ÕPPEKAVA | TALI PÕHIKOOL – LASTEAED\nTALI PÕHIKOOL-LASTEAED KOOLI ÕPPEKAVA\nTali Põhikool-Lasteaia (edaspidi „Kooli“) õppekava kehtestatakse „Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse“ § 17 lg 2, Vabariigi Valitsuse 06.01.2011. a määruse nr 1 „Põhikooli riikliku õppekava“ § 24 alusel.\nKooli õppekava on koostatud Vabariigi Valitsuse 06.01.2011. a määruse nr 1 „Põhikooli riikliku õppekava ja Vabariigi Valitsuse 08.03.2001. a määruse nr 89 „Laste liikluskasvatuse kord“ § 7 alusel.\nKooli õppekava on koolis õpingute (õppe- ja kasvatustegevuse) alusdokument.\nKooli õppekava terviktekst on kättesaadav veebilehel ja õpetajate toas.\nKooli õppekava koosneb üldosast ja lisadest. Lisades esitatakse ainevaldkondade kavad. Ainevaldkonna kavas kirjeldatakse üldised alused ainevaldkonna rakendamiseks ja ainevaldkonna kohustuslike õppeainete ainekavad.\nTali Põhikool-Lasteaia kooliastmed on – I kooliaste-1.-3. klass, II kooliaste- 4.-6. klass.\n2. Kooli väärtused ja eripära\nSäilitada kodulähedane loovust ja arengut soodustav õpi- ja arengukeskkond, kus pannakse alus õpioskustele, positiivsele ellusuhtumisele, ühiskonnas kehtivatele käitumis- ja kõlblusnormidele ning elukestvale õppele.\nVõimaldada õpilastele mitmekülgset võimetele vastavat haridust õppimist motiveerivas õpikeskkonnas, mis tagab head eeldused edasiõppimiseks põhikooli III kooliastmes.\nKooli põhiväärtuseks on tema õpilased ja õpetajad, kelle koostöö põhineb soovil õppida ja õpetada, loovusel ja positiivsel eluhoiakul.\nHinnatakse asjatundlikkust ja soovi panustada kooli jätkusuutlikku arengusse.\nOllakse mõistvad, sõpalikud ja nõudlikud.\nStimuleeritakse meeskonnatööd ja sellest tekkivat positiivset sünergiat\nväikesed klassikomplektid ja lasteaiarühm võimaldavad õpetajal läheneda igale lapsel individuaalselt;\nüritustel on alati kaasatud kõik lapsed, sõltumata nende võimekusest;\niga laps on väärtustatud;\nkoolis tegutseb Kilingi-Nõmme Muusikakooli filiaal.\nTraditsioonid, hea mikrokliima, huviringid ja turvaline õpikeskkond toetavad riiklike õppekavade eesmärkide täitmist. Oluliseks peetakse koostööd lastevanematega ja valla teiste haridusasutustega. Hubane koolihoone , seda ümpitsev park ja loodus loovad hea ning rahuliku õpi- ja kasvukeskkonna. Seda asjaolu on kooli eripära kujundamisel püütud ära kasutada: õppekäigud looduses, õues-õpe, koostöö RMK ning Nigula LK-alaga. Kooli traditsioonid ja huvitegevuse põhisuunad on välja kujunenud aastatega.\n3. Õppe- ja kasvatuseesmärgid ning põhimõtted\n3.1. Põhihariduse alusväärtused\n3.2. Kooli sihiseade\nKoolil on nii hariv kui ka kasvatav ülesanne. Kool aitab kaasa õpilaste kasvamisele loovateks, mitmekülgseteks isiksusteks, kes suudavad ennast täisväärtuslikult teostada erinevates rollides perekonnas, tööl ja avalikus elus.\nKoolis on õpetuse ja kasvatuse põhitaotlus tagada õpilase eakohane tunnetuslik, kõlbeline, füüsiline ja sotsiaalne areng ning tervikliku maailmapildi kujunemine.\nKooli ülesanne on luua õpilasele eakohane, turvaline, positiivselt mõjuv ja arendav õppekeskkond, mis toetab tema õpihimu ja õpioskuste, eneserefleksiooni ja kriitilise mõtlemisvõime, teadmiste ja tahteliste omaduste arengut, loovat eneseväljendust ning sotsiaalse ja kultuurilise identiteedi kujunemist.\nKool toetab põhiliste väärtushoiakute kujunemist. Õpilane mõistab oma tegude aluseks olevaid väärtushinnanguid ja tunneb vastutust tegude tagajärgede eest. Algkoolis luuakse alus enese määratlemisele eneseteadliku isiksusena, perekonna, rahvuse ja ühiskonna liikmena, kes suhtub sallivalt ja avatult maailma ja inimeste mitmekesisusse.\nKool aitab õpilasel jõuda selgusele oma huvides, kalduvustes ja võimetes ning tagab valmisoleku õpingute jätkamiseks järgneval haridustasemel ja elukestvaks õppeks. Tagab head eeldused edasiõppimiseks põhikooli 7. klassis.\nÜrituste kavandamisel lähtutakse üldpädevustest ja väärtuskasvatusest.\nKooli õppekava tähenduses on pädevus asjakohaste teadmiste, oskuste ja hoiakute kogum, mis tagab suutlikkuse teatud tegevusalal või -valdkonnas tulemuslikult toimida. Pädevused jagunevad üld- ja valdkonnapädevusteks.\nKooli õppekava taotleb õpilastel järgmiste üldpädevuste kujunemist:\nkultuuri- ja väärtuspädevus:\narvestab üldkehtivaid moraalinorme;\narvestab teiste inimestega;\ntunnetab kuuluvust kollektiivi;\ntajub ja väärtustab seotust loodusega;\noskab hinnata oma ja teiste maade kultuuri;\noskab väärtustada loomingut ja kujundada ilumeelt;\nsotsiaalne ja kodanikupädevus:\non vastutustundlik ja täidab lubadusi;\nsuudab ja oskab teha koostööd;\nmõistab ja tunnistab oma nõrkusi ja tugevusi;\nsaab aru tervete eluviiside tähtsusest;\noskab täiskasvanule märku anda oma terviseprobleemidest;\noskab pakkuda lahendusi suhtlemisel tekkida võivatele probleemidele;\njulgeb küsida abi.\noskab organiseerida õpitegevust ja otsida vajalikku informatsiooni;\noskab organiseerida õpikeskkonda ja otsida õppimiseks vajalikku teavet;\noskab teha lihtsat eneseanalüüsi;\noskab kasutada saadud-õpitud teadmisi ja neid rakendada;\ntuleb toime erinevate olukordadega ja suudab suhelda erinevate inimestega;\noskab oma arvamust avaldada ja seda põhjendada;\nloeb eakohast kirjandust;\nsuudab kirjutada eakohaseid tarbe-ja loovtekste;\nmatemaatika-, loodusteaduste ja tehnoloogiapädevus:\noskab kasutada õpitut vajalikes elu- ja tegevusvaldkondades;\ntunneb eakohast terminoloogiat;\nmõistab tehnoloogia piiranguid ja võimalusi;\nkasutab tehnoloogiat eesmärgipäraselt.\nsuudab ideid luua ja neid ellu viia, kasutades oma teadmisi ja oskusi;\nsuudab seada eesmärke ja neid teostada;\nosaleb ühistegevustes ja abistab korraldajaid võimetekohaselt;\nsuudab kohaneda muutustega.\nsuudab kasutada infotehnoloogiat nii töö, meelelahutuse kui suhtlemise eesmärgil;\noskab kasutada IKT vahendeid info saamiseks, hindamiseks, salvestamiseks, loomiseks, esitamiseks ja vahetamiseks ning koostöövõrkudes osalemine Interneti teel;\nteab digikeskkonna ohtusid ning oskab kaitsta oma privaatsust, isikuandmeid ja digitaalset identiteeti;\njärgib digikeskkonnas samu moraali- ja väärtuspõhimõtteid nagu igapäevaelus.\nLähedase eesmärgiseade ja õppesisuga õppeained moodustavad ainevaldkonna.\nAinevaldkonna õppeainete õpetamise peamine eesmärk on vastava valdkonnapädevuse kujunemine, mida toetavad õppeainete eesmärgid ja õpitulemused. Valdkonnapädevuse kujunemist toetavad lõiming teiste ainevaldkondade õppeainetega ning tunni- ja kooliväline tegevus.\nValdkonnapädevuste kirjeldused on esitatud ainevaldkondade kavades.\n3.3.1. I kooliastmes taotletavad pädevused\nmõistab ja kasutab õpitavas võõrkeeles igapäevaseid ära õpitud väljendeid ja lihtsamaid fraase;\noskab ohtlikke olukordi vältida ja ohuolukorras abi kutsuda, oskab ohutult\nteab, kelle poole erinevate probleemidega pöörduda, ning on valmis seda\n3.2.2. II kooliastmes taotletavad pädevused\nTeises kooliastmes lõpus õpilane:\nhindab harmoonilisi inimsuhteid, mõistab oma rolli pereliikmena, sõpana,\nkaaslasena ja õpilasena; peab kinni kokkulepetest, on usaldusväärne ning\nvastutab oma tegude eest;\noskab oma tegevust kavandada ja hinnata ning tulemuse saavutamiseks vajalikke\ntegevusi valida ja rakendada, oma eksimusi näha ja tunnistada ning oma tegevust\nväärtustab säästvat eluviisi, oskab looduses käituda, huvitub loodusest ja looduse uurimisest;\non leidnud endale sobiva harrastuse.\n4. Õppimise käsitus ja õppekeskkond\n4.1. Õppimise käsitlus\nKooli õppekavas käsitatakse õppimist väljundipõhiselt, rõhutades muutusi õpilase või õpilaste rühma käitumisvõimes. Konkreetsemalt tähendab see selliste teadmiste, oskuste, vilumuste, väärtushoiakute ja -hinnangute omandamist, mis on vajalikud igapäevaelus toimetulekuks.\nÕppimise psühholoogiliseks aluseks on kogemus, mille õpilane omandab vastastikuses toimes füüsilise, vaimse ja sotsiaalse keskkonnaga. Kogemusi omandades muutub õpilase käitumine eesmärgipärasemaks.\nÕpilane on õppeprotsessis aktiivne osaleja, kes võtab võimetekohaselt osa oma õppimise eesmärgistamisest, õpib iseseisvalt ja koos kaaslastega, õpib oma kaaslasi ja ennast hindama ning oma õppimist analüüsima ja juhtima. Uute teadmiste omandamisel tugineb õpilane varasematele ning konstrueerib uue teabe põhjal enda teadmised. Omandatud teadmisi rakendatakse uutes olukordades, probleemide lahendamisel, valikute tegemisel, väidete õigsuse üle arutledes, oma seisukohti argumenteerides ning edasiste õpingute käigus.\nÕppimine on elukestev protsess, milleks vajalikud oskused ja tööharjumused kujunevad põhihariduse omandamise käigus.\nÕppekeskkond kindlustatakse koolis õppekava alusel toimuva süstemaatilise ja sihipärase õppe- ja kasvatustegevusega ning õppekeskkonnaks on ka kodu ja laiemas elukeskkonnas toimivad mõjutused.\nkasutatakse nüüdisaegset ja mitmekesist õppemetoodikat, -viise ja -vahendeid (sealhulgas suulisi ja kirjalikke tekste, audio- ja visuaalseid õppevahendeid, aktiivõppemeetodeid, õppekäike, õues- ja muuseumiõpet jms);\n4.1.1. I kooliastme õppe ja kasvatuse rõhuasetused\nÕpetaja olulisim ülesanne on toetada iga õpilase eneseusku ja õpimotivatsiooni. Sõltuvalt õpilaste ettevalmistusest võib kasutada aineõpetuslikku tööviisi või üld- ja aineõppe kombineeritud varianti.\n4.1.2 II kooliastme õppe ja kasvatuse rõhuasetused\nTeises kooliastmes on õpetuse ja kasvatuse põhitaotluseks vastutustundlike ja iseseisvate õpilaste kujunemine. Õppetöös on oluline äratada ja säilitada õpilaste huvi õppekavaga hõlmatud teadmis- ja tegevusvaldkondade vastu.\nõpimotivatsiooni hoidmisele ja tõstmisele, seostades õpitut praktikaga ning\nvõimaldades õpilastel teha valikuid, langetada otsuseid ja oma otsuste eest\nÕppekeskkonnana mõistetakse õpilasi ümpitseva vaimse, sotsiaalse ja füüsilise keskkonna kooslust, milles õpilased arenevad ja õpivad. Õppekeskkond toetab õpilase arenemist iseseisvaks ja aktiivseks õppijaks, kannab põhihariduse alusväärtusi ja oma kooli vaimsust ning säilitab ja arendab edasi paikkonna ja koolipere traditsioone.\nKool korraldab õppe, mis kaitseb ning edendab õpilaste vaimset ja füüsilist tervist.\nluuakse vastastikusel lugupidamisel ja üksteise seisukohtade arvestamisel\npõhinevad ning kokkuleppeid austavad suhted õpilaste, vanemate, õpetajate, kooli\ntöötajate ning teiste õpetuse ja kasvatusega seotud osaliste vahel;\nkoheldakse kõiki õpilasi eelarvamusteta, õiglaselt ja võrdõiguslikult,\naustades nende eneseväärikust ning isikupära;\nmärgatakse ja tunnustatakse kõigi õpilaste pingutusi ja õpiedu;\nluuakse õpilastele võimalusi näidata initsiatiivi, osaleda otsustamises ning\ntegutseda nii üksi kui ka koos kaaslastega;\nluuakse õhkkond, mida iseloomustab abivalmidus ning üksteise toetamine õpi-\nja eluraskuste puhul;\nluuakse õhkkond, mis rajaneb inimeste usalduslikel suhetel, sõpalikkusel ja\nkorraldatakse koolielu inimõigusi ja demokraatiat austava ühiskonna\nmudelina, mida iseloomustavad kooliperes jagatud ja püsivad alusväärtused ning\nheade ideede ja positiivsete uuenduste toetamine;\nkorraldatakse koolielu lähtudes rahvusliku, rassilise ja soolise\nkasutatavate rajatiste ja ruumide sisustus ning kujundus on õppe seisukohast\nõppes on võimalused kasutada internetiühendusega arvutit ja esitlustehnikat\nning õpilastel on võimalus kasutada aleviku raamatukogu;\nkasutatavate rajatiste ja ruumide sisustus on turvaline ning vastab\ntervisekaitse- ja ohutusnõuetele;\nkasutatakse eakohast ning individuaalsele eripärale kohandatavat õppevara,\nsealhulgas nüüdisaegseid info- ja kommunikatsioonitehnoloogiatel põhinevaid\nõppematerjale ja -vahendeid;\non olemas kehalise tegevuse ning tervislike eluviiside edendamise võimalused\nnii koolitundides kui ka tunniväliselt.\nÕpet korraldatakse ka väljaspool kooli ruume (sealhulgas kooliõues, looduses, muuseumides, arhiivides, keskkonnahariduskeskustes, ettevõtetes ja asutustes) ning virtuaalses õppekeskkonnas.\nÕppekavas on järgmised ainevaldkonnad:\nAinekavades esitatakse nii kooliastmete õpitulemused kui ka õpitulemused õppeteemade läbimisel või osaoskuseti. Õpitulemused toetavad valdkonnapädevuste kujunemist. Väärtushoiakuid väljendavaid õpitulemusi numpiliselt ei hinnata, vaid antakse nende saavutatuse kohta õpilasele sõnalist tagasisidet.