tore maja! Tere, kooliõu! Koolis käia nagu vaja on mul kindel nõu. („Esimene koolipäev Ellen Niit“)\nUUS LIIGE MEIE KOOLIPERES\nSellest õppeaastast on meie koolil uus arvutiõpetuse õpetaja, haridustehnoloog Triinu Pääsik. Tegime temaga ka kohe tutvust. Kuidas Te iseennast iseloomustaksite? Olen rahuliku ja sõbraliku loomuga. Pe a n e n n a s t h e a k s l i i d r i k s n i n g innovaatoriks. Samas tuleb minulgi teinekord ette laiskushetki ja siis on ainuke valik puhkamine, et mõne aja pärast täistuuridel jälle edasi minna. Mida tähendab haridustehnoloogia? See sõna ütleb pool selle valdkonna sisu juba ära – omavahel on seotud haridus ja tehnoloogia. Sisuliselt aga on tegemist tehnoloogiaga, mille abil saab edendada haridust ehk kuidas tehnoloogiliste vahendite abil õppida ja õpetada. Miks just selline amet? Mis Teile selle ameti juures enim meeldib? Kuidagi juhtus nii, et minu huvi õppimise ja õpetamise vastu viis mind sinnani, et alguses valisin eriala, siis tekkis ametikoht. Mulle meeldib, et saan suhelda nii õpetajate kui õpilastega, neile nõu ja jõuga abiks olla. Lisaks meeldib mulle erinevaid vahendeid ja keskkondi katsetada ning pakkuda ideid, kuidas neid saaks õppes rakendada. Kuna ma ise olen hakanud õppimist nautima, siis tahaksin luua tingimused, et ka õpilastes tekiks soov õppida. Kui õpe on huvitav, on ka õppida mõnusam. Olete ka varem mõnes koolis töötanud? Töötasin eelmisel õppeaastal ühes Tallinna gümnaasiumis inglise keele õpetajana 5ndale, 6ndale ja 7ndale klassile. Kuidas Te meie kooli sattusite ja kuidas siin meeldib? Otsisin erialast väljakutset, panin tööotsimise kuulutuse üles ning võetigi kohe ühendust – läks õnneks ja sobisin. Nüüdseks tunnen ennast kolleegide kõrval juba päris mõnusalt ja tundub, et ka mind on omaks võetud – mina ei karda neid ega nemad mind ;) Mida Te arvate rahumäekatest? Millised on siinsed õpilased? Kuna ma puutun valdavalt kokku vaid 5nda klassiga arvutitunnis, siis ma üldistada ei julge. Siiski - õpilased tunduvad asjalikud, aga eks lapsed jäävad ikka lasteks ja teinekord tuleb ikka korrale kutsuda. Koos saab nalja ka ja liiga tõsiseks pole minu tunnid siiani läinud. Kus Te oma hariduse saanud olete? Olen tegelikult pärit Viljandist, kus ka esimesed 12 aastat koolis käisin. Esimese kõrghariduse sain andragoogika erialal Tallinna Ülikoolis ja nüüd püüan haridustehnoloogia magistrikraadi kevadel kätte saada. Kelleks lapsena saada soovisite? Päris väikse minu unistusi ma ei mäleta, kuid kuskil seal 5ndas klassis tahtsin disaineriks saada. Nagu näha, siis sellest ei tulnud eriti midagi välja, kuigi teinekord graafilist disaini siiski teen. Mida vabal ajal teete? On Teil ka koduloomi? Töö kõrvalt õppides ei jäägi väga palju vaba aega, kuid kui seda on, veedan selle osa nädalast meelsasti kodus või Eestis ringi reisides. Mis koduloomadesse puutub, siis septembri algusest on mul tõesti seltsiline lisaks – hall kiisupoeg Lord.\nTAHAN SAADA TULEVIKUS ÕPETAJA PEDMANSONIKS Heili, Andreanne, Anett 8B Saame tuttavaks meie uue õpetajaga. Ta on algklasside õpetaja Gea Tammiksaar. Miks Te valisite just õpetajaameti? See valik sai alguse ilmselt juba esimeses klassis, kus teatasin emale, et tahan saada tulevikus õpetaja P e d m a n s o n i k s . (Selgituseks: õpetaja Pedmanson oli minu esimene klassijuhataja.) Mäletan, et sõpradega mängisime tihti kooli ning minul oli alati au mängida ja jäljendada õpetaja Pedmansoni. Kuidas Teile meeldivad meie kooli õpilased ja töötajad? Rahumäe kooli õpilased on sama toredad nagu teiste koolide õpilasedki ning kolleegid on äärmiselt sõbralikud, abivalmid ja rõõmsameelsed. Ühesõnaga mul on väga hea meel, et olen siia kooliperre sattunud. Palun iseloomustage ennast. Ennast iseloomustada on muidugi väga keeruline. Arvan, et olen sõbralik, rahulik ja täpsust ning huumorit armastav inimene. Kus Te enne meie kooli veel töötanud olete? Va r e m t ö ö t a s i n p a a r a a s t a t P e l g u l i n n a Gümnaasiumis ning viimased kaheksa aastat Lepistiku Algkoolis. Kus Te õppinud