Kommentaarid: Kas tõesti suhkrumaks? Ratas lubab aktsiisipoliitikas suuri muutusi\nKas tõesti suhkrumaks? Ratas lubab aktsiisipoliitikas suuri muutusi\nToimetas Piret Pappel, 14. november 2016 15:42\nEbavõrdsus!/ 16. november 2016 08:16\nKes ei kannata magusat, see ärgu söögu. Kellel aga tervis korras, miks teda maksudega piinatakse? Kuidas saab keegi minu eest võtta otsuse, et mina ei tohi peale vee ja heinte midagi süüa? Liikuge rohkem väljas ja teie organism ütleb teile, mida vajate. Üks kuradi hädaldamine käib.\nRefugee/ 15. november 2016 12:17\nKui suhkrule tuleb aktsiisimaks,siis on varjatud kujul aktsiisi all koik toiduained,mis sisaldavad suhkrut.Kuidas selline tegevus parandab vaesemate inimeste elujarge.Mina kahtlustan,et see riik enam kaua koos ei pusi.Mis edasi saab on vaga raske prognoosida.Ilmselt suured volakoormused ja lopuks volakatteks mingi rikkama riigi koosseisu.\nläbitud teema/ 15. november 2016 11:57\nsuhkurt sisaldavad rohkemad asjad kui arvatakse kaasarvatud teie tervislikud mahlad konservid kondiitritooted siirupid leivad saiad kas hakatakse protsente arvutama või suhkru hinda tõstetakse või limionaadimaks erbaselege häma\nUnistaja/ 15. november 2016 10:45\nSuhkrumaks oleks hea - saaks ehk lõpuks normaalset kalja poest, see magus löga ei kannata ju juua! Mõni ehk mäletab veel seda mõnusat kalja, mida nõuka-ajal müüdi... Head asjad võiks ikka riigikorrast sõltumata alles jääda:D\njääb sama/ 15. november 2016 11:58\nlihtsalt kallim saama aru\nviljandlane/ 15. november 2016 12:11\nSa räägid ju praegu iseendale vastu!Vene aegne suurest vaadist lastav kali oli loomulikult kordades parem kui praegused,kuid siis ei pööratud vähimatki tähelepanu toote omahinnale ja suhkruga just ei koonerdatud.Tänapäeval on kõik ära rikutud ja ettekäändeks tuuaksegi just suhkru kahjulikkus.Kus seda enne nähtud,et siirup on vedelam kui vesi ja liköörid on samuti.Ei kavatsegi ühtki toitumisharjumust muuta,seoses sellega,et mingi asi on kahjulik.Kui meeldib,tarvitan edasi ja suhkrut peab vist üldse hakkama kusagilt valgevenest või ukrainast kombineerima,sest siinne on samuti ära ,,ratsionaliseeritud,,-nagu kogu elu!\nEestlane/ 15. november 2016 09:12\nLätis on kohviaktsiis ning lätlased ostavad kohvi Eestist - kui meil kehtestatakse "suhkrumaks", siis saavad eesti joodikud auväärseteks inimesteks (Lätis alkoholi järel käies toovad nad tellimuste alusel naabritele limonaadi).\nleo/ 14. november 2016 21:27\nNo aga miks ei või reformareid tagasi paluda. Niikuinii üks vana - uus kommunistlik valitsus asendub teise uus - kommunistliku valitsusega. Ajaloost võiks isegi näite tuua. Kunagi oli Kesk - Aafrikas valitsejaks isehakanud keiser Bokassa, kes peale selle, et ta riigi ära laostas, oli ka inimsööja. Kuna ta hakkas prantslastelt riiki ladustatavate tuumajäätmete eest rohkem raha välja pressima, siis prantslased kukutasid ta ja viisid eksiili ühte Prantsusmaa lossi. Varsti oli uus Kesk - Aafrika Vabariigi valitsus riigi nii tühjaks varastanud, et rahvas tahtis inimsööjat jälle valitsejaks tagasi. Eestis on seega veel kõvasti arenguruumi\nab/ 14. november 2016 21:25\nno pannakse tsukru asemel mingi asendaja, on see parem variant?\nEi mingit asendajat,/ 14. november 2016 23:40\nlihtsalt vähem suhkrut.\nAga miks/ 14. november 2016 23:43\non rafineerimata suhkur kallim?\ntelevaatajad/ 15. november 2016 00:56\nKui Ratas kehtestab "limonaadimaksu", siis antakse valitsus Euroopa KOHTUSSE!\nKas "Aktuaalset kaamerat" ei vaadanud....?\nRadist/ 14. november 2016 20:24\nSuhkrumaks? Õhtulehe tibi ilmselt ei mäleta sõna "suhkrumaks", tal on sellest ükskõik... Fakt on aga, et EU esitas Eestile peale EU-sse sisseastumist tagantjärele trahvinõude: euroliiduga liitunu peab oma koduperenaiste kokkuostetud suhkru tagasi maksma. Ja Eesti valitsus maksiski. Kuigi oleks võinud selle retoorika kuupeale saata.\nants/ 14. november 2016 19:59\nNo võiks ju uued nomid tööstusele välja mõelda, palju tootes võib olla osakaal suhkrul, tooted on tõesti liiga magusad.\nuus algus/ 14. november 2016 19:50\nOmeti on oravate diktatuuril lõpp ja loodame,et Ratas saab peaministriks ja lõpeb see Venemaaga hirmutanine,õnneks oravate vasakpöörde jura lõppes kiiresti,ei soovi neid ka telekas näha,kõik olgu uus siin elus.\nnojah/ 14. november 2016 19:27\nYlekaalulistele maksud peale, ei mahu lifti ära!\nToiduainetööstused/ 14. november 2016 18:54\nvähendage kolmandiku võrra suhkru hulka toodetes,enamus jogurtid jäätised koogid kompvekid saiad leivad karastusjoogid on liiga magusad.\nEestlane/ 14. november 2016 18:46\nEestlased ei joo ju seda magusat solki - nad joovad naturaalset mahla ning põhiline on see, et õlle ja viina hind langeks\nIroonia/ 14. november 2016 20:59\nMeil jah juuakse liiga vähe ja üldse liiga vähe inimesi kannatab alkoholismi all, lahkuläinud perekondi võiks rohkem olla ja perevägivalda.\nJok../ 14. november 2016 18:42\nSuhkrumaks on ettekääne , mille varjus kerkivad enamuse toiduainete hinnad ja kõik,mis suhkruga seotud. Ratas astus tanki ja muud ei midagi.\nväike taks/ 14. november 2016 19:19\nSuhkrut aetaksegi igale poole liiga palju. Vaata jogurteid, saad niisuguse kolhüdraadi matsu, et pool päeva annab toibuda.\nRasvamagu/ 14. november 2016 18:34\nÜldiselt viib maksa liigne koormamine tsirroosini.\njaajaa/ 14. november 2016 18:31\nEesti uus kremlimeelne valitsus plaanib juba ju\nigasugusei uusi ja hullemaid maksusid,\nkesikbande tahab teha 3. astme ehk keskklassi pigistamise maksu.\nSellega sunnitakse inimesi tööliseks jääma ja mitte unistama oma firma rajamisest, samuti pressitakse spetsialiste välismaale tööd otsima. Tekivad uuesti tagasi ümbrikupalgad, mis hakkasid juba ära kaduma.\nKa tarbimismasude suurendamine võtab kõige rohkem ära tekkivalt keskklassilt.\nSeega tulumaksu kolmas aste paneb vaeste klassile edenemise barjääri ette ja soodustab klassiühiskonna lõhenemist, selle asemel et seda kaotada.\nKokkuvõttes saavutab kremlimeelne TSOR (tsahkna ossinovski ratas) täpselt vastupidise sellele, mida lubavad.