\nÕppekavas on esitatud järgmised kohustuslike õppeainete ainekavad:\nkeel ja kirjandus: eesti keel, kirjandus (lisa 1);\nvõõrkeel: A-võõrkeel B- võõrkeel (lisa 2);\nmatemaatika: matemaatika (lisa 3);\nloodusained: loodusõpetus (lisa 4);\nsotsiaalained: inimeseõpetus, ajalugu, ühiskonnaõpetus (lisa 5);\nkunstiained: muusika, kunst (lisa 6);\ntehnoloogia: tööõpetus; käsitöö ja kodundus; tehnoloogiaõpetus (lisa 7);\nkehaline kasvatus: kehaline kasvatus (lisa 8).\nKooli õppekavas on esitatud valikõppeaine ainekavad:\ninformaatika ainekava (lisa 9).\nA-võõrkeelena õpitakse inglise keelt;\nB-võõrkeelena õpitakse vene keelt.\nKõigi õppeainete õppekeeleks on eesti keel, võõrkeelt õpitakse valdavas osas samas võõrkeeles.\nKooli õppe ja kasvatuse põhivorm on õppetund. Õppetunnid toimuvad koolis või väljaspool kooli õuesõppe, ekskursiooni või õppekäiguna. Õpe on korraldatud traditsioonilisel viisil: kõiki kohustuslikke õppeaineid õpitakse kogu õppeaasta vältel.\nÕpilaste suurim lubatud nädalakoormus on:\nklassis – 20 õppetundi;\nklassis – 23 õppetundi;\nklassis – 25 õppetundi;\nklassis – 28 õppetundi;\nklassis – 30 õppetundi.\nI kooliastme ( 1.-3. klass) tunnijaotusplaan\nKusti- ja tööõpetus\nII Kooliastme (4. – 6. klass) tunnijaotusplaan\nTööõpetus, käsitöö ja kodundus ja tehnoloogiaõpetus\nVaba tunniressurssi kasutatakse I kooliastmes 8 tundi ja II kooliastmes 10 tundi (vt.tunnijaotusplaani).\nKool võimaldab õpilastele õppe informaatika valikaines. Aine õpetamise maht määratakse kindlaks igaks õppeaastaks kinnitatavas tunnijaotusplaanis arvestades õpilaste ja nende vanemate soove.\n6. Lõimingu ja läbivate teemade käsitlemise põhimõtted\nÕppetegevus ja selle tulemused kujundatakse tervikuks lõimingu kaudu. Lõiming toetab õpilaste üld- ja valdkonnapädevuste kujunemist. Lõimingu saavutamist kavandab kool kooli õppekava arenduse ning õppe- ja kasvatustegevuse planeerimise käigus.\nÕppe lõimimine saavutatakse erinevate ainevaldkondade õppeainete ühisosa järgimisel, õppeainete, koolisiseste projektide ja läbivate teemade ühiste temaatiliste rõhuasetuste, õppeülesannete ning -viiside abil.\n6.1. Läbivad teemad\n6.1.1. Elukestev õpe ja karjääri planeerimine\nKool toetab õpilase kujunemist isiksuseks, kes on valmis õppima kogu elu, täitma erinevaid rolle muutuvas õpi-, elu- ja töökeskkonnas ning kujundama oma elu teadlike otsuste kaudu, sealhulgas tegema mõistlikke kutsevalikuid.\nI kooliastmes aidatakse mänguliste tegevuste abil õpilasel kujundada ning õppida tundma ennast ja lähiümpuse töömaailma, tuginedes õpilase kogemustele igapäevaelust. Õpilasele tutvustatakse erinevaid tegevusalasid ja ameteid, nende olulisust ning omavahelisi seoseid.\nII kooliastmes keskendutakse õpilase sotsiaalsetele ja toimetulekuoskustele, oma huvide ja võimete tundmaõppimisele ning arendamisele. Eesmärk on aidata õpilasel kujundada põhilisi õpioskusi, empaatiavõimet ning suhtlemis- ja enesekontrollioskusi. Õpilasele tutvustatakse erinevaid elukutseid ja töid ning nende seost inimeste individuaalsete eelduste ja huvidega.\nteadvustama oma huve, võimeid ja oskusi, mis aitavad kaasa adekvaatse enesehinnangu kujunemisele;\nkujundama valmisolekut elukestvalt õppida;\ntutvuma erinevate ametite ja elukutsetega ning kodukoha ettevõtlusega.\n6.1.2. Keskkond ja jätkusuutlik areng\nKool toetab õpilase kujunemist sotsiaalselt aktiivseks, vastutustundlikuks ja keskkonnateadlikuks inimeseks, kes hoiab ja kaitseb keskkonda ning väärtustab jätkusuutlikkust.\nI kooliastmes tuginetakse õpilase kogemustele, igapäevaelu nähtustele ning looduse vahetule kogemisele. Õppe ja kasvatuse kaudu taotletakse õpilase keskkonnataju kujunemist, pööratakse tähelepanu kodu- ja kooliümpuse keskkonnaküsimustele ning tegutsemisviisidele, mille abil on keskkonnaprobleeme võimalik praktiliselt ära hoida ja lahendada.\nII kooliastmes keskendutakse peamiselt koduümpuse ja Eesti keskkonnaprobleemide käsitlemisele. Arendatakse keskkonnaalast otsustamisoskust, säästvat suhtumist ümpitsevasse ja elukeskkonna väärtustamist, õpitakse teadvustama end tarbijana ning toimima keskkonda hoidvalt. Eesmärk on kujundada arusaama loodusest kui terviksüsteemist.\naru saama loodusest kui terviksüsteemist, inimese ja teda ümpitseva keskkonna vastastikustest seostest ning inimese sõltuvusest loodusressurssidest;\naru saama inimtegevusega kaasnevatest mõjudest;\narutlema keskkonnaprobleemide üle kodukoha, Eesti kui ka üleilmsel tasandil, kujundama isiklikke keskkonnaalaseid seisukohti ning pakkuma lahendusi keskkonnaprobleemidele;\nkasutama loodussäästlikke ja jätkusuutlikku arengut toetavaid tegutsemisviise; hindama ning vajaduse korral muutma oma tarbimisvalikuid ja eluviisi.\n6.1.3. Kodanikualgatus ja ettevõtlikkus\nKool toetab õpilase kujunemist aktiivseks ning vastutustundlikuks kogukonna- ja ühiskonnaliikmeks, kes mõistab ühiskonna toimimise põhimõtteid ja mehhanisme ning kodanikualgatuse tähtsust, tunneb end ühiskonnaliikmena ning toetub oma tegevuses riigi kultuurilistele traditsioonidele ja arengusuundadele.\nI kooliastmes antakse õpilastele koostöö ja ühiste otsuste tegemise kogemusi. Selleks on õpilaste vabatahtlik tegevus, nt talgutöö, ühisürituste korraldamine vms. Õpilastele tutvustatakse kodukandi ettevõtteid, noorteühinguid ja teisi vabatahtlikke organisatsioone jne., kes korraldavad kogukonnas üldkasulikke tegevusi, milles õpilased saavad osaleda.\nII kooliastmes on oluline toetada õpilase initsiatiivi ning pakkuda talle võimalusi ja abi ühisalgatusteks. Õpilasi innustatakse iseseisvalt tegutsema ühise eesmärgi nimel ning võtma sellega kaasnevat vastutust ja kohustusi. Oluline on suunata õpilasi leidma probleemidele jõukohaseid ja loomingulisi lahendusi ning aidata neil kogeda koos tegutsemise kasulikkust ja vajalikkust.\ntundma õppima ja kaitsma enda ja teiste õigusi ning mõistma nendega kaasnevat vastutust ja kohustusi.\n6.1.4. Kultuuriline identiteet\nKool toetab õpilase kujunemist kultuuriteadlikuks inimeseks, kes mõistab kultuuri osa inimeste mõtte- ja käitumislaadi kujundajana ning kultuuride muutumist ajaloo vältel, kellel on ettekujutus kultuuride mitmekesisusest ja kultuuriga määratud elupraktikate eripärast ning kes väärtustab omakultuuri ja kultuurilist mitmekesisust ning on kultuuriliselt salliv ja koostööaldis.\nI kooliastmes pakutakse õpilasele võimalust osaleda oma kultuurikeskkonna tavades ja kogeda sellega seonduvaid emotsioone. Õpilasel aidatakse jõuda mõistmiseni, et teatud tavad ja kombed on omased teatud kultuurile. Õppe ja kasvatusega kujundatakse meie kultuuriruumis üldiselt tunnustatud käitumisharjumusi, toetatakse uudishimu uue ja erineva suhtes ning positiivset\nsuhtumist sellesse. Õpilaste erinevaid kogemusi kokku viies saavutatakse üldpilt oma kultuurist ja selle kokkupuudetest teiste kultuuridega.\nII kooliastmes kujundatakse positiivseid hoiakuid erinevate kultuuride ja inimeste suhtes ning vältida eelarvamuste tekkimist.Õpitakse respekteerima erisusi ja hindama neid kui kultuurilist mitmekesisust ning kultuuride vastastikuse rikastamise vahendit. Leitakse võimalusi, kus õppija saab rakendada oma teadmisi ja oskusi omakultuuri tutvustamiseks erinevate ürituste kaudu.\ntundma õppima mineviku ja nüüdisaja ühiskondade kultuurilist mitmekesisust;\nKool toetab õpilase kujunemist teabeteadlikuks inimeseks, kes tajub ja teadvustab ümpitsevat teabekeskkonda, suudab seda kriitiliselt analüüsida ning toimida selles oma eesmärkide ja ühiskonnas omaksvõetud kommunikatsioonieetika järgi.\nI kooliastmes on keskmes õpilase igapäevane teabekeskkond. Õpetaja abil ja kaaslaste toel harjutakse kirjeldama oma tegevust teabekeskkonnas. Õpilane õpib mõistma temale suunatud teadete suhtluseesmärki ning eristama olulisi teateid ebaolulistest.\nII kooliastmes on käsitluse keskmes avalikus ja privaatses ruumis toimimise seaduspärasused ning põhiliste kommunikatsiooniformaatide tundmaõppimine. Õpilane harjub internetis\nliikudes eristama avalikku ja isiklikku sfääri ning valima selle põhjal õiget suhtlusviisi. Teise kooliastme jooksul harjutakse lugema ja kuulama uudist kui üht ajakirjanduse põhilist tekstiliiki, hindama selle kvaliteeti ning tuvastama uudises puuduvat teavet.\nvalima sobivat suhtlus- ning sidekanalit olenevalt olukorrast ja vajadusest;\nleidma sobivat teavet;\n6.1.6. Tehnoloogia ja innovatsioon\nKool toetab õpilase kujunemist uuendusaltiks ja nüüdisaegseid tehnoloogiaid eesmärgipäraselt kasutada oskavaks inimeseks, kes tuleb toime kiiresti muutuvas tehnoloogilises elu-, õpi- ja töökeskkonnas.\nI kooliastmes õpitakse tundma infotehnoloogia kasutamise põhivõtteid, vormistades arvutiga loovtöid.\nII kooliastmes põhineb õpetus eelkõige kooli ja õppetööga seonduvatel praktilistel ülesannetel, mis eeldavad tehnoloogia rakendamist erinevates ainetundides või huvitegevuses.\narendama loovust, koostööoskusi ja algatusvõimet uuenduslike ideede rakendamisel erinevates projektides;\nmõistma IKT kaasnevaid ohte.\n6.1.7. Tervis ja ohutus\nKool toetab õpilase kujunemist vaimselt, emotsionaalselt, sotsiaalselt ja füüsiliselt terveks ühiskonnaliikmeks, kes on võimeline järgima tervislikku eluviisi, käituma turvaliselt ning kaasa aitama tervist edendava turvalise keskkonna kujundamisele.\nTervisekasvatus põhineb õpilaste tervisega seonduvate teadmiste ja hoiakute ning sotsiaalsete toimetulekuoskuste arendamisel.\nVabariigi Valitsuse 08.03.2001. a määrusega nr 89 „Laste liikluskasvatuse kord“ § 5 lg 3-5 on esitatud liikluskasvatuse sisu kooliastmeti:\nI kooliastmes on liikluskasvatuse sisuks jalakäija ja jalgratturi ohutu liiklemise, käitumise ja liikluses toimetuleku õpetamine, lähtudes eelkõige lapse koduümpuse liikluskeskkonnast;\nII kooliastmes on liikluskasvatuse sisuks erinevate liiklusolukordade selgitamine lapse enda ja teiste liiklejate seisukohalt ning linna ja maapiirkonna teedel ohutu liiklemise õpetamine.\nÕppekäikudel jälgitakse liikluseeskirju, tutvustatakse süsteemselt käitumist üksi, grupina liikudes või bussis sõites. Liiklusteemasid käsitletakse inimeseõpetuse tundides ja läbiva teemana kõikides ainetundides. Klassijuhataja planeerib oma töökavasse vähemalt 4 tundi (I koolistmes) ja vähemalt 2 tundi (II kooliastmes) , kus ta käsitleb liiklus-teemasid. Peateemaks on liiklemine\njalakäijana, ohud kooliteel, kaitsevahendid ja käitumine ohu korral, hädaabi number 112. Koolis on võimalik omandada liiklusteadmisi ja sooritada jalgratturi eksam.\nI kooliastmes pannakse rõhk tervislike ja ohutute käitumisviiside kujundamisele. Tähtis on , et õpilane mõistaks ohu olemust ja selle tekkepõhjusi oma igapäevases keskkonnas ning omandaks oskused käituda ohutult ja turvaliselt.\nII kooliastmes pööratakse tähelepanu eelkõige vastavasisuliste väärtushinnangute kujundamisele ja levinuma riskikäitumise ärahoidmisele (käitumine, millega kaasnevad nt vigastused, ohu tekkimine, alkoholi jt uimastite kuritarvitamine, suitsetamine, seksuaalne riskikäitumine, ebatervislik toitumine, vähene kehaline aktiivsus ja kehaline ülekoormus).\nleidma ning kasutama usaldusväärset terviseteavet ja abiteenuseid.\n6.1.8. Väärtused ja kõlblus\nKool toetab õpilase kujunemist kõlbeliselt arenenud inimeseks, kes tunneb üldinimlikke ja ühiskondlikke väärtusi ja kõlbluspõhimõtteid, järgib neid koolis ja väljaspool kooli, ei jää ükskõikseks, kui neid eiratakse, ning sekkub vajaduse korral oma võimaluste piires.\nII kooliastmes teadvustatakse ja mõtestatakse kõlbelisi norme ning kujundatakse sallivust ja lugupidamist erinevate inimeste vastu. Erinevaid vaatenurki pakkuva käsitluse kaudu taotletakse õpilase isiklike seisukohtade kujunemist humanistlike kõlbeliste normide taustal.\n7. Õppekeskkonna mitmekesistamiseks kavandatud tegevused\nIga õppeaasta alguses kavandatakse ülekoolilised ja koolidevahelised projektid (üritused) kooli üldtööplaanis. Projekt on ühekordse, tähtajalise, piiratud ressurssidega ja kindlaks määratud tulemuse saavutamiseks tehtav töö.\nKõikidel projektidel on kindlaks määratud projektijuht, kelle ülesanne on koostöös projektirühmaga määratleda projekti (ürituse) eesmärgid lähtuvalt üldpädevustest. Projektil peab olema selge eesmärk ja kindlad ajapiirid.