olete? Keskhariduse omandasin Põltsamaa Ühisgümnaasiumis ning peale seda õppisin Tallinna Pedagoogikaülikoolis, mis kannab praegu Tallinna Ülikooli nimetust. Kuidas Te tunnid huvitavaks muudate? Ilmselt erinevate aktiivsete tegevustega. Püüan kasutada võimalikult palju näitlikke vahendeid ja loomulikult retsepti kuulub ka terake huumorit. On Teil olnud huvitavaid juhtumeid meie koolis? Milliseid? Hetkel meenub lugu, kus kaks esimese klassi tüdrukut arutasid omavahel, et nad on juba nii kaua koolis käinud ja nad ei ole rohkem direktorit näinud kui ainult 3. septembri aktusel. Neile valmistas „muret“ asjaolu, et varsti nad lõpetavad kooli ja nii võib direktori nägu meelest ära minna. Paar nädalat hiljem tuli üks tüdrukutest klassi ja teatas rõõmsalt, et õnneks ta nägi direktorit ning lisas, et viimasele on väga suur habe kasvanud. Mis on Teie hobid? On Teil ka koduloomi? Mulle meeldib toidufotograafia. Püüan sellega enda meeleheaks tegeleda ning armastan lugeda retseptiraamatuid. Ei, koduloomi mul ei ole.\nSeptember on tarkusekuu, oktoober on õpetajakuu ja Rahuka persoon neil kuudel on AABITS. Aabitsata hakkama mitte keegi meist ei saa. Siis, kui laia ilma lähed, on sul hästi selged tähed. Kui sa oled hoolas laps, iga päev saad targemaks!\n„ M i s raamat see on?“ küsis Mõmmi. „See on aabits,“ vastas Karu-Kati-. „Me tulime koolist,“ lisas Karu-Mati. Mõmmi vaatas aabitsat. Ta nägi A-tähte. „Mis see on?“ küsis Mõmmi. „See on A,“ vastas Karu-Kati. „A-aa, „ kordas Mõmmi rõõmsalt. Aabitsas tegutseb tore perekond, kus on neli erinevas vanuses last: Kaspar, Teele, Jaagup ja Artur. Peategelaseks on Jaagup, kes käib esimeses klassis ja on aabitsakasutajatega ü h e e a l i n e . Ka s p a r o n Jaagupi vanem vend, Teele vanem õde ja Artur pere kaheaastane pesamuna. Aabitsalood räägivadki selle perekonna igapäevastest tegemistest, lisaks juhtumised ja seiklused koolikaaslaste, sõprade ning sugulastega. Teele ja Kaspar lohutavad venda: „Ära muretse! Koolis on mõnus!“ AABI: KAS TEIL ON SIIN VÕIDUSÕIT POOLELI?E: EI, ME TEEME KIIRUSKATSEID. BIBI: KUIDAS TEIL KAT*SE*TA*MI*NE LÄHEB? I: HÄSTI! TII*RU*TA*ME AINA KIIREMINI. A A B I : L A H E ! M I N U I SA VÕIKS KA NII ÄGEDALT KI*HU*TA*DA. I: EI-EI, LIIKLUSES EI TOHI NII KIIRESTI SÕITA. KIHUTADA VÕIB AINULT RALLIRINGIL.\nAINENURK MUUSIKAST JA VAIKUSEST RAHVUSVAHELISE MUUSIKAPÄEVA VALGUSES Tanel Nurk - muusikaõpetaja 1. oktoobril tähistati Rahumäe Põhikoolis taaskord r a h v u s v a h e l i s t muusikapäeva. Päevakavva mahtus sel korral mitmeid põnevaid üritusi. Avapaugu andis muusikapäevale pühendatud viktoriin. Seejärel läks käima päeva ko n t s e r t p r o g ra m m , m i l l e käigus toimusid vahetundidel n ö t r e p i ko n t s e r d i d . K õ i k klassid, kes soovisid mõne ühislauluga esineda, said seda sel päeval teha terve kooli ees. Loodame, et nii mõnelegi väikesele (aga miks mitte ka suurele) poisiklutile või tüdrukutirtsule andis see tõuke ja julgust esineda ka edaspidi. Solistide konkurss on ju ka järgmisel aastal tulemas! Kontsertprogrammi ja ühtlasi ka muusikapäeva lõpetuseks tuli meie kooli esinema vokaalansambel Noored Eesti Hääled. Kõik vanemate klasside õpilased said sel puhul vaba tunni ning võimaluse kuulata mitmehäälset koorilaulu. Noored Eesti Hääled on kollektiiv, kes esitab valdavas osas noorte Eesti heliloojate uudisloomingut. Kuna ansambli koosseisu kuulub ka mitu heliloojat, on selline suunitlus vägagi loomulik. Noored heliloojad saavad proovida kätt ning kasutada ansamblit oma teoste esitamiseks ning ansambel saab omakorda võimaluse esitada alati värsket ja uutest ideedest pakatavat muusikat. Loomulikult laulavad Noored Eesti Hääled ka vanemat koorimuusikat. Ka meie koolis esinedes kõlas nende esituses laule nii vanemast kui uuemast ajast. Nii sai tähistatud rahvusvaheline muusikapäev Rahumäe Põhikoolis. Kes aga veel ei tea, miks sellist päeva üleüldse tähistatakse ja kuidas see alguse sai, siis sellest järgnevalt paar sõna. Rahvusvahelist muusikapäeva hakati tähistama aastast 