\nAga see ongi võhikutest tölplastega nii, et pikas perspektiivis läheb meie kõige elu ja olu hullemaks kui kunagi varem selle 25 aasta jooksul on olnud.\nSeda kuidas keskerakond Eesti riiki valitses, nägime ja kogesime Savisaare peaministriks oleku ajal (3. aprill 1990 – 30. jaanuar 1992).\nSama saab olema ka nende praeguste keskerakonna Savisaare reeturibande ja võhikutest kaagutajakarja valitsuse ajal.\nKitsed trügivad väevõimuga kärneriteks.\nAinuke lootus on veel, et meie president proua Kaljulaid sellele tsirkusele lõpu teeb ja oma sõna siin maksma paneb.\nnende karma saab veel hullem olema... kaljulaid vaevalt midagi teeb, ta on varumängija, mitte liider.\nto 18:37/ 14. november 2016 19:00\nküll näed, et sa eksid\nmeie uus president on nagu kalju mere kaldal - aus, õiglane, murdumatu ja seejuures väga tark ning selge ja avara silmaringiga.\nJa tal on seaduslik ÕIGUS kõigile ja kõigele, mis Eesti rahva elu halvemaks muutma hakkab, see peatada ehk riiv ette lüüa!\njust, viimane sõna on EV Presidendil/ 14. november 2016 18:43\nMis puudutab ministreid, siis põhiseadus määrab, et ministrid nimetab Vabariigi President ametisse peaministri ettepanekul.\nAga President võib ka keelduda mõne, kas Eestile ebalojaalse või kriminaalse minevikuga ministrikandidaati ministriks nimetamast.\nväike taks/ 14. november 2016 19:20\nKui kahju. Mina paneks Edgari siseministriks. Ehee, kureerib KAPOt\nveel uudiseid/ 14. november 2016 18:49\nAlates ratase valitsusest saab meie eestivenelaste elu olema nagu lill.\nEesti uus kremlimeelne valitsus plaanib juba ju peale\nigasuguste uute ja hullemate maksude\n- Eestisse kakskeelsust - vene ja eesti keel riigikeeleks\n- jälle avatakse vene koolid, seega hakatakse soodustama venelasi ja venekeelset haridust\n- Ratase valitsuse ajal tehakse venelastele lihtsustatud ja kiire EV kodakondsuse andmine ja palju muud venelaste heaks tehtava.\nVenelased saavad siis valida isegi ju Riigikogu,\nsee tähendab aga, et paari aastaga on riigikogus venelaste ülekaal.\nToimub suure osa venelaste osavõtul siis jälle hääletamine riigikogus ja siis - hüvasti meie Eesti Vabariik!\nSiis oleme venemaa kubermang ja Pikal Hermannil hakkab jälle lehvima punane kalts.\n18.31/ 14. november 2016 20:54\nSa vist oled Taavi isiklikult, tunnen sulle kaasa.\nMis pees see pees/ 14. november 2016 18:20\nSuhkru- ja soolamaks, habeme-, häbeme- ja kubememaks, maks lolluse poolt ja mõistuse vastu, maksu maks maksustamaks maksu jpt. häid ja tervisele kasulikke makse.\nväike taks/ 14. november 2016 19:29\nMillegi pärast tundub mulle, et kõik siisnsed kommenteerijad on klassikalised haugi mäluga eestlased. MASU ajal tosteti käibemaks 18%-lt 20%-le AJUTISELT, et MASU üle elada. Pärast lubati tagasi langetada. Kas keegi mäletab seda lubadust? Peale minu vist mitte keegi. Seega haugimälud hõisake edasi ja homme te ei mäleta, mille pärast täna vingusite.\nmäletan, mäletan/ 15. november 2016 08:18\nMäletan ka seda, kui seda langetamise lubadust Ligile meenutati, siis Ligi teatas, et langetada ei saa, kuna tööandjatele on see kohutavalt aeganõudev ja kulukas. Käibemaks tõsteti aga paari nädalaga ja mitte keegi ei rääkinud ei kulukusest ega ajast.\nkuule Ratas/ 14. november 2016 18:19\nPane kiiremas korras oma õige tööandja(rootsipangad) õiglast maksukohustust täitma ja saad majanduse korda.\nmingi esikäpik ei pane midagi 3 raudses raud küsis ratta initsiatiivide kohta seni, nüüd näeme, ja karju appi !\nKas sa Ratas/ 14. november 2016 17:44\npole selle peale tulnud, et peaks sisse viima riigiametnike maksu..on ju tänu teile eesti keskmine palk nii kõrge! Ja see peaks olema kindlasti astmeline! Päris korralik kopikas kukkuks riigi eelarvesse!\nkuule "kukkuks", rumalake/ 14. november 2016 18:34\nega siis Ratas iseendale makse peale panema ei hakka\nreku/ 14. november 2016 17:43\nÜks hull läks, teine tuli.\nto reku/ 14. november 2016 18:00\nÜks j.bu peksti minema , uus ja hullem tuli asemele\nikka/ 14. november 2016 18:01\nveel hullem tuli asemele\n14. november 2016 18:43\nnagu 2. ilmasõja aeg ohiti - röövel päästab röövli käest, vihma käest räästa alla...\nkes see loll selle ratta küll ette lükkas, kalts sitaratta vastu.\nMaiasmokk mesikäpp/ 14. november 2016 17:37\nei lähe suhkru kallale\neh jah/ 14. november 2016 17:48\npeale taskurättide, mähkmete, viina ja veini peab hakkama ka jälle suhkurt ja maiustusi Saksamaalt eestisse vedama! Muide Aldis müüdav kvaliteetne viin on 15 aastat muutumatu hinnaga 0,5l 4.99 euri!\n14. november 2016 17:59\nSee siis samas hinnas Grossi Oma viinaga, kas ka sama magus ?\nei / 14. november 2016 18:19\nole magus...oota natsa, kohe vaatan, mis selle nimi oligi!? Vodka Seroff!\nJuku/ 14. november 2016 18:43\nLätis maksab 0,5 liitrit 40% viina 3,99 eurot\nilmselt / 14. november 2016 18:55\non see viin ebakvaliteetsem kui saxa oma! Teine 3.99 kulub tagajärgede likvideerimisele! :)\nväike taks/ 14. november 2016 19:23\nMa ei saa aru miks seda viina hinda igal pool kisatakse. Kas eestis on ainult joodikud, et liitrite kaupa iga päev ainult viina ja õlut juuakse?\nVahva sõdur/ 14. november 2016 18:43\n... ja õlle kallale. See valitsus, kes õlle hinda tõstab, ei püsi kaua!!!\nJuku/ 15. november 2016 09:05\nLätis maksab 0,5 liitrine 5,7% Poola purgiõlu 29 senti - uus tase (konkurents lööb hinna alla)\nSiim Kallas tehku valitsus!/ 14. november 2016 17:36\nMa arvasin, et hulluksminek võtab aega aasta-paar, aga juba paari päevaga on keskid hulluks läinud! RAHVAS PALUB REFORMI TAGASI, NOH RÕIVAS LAS PUHKAB AGA KALLAS, LIGI VÕI GRÄSIN TEHKU VALITSUS ÄRA!\ne-riik/ 14. november 2016 17:56\njürgen ligi suudab täita kõiki ministrikohti samaaegselt. jürgen ligi kvantministriks! kindlalt edasi!\nRatas arvestagu, / 14. november 2016 17:32\net Mõhk ja Tölpa armastavad peale kullasära ka magusat.\nEi tea?/ 14. november 2016 17:58\nVast toovad siis venemaalt omale, präänikuid ja barankasid kah. Sääl on ned maru hääd ja odavad kah.