\nTraditsioonilised ülekoolilised projektid on tervise- ja spordipäevad, ainepäevad, rahvakalendri ja riiklikud tähtpäevad, kooli aktused , peod jne.\nTraditsioonilised koolidevahelised projektid on maakondlikud ja vabariiklikud lauluvõistlused, tantsu- ja laulupidu, spordivõistlused, aineolümpiaadid, konkursid.\nKlassiruumist väljas õppetöö\nVäljaspool klassiruumi tundide korraldamine on õppetöö loomulik osa, mida soosib kooli ümpuse looduskeskkond, infrastruktuur ja turvalisus ning osalus projektides. Aineõpetaja planeerib oma töös õpilaste õppetegevuse ja teostab vastavalt ilmastikuoludele.\nÕppekäigud ja ekskursioonid\nÕppekäikudeks ja –ekskursioonideks planeerib õpetaja töökavas vajaliku aja ja teatab sellest direktorile. Koolimajast väljas toimuva õppetöö kord on kirjeldatud eraldi, arvestades sealjuures kehtivat seadusandlust.\nKoolis töötavad huvialaringid toetavad õppekava elluviimist , aitavad hoida traditsioone ja arendada edasi kooli omanäolisust ning muudavad sisukamaks õpilaste vaba aja.\n8. Hindamise põhimõtted ja korraldus\nKoolis järgitakse õpilase hindamisel „Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses“ § 29 sätestatut ning juhindutakse „Põhikooli riiklikust õppekavast“ § 19 – § 22.\n8.1. Hindamise eesmärk on:\n8.2. Teadmiste ja oskuste hindamise alused\nKäitumise ja hoolsuse hindamisel lähtutakse kooli õppekava ja kooli kodukorra nõuetest. Õpilast, kes õpib individuaalse õppekava järgi, hinnatakse vastavalt individuaalses õppekavas ette nähtud hindamise korrale. Individuaalse õppekava järgi õppiva õpilase tööle võib teha märke „Hinnatud individuaalse õppekava alusel”.\n8.3. Teadmiste ja oskuste hindamise korraldus\nKool annab õpilasele ja vanemale kirjalikku tagasisidet õpilase õpitulemuste, käitumise ja hoolsuse kohta iga õppeveerandi ning õppeaasta lõpus.\nÕpilane saab oma hinnete kohta teavet õpetajatelt ja klassijuhatajalt. Lapsevanemal või eestkostjal on õigus saada teavet oma lapse hinnete kohta õpetajatelt ja klassijuhatajalt. Hinded tehakse lapsevanemale teatavaks kokkuleppel kooliga kas e-kirjaga või paberkandjal. Vähemalt kord kuus saadetakse kõigile lastevanematele hinnetelehed.\nÕpitulemuste, käitumise ja hoolsuse hindamise põhimõtteid ja korda tutvustatakse õpilastele klassijuhataja poolt iga õppeaasta alguses ning lastevanematele klassi lastevanemate koosolekul, soovi korral ka individuaalselt. Õpilane saab klassi- või aineõpetajalt veerandi esimesel tunnil teada ainenõuded: mida ja millal antud õppeaines hinnatakse, milliseid hindamisvahendeid kasutatakse ja millised on hindamise kriteeriumid.\n8.4 Õpitulemuste hindamine\n1. klassis kasutatakse õpilase teadmiste ja oskuste hindamisel kirjeldavat sõnalist hinnangut.\n2.-6. klassis hinnatakse õpilaste teadmisi, oskusi ja vilumusi viiepallisüsteemis, kus hinne «5» on «väga hea», «4» – «hea», «3» – «rahuldav», «2» – «puudulik» ja «1» – «nõrk».\nHindamine viie palli süsteemis:\n8.5 Käitumise ja hoolsuse hindamine\nKäitumise hindamise aluseks on kooli kodukorra täitmine ning üldtunnustatud käitumis- ja kõlblusnormide järgimine koolis. Hoolsuse hindamise aluseks on õpilase suhtumine õppeülesannetesse ja muudesse ülesannetesse koolis: kohusetundlikkus, töökus ja järjekindlus ülesannete täitmisel.\nKäitumishindega «eeskujulik» hinnatakse õpilast, kellele üldtunnustatud käitumis- ja kõlblusnormide järgimine on harjumuspärane igas olukorras, kes täidab kooli kodukorra nõudeid eeskujulikult ja järjepidevalt.\nKäitumishindega «hea» hinnatakse õpilast, kes järgib üldtunnustatud käitumis- ja kõlblusnorme ja täidab kooli kodukorra nõudeid.\nKäitumishindega «rahuldav» hinnatakse õpilast, kes üldiselt järgib üldtunnustatud käitumis- ja kõlblusnorme ja täidab kooli kodukorra nõudeid, kuid kellel on esinenud eksimusi, mistõttu ta vajab pedagoogide ja lastevanemate tähelepanu ning suunamist.\nKäitumishindega «mitterahuldav» hinnatakse õpilast, kes ei täida kooli kodukorra nõudeid ega järgi üldtunnustatud käitumis- ja kõlblusnorme, ei allu õpetajate ega lastevanemate nõudmistele. Õpilase käitumise võib hinnata «mitterahuldavaks» ka korduva põhjuseta puudumise korral või üksiku õigusvastase teo või ebakõlbelise käitumise eest.\nHoolsushindega “eeskujulik” hinnatakse õpilast, kes suhtub õppeülesannetesse alati kohusetundlikult, õpib võimetekohaselt, on õppeülesannete täitmisel püüdlik, hoolas ja iseseisev, viib alustatud töö lõpuni; täidab väga hästi klassi- ja kooliväliseid ülesandeid.\nHoolsushindega “hea” hinnatakse õpilast, kes suhtub õppeülesannetesse kohusetundlikult, on iseseisev ja hoolikas ning õpib võimetekohaselt; täidab hästi klassi- ja kooliväliseid ülesandeid.\nHoolsushinde “rahuldav” saab õpilane, kes üldiselt täidab oma õppeülesandeid, kuid ei ole piisavalt järjekindel ega õpi kõiki aineid oma tegelike võimete ja arengutaseme kohaselt; täidab klassi- ja kooliväliseid ülesandeid pärast pidevat meeldetuletamist.\nHoolsushindega “mitterahuldav” hinnatakse õpilast, kes ei õpi võimetekohaselt, suhtub õppeülesannetesse lohakalt ja vastutustundetult, ei täida tundides õpetajate nõudmisi, jätab sageli täitmata oma kodused õppeülesanded; jätab täitmata klassi- ja koolivälised ülesanded.\nKujundava hindamisena mõistetakse õppe kestel toimuvat hindamist, mille käigus analüüsitakse õpilase teadmisi, oskusi, hoiakuid, väärtushinnanguid ja käitumist, antakse tagasisidet õpilase seniste tulemuste ning vajakajäämiste kohta, innustatakse ja suunatakse õpilast edasisel õppimisel ning kavandatakse edasise õppimise eesmärgid ja teed.\nÕppetunni vältel saab õpilane enamasti suulist või kirjalikku sõnalist tagasisidet õppeainet ja ainevaldkonda puudutavate teadmiste ja oskuste (sealhulgas üldpädevuste, kooliastme õppe- ja kasvatuseesmärkide ja läbivate teemade) kohta. Kogu õppepäeva vältel annavad pedagoogid õpilasele tagasisidet, et toetada õpilase käitumise, hoiakute ja väärtus- hinnangute kujunemist. Kool\nreageerib juhtumitele, mis on vastuolus üldtunnustatud väärtuste ning heade tavadega.\n8.7 Järelevastamise ja järeltööde sooritamise kord\nÕpilasele antakse võimalus järelevastamiseks või järeltöö sooritamiseks, kui tema õpitulemus on hinnatud hindega “2” või “1” või hinne on jäetud välja panemata. Õpilasel on järelevastamiseks ja/või järeltöö sooritamiseks aega 10 tööpäeva, alates hinde teadasaamisest. Erandjuhtude korral sõlmib õpilane aineõpetajaga teistsuguse kokkuleppe. Järeltöö hindamisel võib õpetaja hindamisskaalat muuta 5–10% ulatuses.\n8.8. Kokkuvõtvad hinded ja järgmisse klassi üleviimine\nKokkuvõttev hindamine on õppeveerandi või poolaasta hinnete koondamine aastahinneteks.\nKui õppeperioodi keskel on õppeaine veerandihinne või -hinnang jäänud andmata ja õpilane ei ole kasutanud võimalust järele vastata, hinnatakse aastahinde või -hinnangu väljapanekul vastaval perioodil omandatud teadmised ja oskused vastavaks hindele «nõrk» või antakse tulemustele mitterahuldav hinnang.\nÕpilasele, kelle on «puudulik» või «nõrk», kellele on antud samaväärne sõnaline hinnang või on jäetud hinne välja panemata, koostatakse selles õppeaines individuaalne õppekava või määratakse mõni muu tugisüsteem (nt logopeediline abi, õpiabirühm, aineõpetaja konsultatsioon jm), et aidata omandada nõutavad teadmised ja oskused.\nVeerandihinnete või -hinnangute alusel otsustab õppenõukogu, kas viia õpilane järgmisse klassi, jätta täiendavale õppetööle või klassikursust kordama. Õpilaste järgmisse klassi üleviimise otsus tehakse enne õppeperioodi lõppu.\nÕpilane jäetakse täiendavale õppetööle õppeainetes, milles tulenevalt veerandihinnetest või -hinnangutest tuleks välja panna aastahinne «puudulik» või «nõrk» või samaväärne sõnaline hinnang. Täiendavale õppetööle jätmise otsustab õppenõukogu enne õppeperioodi lõppu. Täiendava õppetöö raames täidab õpilane õpetaja vahetul juhendamisel spetsiaalseid õppeülesandeid, et omandada õppekavaga nõutavad teadmised ja oskused. Täiendav õppetöö viiakse läbi pärast õppeperioodi lõppu.\nAastahinne või -hinnang pannakse välja pärast täiendava õppetöö lõppu, arvestades täiendava õppetöö tulemusi.\nÕppenõukogu põhjendatud otsusega võib erandjuhul jätta õpilase klassikursust kordama, kui õpilasel on kolmes või enamas õppeaines aastahinne «puudulik» või «nõrk» või samaväärne sõnaline hinnang, täiendav õppetöö ei ole tulemusi andnud ning õppekavaga nõutavate õpitulemuste saavutamiseks ei ole otstarbekas rakendada individuaalset õppekava või muid koolis rakendatavaid tugisüsteeme. Õppenõukogu kaasab otsust tehes õpilase või tema seadusliku esindaja ning kuulab ära tema arvamuse. Õppenõukogu otsuses peavad olema esile toodud kaalutlused, mille põhjal peetakse otstarbekaks jätta õpilane klassikursust kordama.\nÕppenõukogu põhjendatud otsusega võib jätta klassikursust kordama õpilase, kellel on põhjendamata puudumiste tõttu kolmes või enamas õppeaines aastahinne «puudulik» või «nõrk» või samaväärne sõnaline hinnang. Õppenõukogu kaasab otsust tehes õpilase või tema seadusliku esindaja ning kuulab ära tema arvamuse.\nPunktis 5. sätestatud tähtaegu ei kohaldata õpilase suhtes, kellele on koostatud individuaalne õppekava, kus on ette nähtud erisused järgmisse klassi üleviimise ajas.\n8.9. Hinde vaidlustamine ning vaidlusküsimuste lahendamine\n9. Õpilaste ja vanemate teavitamise ja nõustamise korraldus\nKlassi- või aineõpetajad jälgivad õpilase arengut ja toimetulekut koolis ning vajaduse korral kohandavad õpet vastavalt õpilase vajadustele. Õpilase võimete ja annete kõrgeimale võimalikule tasemele arendamiseks tuleb koolis selgitada välja õpilase individuaalsed õpivajadused, valida sobivad õppemeetodid ning korraldada diferentseeritud õpet. Kool tagab õpilasele, kellel tekib ajutine mahajäämus eeldatavate õpitulemuste saavutamisel, täiendava pedagoogilise juhendamise väljaspool õppetunde.\nKool nõustab vajaduse korral õpilase vanemat õpilase arengu toetamises ja kodus õppimises.\nÕpilase arengu toetamiseks korraldatakse temaga vähemalt üks kord õppeaasta jooksul arenguvestlus, mille põhjal lepitakse kokku edasises õppes ja arengu eesmärkides.\nKool tagab õpilasele ning vanematele teabe kättesaadavuse õppe ja kasvatuse korralduse kohta ning juhendamise ja nõustamise õppetööd käsitletavates küsimustes. Peamised õppeteemad, vajalikud õppevahendid, hindamise korraldus ja planeeritavad üritused tehakse õpilasele teatavaks õppeveerandi või poolaasta alguses.\n10. Õpilaste juhendamise ja hariduslike erivajadustega õpilaste õppekorralduse\nHaridusliku erivajadusega õpilaste all mõeldaks logopeedilist- ja õpiabi vajavaid, individuaalse õppekava järgi õppivaid ja andekaid õpilasi. Haridusliku erivajaduse põhjuseks võib olla lapse andekus, õpiraskused, terviseseisund, puue, käitumis- ja tundeeluhäired, pikemaajaline õppest eemalviibimine, kooli õppekeele ebapiisav valdamine. Lähtuvalt põhjusest tehakse muudatusi või\nkohandusi õppe sisus, -protsessis, -kestuses, ja -koormuses. Muudatused toimuvad õppekeskkonnas, õppevahendite ja –ruumide kasutamises. Valitakse sobiv suhtluskeel, kaasatakse tugipersonal ja spetsiaalse ettevalmistusega pedagoogid. Taotletavates õpitulemustes järgitakse spetsialistide soovitusi, õpetaja korrigeerib HEV õpilase õpisisu ja –eesmärke tunnikava koostades.\nKooli eesmärk on kõigi õpilaste võimetekohane arendamine, et õpilased tuleksid toime ja suudaksid omandada ettenähtud õpitulemused ja pädevused.\ntoetada õpilasi kooliga kohanemisel\nvarakult avastada õpilaste probleemid\nteha koostööd lapsevanemaga ja kolleegidega\nÕpiabi ja nõustamine on vajalik:\n10.1. Hariduslike erivajaduste märkamine ja väljaselgitamine\nTegevused toimuvad kolmel tasandil.\nI tasandi tegevused ( hõlmavad kõiki lapsi):\nKlassi- või aineõpetaja märkab õpilast, kellel on tekkinud õpi- või toimetulekuraskused. Avatakse Õpilase Individuaalsuse Kaart (ÕIK).\nKlassijuhataja ja aineõpetaja selgitavad välja probleemide põhjused, teostavad analüüsi, seavad vajadusel sisse arengukaardi. Samuti on võimalik tuge pakkuda õpilasele, kelle kodused sotsiaalsed olud ei võimalda täisväärtuslikult koolielust osa saada.