1975, mil maailma tippmuusikuid ühendav Rahvusvaheline Muusikanõukogu pani organisatsiooni toonase presidendi, legendaarse viiuldaja Yehudi Menuhini eestvedamisel sellele traditsioonile aluse. See päev pidi saama ülemaailmseks rahu ja ja rahvastevahelise koostöö päevaks. Ja mis võiks veel olla parem inimeste ühendaja kui mitte muusika. Muusika keel on universaalne, ta ei nõua tõlget ning kõnetab inimest tunnete ja tundmuste kaudu, luues nähtamatu silla pealtnäha vägagi erinevate inimeste vahel. O m a k i r j a s k õ i g i l e M u u s i k a n õ u ko g u liikmetele 30. novembril 1974 loetleb Menuhin üles mitmeid punkte, mida ta selle\nMuusikaviktoriini tulemused: 4.-6. klass: I - 6A II - 6B III - 5B 7.-9. klass: I - 8A II - 7A III - 8B\nNr. 42 Oktoober 2012 Veerandi lõpus toimunud viktoriini tulemused: 2.-3. klass: I - 3C II - 3B III - 2C, 3A 4.-6. klass: I - 6B II - 5B III - 6A 7.-9. klass: I - 8A II - 7B III - 7C\nJalgpalliturniiri “Rahukas” tulemused: 4.-6. klass: I - 5A II - 5C III - 5B 7.-9. klass: I - 8A II - 7C III - 9A\nAINENURK päeva tähistamisega taotleb. Nende seas on: julgustada igasuguseid muusikalisi ettevõtmisi, toetada noori muusikuid nende püüdlustes, muusika kaudu arendada rahu ja sõprust erinevate rahvaste ja kultuuride vahel, korraldada mitmesuguseid heategevuslikke kontserte. Kuid eriti tahaksin ma välja tuua ühe punkti, mis tänapäeva kontekstis tundub ehk veelgi vajalikumana: (sõna-sõnalt) võidelda helikeskkonna saastatuse vastu. Ehk siis vältida kasvõi üheks päevaks müra ning mitte olla ise selle tekitaja. Tänapäeva kiires elutempos oleme harjunud, et müra ümbritseb meid igal sammul – liikluses,\nKOOLI KODULEHT 6B KLASSI MÕTTEID KOOLI KODULEHEST Kindlasti olete, head Rahuka lugejad, märganud, et Rahumäe põhikooli koduleht on uuenenud. Seda on märganud ka 6B klassi õpilased. Mida nad siis arvavad? Õpilaste arvamused vahendas Rahukale õpetaja Kesti Pära. * Rahumäe kooli kodulehel võiks olla pikemalt kirjeldatud meie kooli ajalugu, sest kool on vana ja ajalugu huvitav. * Lapsevanematele on Rahumäe kodulehel rohkesti infot. Rahumäe kodulehel ma muudaksin seda, et seal oleks rohkem pilte. * Rahumäe põhikooli koduleht tundub kohe kuidagi sõbralik. * Eriti meeldiv on meie kodulehe rahulik roheline värv. Lastevanematele leidub siin rohkesti infot, aga õpilastele võiks infot rohkem olla. * Väga hea, et kodulehelt leiab terve nädala menüü. * Kodulehel kiri meeldivalt suur ja kujundus kaunis. Rahumäe kodulehel on rohkelt värvi, mis muudab selle lõbusaks. Meeldiv on see, et lastevanematele on eraldi link * Tu n n i p l a a n o n k o o l i k o d u l e h e l t kättesaadav kõigile- nii õpilastele, õpetajatele kui ka lastevanematele. * Kodulehel ka Facebooki konto ära toodud. Tundide algus- ja lõpuajad ilusti välja kirjutatud. * Kooli koduleht on tänapäevane- pildid liiguvad ja tekst ajakohane. * Rahumäe kodulehel sarnane info kogutud ühte kausta- kõik on lihtne ja kompaktne. * Koduleht jätab hea esmamulje. Tore on va a d a t a k a p i l d i g a l e r i i d toimunud üritustest. Tore koht on sündmuste kalender, kust saab infot toimuvate ürituste kohta. * Kooli koduleht võlub oma lihtsusega. Väga hea on leida infot ka pikapäevarühma, eelkooli ja huviringide kohta.\ntänaval, liiga valjusti mängiv televiisor, kaasõpilaste lärm ja sumin. Me nagu ei oskakski olla ilma selleta. Tekkinud vaikushetkel tunneme vajadust suruda kõrva klapid ja sukelduda tagsi helide virvarri. Ehk tuleks meil aga uuesti üles leida see algpunkt, see, kust iga muusika algab – vaikusest. Võta endale aega, otsi vaikust ja kuulata - ning sa võid leida terve maailmatäie muusikat Sinust enesest. Sellest lähtuvalt teen ettepaneku kuulutada sügisesed koolivaheajad vaikuse nädalateks. Eks seda see paljude õpetajate jaoks ju olegi, ehk nüüd ka Sinu jaoks.\nPROJEKTID PROJEKTID UUEL ÕPPEAASTAL Marge Aasalaid - arendusjuht 2012.