\nTT/ 14. november 2016 18:44\nOlid kunagi. Nüüd juba ammu kallimad, kui Maximas\nõige jutt,17:21/ 14. november 2016 17:31\nsee,mis vähegi sisse toob,pannakse "kirves aktsiisi"alla ja põhjendus ikka üks-rahva tervis!\nAlkoga nägime juba,mis juhtus.Sommid läksid Lätti,eestlased läksid ka.Rekkad tangivad ka mujal-kus see hiigelkasum siis on?Tagatipuks saame ainult numbrid,mis näitavad,et alko tarbimine on vähenenud.Ei jää ka suhkru tarbimine vähemaks,pange jah 2.-€/kg.,veel parem 5.-\nasi seegi/ 14. november 2016 19:37\nsaame EL-s plusspunkte, ei olegi enam suurimad joodikud, hoopis lätlased on.\nSuhkru,-nisujahu,- ja rasvamaks/ 14. november 2016 17:28\nNo miks mitte.Aga ma arvan,et need nääpsukesed,kes sellest praegu kilkavad,ei oma piisavalt võimsaid elundeid,et asi ellu viia.Lihtsalt kilked:"Vaadake ma oskan ka mõelda".\nSealiha keelata!/ 14. november 2016 18:00\nSee on panna kõva maksu alla, sest rasv on kõige hullem asi eestlaste tervisele. Türklastel pole siipalju südamehaigusi ja rasvumist.\nsina tead ? üks napi ajuga pidas naftat kahjulikuks, teine magusat... vaja viimastestki eestlastest siin ikka lahti saada.\nPuust ette!/ 14. november 2016 17:25\nMulle see suuresti meeldib, et see revolutsioon ebaōnnestus.\nKas sobib/ 14. november 2016 17:23\nArvan, et Ratasest ei saa peaministrit, kes tõstaks rahva heaolu, kuna tal puudub arusaam oma tegevusplaanist.\nOlukorra Eestis suudaks õigesse rööpasse viia ekspeaminister Tiit Vähi, sellist jaburat seisu tema tegevusaastatel polnud nagu praegu Eestis. Tema teab, mis on sissetulek ja inimeste vajadus.\n14. november 2016 18:51\noma taskute täitmine ei näita veel õigeid rööpaid rahvale, ärmataja alles tegi suuri plaane rahva arvelt.\nqaz/ 14. november 2016 17:21\nSellega ratas kõrbeb aga las kõrbeb kui mõistust ei jätku.Soomes on suhkru kilo kõigest 47 senti,paljud käivad soomes tööl ja mõni asi siis mõni pakk suhkrut kaasa võtta,ka tuttavale.ratas vaadaku siis ise kellele ta oma maailma kallima suhkru saab maha parseldada.\ntomm/ 14. november 2016 17:29\nMa ei kas te elate ainult suhkrust või.Suur katastroof.Ja pole vaja nii palju magusat sisse ajada.\nloll, meil on aiad meil tehakse veini, hoidiseid, meil peetakse mesilasi, meil kasvatatakse veel lapsigi.\nqaz/ 14. november 2016 20:06\nsa mölkus ei saa aru,et hetkel on jutt suhkrust,paljud toidukaubad on soomes odavamad kui eestis.\nAl/ 14. november 2016 17:58\nKindlasti tuleb suhkrule maks peale panna\njoosep/ 15. november 2016 22:36\nM.....ni maks ka kui pole kolme last\nsokeri/ 14. november 2016 18:50\nEnne , kui teiste mõistusega konflikti üritad minna , kontrolli enda oma. Suhkru- e. magusamaks ei ole suhkru hinnaga mitte kuidagi seotud. Mis Soomesse puutub , siis seal kehtestati see magusamaks , kuid väga ruttu loobuti sellest. Eeskuju pole vaja kaugelt otsida !\nHetk/ 14. november 2016 17:08\nMadalapalgalised !? Et heaolu suureneks? Milliseks suuruseks võib lugeda 300 eurosed pensione voodihaigetele, kelle pärast peab üks pereliige tööst ehk sissetulekust loobuma. Pensione peab kohe ja oluliselt tõstma, et tagada pensionäridele "heaolu madalapalgalistele" nagu Teie nimetate. Tänased pensionärid on oma elutöö teinud ja maksnud makse, seega väärivad ka nad vastavat pensioni. Riigikogulaste arv tuleb viia 51 -le, pole mõtet maksumaksjate raha priiskavalt kasutada.\nMudakogõr/ 14. november 2016 17:08\nKindlasti paadimaks! ja kõva. Maal peab lihtrahvas kummikutega mööda hainu ronima, bursuid aga istuvad paatides ja kerivad kalliste väljamaa spiningutega haugisid veest välja. Kõik ommava reformarid need kerijad.\nJAAAA!/ 14. november 2016 17:08\nPalute peagi Taavi tagasi peaministri toolile!!\n14. november 2016 17:21\nTaavi tulebki peale pisikest puhkust tagasi, sesr teisiti edasi minna luhtsalt ei saa !\n14. november 2016 17:05\n14. november 2016 18:57\nkus ta siis on, kui teeb elatustaseme veelgi hullemaks. selleks on vaja ühed aferistid teiste vastu lasta vahetuda, et aina maksta, maksta, maksta üha uusi asju igal pool !\nMel/ 14. november 2016 17:02\nAasta pärast kuuleme härra suust , et tal pole antud juhtumiga mingit seost\noot, aga/ 14. november 2016 17:00\nmis teiega nüüd juhtus, et maksuteema nii popullaarseks sai!? Enne oravate langemist te sellest ei rääkinud! Ja arvate, et sellega rahvas nõustub? No pole pikka iga teil loota seal Toompeal-kindel see!\nee/ 14. november 2016 16:45\nkas magusaine või suhkru.\nMune enne muna/ 14. november 2016 16:43\nja siis kaaguta!\nEi saanud asjale väga pihta/ 14. november 2016 16:39\nAga tundub, et hämamine ja keerutamine jätkub täie hooga!\n"Seetõttu plaanitakse suuri muutusi riiki aktsiisipoliitikas."\nMis keeles see on, palux tõlget või selgitust, mida see tähendab?\nSuhkrumaks peaks korralik olema. Suhkruga on riigile palju halba tehhtud./ 14. november 2016 16:33\nPooled tooted nii magusad, et tapavad ja söömine võimatu.\nKeegi/ 14. november 2016 16:46\nkäsib süüa või? Söö siis neid teisi pooli.\nAnti Orav/ 14. november 2016 16:32\nToetan uut 100%! Soovitan panna maksud peale paksmagudele, üle 90 kilo eluskaaluga meestele ja üle 80 kilo naistele 1% palgast kilo eluskaalu kohta.\noled see sina Anti, endine Felixi tegevdirektor?/ 14. november 2016 16:54\nTubli! Oled väga asjalik, kuigi paksmagudeks pole ilus sõimata inimesi! No sinu arvutuste järgi hakkad samuti maksma st sinu abikaasa! :-D\nebaviisakas oled Anti!/ 14. november 2016 17:03\nMine felixisse tagasi kurke purki toppima!\nAntil/ 14. november 2016 19:41\non lihtsalt huumorisoont. Mina olen täiega nõus.\nsa anti/ 14. november 2016 17:14\nmine maga kaineks.sa oma kärbes kaaluga ei pressi naisel tutikarvugi vastu ihu. õige mehe kaal ongi 120 kg .sooda selline.\n14. november 2016 19:01\nja sada kilo on naise ilu ! niigi rahvas siin pagenud, põgeneb ja on lapsed näljas. kokasaates näitas, kuidas kõhn noor inimene sõi mitu portsu toitu, lapsed kasvavada ! jumal halasta meile selliste lollide pealetungi eest.