\nÕpitulemusvestluse läbiviimine, kus osalevad õpilane, aineõpetaja, klassijuhataja ja vanem. Toimub võimaluste pakkumine õpilase toetamiseks.\nKooli direktor määrab haridusliku erivajadustega õpilaste õppe koordineerija, kelle ülesandeks on haridusliku erivajadusega õpilase õppe ja arengu toetamiseks vajaliku koostöö korraldamine tugispetsialistide, andekate õpilaste juhendajate ja õpetajate vahel (edaspidi HEV koordineerija). Haridusliku erivajadusega õpilase õppe koordineerija toetab ja juhendab õpetajat haridusliku erivajaduse väljaselgitamisel ning teeb õpetajale, lapsevanemale ja direktorile ettepanekuid edaspidiseks pedagoogiliseks tööks, koolis pakutavate õpilase arengut toetavate meetmete rakendamiseks või täiendavate uuringute läbiviimiseks, tehes selleks koostööd õpetajate ja tugispetsialistidega.\nEsmane järelaitamine, individuaalne töö õpilasega\nAineõpetaja konsultatsioonitundides osalemine. Aineõpetaja kohustab õpilast käima õpetaja poolt kindlaks määratud konsultatsiooni-tundides, mis on teatavaks tehtud kooli stendil ja kodulehel.\nAineõpetaja võib konsultatsiooniaegu õpilastega kokku leppida ka vastavalt vajadusele ja ametliku konsultatsiooniaja väliselt.\nKoostöö lapsevanematega, vanemate pedagoogiline juhendamine. Koos selgitatakse välja eesmärgid ja tegevused õpilase õppetulemuste parandamiseks.\nII tasandi tegevused arenguliste ja hariduslike erivajadustega lastega kooli\nlast ja tema kasvukeskkonda puudutava lisateabe kogumist;\nlapse meditsiinilisi uuringuid. Uuringute põhjal teevad õpetajad ja kooli teised spetsialistid kokkuvõtte õpilase tugevatest ja arendamist vajavatest külgedest ja annavad soovitused\nedaspidiseks pedagoogiliseks tööks ja tugiteenuste rakendamiseks.\nümarlaua ( e. õppimist ja arengut toetav töörühm) kaasamine erivajadusega õpilasele sobiva õpiabi leidmiseks. Õpilaste õppimist ja arengut toetavas töörühmas osalevad: HEV koordineerija, klassijuhataja, aineõpetaja, direktor, valla sotsiaaltöötaja, Rajaleidja nõustaja Töörühma ülesanded on: õpilasele sobiva tugisüsteemi määramine, HEV õpilasega toimunud töö analüüs ja tulemustest kokkuvõtete tegemine, rühma liikmete vaheline infovahetus.\ntöörühm kutsub kokku direktor HEV koordineerija ettepanekul vastavalt vajadusele;\notsused fikseeritakse töökoosoleku protokollis, kuhu märgitakse õpiraskuse kirjeldus, rakendatavad tugisüsteemid ja nendega seotud isikud.\nPikapäevarühma kasvataja kaasamine\nAineõpetaja pöördub pikapäevarühma kasvataja poole selleks, et pikapäevarühmas võimaldataks õpiraskusega õpilasele koduste õpiülesannete täitmist pikapäevarühma kasvataja järelevalve all. Pikapäevarühma kasvataja annab vajadusel infot aineõpetajale, kui õpilasel on pikapäevarühmas tekkinud iseseisvate õppeülesannete täitmisega raskusi.\nÕpiabirühma võetakse õpilane individuaalse arengu jälgimise kaardi alusel HEV koordineerija ettepanekul ja kooli direktori otsusel. Rühma määratud õpilase töökorralduse aluseks on haridusministri määrus.\nKohustuslikud konsultatsioonitunnid lapsevanemale teatamisega\nKui õpilasele on määratud mingis õppeaines kohustuslik konsultatsioon, siis saadetakse lapsevanemale selle kohta kiri allkirjastamiseks. Kirjas sisaldub konsultatsiooni toimumise aeg ja koht. Kui õpilane eirab kohustusliku konsultatsiooni nõuet, teavitab aineõpetaja koheselt klassijuhatajat, kellel on kohustus välja selgitada mittetulemise põhjus ja teavitada mitteilmumisest ka lapsevanemat. Aineõpetaja peab kohustusliku konsultatsiooni tegevuse kohta arvestust ja otsustab selle kestvuse vastavalt toimunud tööle. Veerandi lõpus esitab aineõpetaja toimunud töö kohta kirjaliku analüüsi, milles annab teada tugisüsteemi toimimisest ja tulemusest ning lisab ettepanekud järgnevaks õppeperioodiks õpiabi vajalikkuse kohta. Suunamine toimub õppenõukogu otsusega.\nIndividuaalse õppekava koostamine ja rakendamine\nKui muudatuste või kohandustega kaasneb nädalakoormuse või õppeintensiivsuse oluline kasv või kahanemine võrreldes kooli õppekavaga või riiklikes õppekavades sätestatud õpitulemuste vähendamine või asendamine, tuleb õpilasele koostada riiklikes õppekavades sätestatud korras individuaalne õppekava.\nKui HEV õpilasele koostatud individuaalse õppekavaga nähakse ette riiklikus õppekavas sätestatud õpitulemuste vähendamine või asendamine või kohustusliku õppeaine õppimisest vabastamine, võib IÕK rakendada nõustamiskomisjoni soovitusel.\nIÕK koostamisel kaasatakse vanem ning vajaduse kohaselt õpetajaid ja tugispetsialiste.\nPärnu Rajaleidja keskuse poole pöördumine, lastepsühhiaatri või -psühholoogi\nAineõpetaja võib teha klassijuhatajale ettepaneku, et soovitada saata õpilane abi saamiseks vastava spetsialiste vastuvõtule. Klassijuhataja vahendab informatsiooni konsultatsiooni vajalikkusest koolijuhile ja lapsevanemale ning koos leitakse lahendus.\nLogopeed selgitab välja, ennetab ning korrigeerib suulise ja kirjaliku kõne puuded. Kõneravi tundidest võtavad osa logopeedilist abi vajavad lapsed, eelkõige lugemis-ja kirjutamisraskustega õpilased. Vajalik on lapsevanema nõusolek.\nkeerukama raskusastmega ja ainekava laiendavate ülesannete andmine;\ntunniväline tegevus (aineringid, projektides osalemine, klubiline tegevus, individuaalsed konsultatsioonid, loengud jms);\nsoovituste andmine kooliväliste võimaluste kasutamiseks;\nloovtööd kunstide alal.\nÕpiabi osutamise võimalused käitumisraskustega õpilastele:\nvestlused õpilasega (individuaalselt või kaasatud isikutega, vajadusel klassijuhataja, aineõpetaja, lapsevanem);\nvanema informeerimine olukorrast; õpilase käitumise arutelu ümarlauas;\nõpilase mitterahuldava käitumise arutelu õppenõukogus, mille tulemusena õppenõukogu otsusega rakendatakse õpilasele kui käitumisraskusega õpilasele vastavaid meetmeid;\nkasvatusraskustega õpilaste klassi suunamine (vajalik õppenõukogu otsus, vanema nõusolek, alaealiste komisjoni otsus).\nTugiteenuse rakendamise tulemuslikkuse kohta märgivad kõik hariduslike erivajadustega õpilastega tegelenud õpetajad ja spetsialistid õppeaasta lõpus ÕIK kaardile õpilase ainealase toimetuleku kirjelduse ja esitavad omapoolsed soovitused. Lähtuvalt eelnevast kavandatakse edasised tegevused: tugiteenuste lõpetamine, tugiteenuste jätkamine samal või tõhustatud viisil, täiendavate uuringute teostamine, tugiteenuste vahetamine või muu teenuse lisamine, ettepanek nõustamiskomisjoni suunamiseks.\nIII tasandi tegevused väljaspool haridusasutust\nKui koolis rakendatud tugiteenused ei osutunud tulemuslikuks, viiakse läbi täiendav uuring, mis toimub valdavalt meditsiiniasutuses arstide otsusel. Uuringu tulemused on aluseks nõustamiskomisjoni suunamisel.\nNõustamiskomisjoni soovitusel jätkub eriõpetuse ja tugiteenuste rakendamine kas tava-või eriklassi või vastava spetsiaalsusega erikooli tingimustes.\n11. Karjääriõppe korraldus\nKoolis tagatakse karjääriteenuste andmine läbi läbiva teema ELUKESTEV ÕPE JA KARJÄÄRI PLANEERIMINE. Aineõppesse tuuakse sobivaid teemakäsitlusi, näiteid ja projekte. Tegevused kajastatakse ainekavades ja kooli üldtööplaanis.\nOodatavad oskused ja pädevused 6. klassi lõpul:\nõpilane iseloomustab iseennast;\nkirjeldab oma unistusi;\nnimetab kodukohas esinevaid enamtuntud ameteid, kirjeldab nende vajalikkust;\noskab kirjeldada oma vanemate tööd;\nmõistab oma tegevuse ja tulemuse vahelisi seoseid;\nkasutab raha lihtsamates tehingutes;\ntunneb huvi ümpitseva maailma vastu, tahab õppida;\non kohusetundlik, tunnetab lubaduste pidamise olulisust.\nTunnivälise tegevusena viiakse koolis läbi elukutseid tutvustav päev. Õpetajad teevad tihedat koostööd omavahel ja lastevanematega kaasaegse töömaailma tutvustamiseks. Õppekäikudel tutvutakse lastevanemate töökohtadega.\nVeerandi lõpus toimuvad töötoad, mis võimaldavad õpilasel mitme päeva jooksul õppeaastas end meelepärasel alal arendada. Juhendajateks on kutsutud oma ala entusiastid, õpetajad jne.\nToimub koostöö Pärnumaa Rajaleidja keskuse karjäärispetsialistiga.\n12. Õpetaja töökava koostamise põhimõtted\nKlassiõpetaja ja aineõpetaja töökava sisaldab vähemalt õppeveerandi jooksul läbitavaid peamisi teemasid, vajalikke õppevahendeid ja õppekirjandust, õppemeetodeid, hindamise korraldust ja planeeritavaid üritusi, millest õpetajad teavitavad õpilasi õppeveerandi algul.\n13. Kooli õppekava uuendamise ja täiendamise kord\nKooli õppekava uuendamine või täiendamine toimub algatustaotluse alusel, mis tuleb esitada kooli direktorile kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis koos ettepanekute ja põhjendustega. Kooli õppekava uuendamist ja täiendamist võib taotleda iga asjast huvitatud isik.\nKui kooli õppekava uuendamise või täiendamise vajadus on tingitud muudatustest õigusaktides, siis algatab kooli põhimääruse muutmise kooli direktor.\nKui esitatud taotlus on asjakohane, siis kutsub direktor kokku õppekava uuendamise ja täiendamise töörühma, kes otsustab õppekava uuendamise või täiendamise vajaduse ning positiivse otsuse korral valmistab ette kooli õppekava muudatused.\nKooli õppekava muudatused tuleb töörühmal ette valmistada kooli õppekava uuendamise või täiendamise eelnõuna. Kooli õppekava uuendamise või täiendamise eelnõu peab olema kooskõlas kehtiva õigusega.\nKooli direktor esitab kooli õppekava uuendamise või täiendamise projekti enne kehtestamist arvamuse andmiseks hoolekogule, õpilasesindusele ja õppenõukogule. Arvamuse küsimisel lähtub kooli direktor „Haldusmenetluse seaduses“ §-st 16.\nKooli direktor vaatab hoolekogu, õpilasesinduse ja õppenõukogu arvamused läbi. Kui hoolekogu, õpilasesindus või õppenõukogu on leidnud, et kavandatavad õppekava muudatused on vastuolus kehtiva õigusega, siis kutsub direktor kokku õppekava uuendamise ja täiendamise töörühma, kes viib kooli õppekava muudatused vastavusse kehtiva õigusega.\nKooli õppekava muudatused esitatakse kooli õppekava terviktekstis, näidates ära õppekava muutused viitega direktori käskkirja numpile ja kuupäevale, millega õppekava muudeti. Samuti märgitakse muudatuse viite juurde muudatuse jõustumise kuupäev.\nLISA 1 Ainevaldkond KEEL ja KIRJANDUS\nLISA 2 Ainevaldkond VÕÕRKEEL\nLISA 3 Ainevalkond MATEMAATIKA\nLISA 4 Ainevaldkond LOODUSÕPETUS\nLISA 5 Ainevaldkond SOTSIAALAINED\nLISA 6 Ainevaldkond KUNSTIAINED\nLISA 7 Ainevaldkond TEHNOLOOGIA\nLISA 8 Ainevaldkond KEHALINE KASVATUS\nLISA 9 Valikaine INFORMAATIKA


Ahjupasta hakklihaga – Maaneiu & Toit\nWritten by Irma Koppel Published on 11. veebr. 2017 in Kodused toidud, Pitsa ja pasta\nKiiresti valmiv lõuna-õhtusöök, mis ei jäta kedagi külmaks, kellele siis ei meeldiks makaronid, hea kaste ja juust? Mina peidan alati tomatikastmetesse ära lisa-köögivilju (nt porgandit, suvikõrvitsat), mis annavad magusust ja mahlasust juurde, kuid keegi täpselt ei mõista kas on ja kui palju on, sest tomatimaitse domineerib. Ja loomulikult ei ole seda mõtet ju öelda :D.\nSeda rooga saab väga edukalt ka teha eelmisel päeval ülejäänud makaronide või lausa pastaga, juust peale ja ahju, valmis niuhti :).\n250 g hakkliha (kasutasin seekord põdra oma)\n150 g riivitud sügavkülmutatud suvikõrvitsat\nu 250 ml kodu-tehtud tomatipastat\n250 g täistera makarone (ei leidnud kapist muud)\nnäpuotsatäis kuivatatud ürte\nKõigepealt siis pott tulele ja vesi pasta jaoks keema lasta.\nSamal ajal koorida sibulad, küüslaugud ja hakkida peeneks.\nHakkliha, tomatipasta, suvikõrvits\nSiis panen ka panni tulele, lisan sutsu õli ja praen seal sibula-küüslaugu, lisan hakkliha ja praen niikaua kuni pole enam tooreid tükikesi. Lisan ka soola-pipart. Siis lisan suvikõrvitsa ja tomatipasta, ning segan segamini ja maitsestan veel, lasen vaiksel tulel podiseda. Panen nüüd ka ahju 200 kraadi juurde soojenema.\nKaste ja makaronid, vaja ühendada\nMakarone tuleks keeta umbes kolmveerand aega sellest, mis paki peal kirjas on, sest siis nad jõuavad veel seda head tomatikastet ka endale sisse imeda. Kindlasti lisada ka pasta-keeduveele soola, öeldakse, et pasta-keeduvesi peaks olema meresoolasusega.\nSiis makaronid kurnata ära ja siis otse ahjunõusse, sinna peale kaste, segada segi, lisada juust ning ahju. Mina lasin 200 kraadi juures küpseda u 10 minutit ja siis keerasin grilli-režiimile ja lasin niikaua et juust oleks pealt mõnus kuldne.