-2013. õppeaasta algus on olnud Rahumäe koolis väga projektide ja uute algatuste rohke. Uus koduleht Juba möödunud õppeaasta keskel algas töö selle nimel, et kool saaks uue kodulehe. Kevadel pakkus lapsevanem Lauri Ilison oma abi ja pädevust, loomaks kaasaegne ja lihtsalt kasutatav kodulehekülg. Ta oli valmis selle koostama oma vabast ajast selle eest tasu saamata. Kodulehel on mitmeid lisavõimalusi, mida eelmisel kodulehel polnud. Oleme tänulikud, et Lauri Ilison on praeguseni meid arendustöö juures abistamas. Robootika Robootika projektile oleme lisaks Tiigrihüppe SA saanud toetust veel Nõmme Linnaosa Valitsuselt ja rahalise toetuse andis koolile ka lapsevanem Toomas Toots. Tänu SA Vaata Maailma toetusele saame käivitada sel sügisel ühe tasuta robootikaringi, millest saavad osa kuni 15 õpilast V-VII klassidest. Enne koolivaheaega toimus ka robotiteatri esitlus ja ringitöö käivitub kohe pärast koolivaheaega. Keskkonnaharidus Suvel saime positiivse kinnituse oma p r o j e k t i t a o t l u s e l e Keskkonnainvesteeringute Keskuselt, mille raames toimus kogu kooli matkapäev, paigaldati kooliõuele infotahvlid ja soetati hulga loodusõppevahendeid. Kaunid kunstid MTÜ Rahuka projektidega saime juurde soetada võimlemismatte ja keraamikavahendeid.\nPROJEKTID e-Twinning Koolis käivituvad sel õppeaastal neli rahvsuvahelist e-Twinningu projekti, milles 4a klass töötab koos Rumeenia õpilastega, 4b Türgi õpilastega, 8b Hispaania õpilastega ja osa 6. klasside õpilastest peavad kirjavahetust Itaalia õpilastega. Koostööprojektid Rahumäe kool võttis sel sügisel osa Tallinna Transpordiameti poolt välja kuulutatud liiklusteemalisest Ussimängust, mille raames mõõtsime laste keskkonnasäästlikult kooli tulemist kuue klassiga (2a,b,c; 3b ja 4a,b). Lisaks oleme üheks pilootkooliks MTÜ Linnalabori „Ohutu koolitee” projektis, milles V-VII klassid kaardistavad oma kooliteed ja projekti tulemusena saame tagasisidet meie õpilaste koolitee ohtlikemast kohtadest.\nPARIISI AVASTAMAS JA NAUTIMAS Jonna-Liisa 9B 21. augusti varahommikul kogunesid viis Rahumäe põhikooli õpilast ja prantsuse k e e l e õ p e t a j a M a r e V a l k Ta l l i n n a lennujaama, et lõpuks ometi Pariisi minna. Täiesti uskumatu, et oligi aeg käes. See oligi siis see, millest õpetaja meile juba teisest klassist alates rääkima hakkas. See pidi oleme tasu meie töö ja õpingute eest. Meie kõigi EESMÄRK.Tol ajal oli meid muidugi kordades rohkem. Kogu 9b klassi õpilastest jäi alles vaid neli ja 9a klassist sai reisile vaid üks. Õhinal läksime lennukile. Mõtteis vaid, et nädal aega elame kui kuningakassid. Pariisis. Kesklinna k o r t e r i s . Pa r i i s i j õ u d e s o l i m e k õ i k vaimustuses. Milline superilus ilm on! Kui hiiglaslik on lennujaam ja kui palju rollereid tänavatel ringi liigub.Korter oli super. Ilus ja hubane, täpselt, nagu me lootnud olime. Seadsime end sisse ja alustasime Pariisi avastamisega. Kõik selles linnas on imeline, alustades hoonetest ja lõpetades kerjustega. Naeratavad inimesed, tänavalaulikud, pargid, pisikesed autod ning hiiglaslikud muuseumid, mis osutuvad kaubanduskeskusteks...Nädalaga jõudsime ära teha palju. Nägime ära kõik põhilised ja mitte nii põhilised vaatamisväärsused. Imetlesime kunsti, külastasime restorane ja kohvikuid, jooksime mööda metrood ja tänavaid, poodlesime..Reis oli tõeliselt meeldejääv. Pariis on minu arvamist mööda maailma kõige ilusamaid kohti üldse. Tõeliselt lummav linn.. Kõige mõnusam asi selle juures oli meie seltskond. Kõik me saime suurepäraselt läbi. Seda nalja ja naeru ei unusta ma küll veel niipeagi. Tahaksin veel tuhandendat korda tänada meie prantsuse keele õpetajat Mare Valku. Ilmselt ei leidu kuskil inimest, kes selle maa, linna, hoonete ja inimeste kohta nii palju põnevat öelda oskab.\nFoto: Marge Aasalaid\n4.