\nxXx/ 14. november 2016 16:29\nMakse saab koguda veel:\n* Kehamassi indeks üle 30\nMiks peaks suhkrumaksu näol kõik rahakotti kergendama?\nTahad sõiduteid lõhkuda, maksa.\n14. november 2016 16:29\nmina olen ülekaaluline ja üldse ei söö magusat,nii et see küll ei ole põhjus maksu tõusuks.\nsiis ole vait, pole ju/ 14. november 2016 16:34\nMETSAVEND / 14. november 2016 16:29\nPole midagi imestada kui suhkru maks tuleb ,sest vaadake töele näkku kuna refid lasid köike pillavalt ja see pidigi nönda löpema ,et tegelikult oleme juba praegu völgu .Selge ,et uuel valitsusel tuleb ebameeldivaid otsuseid teha aga kas on siis nönda parem ,et on mingi seltskond pururikkaid ja ülejäänud elavad kas vaesuse piiril vöi vaesuses .Refide diktatuur on meid sinna viinud ja lisaks vastavalt vajadusele kallutatud öiguskaitseorganid ehk refide genotsiidi käepikendus .Kui need laenud lähevad elu paremaks muutmiseks ehk majanduse tarbeks on köik möistetav .Siin paistab ,et lärmi löövad refid ja nende palgalised trollid ,et nüüd on jama koos ,eks kogu hala käi sellepärast ,et enam ei saa avalikult varastada ja lisaks oht avalikuks tulla vöivate tegude pärast .\n14. november 2016 19:02\nreffidest hullemad on kesikud !!\nKüsin/ 15. november 2016 13:47\nKas sina, Tsahkna, ise järjekordselt luiskamas? Mis kana sul nende oravatega küll juba ammust aega kitkuda on?\nKalle/ 14. november 2016 16:27\nSoomes suhkrumaks kukkus läbi kas tõesti sellest ei võeta õppust ja inimesed ei ole täidlased mitte magusa söömisest selleks on palju rohkem teisi põhjuseid.\nMalle/ 14. november 2016 16:46\nKahju jah, et meie otsustajd ei opi teiste riikide kogemustest. Nagu ei ole maailmas isegi keeluseadustega alkoholi tarbimist vahenda, ei ole abi mingit suhkrumaksust, Sooes ollakse seda just lopetamas, astmeline tulumaks on vahestes maades ja nii ikka edasi...\nMis asi sul läbi kukkus/ 14. november 2016 17:23\nEu kargas kraesse ja siis võeti ära ära pne psi tarka\nväike taks/ 14. november 2016 19:31\nSoomlased on pekimäed õllest ja magusast ning nisujahust. Eestlaste hulgas on ka ülikõrge % pekimagusid. Iga pekimagu kulutab tervishoiu rahasid ligi 5 korda rohkem, kui norm kaalus inimene. On mille pealt kokku hoida.\njärjest segasemaks lähevad/ 14. november 2016 16:22\nMis siis ikka, ostame siis paar kotti suhkrut tagavaraks. Ja 2019 valime kasvõi Jürgen Ligi.\njah/ 14. november 2016 17:33\nLigi ongi ainuke poliitik seal Toompeal, ülejäänud on tühikargajad!\ntomm/ 14. november 2016 16:18\nÜlekaalulisus on probleem, sellega tuleks võidelda. Kas just suhkrumaksuga, aga ehk see oleks alustuseks hea. Mulle meeldiks kapitalistlikum lahendus nii, et korra aastas käid arstil ja lased ennast kaaluda-mõõta ja vastavalt tulemusele kujuneb sinu sotsmaksumäär.\n14. november 2016 19:05\nlollid loodavad röövisega rikastuda, tark oleks maksta hoopis, et sporti tehtaks, ja tervisesporti.\nmulle meeldiks/ 14. november 2016 19:45\nkui ettevõtetele antaks võimalus oma töötajate trenne kinni maksta ilma ettevõtetele kehtestatud erisoodustuse tulumaksuta. Kui hulgakesi minna, siis ehk nii mõnigi otsustab, et läheks.\nmida enam edasi,/ 14. november 2016 16:15\nseda kobamaks KE-lased muutuvad oma sõnavõttudes, olles vaid ise eufoorias sunini.\neesti mees/ 14. november 2016 16:07\nkui lapsik see kõik on.\nlapsed on palju targemad.\nselle tüübi poliitika on nagu seks menstra ajal IRW\nBrunn/ 14. november 2016 16:04\nPuudu on veel lastetusmaks.\nvastupidi/ 14. november 2016 16:36\nhoopis lastemaks, sest alles eile vist oli kuskil artikkel, et ei vaadata ettepoole suurelt, lähiaastatel kaovad 80% töökohtadest, kuna tehnoloogia areneb, seega nii palju inimesi pole enam vaja.\net siis/ 14. november 2016 15:59\nkes vähem teenivad, nende sissetulek peab suurenema. Äkki siiski riigi seisukohast vaadatuna oleks see sõnastus õigem: need kes vähem teenivad nende sissetulek peab olema vähem maksustatud. Kui minnakse seda teed, et jagame selliselt, et need kes vähem teenivad neilt ei võta rohkem kui praegu aga suuremat töötasu saavatelt võtame topelt. Sellisel juhul püsib see koalitsioon võib-olla järgmiste valimisteni. Suure tõenäosusega siiski mitte.\nmuidugi,/ 14. november 2016 16:38\nmina, vaene, nagu enamus,kindlasti protesteeriks nende vastu ja nõuaksin röövkapitalistide partei võimule ennistamist :)?\nväike taks/ 14. november 2016 19:34\nHuvitav, huvitav. Sellise maksustamisega Soome ja Rootsi tormavad eestlased uksest ja aknast. Ei mingit virisemist astmelise tulumaksu pärast. Teenid vähem, maksad vähem, teenid rohkem , maksad rohkem. Aga lõppkokkuvõtteks saad ikkagi elamisväärset tasu.\nTT/ 14. november 2016 15:59\nNo nüüd alles hakkab taevamannat meile sadama. Enne olid kardulad ja puunotid :D:D:D\nPüha lehm/ 14. november 2016 15:57\nHuvitav, et mõeldakse välja igasuguseid uusi makse aga pankade kasumid on maksuvabad, kuigi need teenivad Eestis 3 miljonit päevas!\nPüha Jumal/ 14. november 2016 17:11\non sul mõni vettpidav tõestus ka sellise linnalegendi kohta :)\nvaat pankadega oli alguses / 14. november 2016 19:51\nnt nii, et kui tegid ise netis ülekande, siis seda ei maksustatud. Nüüd on pankadevahelised ülekanded kõik maksu all ja tellereid kontoris enam peaaegu ei olegi. Vahepeal oli see väga pop elukutse naiste seas. Kui vanasti maksti veel mõnelgi pool arvete eest cashi, siis praegu enam sularahaga arveldamist suurt ei olegi. Kõik maksed, mida tehakse kaardilugejat kasutades on maksu all. Ei ole need pangad vaesed tühjagi. Miks neid poputatakse võib aga igaüks ise 3 korda arvata ja üks arvamustest on kindlasti õige.\nlol/ 14. november 2016 15:57\ntundub et uus valitsus sündis enne pukki valimist surnult.\nTT / 14. november 2016 18:52\nSt nurisünnitust. Põhjus, äkki liiga enneaegselt\nkindel see/ 14. november 2016 15:57\nNeed kes vähem teenivad hakkavad rohkem saama ja koos aktsiisidega ka rohkem maksma. Elu kui muinasjutt.