Millal lõpetab president Kaljulaid asjatundmatu jura ajamise, sedakorda energiajulgeoleku ja kliimaneutraalsuse osas? - Uued Uudised\nEsilehele » Arvamus » Repliik » Millal lõpetab president Kaljulaid asjatundmatu jura ajamise, sedakorda energiajulgeoleku ja kliimaneutraalsuse osas?\nPilapilt, millest on saamas reaalsus.\nEesti president Kersti Kaljulaid paistab üha enam silma poliitkorrektsete rumaluste rääkimistega, mis tekitavad Eestis toimuvast väga vale pildi.\nNüüd teatas Kaljulaid riigikaitse nõukogu istungil, et energiajulgeolek ja kliimaneutraalsus toetavad üksteist. Riigikaitse nõukogu arutas seda, kuidas mõjutab Eesti energiajulgeolekut liikumine süsinikuneutraalse energiamajanduse poole.\nNii asjatundmatut juttu, nagu ajab Kaljulaid, on raske riigipeale kohaseks pidada ka siis, kui ta tahab Brüsselile meeldida. Kliimaneutraalsuse nõue on sisuliselt hävitanud meie omal põlevkivil baseeruva elektrienergeetika, tõstnud elektri hinna kõrgustesse ja seadnud meid sõltuvusse teistest energiatootjatest, sealhulgas ka kliimapaanikast hoiduvast Venemaast, kes müüb “räpast” elektrit.\nAlternatiivid põlevkivienergeetikale on Eestis lapsekingades, Venemaa-välised ühendused Soome ja läbi Poola väikese võimsusega jne – kõik see on Eesti energiajulgeolekut nõrgendanud, meid haavatavaks muutnud ja kogu selle protsessi aluseks on olnud kliimaneutraalsuse poole püüdlemine. Järgnevatel aastatel lähevad asjad veelgi hullemaks, sest alternatiivenergia võimalused on alles väljatöötamisel.\nPresidendi nõunikud võiksid talle selgitada, et on vale esineda ilusate loosunglike avaldustega, millel pole tausta taga ja mille hajutavad üsna varsti probleemid nii energiavarustuses kui ka -julgeolekus. Tasuks meenutada, kuidas möödunud põuasuvel oli äärepealt kokku kukkumas kliimaneutraalsusest hõiskava Saksamaa elektrivarustus.\nTeemad: energeetikajulgeolek kliimaneutraalsus president kaljulaid


- Piiratud kvalifitseerimata aktsiaoptsioonitehingud\nPiiratud kvalifitseerimata aktsiaoptsioonitehingud.\nAktsia väärtus on ühe aasta pärast 20 dollarit. Jällegi, see sõltub plaanist ja tehingust.\nKui sel ajal oli ettevõtte aktsia hind tõusnud 15 dollarini aktsia kohta, on teil võimalus osta aktsia hinnaga 5 dollarit, mis on madalam turuhinnast, mis samal ajal treenides ja müües kujutab endast dollarit maksueelset kasumit.\nVõite kuulda, et seda nimetatakse "rahast ilma" või "vee all" olemiseks. Hea uudis on see, et kahjum on paberil, kuna te pole tegelikku sularaha investeerinud.\nTeil on õigus aktsiate kasutamisele ja saate ettevõtte aktsiahinnal silma peal hoida. Kolmanda aasta lõpus omandavad viimast aktsiat ja teil on õigus neid aktsiaid kasutada. Teie otsus seda teha sõltub paljudest teguritest, sealhulgas, kuid mitte ainult, aktsia turuhind. Kui olete omandatud optsioone kasutanud, saate aktsiad kohe maha müüa või oma aktsiaportfelli osana nende omandusse jätta. Piiratud aktsiatoetused mis võivad sisaldada nii auhindu kui ka osakuid annavad töötajatele õiguse saada aktsiaid vähese või tasuta.\nNagu aktsiaoptsioonide puhul, kehtib ka piiratud aktsiatoetuse saamise ajakava, mis on tavaliselt seotud aja möödumisega või konkreetse eesmärgi saavutamisega. Pidage meeles, et piiratud aktsiatoetuste saamine on maksustatav sündmus. See tähendab, et maksud tuleb tasuda vastavalt aktsiate väärtusele nende tekkimise ajal. Teie tööandja otsustab, millised maksude tasumise võimalused teil on Piiratud kvalifitseerimata aktsiaoptsioonitehingud need võivad hõlmata sularahas maksmist, mõne omandatud aktsia müümist või seda, et teie tööandja peaks osa aktsiaid kinni pidama.\nStimuleerivatele aktsiaoptsioonidele kehtib IRS-i eriline maksukäsitlus, mis tähendab, et nende optsioonide kasutamisel ei pea makse maksma. Ja sellest tulenevat kasumit või kahjumit võib kvalifitseerida pikaajaliseks kapitalikasumiks või -kahjumiks, kui seda hoitakse kauem kui aasta. Mittekvalifitseeritud optsioonid võivad kasutamise ajal põhjustada tavalise maksustatava tulu. Maks põhineb tehingu tegeliku hinna ja õiglase turuväärtuse erinevusel kasutamise ajal.\nHilisem müük võib põhjustada kapitalikasumit või -kahjumit - olenevalt kestusest, lühi- või pikaajaliselt.\nAga maksud? Iga tehingu maksustamisviis sõltub teile kuuluva aktsiaoptsiooni tüübist ja muudest individuaalse olukorraga seotud muutujatest. Konkreetsete nõuannete saamiseks tuleks pöörduda maksunõustaja või raamatupidaja poole. Kuidas ma tean, kas pärast treeningut pidada või müüa?\nTöötajate aktsiaoptsioonide ja aktsiate osas langeb otsus hoida või müüa pikaajalise investeerimise põhialuseid. Küsige endalt: kui suurt riski ma olen nõus võtma? Kas minu portfell on praegustest vajadustest ja eesmärkidest lähtuvalt hästi hajutatud?\nKui otsustate osa või kõiki oma aktsiaid omandada, omada või müüa, peaksite neid küsimusi kaaluma. Paljud inimesed valivad nn päevase müügi või sularahavaba aktsiate kasutamise, mille käigus kasutate oma optsioone ja müüte samal ajal aktsiad. See annab kohese juurdepääsu teie tegelikule tulule kasum, millest on maha arvatud seotud komisjonitasud, tasud ja maksud.\nAktsia väärtus on ühe aasta pärast 20 dollarit. Töötajatel on järgmised võimalused: Harjutus, müü kohe: müüa aktsia kohe 20 dollariga. Neil on sissetulekuna 10 dollarit aktsia kohta.\nTöötajad saavad kasutada optsiooni ka siis, kui väärtus on väiksem kui realiseerimishind. Tavaliselt juhtub see siis, kui on võimalus tulevikus väärtust suurendada, kuid aegumiskuupäev on lähenemas. Ta ostis aktsiat ettevõtte aktsiaid ja talle anti võimalus aktsiate ostmiseks. See on maksustatav ainult siis, kui ta neid võimalusi realiseerib ja ostetud aktsiad hiljem müüb.\nOn neli stsenaariumi - 1. Seejärel hoidke harjutusi Kasutamise kuupäev on 30 th juunini Praegune hind on 40 dollarit. Seda pole veel müüdud. Kokku on aktsiat.\nKasutab ja müüb aktsiad samal päeval Teostamise kuupäeva ja müügi päeval on samad 30 th juunini Praegune turuhind on 40 dollarit ja see on ka müügihind. Ja 10 dollarit on müügi eest makstav vahendustasu. Hüvitise element on sama kui dollarit ja tööandja lisab sissetulekuks dollarit. Ta müüs aktsiad kohe pärast ostmist, müüki loetakse lühiajaliseks ja 10 dollarit on lühiajaline kapitalikaotus.


Pärnu orelifestivalil algas kümnes hooaeg - Eesti Kirik\nPärnu orelifestivalil algas kümnes hooaeg\nKaunist orelimuusikat saab Pärnus nautida läbi suve, kontserdid algavad reedeti kell 20 Eliisabeti kirikus.\nSee on linna pikim suvefestival ja Tallinna orelifestivalist eristume selle poolest, et meil esinevad eelkõige Eesti organistid. Orelimuusika kõrval pakume ka klassikalist laulu: 22. juunil astub üles sopran Kai Kallastu ja 6. juulil Leedu kammerorkester Amo Deus.\nOrel ja orelimuusika on leidnud Pärnu linnas oma kindla koha. Järjepidevus, mida oleme hoidnud ja mida linn toetab, on kasvatanud ustava publiku. Näiteks eelmisel aastal külastas orelifestivali kontserte üle 600 kuulaja. Tegemist on kahtlemata elitaarse kunstiga, seetõttu me ei pretendeerigi laiadele rahvamassidele, vaid pigem intiimsemale õhustikule ja tänulikule kuulajale. Puupüsti täis saaliga orelikontserdid jäävad 40 aasta tagusesse aega, kui Pärnus puhkas tollane vene intelligents.\nUue Kriisa oreli (fotol) Eliisabeti kirikus on väga soojalt vastu võtnud nii kuulajad kui ka organistid. See on suurim Eesti orelimeistri töö ja Eesti kunstniku kavandatud oreliprospekti tervikkompositsioon pärast II maailmasõda.\nIgal aastal oleme võtnud eesmärgiks kutsuda Pärnusse vähemalt 1–2 organisti välismaalt. Siiani on see teoks saanud koostöös Tallinna orelifestivaliga, kellel on kasutada märksa suuremad rahalised vahendid kui meil. Jätkame traditsiooni, et teadvustada nii pärnakatele kui ka külalistele, et suvekuudel Pärnus puhates on neil võimalus iga reede õhtul kuulata Pärnu Eliisabeti kirikus orelikontserti. Sissepääs vaba annetusega.\nX Pärnu orelifestivali kunstiline juht\nEelmine: Kohtumised Jumalaga avatud pühakirja juures\nJärgmine: Heinrich Göseken sai mälestuskivi kirikuväravas


Eesti Pandipakend reinvesteerib kasumi - Äripäev\nEesti Pandipakend reinvesteerib kasumi\n30. mai 2006, 11:01\nHenrik Aavik 30. mai 2006, 11:01\nEesti Pandipakendi käive oli 2005. aastal 107,5 miljonit krooni ja puhaskasum 0,86 miljonit krooni, mis reinvesteeritakse pakendite kogumisse.\nVastavalt OÜ Eesti Pandipakendi põhikirjale ja pakendiseaduses sätestatule ei ole EPP kasumit taotlev organisatsioon, mistõttu reinvesteerib firma kasumi pakendite kogumise ja taaskasutamise süsteemi arendamisse.\nMajandustulemuste võrdlemise võimalus 2004. majandusaastaga puudub, kuna tegemist oli Eesti Pandipakendi esimese tegevusaastaga, millesse jäi ka ettevõtte akrediteerimine taaskasutusorganisatsioonina ja esimeste pandipakendite kogumine 2005. aasta mais.\nEesti Pandipakend kogus esimese majandusaasta jooksul kokku 49,8 miljonit pandiga koormatud joogipakendit, kaaluga 2200 tonni. Kõik kogutud plastikpudelid, alumiiniumpurgid ja klaaspudelid suunati taaskasutusse.\nOÜ Eesti Pandipakend andis 2005. aasta lõpuks tööd 76 inimesele. Loenduskeskus töötab 24 tundi 7 päeva nädalas.\nEesti Pandipakendiga on liitunud 25 tootjat, 88 importööri ja ligi 1400 tagastuskohta. Süsteemis töötab 81 taaraautomaati. Eesti Pandipakendi Pakendiregistris on registreeritud 2000 tootepakendit.\nEesti Pandipakendi osanikud on neli mittetulundusühingut: MTÜ Eesti Õlletootjate Liit, MTÜ Karastusjookide Tootjate Liit, MTÜ Karastusjookide ja Õlle Importööride Liit ja Eesti Kaupmeeste Liit.