- 5. septemberini toimus Raplamaal Adila puhkekeskuses Nõmme koolide õpilastele mõeldud projektikoolitus. Ettevõtmine leidis aset projekti "Koostöö viib noorte ideed ellu" raames. Projekti rahastas Briti Nõukogu ja Nõmme LOV, elluviimine oli Rahumäe kooli poolt. Koolituse läbiviija oli meie kooli arendusjuht Marge Aasalaid. Koolitusest võttis osa kümme Nõmme noort: esindatud olid Nõmme gümnaasium, Nõmme põhikool, Pääsküla gümnaasium ning Rahumäe põhikool. Toimusid loengud, kus tutvustati projekti koostamise erinevaid etappe – alates projekti määratlemisest kuni selle teostamiseni. Lõpuks saime ka ise projekti loomises kätt proovida. Kirjutasime projekti, mille kavasse tahame planeerida õpilaste jaoks mõeldud meelemürkide teemalisi loenguid, et nende teadlikkust narkootiliste ainete mõjudest tõsta. Pöörame erilist tähelepanu ka kodutute loomade aitamisele, tehes õpilaste ühiskülaskäike Tallinna loomade varjupaika. Loengutest saadud info kinnistamiseks toimub projekti lõpuüritus. Praegu on meie projektitaotlus saadetud konkursile “Tervist Edendava Idee Projekt”, nõusoleku korral saame projekti teostamise j a o k s ( Te r v i s e A r e n g u Instituudilt) rahastust. Meile P i i a g a projektikoolitus meeldis, eelkõige sellepärast, et saime palju kogemusi ning s i l m a r i n g i laiendada.\nFoto: Paul Raatpalu\nSILMARINGI AVARDAV PROJEKTIKOOLITUS NÕMME NOORTELE Laura, Piia 8A\nNoorematele prantsuse keele õppijatele sooviksin tuult tiibadesse. Teadke, et see kõik on seda väärt.\nMATK SUUR MATKAPÄEV VIIMASEL SUVEPÄEVAL Laura 9A\nKAHEKSAS KLASS LAHEMAA RAHVUSPARGIS Signe 8B\n21. septembril toimus Rahumäe kooli õpilaste matkapäev. Klassid läksid erinevatesse paikadesse: kes Paldiskisse, kes Oandule, kes N õ va l e , ke s S a g a d i s s e j a m u j a l e . M e i e , üheksandikud, läksimegi Sagadisse. Sõit sinna toimus kahekordse bussiga ja kestis 1,5h. Bussisõit oli põnev ja und ei tundnud keegi. Kui olime juba peaaegu sihtkohta jõudnud, algas kõva rahmeldamine, et ikka saaks juba bussist välja jalgu sirutama. Pöörasime sisse Sagadi mõisaplatsile. Seal jagunesid 9A ja 9B erinevatesse kohtadesse. Meie, 9A klassi rahvas, suundusime esmalt Metsakooli, kus giid rääkis meile metsast, puudest, põõsastest ja muust metsaga seonduvast. Edasi suundusime Sagadi mõisa, kus meile tutvustati mõisa ajalugu ja toimus lühike ekskursioon mõisas. Seejärel läksime aga matkama. Tee peal saime mustikaid süüa ja mõned (ka õp Margit Sondla) maitsesid isegi sambliku ära. Nägime kopratamme, kuulasime rannas lainetekohinat ning jäime väikese vihma kätte. Kui siis taas bussini jõudsime, ronisime kõik märjalt ja väsinult bussi ning algas tagasisõit. Siit ka üks soovitus: kui olete metsas ja kõht on tühi, siis proovige halli värvi samblikku.:)\nMeile meeldis matkapäev, sest polnud tavapärast koolipäeva, vaid saime minna looduse rüppe, värske õhu kätte. Esimesena suundusime Onnikivi juurde, mis oli päris suur, kuid hiljem, kui me Majakivi juurde jõudsime, lükkasime selle arvamuse kohe ümber, sest olime Majakivi hiiglaslikust suurusest pimestatud. Giid tutvustas meile mitmesuguseid taimi, mille juured on söödavad. Kõik said tükikese maitsta, kuid enamikele meist see maitse ei meeldinud. Selle maitse meenutas natuke lagritsat. Joogiks pakuti meile rabavett – värvus oli kahtlaselt pruunikas, kuid maitsel polnud viga midagi. Rabas oli väga tore. Vaatepilt oli avar ning need, kellel kummikud jalas, võisid rabamätaste peal jalutada. Jalutamise käigus leidsime endale mõned punased jõhvikad. Lõpuks jõudsime ühe suure vaatetorni juurde. Sealt avanes võimas vaade rabale. Tagasiteel hakkas veidi vihma tibutama. Soovime väga tänada oma teejuhti toreda matka eest.\nVIIES KLASS NÕVAL Rahukas *Olen väga tänulik, et sain vahva matka. Suur aitäh! *Korjasin peotäite kaupa pohli ja lõpuks olid suud paljudel mustikased. Aga nad olid head! *Mere äärde jõudes oli vapustav vaatepilt! Lained olid imelised. Ilm oli ilus ja see tegi päeva veel paremaks. *Mere ääres ootas hea tee ja soe lõke. Mu jalad said märjaks ja kuivatasin neid pärast liivast puhastamist. Liiva kogunes ka bussi liivakasti täis, aga noh, liivamägedel lihtsalt pidi üles ja alla jooksma. *Mulle meeldis puu ja ma kallistasin seda suurt ja uhket puud. *Kõik giidid olid väga sõbralikud ja toredad. *Mulle meeldis väga ja loodan väga, et kool teeb selliseid üritusi veel väga palju. Klass\n3. a, b, c\n4. a, b, c\n5. a, b, c\n6. a, b, c\nKakerdaja Raba, Valgehobuse mägi Oandu matkarada Lahemaal\n8. a 8. b 9. a, b\nMajakivi-Pikanõmme matkarada Lahemaal Sagadi looduskeskus\nMõned teadmised, mis sellelt matkalt kaasa haaratud sai: *Rabas liikumine on vastupidiselt valgusfoori värvidele. Seal, kus punased mättad, võid käia; kui on rohelised mättad, ära sinna mine. *Kivi-marana juured on söödavad. *Rabavesi on joodav. *Majakivi on Eesti suuruselt kolmas kivi.