\naga järsku vastupidi/ 14. november 2016 15:55\naktsiisid on ju tegelikult vaese inimese tulumaksustamine selleks, et ettevõtjad võiks üliväikese tulumaksu arvelt priskelt elada\nA/ 14. november 2016 16:09\nSuur probleem on selles, et tuhanded ettevõtjad on omale deklareerinud miinimumpalga ja riigil on olnud sellest p....i ! - miks kuradipärast nad on nõus migrale maksma tuhat ,aga iseendale ainult miinimumpalga ?\n14. november 2016 17:29\nAlkohohol, suhkur, limusiinid jne muud asjad, mis maailma inimelu hāvitavad, peavad saama maksustatud.\n14. november 2016 19:10\npeavad kõik maksustatud saama ? röövlid lüüakse ise kasti. igaüks võib oma kamba kokku koguda ja võimu siin võtta, selline anarhia.\nPublic enemy/ 15. november 2016 11:38\nKui elad maakohas või seal, kus linn ütleb, et tänavad on kinnisvaraarendaja omad (muist ongi, aga arendajaid ei ole enam ammu juriidiliselt olemas) ega lükka sel põhjendusel lund, lumesahka tellida ei õnnestu, sest kõigil on ju korraga vaja - siis aitab ainult suht võimas džiip, et tööle jm pääseksid. Ja hakata siis veel niinimetatud luksusauto maksu maksma ...\nSuhkrut kulub paljudel hoidiste tegemiseks. Need hoidised ei sisalda muide nii palju suhkrut kui kõikvärki poemoosid!\nAlkoholiralli Läti vahet juba käib. Hoogu juurde?


Aabrami hobulausujad: Soone talu päevaraamat 664\nSoone talu päevaraamat 664\nPuhastustuli oli ära. Lambaohver ka. Eile sai vanem jacob ülikiire kulgemisega muldbakteri-ataki, läks umbe – ja kannatused tingisid insuldi. Tema krambitava agoonia lõpetasime koos loomaarst Andresega, kes lõpetas üksiti ka ühe kängus võõrtalle kiratsemise. Kevadel vetina lõpetanud noormees tegi mitut asja eile elus esimest korda. Tänan, tunnustan ja luban edaspidi ainult mõnusail põhjusil kutsuda. Jah, Donna pärast on valus. Jah, elu läheb edasi – lähipäevil tuleb Ördinand ja ehitab kadunukese tütrele talle, et elu saaks kesta… Nii põlengu, mille viimne kui tagajärg on likvideerade kui lambadraama, mis on lõppenud, tükeldatud, külmutatud, soolatud, oma teed saadetud – puhul tundsin ja tunnen täpselt seda, mida arvate. Aga kuidagi… üleelatavalt.\nMagamine teeb imesid. Istusin pärast eilset õõva näosaate viimast veerandit jõllitades, sõin ja ohkasin. Täissöönud tegevusetus maandab. Tere jälle, mina! Ärkasin teadmisega, et me kõik teeme kõike kõige paremal moel, mida sel hetkel oskame. Liina Olmaru ütles mulle kunagi – tegin nii hästi kui oskasin, paremini ma sel hetkel ei saanud. Ja täpselt nii ongi.\nPääevast päeva. Reedene esimene teade – Reti peni-Elsa oli hommikuks kodus tagasi. Boifrend kaasas. Kutsikad sünnivad 17.detsembril, mis on Retu sünnipäev Teine teade – mul on teisipäeval talinas lisaks pojaga kinno minekule üks hämmastav-kummastav kohtumine. Kolmandaks sain Masuuriku teksti ära saadetud. Ja kohe ka ülisooja tagasisideme koos piltidega Lõuna-Prantsusmaastikult. Neljandaks keetsin oma Bellale pelmeene, kuna unustasin koeratoitu tuua. Selle fopaa tasakaalustuseks pidas ta eile siis pühapäevaõhtust lambaorgiat… Viiendaks – kuni kanadele haljast kitkusin ja Namaste oli saanud mamma Maruusja käest hammustada, hiilis Namastuutu oma õela eide boksi ja sittus sinna. Sest paremini ta oma arvamust avaldada ei oska\nReedel oli üks armas hetk. Namaste jäi heinarulli nöörisse jalgapidi kinni. Indiisu ütles talle – rahu, emme tuleb sulle kohe appi. Namaste vaatas üle õla – nägi mind lähenemas – ja lõpetas hetkega siplemise. Emmeeeeee! Aitas jala lahtikudumisele igati kaasa ja andis musi. Ja taas – milline vastutus – tütar teab, et ema saab alati hakkama, loomad teavad – ja tütar oskab loomadele kinnitada, et ema oskab…\nRääkisin Imrele, et Indi küsis eile pärast Manniga kaksinda metsas siksimist, mida hobused Teevad. Selge, et söövad-situvad-sigivad-söödavad-kaitsevad-söövad-situvad… Aga tegelikult töötavad hobused – nii karjamaal kui teraapias, nii spordis kui adra ees – eelkõige päikeseenergia materialiseerijana.\nJah. Ja vastus on lihtne. Hobused teevad seda, mida inimesed paluvad teha. Looduses töötavad nad lihtsalt päikeseenergiat ümber – haljasmass on ju materialiseerunud päike.\nEnt inimesele annavad nad täpselt seda, mida küsitakse.\nClaire Pullinen imestas rahuliku Taja seljas hellides, kuidas nii tulise vanaisa trakeenist laps nii rahulik on – aga spst, et temalt on seda palutud. Kui küsime sportlikku hasarti, saame selle.\nPalume rahu ja turvatunnet – ja nad annavad selle.\nTingimatu armastuse nagunii.\nMul on siin täiesti sassis ja rikutud hobunad paika rahunenud ja uutesse kodudesse sobinud, kuna on avastanud, kui hea on anda, mida palutakse – rahu ja kindlustunne. Midagi sellist Indile seletasingi. Ise röötsakil vanamoori kaelas – see on muide absoluutselt terve ja korras.\nHaiguslehelt maas. Halleluuja. Kui ma nüüd oma paremat jalga jälle kohtan, läheme maastikule. Ainult nägemise järgi kõndida saab, ratsutada… Ilmselt ka muidugi\nJa saigi. Kui olime laupäeval Uuskülas aedade-Mari juures ära käinud ja jõululoo puuduva lüli soetanud, ajas Indiisu mu sadulasse. Esimese trennipoole platsil oli Nibiru tasane, teisel poolel tikkus MinniMannikaid nöökima. Võtsin ta Tajaga piiramisrõngasse, ajasin väga väikesele ringile, kuni tüdruk lentsis eemale – lollakad, mis te naerate, mul käib pea ringi! Indi ütles, et oli üks parimaid trenne, minul on pärast ohtrat mõtestatud täisistakut parem jalg tagasi ning ma palvetan, et ükski bakter ega tundmatu suitsukoni enam mingeid ohvreid ei nõua. Aitähaitähaitäh…\nAia-Mari käis laupäeval meil ka saunas – luges luuletusi paralleelselt luuletustega, mida tuli ka telefonist, ütles mu kodu ja energiate kohta huvitavaid asju ning see oli üks vägagi teretulnud käik.\nRääkisime eile, kui tütre Juurimaale laagrisse viisin, Krissuga kohvitassi juures sellest, et on alles oktoober – kaks pimedat kuud veel ees – aga kumm nii kurjami tühi. Hea teada, et see laialiolek, rebenemine, ootamatused ja jamad on praegu üldine trend. Kroolime välja.