Saab 9-5 Estate 2.3t -->3.0t, 1999, overspeed - Leht 16 - Eesti Saabiklubi foorum\nK Mär 01, 2017 16:13\nKas see kuidagi kangi tõmbamise ajast ei sõltunud, et kui kiirelt kangi lahti lased, siis tuledele ei lasta? Mul on mingi hägune mälestus sellisest setupist... Aga see võib väga vabalt ka mingi luul olla...:D\nEDIT: siiski vist mitte... otsisin netist ühe user manuali ja seal on öeldud "The headlamp wipers will operate at the same time as the windshield washers are activated. "\nEDIT2: kurat... kojameeste liikumine üle tuleklaasi ei tähenda ju veel seda, et sinna vett lastakse... ühesõnaga vvs-i vastusest selgub, et siiski sõltub ajast....:P\nK Mär 01, 2017 16:18\nMul mõlemal 9-5el olen selliselt kasutanud:\nKui hoiad klaasipesukangi ~1 sekund peal siis tuleb vaid esiklaasile :)\nKui hoiad klaasipesukangi ~2/3 sekundit peal siis tuleb esiklaasile ja esituledele ka vedelik.\nVõimalik, et see on TECH-iga progetav :freak:\nK Mär 01, 2017 18:32\nKas see kuidagi kangi tõmbamise ajast ei sõltunud, et kui kiirelt kangi lahti lased, siis tuledele ei lasta? Mul on mingi hägune mälestus sellisest setupist... Aga see võib väga vabalt ka mingi luul olla...\nEDIT2: kurat... kojameeste liikumine üle tuleklaasi ei tähenda ju veel seda, et sinna vett lastakse... ühesõnaga vvs-i vastusest selgub, et siiski sõltub ajast....\nSeda sönavaliku "viga" mötlesin ise ka, kui pesukirjeldust lugesin, et vihma korral ju vett ei tömba Kuid eraldi möeldakse seal "washer" ja "wiper", seega washer on veega pesemine.\nKui hoiad klaasipesukangi ~1 sekund peal siis tuleb vaid esiklaasile\nVõimalik, et see on TECH-iga progetav\nTänud info eest. Uurin asja selle pilguga.\nNagu ülalpool kirjeldasin, mul hetkel see 1 sek probleemiks, kuna miskit ummistus on vist traktis ees kuskil, maru jamasti pritsib köigist. Kui ilmad soojemad, siis lammutan voolikud korra laiali ja puhun läbi, kardan et kuskil ennem pihusteid on juba probleem. Pumbas mitte, sest tahaklaasile pihustab hoogsasti.\n(57.29 KiB) Allalaaditud 79 korda\n(58.53 KiB) Allalaaditud 76 korda\n(27.28 KiB) Allalaaditud 127 korda\nViimati muutis overspeed, T Dets 19, 2017 20:27, muudetud 1 kord kokku.\nN Mär 02, 2017 23:13\nHeh ... katsetasin seda teooriat täna oma Volvo peal (Saab hetkel riigist väljas). Sama ka sellel, alla sekundi pestes ei rakenda pesu esilaternatele, olgugi et automaatikaloogika järgi oleks küll esitulede pesu kord. Pani mötlema, et kas see on lihtsalt viivitus elektromehhaanilistes komponentides vöi nii möeldudki kuskil softis, manual sellest aga ei kirjuta (kirjeldab vaid automaatika loogikat, et iga 5-s kord 10 min jooksul, kui 10min möödund, siis igal esimesel pesul ka).\nK Mär 08, 2017 1:42\nTundub, et miskit peaks ikkagit saama muuta kuskil, sest see 1 sek tömme mo Saabil ei toimi. Nii kui aknapesu kangi tömban KOHE ka esilaternad pesevad. Peab veel uurima.\nPäris korralik ummistus oli esimeses tagasilöögi-kolmik-klapis, mingid valged ja sinised kiletükipurud. Puhastasin selle, kontrollisin köik ülejäänud trakti samuti ning nüüd pritsib esiklaasile ikka kenasti ja korralikult, nagu peab.\naknapesu-tagasilook.JPG (172.01 KiB) Vaadatud 5183 korda\nViimati muutis overspeed, T Sept 19, 2017 2:26, muudetud 1 kord kokku.\nR Mär 10, 2017 14:43\nKus see kolmikklapp asub täpsemalt ? Mul esiklaasile ei taha keskmisest august väga pritsida.\nR Mär 10, 2017 21:02\nVaata siit esimene fail "Washer Unit", seal positsioonid 21 ja 23.\nAsuvad mölemad kapoti all, vahetult ennem pihusteid, kapoti termo-polster tuleb eest vötta.\nTeine jagaja-klapp (#23) on ennem keskmist ja kundepoolset pihustit. Kui sul ainult keskmine halvasti pihustab, siis arvatavasti sodi juba pihusti korpuses.\nVötad vooliku pihusti küljest lahti (tulevad suht raskelt, kuna äär on terav, nagu pildilt paistab) ning puhud suruöhuga pihusti avadest tagurpidi tagasi. Kui voolik lahtiühendatud on, vöid panna sinna avale kaltsu ette tagurpidi läbipuhumisel, et siis näed ka mis sodi pihustist välja lendab (kalts püüab kinni). Hiljem puhud uuesti öigetpidi läbi ja kontrollid, kas öhk pihusti avadest kenasti tuleb, mölemast.\nIlma voolikut lahtivötmata pole mötet tagurpidi suruöhuga läbi puhuda. Tagasilöögiklapid seda esiteks ei luba, ja teiseks kui ka saab sodi liikuma, siis ta ei pääse süsteemist välja ja tuleb mingi aja pärast taas kuskile ette.\nMa ei soovita pihusteid kapoti küljest ää vötta. Ajaga on plastik kövaks läinud ning kinnituskörva murdumine kerge tulema (proovisin omal, suutsin ühe ää murda, teisi enam ei puutunud).\nViimati muutis overspeed, T Dets 19, 2017 20:44, muudetud 1 kord kokku.\nP Juun 18, 2017 3:37\nAuto ei läe käima suht lambist siis kui tema ei taha. Ja siis otsustab minna.\nSamas on söidu ajal üliharva tunda, et vötab hetkeks (vaid jönks) köigilt silindritelt sädeme.\nOns kellegil kindel aim, mis rikkis vöi kuidas seda kindlalt teada saaks ?\nT Juun 20, 2017 22:28\nilmselt vändaandur, techiga näeks data listist aga usun ,et vändaka vahetus lahendab su mure ;)\nK Juun 21, 2017 15:31\nE Juul 17, 2017 1:06\nVäntvölli asendi andur vahetatud ja söidab taas.\nps Hetkel kui auto käima ei läinud (suri tühikäigul välja), ei näitanud Tech2 ühtki viga. Hoidsin teda tagaistmel juhuks kui viga tuleb, et näha. Ju ta siis andurit ei loe. Aga välistatud pole endiselt ka see, et ma Tech2-te öieti veel kasutada ei oska ning valest kohast vaatasin (ei kasutanud üldskänneerimist, my bad).\nÜhtlasi lasin ka vahetada nii esimese kui tagumise stabikate varraste kummipuksid, kippus kole lärmakaks minema salongis. Nüüd hea vaikne söita.\nPeale esimese varda pukside vahetust, misiganes seal lahti vöeti et neid vahetada, on rool nöksa viltu. Ei kisu kuhugi poole, kuid tahan rooli sirgeks. Sillastendi minek homme.\nLöpuks sain ka paigaldatud kauaigatsetud mootoriruumialuse tolmukaitse/tuulesuunaja:\ntolmukaitse.jpg (337.38 KiB) Vaadatud 5019 korda\nVäntvölli asendi andur V6 mootoril: #7\n(96.79 KiB) Allalaaditud 219 korda\nVäntvölli asendi andur R4 mootoril: #6\nIgnition System Trionic 4-cyl.pdf\n(128.09 KiB) Allalaaditud 187 korda\nEsimese stabilisaatori-varda puksid: #16\n(89.73 KiB) Allalaaditud 54 korda\nTagumise stabilisaatori-varda puksid: #16A\n(107.93 KiB) Allalaaditud 117 korda\nMootoriruumi alune tuulesuunaja/tolmukaitse: #20\n(116.77 KiB) Allalaaditud 148 korda\nVäntvölli asendi anduri vahetus V6 mootoril:\nCrankshaft Position Sensor 6-cyl.pdf\n(136.47 KiB) Allalaaditud 89 korda\nVänvölli asendi anduri vahetus R4 mootoril:\nCrankshaft Position Sensor 4-cyl.pdf\n(81.29 KiB) Allalaaditud 97 korda\nEsimese stab.varda pukside vahetus:\nAnti-roll bar bush replacement Front.pdf\n(44.41 KiB) Allalaaditud 98 korda\nTagumise stab.varda pukside vahetus:\nAnti-roll bar bush replacement Rear.pdf\n(43.54 KiB) Allalaaditud 112 korda\nViimati muutis overspeed, E Sept 18, 2017 16:57, muudetud 3 korda kokku.\nT Juul 18, 2017 2:13\nMiskit liigset siiski lahti ei vöetud ...\nRooli sain otseks, kuid leiti ka ülesse viga, miks viltu läks. Algul ei saadudki kohe asjale pihta, kuid peale pisut nuputamist ilmnes, et esisillal parempoolne alumine sarniir on kuidagi imelikult ää kulunud. Teatud ajal (töstukiga ülesse-alla liigutades vöttes ja andes sellele koormust, seda ka ju stabikapukside vahetusel tehti) jääb oma pessa ning vahest jääb sellest välja ja veab rooli viltu.\nSeega järgmine detail vahetusse.\nAlumine sarniir: #5\n(85.07 KiB) Allalaaditud 111 korda\nAlumise sarniiri vahetus:\nBall joint, steering swivel member.pdf\n(47.88 KiB) Allalaaditud 89 korda\nViimati muutis overspeed, E Sept 18, 2017 16:58, muudetud 3 korda kokku.\nR Aug 18, 2017 13:41\nNiitsin hoovil muru, kaugelt panin kohe tähele, ons ikka ilus auto küll, mis sest et "kont" enam külma ei puhu (pole aega olnud uurida):\n33899.jpg (364.32 KiB) Vaadatud 4997 korda\nViimati muutis overspeed, T Sept 19, 2017 2:58, muudetud 1 kord kokku.\nR Sept 15, 2017 11:51\nFoorumi tarkvara vahetusega on ümberkolinud postitused oma manustega teksti suhtes natukse sega-pudru. Ehk kunagi kui aega leian, korrigeerin osa, kus tekst ja pilt vaheldumisi vajalikud.\nÖues sajab iga päev vihma ja maa on väga porine ning pehme. Suverehvidega juba probleem muruplatsilt ära liikumisega, aint üks kaapimisvagu jäi maha.\nAeg alla panna kevad-sügis rattad, 15'' M+S plekkidel:\nkevadsygis rattad 01.jpg (524.68 KiB) Vaadatud 5102 korda\nkevadsygis rattad 02.jpg (588.17 KiB) Vaadatud 5102 korda\nKuuri 9-5 suverehvid veel ei läinud. Ajutiselt sai need 9-3 alla krutitud, kuniks tollele ta oma soovitud mustriga 17''-sed leian.\nÜhtlasi, kui rattad alt olid, vötsin vasemalt koopast välja ka signapasuna. SID ütles suvelöpust saati "Theft alarm Service required" ja Tech 2 ütles pasuna akude madal pinge.\nNagu eelmisel siniselgi, vahetan lihtsalt pasunas akud. Seekord proovin siis öiged leida\nsignapasun.jpg (531.91 KiB) Vaadatud 5114 korda\nuuuhh ... I need this (Open Link in New Tab by Piro for Firefox, kes samuti väsinud Ctrl nupust vöi hiire keskmisest nupust vöi hiire parem-klikk: "Open Link in New Tab". Hiljem seadistada Add-ons menüüst !)\nViimati muutis overspeed, K Apr 04, 2018 15:57, muudetud 2 korda kokku.\nE Sept 18, 2017 4:27\nJälle mul oli öösel tööle söites maanteel igav ning "mängisin" selle pardanumbritega.\nProovisin siis, mis ökosöitu ma teha saaks selle 3,0 liitrisega. Hetke küttekulu ma ei tea, kuid piilusin seda D.T.E.-d\nKui paagi täis panin, nullisin ka trip-odomeetri. Pildid tehtud siis hetkel, mil läbitud tankimisest 169 km:\nöko 01.jpg (148.64 KiB) Vaadatud 5063 korda\nJa tulem mille tol hetkel sain oli meeltröömustav ... üle tuhande:\nöko 02.jpg (179.14 KiB) Vaadatud 5063 korda\nRohkem ma selliseid numbreid muidugit ei näe, sest timmisin püsikiirushoidja täpselt samaks mis eelsöitval rekkal\nPikivahe hoidsin nii pika kui sain, kuid just tuulekotis sees ... 50m oli see (1 postivahe).\nöko 03.jpg (172.93 KiB) Vaadatud 5063 korda\nR Okt 06, 2017 2:23\nEi leidnud ma ikka neid öigeid, tegelt väga kaugelt ei otsinud ka.\nTöenäosus, et keegi mo signapasuna juhtmeid läbi löikama hakkab on suht nulli lähedane ... who would try/want to steal an 18-year old Saab ???\nSeega otsustasin soetada need mälu-patareid (constant output 8mA) taas Elfa'st. Saan alarmist lahti SID-l ja asi sellega. Kuniks juhtmed taga, lärmab pasun küll, kui vaja.\nJootsin vana patareid ära ning ootasin uute saabumist:\nPatareid 00.JPG (491.07 KiB) Vaadatud 4908 korda\nEsimese hooga aga tulid patareid transpordikahjustusega:\nPatareid 01.JPG (446.2 KiB) Vaadatud 4908 korda\nPatareid 02.JPG (372.78 KiB) Vaadatud 4908 korda\nInformeerisin probleemist tarnijat ning kiirelt saadeti mulle uued tasuta transpordiga koju.\nJootsin uued paika ning lähipäevil paigaldan signapasuna taas auto külge ... et alarmist lahti saada SID-l.\nPatareid 03.JPG (482.84 KiB) Vaadatud 4908 korda\nPatareid 04.JPG (465.63 KiB) Vaadatud 4908 korda\nSaabus löpuks tellitud DEFA mootorisoojenduse element. Kuna too on vaid just sellele mootorile (kataloogis on teisi elemente, mis sobivad paljudele autodele universaalselt), siis tuli ta otse tehasest. Eriti tähelepanelik tuleb olla sellise paigaldusel, kuna läeb ta pikalt lödviku sisse ning kui ta peaks olema halvasti paigaldatud nii, et puutub lödvikut, siis on oht tulekahjule (on olnud juhuseid) !\nLisaks sai ka ostetud kaabel aku laadimiseks (et ei peaks akult plast-katet eemaldama) ning pistik, et GPS juhe, mis jookseb sigaretisüütajast üle armatuuri, pisut kompaktsemalt armatuuri alla ää peita.\n01 defa element.jpg (308.77 KiB) Vaadatud 4645 korda\nDefa eelsoojendus tuleb täiesti tavaline, ilma akulaadija (hiljem siiski tuli statsionaarne laadija ka)\nning taimerita (hiljem siiski tuli Saab orig taimer).\nPistik stangel, element mootorile ning puhur salongi.\ntaimer.jpg (32.09 KiB) Vaadatud 4645 korda\npistik puldiga.jpg (17.23 KiB) Vaadatud 4645 korda\nViimati muutis overspeed, L Veebr 16, 2019 16:03, muudetud 2 korda kokku.\nT Dets 19, 2017 22:17\nT Aug 02, 2016 16:56\nSai üksjagu "ragistatud" nende kojameeste mootoritega.\nVötsin aga uuesti lahti.\nPistikuid valesti ühendada auto külge ei saa.\nOlingi punased hammakad eelmisest korrast vahetusse eksklikult ajand. Panin nad öigetesse korpustesse ja toimivad mölemad kenasti ja öieti.\nArvasin, et olin kuidagit kogemata sassi ajanud, kuid tegelt ei ajand ikkagit sassi. Ja ausalt öeldes, päris ideaalselt nad ikkagit ei töötanud.