\nSagadi looduskeskuse park Fotod: Paul Raatpalu\nÜKS TORE TRADITSIOON\nFotod: Simon Sebastian Valgma\nOn sügis ja viljad valmivad. Meie kooli tore traditsioon on igasügisene NUNNUDE näitus. Algklassiõpilased koos oma vanematega rõõmustasid septembris meid oma „kasvandikega“. Imestamist ja imetlemist jätkus!\nÕPETAJATE PÄEV DIREKTORI VALGE ÜLIKOND MÕJUS DISTSIPLINEERIVALT Jonna-Liisa 9B\nReedel, 5. oktoobril tähistasime koolis õpetajate päeva. Rollid vahetusid ja tunde pidid andma hoopis 9. klasside õpilased. Tähtsaks päevaks valiti koolile õpilaste seast ka uus d i r e k t o r, v a l g e ülikond seljas, õppealajuhataja, ranged prillid ninal; ja sekretär miniseelikus. Kohe, kui kellahelistaja ehk kellatädi ko r i d o r i d e s r i n g i k ä i m i s t a l u s t a s , tormasid kõik klassidesse. Sel päeval mööda kooli ringi käies märkas nii mõndagi põnevat. Siinkirjutaja\narvamust mööda valitses üldiselt korralagedus ja möll. Oli ka muidugi erandeid. Eriti tublid olidki just need “ õ p e t a j a d ”, k e s suutsid klassis õpilasi rahulikuna hoida. Enamike jaoks aga polnudki rahu säilitamine põhieesmärkide hulgas. Muusika kostus läbi kõikide korruste, klassides toimus laulmine, tantsimine ja… Kõige populaarsemaks karistuseks oli kätekõverduste tegemine. Nii mõnigi poiss sai koju minna hulga tugevamate kätega kui varem. Küsisin mõnelt noorelt õpetajalt hetkeemotsioone.\nKristelle-Liis (3b klassi juhataja): „Klass on nii tubli. Oskavad juba nii hästi inglise keelt ja muusikamaitse on ka neil hea.“ Moonika (muusikatund): „Õpilased on lärmakad, kuid päris normaalne on proovida õpetaja olla.“ Mari ( inglise keele tund): „Õpetajatöö on väga raske. Ma ei tahaks kunagi õpetaja olla, vähemalt mitte algklasside oma.“ Karl (matemaatika): „VÄGA raske klass on!“ Berit ja Annabel (eesti keel ja kirjandus): „Päris väsitav oli. 7A klass oli väga tubli. Aga meile meeldis. Kerge see amet vist pole“ Õpilastelt oli väga keerukas mingeid muljeid kätte saada, kuna tegemist oli neil üleliiagi. Üldiselt oli õpetajate päev tore. Sellest päevast oli palju õppida. See päev pani mõtlema õpetajaks- olemise võlu ja valu üle. Loodetavasti nõustuvad nii õpetajad kui ka õpilased.\nPäris õpetajad seebi keetmise tunnis.\nPÄEVAKORRAL KAS ARVUTI ASENDAB KÄSITSI KIRJUTAMIST? Rahukas\nEKSPERIMENT Näiteid meie kooli õpetajate käekirjadest:\n„Proovi käekirja parandada.“ „Käekiri kohati raskesti loetav.“ „Kas oled ise oma käekirjaga rahul?“ „Käekiri! Käekiri! Käekiri!“ Kas tuleb tuttav ette? Nii mõnigi meie seast on lugenud oma vihikust õpetaja märkust käekirja kohta. Miks on siis õpilaste käekiri käest ära? Nii arvavad 7A klassi õpilased: *Tänapäeval pole õpilaste arvates käekiri eriti tähtis. Vanasti oli see väga tähtis ning selle kohta oli koolis kohe eraldi tund ette nähtud. * Kõige hullem on siis, kui õpilane oma kirjutatust enam ise aru ei saa. *Kui sa kirjutad rapsides ja kiiruga, siis tulebki lohakas käekiri. * Kindlasti on kõik võimelised ilusamini kirjutama. * Ma arvan, et väga raske on oma käekirja parandada, kui see on juba mitu aastat selline olnud. * Aga lohaka käekirja pluss on see, et keegi ei saa su pealt maha kirjutada. *Minu meelest peaks käekiri olema loetav – nii on kõigil parem ja lihtsam. * Õpilaste käekiri on aastate jooksul üha halvenenud. Põhjuseks on kindlasti kiirus ja lohakus – põhiline, et saaks kiiresti tehtud, käekiri ei oma siin mingit tähtsust. * Mina olen oma käekirjaga väga rahul. Ilus käekiri on inimesele pool võitu. * Lahendus käekirja parandamiseks oleks tunniplaani sisse viia