\nMetsatalus Sallyt ja tema kaksikuid kallistades kuulsin, et paljud muudki asjad siin ilmas loksuvad omasoodu paika. Talinas on müügis üks maja, kus lapsed on suureks kasvanud, paarisuhted just sellised nagu nad on või ei ole – ja kus nii lennukid kui inimesed käivad üksteisest üle. Psühhootiline vägistamise paradiis müügis. Hõissa. Puutub minusse? Jah. Aga ma tunnen nii need kui teised tunded oma rada rühkides ära.\nEnamus jõululoost sai hommikul kokku. Viisin tütre asutustesse ning ise pildistasin Pentagoni ja Tammikuid. Kodus tegin boksid, pakkisin mõned endalejäetud lihatükid, pesin relvad, kütsin sauna, et pesu ja kustutatud puud kuivaksid. Viisin auto rehvivahetusse ja ennast seniks juuksurisse. Käisin kitarriKaupo juures finantsi füürimas ja nöörimas ning saatsin seejärel lõpuni kirjutatud loo kõikjale ära. Vaatasin välja oma elutoaahjule klaasukse ning sorteerisin-inventeerisin-analüseerisin. Rahu ja padukas, soe vaikelu, mis on tulvil seda, mida just on.\nMaastikus orienteerumine on iga liikuva organismi, ka inimese, üks põhilisi eluks vajalikke oskusi. Alati peab siiski arvestama võimalusega, et liikudes punktist A punkti B võidakse valitud sihtkoha asemel kogemata sattuda hoopis teisale. Kui nii juhtub, tähendab see, et ollakse eksinud. Või nagu vanarahvas seda tõlgendas: inimene oli sattunud kokku eksitajaga.\nEesti rahvatraditsioonis võis eksitaja tähendada nii teispoolset, konkreetses vormis kehastunud olendit kui ka mitteisikulist eksitavat jõudu või väge, mis inimese õigelt teelt kõrvale juhib. Kuigi seda laadi motiive on Eestis teada mujalgi, on sellekohast ainest kõige rohkem üles tähendatud Lõuna-Eestist. Essütäjä, eskus, virp, võrgitaja – juba nimetuski selgitab nähtuse põhifunktsiooni: eksitada, teelt kõrvale juhtida.\nSeoseid leiame kindlasti ka vene folklooriga: voditelj või vodka on seal tuntud kui eksitav jõud, mis veab inimese õigelt teelt kõrvale. Vene nimetus eksitaja kohta on ilmselt andnud ka eesti tegijanimed vidõleja, videlejä, vitäi ja läti vadatajs . Kuid eksitaja on tuntud ka teiste metsapiirkonna rahvaste folklooris, seega pole täpset selgust, kellelt vastav motiivistik eelkõige pärineb. Ja ega laene olegi siin väga vaja otsida: metsas on kerge teed kaotada ja nõnda võib eksimine luua sarnaseid kujutelmi nii siin kui ka seal.\nInimese jaoks korrastub maailm millegi ümber, millele on antud kultuurilisi tähendusi. Kultuur annab inimesele suunised, mis väljenduvad väärtuste, normide ja käitumisjuhistena. Ei ole siis midagi imestada, kui mets kultuuristamata alana mõjub desorienteerivalt, nii otseses kui ka ülekantud tähenduses. Kui miski läheb metsa, siis tähendab see, et asjast ei saa asja. Ühtaegu tähendab mets korrapära ja orientiiride puudumist ka väga otseselt. Paljud rahvad, kelle elu on seotud metsalaamadega, peavad metsa üheks tähtsamaks omaduseks tema võimet inimesi eksitada. Hirm selle ees võib olla suuremgi kui kartus metsloomade või metsas end varjavate kurjategijate pärast.\nEksitajaks on metshaldjas. Ühelt poolt saab eksitajat seostada metshaldjaga: just temale omistab rahvatraditsioon kõige muu kõrval inimeste eksitamise. Eelkõige juhib metshaldjas eksiteele neid, kes üle astunud üldkehtivatest normidest või kellel on metsa ja selle asukatega kurjad kavatsused . Teada on lugu, milles jõuluõhtul metsa puuvargile läinud mees näeb, kuidas metshaldjas hobuselt suu kõrvalt kinni hakkab ja hobust järve poole viib. Uppumast pääsevad nad vaid seetõttu, et mees puukoorma maha viskab . Tavaline on, et metshaldjas eksitab pühapäevaseid marjulisi, jahimehi ja puudelõikajaid. Pühapäevane töötegemine on ristiusulises kontekstis üldkehtiva normi rikkumine ja nagu teadetest selgub, kõlbab seda karistama ka metshaldjas.\nÜks setu naine Polovina külast rääkis siinse kirjutise autorile, kuidas keegi abielumees tahtnud minna teise külla võõra naise juurde. Tee viinud läbi metsa. Oma naine palunud kodus jumalat, et mees ei saaks paha peale minna, mispeale mees eksinudki ära. Sellised näited on kooskõlas rahvusvaheliselt tuntud motiiviga, et üleloomulik olend võib mõjutada üldtunnustatud moraalinormide rikkujat . Kuid metshaldjas võib eksiteele satutada ka näiteks selle, kes pea sugemise ajal sööb, või selle, kes juuste lõikamise ajal joob . Metsas kõva häälega huikajale hüüab metshaldjas vastu, ja kui inimene hääle peale minema hakkab, eksibki ta ära. Looma või linnu häält teeb haldjas selleks, et kütte teelt kõrvale kallutada, kuid ta võib inimest hüüda ka nimepidi, sageli mõne tuttava inimese häälega.\nMetshaldjas ilmutab end väga mitmel moel. Tuntud on iselaadsed zoo- ja antropomorfsed vormid, kuid haldjas võib võtta ka puu või põõsa kuju. Kui haldjas ilmub inimkujul, siis on kaks võimalust: ta esineb kas inimese tuttavana, nii et ei teki kahtlustki, et see on hoopis haldjas, või võõrana. Viimasel juhul on märgata mõnd erilist tunnust. Sagedased on segavormid, rahvalikud frankensteinid: kitsejalgadega mees, poolpuu-poolinimene jne. Ja kuigi metshaldjal on muidki ülesandeid, on tema tähtsaim roll ikka eksitaja.\nEksida võib ka väljaspool metsa. Samas on palju teateid, mis kummutavad eksitaja samastamise just metshaldjaga: eksitaja võib tegutseda ka soos, karjamaal ja muudes lagedates paikades. Iseloomulikul kombel seostatakse eksitajaga tavaliselt teekaotust just tuttavas kohas. Leidub palju pärimusteateid selle kohta, kuidas kellegi silmad oma maja taga või tuttavat teed käies justkui ära tehakse, nii et tal ühel hetkel enam oma asupaigast aimugi pole. Niisuguste teadete rohkus tundub ühtpidi olevat loogiline: tuttavas kohas eksimises on midagi tavatut ja nii järeldataksegi, et see peab olema midagi üleloomulikku, mis inimese orienteerumisvõime halvab. Seda seostatakse kohati kuradi jälgedele või teerajale sattumisega: see pimestab inimesel pilku ja ta ei tea enam, kus viibib.\nSageli esineb eksitaja väikese nutva lapsena. Kui teekäija talle läheneb, kaob laps ja ilmub juba teises kohas, meelitades nõnda inimest tuttavalt rajalt kõrvale. Või kostab kuskilt lapse nuttu, mis viib inimesi eksiteele. Vahel on nähtud jalge vahelt läbi vaadates vastsündinud last eksinu järel kõndimas. Seda laadi teadete taustaks on üldiselt uskumus, et emade tapetud ja salaja maha maetud imikud muutusid eksitajateks. Näiteks on Matthias Johann Eisen kirjutanud, et tapetud laste hinged püüavad inimese eel üle tee joosta. Kui see õnnestub, eksib inimene ära .