\nPikemalt siis uuesti asjast:\nPeale mitmekordset lahtivöttu ja testimist sain esilaternate kojamehed tööle. Ideaalne aga köik polnud.\n- Vasem kojamees käima minnes tegi 1 kraadi veel seisupunktist allapoole ning siis läks oma topeltringile. Tööd see ei segand ja ajasin asja kokkupanemise vea kaela.\n- Parmapoolne aga ei tahtnud mitte seisma jääda. Hoog oli tal nii suur, et löpetuspunktis tegi aga kontaktile uue kliki ja läks uuele ringile. Kuna otsapunktides on hoovastikul too plast-amortisaator, mille vasta ta höörub, möeldud hoo aeglustamiseks, siis kahtlustasin et olen selle liialt libedaks määrinud ja nüüd ei vöta piisavalt hoogu maha. Kui kojamees piisavalt kaua kuivalt nühkis, siis hooga aeglustus ning ta jäi löpuks seisma.\nHiljuti sai tehtud pikem söit ida-Eestisse ning ilm oli just selline, kus esilaternate kojameestest meeltröömustav kasu oli. Häiris aga pisut see, et parempoolne seisma jääda ei tahtnud. Kuna vihma tibutas ka, siis oli tükk nühkimist tal, ennem kui seiskus oma kohal (pimedal ajal on ju näha, et ta seal nühib).\nKuna ma oma Saab 9-3 'l esilaternate kojamehed eemaldasin, siis oli mul nüüd tagavara.\nLähemalt uurides: esilaternate kojameeste mootorid on 9-5'l ja 9-3'l samad. Erinav on kinnitus kere külge ja väljundvölli pikkus.\nKuna aga kinnituskruvid mootori ja raami ühendamiseks on liialt vigased, siis raame ma lahti ei saanud et mootoreid omavahel vahetada, pistikud klapivad.\nPanin 9-3'e mootori 9-5'e pistikusse (parem-poolne) ning toimis kenast ja öieti.\nVötsin siis ettevaatlikult 9-3 kojamehe reduktori lahti ja mida ma näen: Kui korpuse peal on täht R, siis seesoleval hammakal on täht L ... did Bosch mess them up ?\nNüüd saan aru, miks on kood ja täht korpusele sisse sulatatud hiljem, mitte aga tehasepoolt prinditud. Ennem ei osand sellele tähelepanu ja möttepöhjust pöörata.\nKontrollisin ka teise poole mootori ... korpus L ja hammakas sees R.\nVahetasin taas 9-5'e kojameeste reduktroitel punased hammakad ning teades ka täpselt, mis asendis hammakad tagasi panna, töötavad mölemad nüüd ideaalselt. Ei ole enam mingit 1-kraadist surnud punkti körvalhälvet ja jäävad kenasti öiges kohas seisma ka ilma kojamehe varreta (koormuseta).\nVot selline tähelepanek !\nuuesti 001.jpg (273.96 KiB) Vaadatud 4523 korda\nuuesti 002.jpg (313.82 KiB) Vaadatud 4523 korda\nuuesti 003.jpg (339.93 KiB) Vaadatud 4523 korda\nuuesti 004.jpg (185.1 KiB) Vaadatud 4523 korda\nP Jaan 07, 2018 23:45\n"Laisk", nagu ma olen, ei viitsi ma enam aku laadimiseks (aastas korra vöi kaks peab seda profülaktika möttes ju tegema ... vöi siis kui miskit aku tühjaks imenud on) plastkatet maha vötta akult, et sellele siis laadija "krokodille" külge panna.\nSai elu lihtsustamiseks ostetud Defa laadija tarvis vastav lisajuhe :\ndefa laadija 001.jpg (34.28 KiB) Vaadatud 4434 korda\nPöhimöte on tal lihtsalt see, et on statsionaarselt aku klemmidel küljes, inditseerib seal pinge taset ning vajadusel laadida ühendatakse otse laadijasse (ka teistel laadijatel on selline vöimalus):\ndefa laadija 003.jpg (75.73 KiB) Vaadatud 4434 korda\ndefa laadija 002.jpg (16.37 KiB) Vaadatud 4434 korda\nPlastkate suht täpne Saabil, pidin klemmide poldid pisut ringi vahetama, et kenasti köik plastiku alla mahuks:\ndefa laadija 004.jpg (295.1 KiB) Vaadatud 4434 korda\ndefa laadija 005.jpg (303.58 KiB) Vaadatud 4434 korda\nNiisama olles :\ndefa laadija 006.jpg (267 KiB) Vaadatud 4434 korda\ndefa laadija 007.jpg (187.8 KiB) Vaadatud 4434 korda\nE Veebr 05, 2018 9:55\nEga sa ei ole katsetanud ka seda hetkekuluga ? Ma enda 3.0t pole alla 8.0 saanud maanteel kuluks, mõtlen kas see on normaalne\nE Veebr 05, 2018 15:53\nEi ole samuti alla 8,0 saanud 3,0t-ga ... ju siis on normaalne.\nEelmise sinisega (2,3t) sain vaid 6,x midagi maanteel.\nVördluseks mul 2,5t Volvo XC, millel maanteel tiksub hetkekulu 8 ... 9 vahel.\nE Veebr 05, 2018 23:24\nAuto sai üle pika aja katuse alla garaazi. Pisut hooldustöid.\nEsmalt vahetasin ölid, mootori ja käigukasti. Plaan on ka roolivöimu öli uuendada.\nSiis Defa eelsoojendi paigaldus. Saab 9-5 V6 DEFA WarmUp install:\ndefa install 01.jpg (320.64 KiB) Vaadatud 4565 korda\nJuhendi järgi tundus mootori elemendi paigaldus lihtne ...\ndefa install 02.jpg (177.58 KiB) Vaadatud 4565 korda\ndefa install 03.jpg (242.68 KiB) Vaadatud 4565 korda\nTegelikus elus jäi parajalt ette kaablistik ning seda hoidev rakis:\ndefa install 04.jpg (369.12 KiB) Vaadatud 4565 korda\ndefa install 05.jpg (369.69 KiB) Vaadatud 4565 korda\nViimati muutis overspeed, P Veebr 11, 2018 2:38, muudetud 2 korda kokku.\nE Veebr 05, 2018 23:28\nKaablid sai kenasti eest töstetud, kuid rakis pidi jääma, see kinnitus ikka väga pikalt ja kaugelt ... eemaldamine liialt keeruline.\ndefa install 06.jpg (369.63 KiB) Vaadatud 4567 korda\nTegin löike nii täpse kui suutsin, kuid kontrollides kippus soojenduselement ikka otsaga mootorikorpust puutuma. Kohendasin siis pisut lödvikul löike nurka kuniks element mitte kuskile vastukäimata lödvikus sees püsis:\ndefa install 07.jpg (351.06 KiB) Vaadatud 4567 korda\nLödvikud tagasi ning klambrid kinni. Radikapoolset lödvikut tegin ka pisut lühemaks, et ta liialt pinge ei jääks:\ndefa install 08.jpg (413.79 KiB) Vaadatud 4567 korda


Ärge põhjendage, ärge õigustage, lihtsalt tehke\nJätkan eelmises kirjas alustatud ausameelsuse ja südametunnistuse teemat.Kui me esimest korda kuuleme oma südametunnistust sosistamas, siis teeme me ühte kahest: me kas tegutseme selle järgi või hakkame kohe endale nn ratsionaalset valet rääkima – miks me peaksime tegutsema teisiti.Kui valime esimese variandi, siis reeglina valdab meid meelerahu, kui teise, siis pinge.\nAga tegelikult te ei taha seda teha. Mitte, et te ei armasta oma poega ja ei soovi talle parimat, aga te olete nii väsinud ja olete oodanud võimalust teleka ees lõõgastuda. Lõppude lõpuks te olete selle ära teeninud. Te rabate päevad läbi, et perel oleks toit laual. Te olete rassinud tööl keeruliste probleemide, inimestevaheliste pingete, vihaste klientide ja õelate konkurentidega. Orjanud eelarvete ja aruannete kallal - ja seda kõike selleks, et saaksite oma perele veidi paremaid asju lubada. Ja kõik mida te praegu soovite, on paar tundi enda jaoks.\nSeega kasutate söögilauas kiirparanduse tehnikat.


Insener: majale kilekoti pähetõmbamine pole lahendus - Ehitusuudised\nEhitusinsener Liivo Kruusel kirjutab, et ehkki hoone avade õhukindlalt sulgemine toob esialgu suure kokkuhoiu küttekuludelt, tuleb õige energiasääst hoopis siis, kui säilitatakse hea mikrokliima.\nTänased põhitegevused energiasäästuks on üldjuhul akende vahetus, seinte-, soklite-, katuse lisasoojustamised ja küttesüsteemide renoveerimine – nii saadakse märkimisväärne kokkuhoid küttearvetelt. „Edukaimad“ on siin need tegijad, kes sulevad kõik avad võimalikult õhukindlalt ehk piltlikult öeldes tõmbavad majale kilekoti pähe.\nEsimene emotsioon on rõõmustav: küttearved vähenevad kuni 30 protsenti! Kuid mis saab edasi? Sellise renoveerimisega saavutatud mikrokliimas on küll soe, aga kas ka hea elada? Mis saab siis, kui aknad, seinad ja laed hakkavad higistama, tekib hallitus ja sellest omakorda allergiad, vähkkasvajad? Kas see on probleem, et nendes ruumides väsivad inimesed kiiremini, muututakse närvilisemaks, kannatavad peresuhted?\nMilles seisneb probleem?70% eestimaalastest elab korterelamutes, kus õhuvahetus on lahendatud loomuliku ventilatsioonisüsteemiga, kus raskemale külmale õhule teeb ruumi kaalult kergem soe õhk. Väljatõmbeks kasutatakse ventilatsioonikanaleid, mis üldjuhul asuvad sanitaarruumides ja köögis.\nLoomulik ventilatsioon ei toimi ühtlaselt. Mida külmem ja tuulisem ilm on väljas, seda rohkem õhuvahetust tekib, kui pole temperatuuride suurt erinevust ventilatsioonišahtide otstes, siis õhk ka ei liigu. Kuigi sooviks ehk teistpidi. Samuti sõltub selline ventilatsioonisüsteem ventilatsioonikorstna pikkusest. Teame ju, et pikem korsten “tõmbab” paremini.\nPeale kalleid energiasäästlikke renoveerimistöid muutub olukord aga sootuks. Senise ebaühtlase õhuvahetuse asemel ei tule värsket õhku hoopiski. Loomuliku ventilatsiooniga hoonetes oli ette nähtud kompensatsiooniõhu juurdevool läbi akende ebatiheduste. Uute akende puhul on vähenenud nii õhu juurdevool kui ka infiltratsiooni õhuvooluhulk. Paljudel suurpaneelelamutel on suletud ka ventilatsiooniavad. See kõik tähendab, et saastunud õhk ei lähe ruumist välja. Värske õhu asemel hingame siseruumides seisnud õhku, milles on kordades rohkem mikroobe ja viirusi kui välisõhus, kus neid tapab ultraviolettkiirgus.\nRenoveerimine tõstis õhuniiskustKui Tallinna Tehnikaülikooli teadlased 2009. aastal uurisid Eesti suurpaneelelamute ehitustehnilist olukorda, ilmnes, et võrreldes meie naaberriikides tehtud uuringutega, iseloomustab Eesti suurpaneelelamute sisekliimat madalam temperatuur ja suurem õhuniiskus. Nüüd, kui majadele on renoveerimise käigus justkui kilekott pähe tõmmatud, suureneb õhuniiskus ja kondensatsioonirisk veelgi. See ei tähenda aga midagi muud kui hallitusprobleeme, mida saaks ennetada korraliku ventilatsiooniga.\nVõime muidugi mõista inimese soovi sulgeda kõik võimalikud avad, et soe välja ei läheks. Eriti kui kütte hind pidevalt tõuseb. Me vajame sooja, aga ka õhku. Inimesed veedavad 80% oma ajast ruumides, kuid vähesed ilmselt mõtlevad sellele, mida toob kaasa halb õhuvahetus ja kui palju see meie elu mõjutab. Kui hakkab tunduma, et õhk pole enam värske, tuulutame tuba ja laseme aknast välja sooja, mida kõigest väest kokku oleme kogunud.\nLahenduseks sundventilatsioonTäna on võimalik tekitada korteritesse ühtlane sundventilatsioon koos soojustagastusega. Sellega saavutatakse nii parem õhuvahetus kui ka küttekulude kokkuhoid. Seega saame energiasäästu hoopis mikrokliimat parandades, mitte kogu õhuvahetust sulgedes. Erinevate majade seisukorra ja arvutuste kohaselt võiks energiasääst sellisel juhul olla ka üle 50%.\nTundub, et riik on hakanud mõistma, et energiasäästuga peab kaasnema ka inimeste heaolu paranemine. Septembris anti KredExi toetusel esmakordselt välja eestikeelne raamat „Hoonete energiatarve ja sisekliima“, mille autoriteks on nimekas Rootsi Chalmersi Tehnikaülikooli emeriitprofessor Enno Abel ja TTÜ Keskkonnatehnika Instituudi kütte ja ventilatsiooni õppetooli dotsent Hendrik Voll.\nAugustis teatas KredEx, et hakkab toetama enne 1993. aastat valminud korterelamute renoveerimist, et motiveerida elanikke rekonstrueerima olemasolevaid korterelamuid kompleksselt, sh et suureneks energiatõhusus arvestades nõudeid hoonete sisekliimale. Kui aga korraga tervet hoonet renoveerida ei suudeta, siis tuleks hakata hooneid renoveerima seest väljapoole ehk alustada tuleks kütte- ja ventilatsioonisüsteemidest ning seejärel tegelega piirete ja avatäidetega.\nRiik toetab, inimesed taha mõistaHuvitav on siin asjaolu, et kuigi riik annab sellistele renoveerimistele suuri toetusi, ei suuda korteriühistud sageli jõuda kokkulepeteni, et midagi ka reaalselt ära teha. Tundub, et eestimaalasele meeldib olla „ärakasutatud“ ja pidevalt kurta küttehindade tõusu ning tervise kadumise üle.\nKorteriühistud kardavad väga laenuvõtmist, kuid siinkohal peaks ehk meelde tuletama, et kohustused kaugkütte tarnijatele on samasugused kohustused nagu laenukohustus panga ees, sageli pole laenumaksed ka sugugi kõrgemad. Ainuke vahe on, et maja renoveerides saab elada tervislikumas keskkonnas ja õige lahenduse korral on laenumaksed hoopiski väiksemad kaugkütte tarnijaile makstavast. Seega kohustused inimestel vähenevad, mikrokliima paraneb, tervis jääb alles. Teeme siis virisemise asemel parem midagi ära.\nAutor: Liivo Kruusel