kalligraafiatund. * Käekirja võib mõjutada lodev istumisasend või mittesobilik pastapliiats. Käekiri läheb ilusamaks, kui terve keha on tasakaalus, st mõlemad jalad on põrandal ja selg on sirge. * Õpilaste käekiri on lohakamaks muutunud, sest nad kirjutavad liiga vähe, rohkem kasutatakse klahve klaviatuuril. * Käekirja on võimalik muuta vaid hea tahtmise juures. * Ma soovin oma käekirja parandada. Seda soovitan ka teistele, kelle käekiri on halb. „Ilusa, arusaadava ja sujuva käekirja omandamine on sama oluline osa lapse arengust kui lugema õppimine. Käekiri on osa meie kultuurist. Arvutiekraanil näeme üksnes emotsioonitut infot, meid ennast selles tekstis ei ole. Armastuskirja kirjutatakse ju tänapäevalgi käsitsi. Käsitsi kirjutamine aitab ka kuuldut paremini meelde jätta. Nagu ei kao raamatud, ei kao käsitsi kirjutamine.” Sensomotoorika ekspert dr Christian Marquardt\nSpordipäeva tulemused: 6.-7. klass TÜDRUKUD 60 m. jooks I Lizett Käos 6a II Helena Jürma 6b III Anna Luise Tero 7b Kristina Jürma 6b Kuulitõuge I Merili Laur 7a II Kristi Rõuk 7b III Liisi Lota Pals 7a Kaugushüpe I Anna Luise Tero 7b II Bianca Triinu Toots 6a III Lizett Käos 6a 400 m. jooks I Victoria Heleen Itter 6b II Anna Luisa Tero 7b III Lizett Käos 6a POISID 60 m. jooks I Henri Järvelaid 7c II Rait-Lennart Vilbiks 7c III Oliver Tišler 7a Kuulitõuge I Henri Järvelaid 7c II Rait-Lennart Vilbiks 7c III Erik Vollmann 7c Kaugushüpe I Oliver Tišler 7a II Henri Järvelaid 7c III Rait-Lennart Vilbiks 7c 400 m. jooks I Henri Järvelaid 7c II Rait-Lennart Vilbiks 7c III Frederik Vilms-Jamsa 7b\nArva ära, kes on kirjutanud?\n8-9 klass TÜDRUKUD 60 m. jooks I Hele Mai Hipp Müller 8b II Carol Trei 9a III Mona Pung 9b 800 m. jooks I Elis Helen Starkopf 9a II Mari Poom 8a III Annabel Põder 9b Kaugushüpe I Elis Helen Starkopf 9a II Mona Pung 9b III Piia Kalamees 8a Kuulitõuge I Keidi-Riin Unt 9b II Grete Prangli 9b III Johanna Oras 8a POISID 60 m. jooks I Karl Aleksander Känd 8b II Erki Martin Lepik 8b III Azär Zeinalov 8a 800 m. jooks I Kert Hendrik Sülla 8b II Andrei Petunov 9a III Kristjan Jürioja 9b Kaugushüpe I Erki Martin Lepik 8b II Azär Zeinalov 8a III Kristjan Jürioja 9b Kuulitõuge I Rasmus Reidla 9a II Karl Heinrich Arras 9b III Samuel Saveli 9b Rahvastepallivõistluse tulemused: I - 5A II - 5C III - 4B\nSALARING: RIITUS L. J. SMITH Grete 9B\n1+1 (THE INTOUCHABLES) Signe, Gerli 8B\nOlles sunnitud kolima päikesepaistelisest Californiast süngele Uus-Inglismaale, igatseb Cassie taga oma vana elu. Sellest hoolimata tunneb ta kummalist ühtekuuluvust teismeliste jõuguliikmetega, kes hoiavad hirmuvalitsuse all kogu kooli. Teinud läbi riituse, saab Cassiest aastasadu New Salemit oma kontrolli all hoidnud nõidade grupi liige ja ta satub salaringi, mis on ühtaegu joovastav ja eluohtlik. Ent mõistatuslikku Adamisse armudes tuleb Cassie’l langetada raske valik ning üksainus vale liigutus võib maksta talle elu. MIKS LUGEDA? Raamat on hästi kaasahaarav ning nii mõneski punktis ka õpetlik. Raamat on hea kombinatsioon reaalsusest ja fantaasiamaalimast, kus probleemidele on leitud väga ettearvamatud lahendused. Raamatus on nii actionit kui ka romantikat. Sarjas on ilmunud kokku kolm raamatut, "Riitus“ on neist esimene, sellele järgneb "Vang" ning\nKaunite kunstide õpetajad andsid õpilastele võimaluse minna vaatama prantsuse kinokunsti meistriteost “1+1”, mis on kinolinadel olnud juba maikuust. Film on püsinud edetabelite tipus ja sinna on raske olnud pileteid saada. See on lugu rikkast halvatud riskiarmastajast Philippe’ist, kes palkab endale hooldajaks ühe elurõõmsa noore poissmehe Drissi. Nad on kaks väga erinevat inimest. Driss pöörab tema maailma pea peale, kuid nende vahele tekib tugev sõprus. Huumorit on selles filmis palju, valdava osa ajast istusime, kõht kõveras, ning naersime üle saali. Samas on see film nii armas, et kohati lausa tahtsime nutta. Tegu on tõestisündinud looga. Näitlejatöö on hea ning prantsuse keel väga selge. Prantsuse keel teeb selle filmi isegi veel imelisemaks. Tänaseks on sellest filmist saanud ülemaailmne fenomen ja ka meie väga kiidame. Kui te seda veel näinud pole, siis kindlasti tasub vaatama minna, enne kui on hilja!