\nJärgmine lugu on üles kirjutatud 1921. aastal Tõstamaalt: „Umbes 100 aastat tagasi elanud Seli vallas Vihaksi külas tüdruk Eerikesauna Leenu. Ta tapnud oma lapse ära ja matnud Jaaniaia väravale suure kivi alla ja ise läinud kõrtsi tantsima. Selle kivi lähedusest möödakäijad eksisid tihti ära, nähes oma ees mäge, linna ehk muud” .\nMöödakäijaid kipuvad pärimuse järgi eksitama ka muud ebaloomulikul teel surnud: uppunud, tapetud ja enesetapjad – need jäävad oma surmapaigaga seotuks.\nEksipaigad. Sageli seostatakse eksitajat mingi konkreetse paigaga. Neid on palju teada Lõuna-Eestis, iseäranis Setumaal (essüngi paiga), kuid ka mujal. Haljala kihelkonnast nimetab Matthias Johann Eisen selliseid paiku viis . On märgatud eksitajapaikade sarnasust: seal leidub sageli künkaid ja ebaharilikult jändrikke puid. Tavaliselt ei ole nende paikade puhul eksitavat isikut nimetatudki. Mitteisikuliste eksitajapaikade olemasolu saab ilmselt seletada pärimuse unustamisfaasiga: teatud aja möödudes ei mäletata enam konkreetset surmajuhtumit ega muid paigaga seotud asjaolusid peale eksitamise. Võib-olla on aga tegemist kahe algupäraselt iseseisva kujutelmaga: ühelt poolt animistlik (üleloomulik olend) ja teiselt poolt animatistlik (ebaisikuline vägi). Ent tänapäevastelt traditsioonikandjatelt on selget eristamist asjatu oodata.\nMida aga teha, kui oled eksinud? Ka selle vastu pakub rahvapärimus selgeid juhiseid, mille üldine märksõna on tagurpidisus. Levinud uskumuse kohaselt tuli eksimise korral rõivad pahupidi selga ja jalanõud tagurpidi jalga panna. Tagurpidisus kui maagiavõte eksimise korral seletub võib-olla n.-ö. kahekordse peegelduse fenomeniga: kui eksitaja on inimese silmad ära teinud, nii et ta tuttavat paika võõrana tajub, tuleb see pahupidi pööratud maailm veel kord pahupidi pöörata, et ta jälle õigeks saaks.\nAjakohastuv eksitaja. Kõnealust nähtust ei saa üheselt määratleda isegi pärimuskultuuri raamistikus, kus teda on tõlgendatud äärmiselt laiahaardeliselt. Tänapäeva ilmalikustunud maailmas kerkib seda laadi mütoloogilise nähtuse uurimisel esile veel üks lisaprobleem: nii mõnigi rohkem või vähem ratsionaalse maailmapildiga inimene kasutab mõistet eksitaja vahel hoopis teises tähenduses, kui see on tavaks olnud. Setumaal olen kuulnud, et essütäjä võib tähistada pearinglust, mille on põhjustanud näiteks alkohol, väsimus vms. Raskused, mis tulenevad sellest, et me ei saa end eksitaja fenomeni puhul piirata mütoloogilise olendiga, on teistpidi aga tänuväärsed: praegusaja niigi ilmalikustunud ühiskonnas on eksitaja hea ja näitlik ühenduslüli muistse mütoloogilise ja tänapäevase materialistliku maailmavaate vahel. Kui eksitaja mütoloogilise olendina muudab oma asukohta nüüdisaegse inimese maailmapildis, siis eksimine ise kui keskkonna meelevalda sattumine ei olene päris kindlasti parasjagu valitsevatest maailmapiltidest. Eksimine on inimlik ja mitte ainult laiemas, ülekantud tähenduses, vaid päris otseses.\nEksitaja kujutelma – kui me võtame seda piisavalt avaralt – tagab mets vm. maastikukooslus, kus inimesel tuleb liikuda. Kui näiteks puuk seostub ikka nõidusega, millesse uskujate ring on tänapäevaks jäänud marginaalseks, siis kaotab ka puugiusk oma kandepinda. Eksitaja puhul pole aga seos vana pärimuskihistuse skeemidega ühene. Eksitud on ikka ja eksitakse ka edaspidi – eksitaja mõju on alati päevakajaline. Ja kui inimene ei usugi metshaldjasse, võib ta ometi uskuda anomaalsetesse paikadesse. Eksipaigad torkavad ju muus maastikus silma eripäraste tunnuste poolest: iseäralikult jändrikud puud või künklik ala muidu tasasel maastikul aitavad eksipaika muust maastikust eristada.\nÜks setu koduloolane, kellega kunagi Värska kandi eksipaiku vaatamas käisin, on oletanud, et need paigad võivad sisaldada anomaalset energiat, mida saaks erimõõteriistadega kindlaks teha. See on energia, mis ühelt poolt annab loodusele anomaalsed vormid ja teiselt poolt mõjutab sinna sattunud inimese orienteerumisvõimet. Seega siis peaks inimest ja tema loodud pärimust mõjutav üleloomulik fenomen justkui kajastuma ebaharilikes maastikuelementides. Või nähtust formalistlikumalt käsitledes: oma iseäraliku üldilmega tõmbavad sellised paigad enda külge lugusid, mis olenevalt maailmavaatest ja traditsioonide osakaalust on kas tavadega kooskõlas või sellest irduvad. Kuid igal juhul on tegemist millegi eriskummalisega, vahel ka hirmutavaga.\nMets jääb alati võõraks. Laias laastus jaguneb meie maailm koduringiks ja selleks, mis jääb sealt väljapoole. Kui koduringi kuulub kõik see, milles kehtivad tuttavad reeglid ja käitumistavad, siis sellest väljapoole jääv sisendab ebakindlust just tuttavate strateegiate kohaldumatuse tõttu. Seal on kerge eksida – nii nagu metsas. Eestlastest kui metsarahvast armastavad rääkida pigem linnainimesed oma tsivilisatsiooniväsimuse rasketel hetkedel. Selle taga on igatsus värske õhu, puude kahina, linnulaulu ja mullalõhna järele, kuid tegelikult pole iidsete eestlaste suhe metsaga olnud sugugi nii lähedane. Mütoloogilises maailmapildis on mets olnud võõras ja kultuuristatud maailmale vastanduv sfäär, pigem hirmutav kui kodune.\n1. Eisen, Matthias Johann 1895. Haldjad. – Eesti Üliõpilaste Seltsi album III: 77–90.\n2. Löfstedt, Torsten 1993. Russian Legends about Forest Spirits in the Context of the Northern European Mythology: 63. (Käsikiri Eesti kirjandusmuuseumis.)\n3. Eisen, Matthias Johann 1909. Äraeksimine. – Eesti Kirjandus: 19–27.\n4. EVR 3, 112 (6).\n5. H III 30, 160 (20), Jüri; ERA II 2000, 155(11), Tallinn.\n6. Pentikäinen, Juha 1968. The Nordic Dead Child Tradition. Helsinki.\n7. RKM II 23, 482 (16) – Laiuse.\nAivar Jürgenson (1969) töötab Tallinna ülikooli ajaloo instituudis ja Eesti humanitaarinstituudis.