Ultraviolettkiirgus - Tööelu.ee\nLibisemine ja komistamine\nAvaleht / Tööandjale / Töökeskkond / Töökeskkonna ohutegurid / Füüsikalised ohutegurid\nViimati uuendatud: 12.07.2019\nUltraviolettkiirgus (nimetatakse ka ultraviolettvalgus) on lähedal nähtava valguse sinistele lainepikkustele. Kui nähtav valgus asub lainepikkustel 400-780 nm (nanomeetrit), siis ultraviolettvalgus asub alla 400 nm (klõpsa ka juuresoleval pildil).\nUltraviolettvalgus liigitatakse kolmeks piirkonnaks: UVA (315-400nm), UVB (280-315) ja UVC (100-280nm). Neist UVA-valgus leidub teatud määral ka tavaliste lampide valge valguse koosseisus.\nKuigi inimene ultraviolettvalgust ei näe, võib ta pimedamates ruumides täheldada UV-valguse all helenduvaid materjale (näiteks rahatähtedel turvamärgis).\nKus esineb ultraviolettkiirgust?\nInimeste peamine tööalane kokkupuude UV-kiirgusega esineb välitöödel. UV-kiirguse tugevus sõltub aastaajast ja osoonikihi paksusest.\nPäikeselt jõuab maa peale peamiselt UVA-valgus, UVB-valgus jõuab maale juba palju väiksemas intensiivsuses. UVC-valguse aga absorbeerub maakera atmosfääri ülemistes kihtides täielikult ning seetõttu maa peale see ei jõua. Seetõttu on inimene kohanenud talume teatud määral UVA- ja UVB-kiirgust.\nJoonis. Enamlevinud kokkupuude UV-kiirgusega (UVA ja UVB) leiab aset välitöödel, kus pikemaajalisel kokkupuutel tuleb hoolt kanda naha ja silmade tervise eest (suurendamiseks klõpsa pildil).\nKaarkeevitus on üks enamlevinud tehisliku UV-kiirguse allikaid, kus kiirgustase on väga kõrge. Akuutne mõju silmadele ja nahale võib ilmneda juba 3-10 min jooksul, olles mõne meetri läheduses. Seetõttu on silmade ja naha kaitse kohustuslik.\nUV-lampe kasutatakse mitmetes tööstuslikes protsessides: liimi, plastiku, värvi kõvendamine. Selliste lampide konstruktsiooni on enamasti varjed sisse ehitatud, et välistada töötajate kiiritamine, kuid ohutusreeglite eiramisel või avariide korral võib kokkupuude siiski teoks saada.\nUV-lambid (nn black-light)\nRahatähtede ja dokumentide testimisel, pulbrite koostisosade kontrollimisel, sisekujunduslikel eesmärkidel ööklubides ja mujal võivad kasutuses olla nõrga intensiivsusega UV-lambid, mille toimel hakkavad teatud materjalid helendama. Sellised lambid ei kujuta inimestele ohtu, välja arvatud teatud naha ülitundlikkuse juhud.\nUV-kiirgus leiab meditsiinis laialdast kasutamist diagnostilistel või ravieesmärkidel. UV-valguse käes tulevad paremini esile teatud tüüpi nahakahjustused ja –haigused.\nUV-valguse teraapiat kasutatakse näiteks psoriaasi, ekseemi, pigmendilaikude jm nahaprobleemide raviks.\nNii terapeudilistel kui diagnostilistel rakendustel peab personal olema koolitatud, et UV-kiirituse doos oleks adekvaatselt valitud.\nPisikuvastaseid (bakteritsiidsed) UV-lampe peetakse üheks efektiivsemaks steriliseerimise meetodiks. Need kiirgavad UVC-lainepikkustel, eesmärgiga hävitada õhus lenduvad ja tööpindadel ning instrumentidel olevad mikroorganismid. Peamiselt on UVC-lambid kasutusel haiglates, aga ka mikrobioloogialaborites. Vajalik on, et lampide paigutus, tööprotseduurid ning isikukaitsevahendite kasutus tagaks töötajate ohutuse.\nKunstliku päevituse eesmärgil kasutatavad solaariumid kiirgavad peamiselt UVA-lainepikkustel, kuid sisaldavad ka UVB-kiirgust. Mõned uuemad mudelid on toodetud ka intensiivsema UVB-kiirguse tootmiseks.\nSolaariumi regulaarne kasutamine võib oluliselt tõsta isiku aastast UV-kiirguse doosi. Silmade kaitse on vajalik nii solaariumi kasutajatel kui ka personalil.\nUuringute andmetel võib väiksemates kogustes UV-kiirgust (lisaks UVA-le ka UVB’d ja veidi UVC’d) esineda ka mõnedes säästupirnides. Kui sellised säästupirnid on silmade vaateväljas ning neile ollakse lähedal, nende UVB ja UVC esile kutsuda lumepimeduse. Üldjuhul aga säästupirnid ei kujuta endast ohtu, sest enamus mudelid filtreerivad UVB ja UVC välja.\nUVB-valguse toimel toodab nahk vitamiini D3, mis koos kaltsiumiga mängib olulist rolli luu- ja lihaskonna tervise juures. Samas, mainitud toime saavutamiseks vajaminev UVB-valguse doos sõltub:\nD-vitamiini kogusest isiku söögilaual,\nkaitsevahendite (riiete) kasutamisest,\nkellaajast (UV intensiivsem keskpäeval) ja aastaajast (UV-intensiivsem südasuvel).\nUV-kiirguse tekitatud kahjustustest saab inimene oma meeleelunditega teada alles siis kui kahjulikud tagajärjed on aset leidnud.\nUV-kiirguse kahjulik mõju võib olla akuutne (ehk äkiline ja kohene), pikaajaline pärast akuutset doosi ning pikaajaline pärast kroonilist kokkupuudet (regulaarselt saab rohkem kui see millest organism täielikult taastuda suudab).\nUVC-kiirgusega puutub inimene kokku vaid tehislikest allikatest – näiteks pisikuvastased lambid. UVB-kiirgus loetakse inimesele kõige ohtlikumaks UV-kiirguseks, sest ülemäärased doosid võivad kahjustada nahka ja silmi.\nVähene kogus UVB-kiirgust, mis läbi atmosfääri maale jõuab, põhjustab näiteks päikesepõletust ja muid bioloogilisi mõjusid.\nKuigi UVA-kiirgus jõuab läbi naha kõige sügavamale, ei ole see niivõrd bioloogiliselt kahjustav kui UVB ja UVC.\nPäikese- või nahapõletus on märk lühiajalisest liigsest kokkupuutest UV-kiirgusega, samas kui naha enneaegne vananemine ja nahavähk on märgiks kroonilisest UV-kiirguse üledoosist. Enneaegne vananemine leiab aset, kui suurte koguste UVA toimel nahk kaotab oma elastsuse ning läheb kortsu.\nUV-kiirgus nõrgendab ka immuunsüsteemi, suurendades vastuvõtlikkust naha infektsioonidele.\nKui silma satub otsene või peegelduv päikesevalgus (sh UV-kiirgus), siis pupilli ehitus, silmade sulgumine ning kissitamisreaktsioon hoolitsevad selles eest, et kaitsta silmi üleliigse valguse eest. Samas, selle reaktsiooni kutsub esile nähtav valgus, mitte UV-valgus – seega sattudes kokkupuutesse pelgalt UV-valgusega, sama kaitsereaktsiooni ei järgne ning ilmneb UV-kahjustuse oht.\nUVB-kiirgus arvatakse võimendavat katarakti (hall kae), mis on maailmas peamine pimedaksjäämise põhjustaja. WHO hinnangul 20% katarakti juhtumitest võivad olla seotud liigse kokkupuutega UV-valgusele.\nFotokeratiit ehk sarvkesta valguspõletus ja fotokonjunktiviit on põletikulised reaktsioonid, mis põhjustavad valu silmades ning nägemise ajutist hägustumist. Jäädavat mõju silmale ja nägemisvõimele neist siiski ei tundu olevat ning probleemid taanduvad.\nLumepimedus on fotokeradiidi üks ägedaid vorme. Esineb seda töötajatel, kes puutuvad välitingimustes kokku kõrgemate UV-kiirgustasemetega – kõrgemates piirkondades pinnasepeegelduse korral. Näiteks lumi võib peegeldada tagasi kuni 80% UV-kiirgusest. Enamikel juhtudel kahjustatud rakud silmamunas taastuvad mõne päeva jooksul ning nägemine taastub.\nTeadusuurimused on näidanud, et teatud silmavähi liigid võivad samuti olla seotud eluaegse kokkupuutega päikesevalgusele.\nInimese mõjutatus UV-kiirgusest sõltub, nagu teistegi töökeskkonna ohutegurite puhulgi, kokkupuute kestusest ning kiirguse intensiivsusest. Samuti mängib rolli, kuivõrd on töötaja kaitstud töökeskkonnas või tööprotsessis ilmneva UV-kiirguse eest – kaitseprillide ja –riietuse kasutamine.\nTeatud liiki ravimid, nagu antibiootikumid, beebipillid, bensoüülperoksiid-tooted ning mõned kosmeetikatooted võivad suurendada nahatundlikkust UV-kiirguse suhtes.\nUV-kiirguse, nii nagu teiste optiliste kiirguste (infrapuna- ja laserkiirguse) puhul loetakse riskirühmaks eelkõige alaealisi ja rasedaid isikuid. Arvestada tuleb ka töötaja tervisekontrolli tulemusi: näiteks kui isikul esineb fotosensitiivsus (kelle nahk on ülitundlik ultravioletile). Fotosensitiivsuse korral piisab ka minimaalsest (mõneminutilisest) kokkupuutest Päikese UV-valgusega, et tekiks allergiline reaktsioon (nahalööve või päikesepõletus).\nTöökeskkonnas UV-kiirgusest tuleneva riski hindamisel tuleb arvestada ka UV-tundlike kemikaalidega ning nende kahe teguri koosmõjule . Näiteks UV-valguse käes kõvenduv liim või plastik võib asjaolude kokkusattumisel kahjustada töötaja tervist.\nTööandja kohustus on selgitada välja UV-kiirguse allikad töökeskkonnas. Juhul kui neid esineb, tuleb hinnata või vajadusel mõõta kiirguse taset ning vajadusel rakendada meetmeid kiirguse piiramiseks piirnormideni. Ohuteguritena ei käsitleta ettevõttes tavalisi valgusallikaid.\nTavaliselt on UV-kiirgust tekitavad seadmed varustatud kaitseekraanidega ja muude ohutusvahenditega, mis vähendavad töötaja kokkupuudet UV-kiirgusega. Seetõttu on oluline, et töö käigus ei eemaldataks neid kaitseseadiseid omavoliliselt.\nInimese ekspositsiooni UV-kiirgusele saab peamiselt vähendada tööriietusega ja isikukaitsevahenditega sealhulgas kaitseprillidega, kiirgusfiltriga kaitsekilbiga, kinnastega jms. Töötaja kaitsmine ainult isikukaitsevahenditega ei pruugi olla piisav, kui võimalik, siis kiirgusrisk tuleb kõrvaldada tekkekohas või vähendada seda miinimumini.\nTööandja peab informeerima töötajaid kõikidest ohuteguritest ning nõudma isikukaitsevahendite kasutamist, samuti lubama silmadele puhkepause.\nUltraviolettkiirgust mõõdetakse keemiliste või füüsikaliste detektoritega, millele tihti on lisatud erinevaid filtreid UV-koostisosade (UVA, UVB, UVC) vahekordade määramiseks.\nKülastusi 7876, sellel kuul 7876\nMittesiduv heade tavade juhend direktiivi 2006/25/EÜ (tehislik optiline kiirgus) rakendamiseks


Hansapank: kellelegi rahalist kahju tekkinud pole\n16. detsember 2002 kell 6:27\nHansapanga kinnitusel pole kellelegi tekkinud öisest rünnakust rahalist kahju, kuigi ründajate saadetud kirjale jõudsid mõned kliendid reageerida.\n?Mõned näited on olemas,? kommenteeris saadetud kirjale reageerimist Hansapanga suhtekorraldusjuht Ando Noormets. Tema sõnul kellelegi rahalist kahju tekkinud pole.\nNoormets ütles, et Hansapank on tegelenud asjaga hommikutundidest saadik ja uurimisse on kaasatud politsei. Kirja said kliendid kätte kella 2 ja 3 vahel öösel ning mõned jõudsid sellele vastata. Kirja sisuks oli palve sisestada oma internetipanga paroolid.\nNoormetsa sõnul võtsid isikud, kes sellise meili said, pangaga ise ühendust. Klientidelt sai pank info sellise rünnaku kohta. Ta lisas, et et pank on klientidele tänulik info eest.\nNoormetsa sõnul oli moodus, kuidas klientidele läheneti selline, mis ei ole pangale omane. Pank informeerib tavaliselt muudatustest esmalt massiteabekanaleid, samuti ei sisaldu teates kirjavigu.\nNoormets ütles, et sellise sisuga rünnak oli pangale esmakordne. Tema sõnul ei oma pank infot, kui suur võis olla kirja saanute ring.


Mööbel / Voodid / Võrevoodi Marylou 600x1200 mm\nVõrevoodi Marylou 600x1200 mm\nHind: 270.00 € / tk.\nVoodil on kolm madratsialuse baaskõrgust. Kaks planku on eemaldatavad, et laps saaks iseseisvalt voodist välja tulla. Voodi sobib madratsile mõõduga 60x120 cm. Komplekti on võimalik tellida voodipesukasti.\nVõrevoodi sahtel Marylou 600x1200 mmHind: 108.00 €Vaata lähemalt\nRiidekapp Marylou 3 doorHind: 669.00 €Vaata lähemalt Kummut MarylouHind: 378.00 €Vaata lähemalt Riidekapp Marylou 2 doorHind: 465.00 €Vaata lähemalt Raamaturiiul MarylouHind: 408.00 €Vaata lähemalt Kirjutuslaud MarylouHind: 288.00 €Vaata lähemalt Kast MarylouHind: 157.00 €Vaata lähemalt Võrevoodi Marylou 700x1400 mmHind: 301.00 €Vaata lähemalt Voodi Marylou 900x2000 mmHind: 259.00 €Vaata lähemalt


12. apr 2008 15:12\nLeidsin ühe toreda kämpingute lehekülje - www.campingwien.at. seal on pakutud 3 varianti, west, süd ja neue donau kämpsid, kuid millegipärast ei ole just kohti meile asukohapoolest sobivama neue donau kämpis. On see seotud kuidagi juunis seal toimuvate pidustustega? või lihtsalt bookingu süsteem ei funka korralikult? Kui keegi teab veel mõnd kämpingut Viinis, siis palun andke teada, tahaks seal juuni algul 1-2 ööd veeta.\n14. apr 2008 00:58\nNeue Donaus ei ole nummerdatud telkimiskohad ja seega ilmselt sinna lihtsalt ei bookita. S.t. lähed kohale, maksad ja paned oma telgi sobiva vaba lapikese peale. Vähemalt mõni aasta tagasi oli nii...\n14. apr 2008 13:27\nEelmisel suvel telkisin Neue Donaus. Kohta ette kinni ei pannud, läksin lihtsalt kohale. Telkimisplats ei ole seal väga suur, suuremate ürituste ajal võib see täis küll olla. Sel suvel on Austrias jalgpalli EM. Helista neile ja küsi, mis värk juunis on.\n14. apr 2008 22:39\neks ma ühes neist kolmest maandun, vahemaad ka väga suured ei ole u 30 km:)


Soomusrong nr 7 "Wabadus" Jõhvi jaamas - Kultuurikava.ee\nSoomusrong nr 7 "Wabadus" Jõhvi jaamas\nEesti Vabariigi ja Eesti Vabadussõja 100. aastapäeva tähistamiseks valmis soomusrong nr 7 "Wabadus". "Wabadus" liigub mööda Eestimaa raudteid kuni 2019. aasta lõpuni. Soomusrongis on Vabadussõda ning soomusronge tutvustav näitus.\nSoomusrong peatub Jõhvi jaamas 23. - 29. novembrini ja ootab huvilisi iga päev kella 10-17. Pidulik rongi tervitamine toimub 23. novembril . Tseremoonia algab kell 12 keskväljakul Al. Tõnissoni ausamba juures piduliku rivistusega ja üheskoos liigutakse jaama soomusrongi uudistama.\nRongi külastamine on tasuta; rongilt saab osta temaatilisi meeneid.\nEkskursioonid algavad igal täistunnil, viimane algab kell 16.00. Üksikkülastajad on oodatud kogu rongi lahtioleku aja. Eelregistreerimine on vajalik alates 15-liikmelisest grupist e-maili teel anne.uttendorf@johvi.ee . Lisainfo tel.515 7496