\nsarjale paneb punkti raamat pealkirjaga "Vägi". AUTORIST L.J. Smith on üle kahekümne laste- ja noorteraamatu, sealhulgas populaarse „Vampiiripäevikute” sarja autor. „Salaringi” põhjal valmis telekanalil CW 2011. aastal ka samanimeline telesari.\nNOORTELT NOORTELE ÜHEST REEDESEST PÄEVAST 9B PILGU LÄBI TEISIPÄEVASEL PÄEVAL\n*Reedel, 12. oktoobril oli koolimaja III korrusel lahe bänd. Sellise bändi tutvustamine koolis oli väga hea mõte. Loeng oli väga oluline. * S e e r e e d e n e päev algas p ä r i s huvitavalt. N ä g i n , kuidas koolimajja toodi erinevaid muusikainstrumente ja kõlareid. Ma ei saanud aru, mis toimub. Selgus, et meile on esinema tulnud inglise rockbänd Superhero. Nende muusika oli super-hea! Sain tänu sellele üritusele veel ühe lemmikbändi. Loeng „Seks ja suhted“ oli asjalik, sain palju teada, oli meeldiv.\nLongu muutsid meeldivaks kaks noort meest. Nad oskasid hästi ja noortepäraselt seletada, ja üks meestest oli veel inglane. *On väga mõnus, kui meie kooli sellised inimesed külastavad. Nad tegid selle päeva v ä g a mõnusaks. *Selliseid loenguid võiks veel olla. Loengul sai ka nalja. * L a h e meelelahutus va h e t u n n i s , mis tõi p e a a e g u kogu koolipere kokku. Loengupidajad olid väga muhedad noortepärased – suutsid kogu klassi kuulama panna. *Mulle see päev väga meeldis ja tean, et teistele õpilastele ka. Selliseid päevi võiks tihemini olla. *Selliseid loenguid võiks veel olla. Loengul sai ka nalja.\nJUHTKIRI PEALKIRI VILISTLASED Fotokonkurss „Tallinna koolinoorte XXX spordimängud“\nVeel Marko pilte konkursilt.\nFotokonkurss oli pühendatud Tallinna koolinoorte sportmängude 30-ndale aastapäevale. Konkursile oodati fotosid 2011/12. õppeaastal Tallinnas toimunud koolispordi võistlustest. Võidutööks valiti meie vilistlase Marko Maisa foto pealkirjaga: “Kus on sooline võrdõiguslikkus?!” Kuhu sa, kets, lendad?\nFotod: Marko Maisa\nKus on sooline võrdõiguslikkus?!\nVäikeste laste emotsioonid jalgapalliturniiril Rahukas 2012.\nKUULUTUSED 1.-9.KL. ÕPILASED\nTallinna Rahumäe Põhikool kuulutab välja omaloomingukonkursi „VANA ASI KÕNELEB VANAEMA / VANAISA SUU LÄBI“ EESMÄRK: 1. Süvendada koostööd laste ja vanavanemate vahel. 2. Saada juurde uusi teadmisi. 3. Vaadata ajas tagasi. 4. Arendada loovust. VORMISTUS: - teeb silmale rõõmu - sisaldab rohkesti illustreerivat materjali (vana asi, fotod, joonistused, huvitav materjali valik jne.) - on põnev, on lugema kutsuv - eriline VÕISTLUS TOIMUB 3 VANUSEASTMES : 1.-3. /4.-6. /7.-9. Igast vanuseastmest valitakse välja 12 paremat tööd, auhinnad. PARIMATEST TÖÖDEST NÄITUS KOOLI AASTAPÄEVAL.\nTÄHTAEG 19. NOVEMBER 2012\ngiid - müüjate, ostjate ja vahetajate punt muinasjutt - rahvalevinguga kuulujutt riigis muistend - ei ole veel valmis töö, muinasjutt on valmis valm - valmis kirjutatud jutt kõnekäänd - on see, kui käänad sõna luustik - inimese raudrüü\nMÕNUSAT LUGEMIST! UUSI SÕNASELETUSI KOOLIVIHIKUIST konsonant - inimene, kes aitab diftong - eesti keeles kaashääliku ühing pokaal - täishäälik proletaarlane - inimahv ballett - tantsupidu defekt - väike asjake deklameerisid - plaksutasid romantik - on see, kes kirjutab romaani koristaja - pesuõpetaja vaimulik - kellel on usk vaimudesse\nRAHUKA TOIMETUS: Peatoimetaja: Dan Bondarenko 9B Peatoimetaja abi: Keidi-Riin Unt 9B, Signe Rebassoo 8B Küljendus: Paul Raatpalu 9B, Marko Maisa (vilistlane) Sekretär - asjaajaja: Anne Piibur Meelelahutus ja kultuur: Nele Kurvits 9B, Grete Prangli 9B\nFoto: Paul Raatpalu 9B, Karl-Heinrich Arras 9B Uudised, elu ja arvamus: Anett Veske 8B, Andreanne Kallas 8B, Gerli Parve 8B, Heili Kukke 8B, Jonna-Liisa Lätte 9B, Laura Saare 9A, Hanna Sillaots 9A, Evelin Sulg 9A, Frederika Stella Aasmäe 9A, Maiken-Maarja Viilol 9B, Laura Lehto 8A, Piia Kalamees 8A Sport: Keidi-Riin Unt 9B\nRahukas oktoober 2012 nr 42\nRahumäe põhikooli koolileht oktoober 2012