Campazzo: NBA korvpall on väga kiire, pean sellega kohanema - Delfi Sport\nCampazzo: NBA korvpall on väga kiire, pean sellega kohanema\nVasakul Facundo Campazzo\nMadridi Realist Denver Nuggetsisse siirdunud Facundo Campazzo ütles pärast oma esimest treeningut NBA klubi juures, et profiliiga korvpall on oluliselt kiirem kui Euroopas.\n"Olen nii õnnelik, et olen siin. See on suurepärane meeskond. Mul on palju vägevaid klubikaaslasi," sõnas 29-aastane Campazzo pärast treeningut ajakirjanikele, vahendab Eurohoops.\nKui argentiinlasel paluti võrrelda Euroiliiga ja NBA korvpalli, vastas ta: "Ma arvan, et suurim erinevus on see, kui kiire on mäng siin. See on väga kiire. Pean sellega harjuma. Realis mängisime märksa aeglasemat rünnakut. Siin tuleb kõvasti joosta, leida vaba koht ja õige positsioon, mängida tugevalt kaitses. Sellega kohanemine pole sugugi lihtne, kuid ma annan endast parima. Pean pallita liikumises oluliselt paremaks saama."\nCampazzo lisas, et loodab algaval hooajal suurt tuge saada Nikola Jokicilt, kes muudab kõik klubikaaslased paremaks. "Ma näen teda teist korda. Mängisin tema vastu eelmisel aastal maailmameistrivõistlustel. Ta tundub olevat suurepärane tüüp. Püüan ära kasutada tema kõrget mängu IQ-d. Püüan kõigest väest palli kätte saada või palli edasi anda. Ma arvan, et ta teeb iga mängija paremaks ja ma üritan sellest kasu lõigata," rääkis argentiinlane.\nCampazzo palganumbrit Nuggetsis pole avalikustatud, kuid teada on, et see on üks kopsakamaid nende mängijate hulgas, keda pole drafti kaudu valitud. Näiteks Jokic teenib algava hooaja eest Nuggetsis 29,5 miljonit ja Jamal Murray 27,2 miljonit dollarit.


BILL IT UP: PARIM MOOD BILLBOARDI MUUSIKAAUHINDADE JAGAMISEL - MOOD\nväikesed aeglaselt kasvavad igihaljad põõsad\npilte mustadest ja kollastest ämblikest\nerinevat tüüpi liiliad piltidega\nPeate leidma selle, mis teile meeldib: Steve Jobs\nAthiya Shetty jagab seansis „küsi-ükskõik mida” pilke oma igapäevaelust\nSiit saate teada, kuidas saate tõhusalt suhelda vanema Alzheimeri tõvega inimesega\nTehke neid viit asja iga päev, et anda oma nahale meigitaoline sära\nHea kolesterooli tõstmine ei pruugi südamehaigusi ära hoida\nMadala süsivesikusisaldusega või kõrge süsivesikusisaldusega dieedi võtmine võib suurendada varase surma riski\nLuuüdi tüvirakud võivad võita ravimresistentse tuberkuloosi\nPriyanka Chopra üllatas meid koobaltsinises Atelier Versace kleidis, mille reie kõrgune pilu näitas täiuslikku raami ja pronksist värvi.\nPriyanka Chopra Billboardi muusikaauhindade jagamisel\nMeil oli kahtlemata, et laulja Gwen Stefani oli oma elu parimas vormis. Ja pühapäeva õhtul Billboardi muusikaauhindade jagamisel 2016. aastal magenta vaibal püüdis ta seda tõestada selles, mida praegu teatakse kurikuulsalt „alasti kleidina”. Falguni ja Shane Peacocki läikiv number koos kaunistuste strateegilise paigutusega laenas väga väikese sobivuse ja va va voomi, kui ta astus lavale uue poiss -sõbra Blake Sheltoniga. Kuid see polnud ainus India ühendus Las Vegase üritusel.\nKa laulja ja õhtujuht Ciara panid selga Naeem Khani numbri. Ja kuigi me peaaegu ootasime, et ka Bollywoodi näitleja ja Quantico staar Priyanka Chopra teeb läbipaistva numbri, üllatas ta vastavalt õhtu mitteametlikule riietuskoodile meid koobaltsinises Atelier Versace kleidis, mille reie kõrgus oli näitas oma täiuslikku raami ja pronksist värvi täiuslikult.\nMe arvasime, et paneme roosa vaiba vastandama, ütles ta People.com -ile.\nJa kas me mainisime Butani teemantkõrvarõngaid, mida Kate Beckinsale kandis? Noh, nad tulid Hongkongist Mukeshi ja Manoj Butani kõrgmoe juveelikauplusest. Ja kuigi see pole esimene kord, kui Beckinsale Butani spordiga tegeleb, oleme üsna kindlad, et näeme seda ehtemärki rohkem rahvusvahelistel punastel vaipadel.\nUgadi, Gudi Padwa 2021: kuupäev, Puja Vidhi, ajastused, tähtsus ja tähtsus\nVanity Fair Oscari järelpidu 2019: Kendall Jenner naelutab alasti kleidi uuesti!\nHarry Potteri Sigatüüka kiri müüdi oksjonil 7000 naela eest!\nDeepika Padukonei punane Sabyasachi sari meenutab meile tema pulmi; siin on põhjus\nRIP Stan Lee: Vähem tuntud faktid legendaarse Marveli koomiksite looja kohta


CV Keskus tööpakkumine Internetilahenduste müügikonsultant\nTööpakkumise number 70048\nKas soovid olla oma aja peremees? Teenida nii palju kui tahet on? Saada meeletult kogemusi ning töötada tõeliselt lahedas seltskonnas?\nKui jah, siis selgitame küsimuste abil välja, kas see võib olla midagi Sinu jaoks.\nKas see on Sinu jaoks õige valdkond?\nWeb2 tegutseb internetiteenuste valdkonnas mis on kujunemas maailma suurimaks ärikanaliks. See tähendab, et üha rohkem raha kulutatakse veebiteenuste tarbimisele. Oma karjääri planeerimisel tuleb olla visionäär ning ennustada millisele valdkonnale spetsialiseerumine tasub ennast tulevikus ära. Loomulikult on tähtis ka see kas see valdkond Sulle meeldib. Kas Sulle meeldib internet ning sellega tegeleda? :)\nKas see töö on Sinu jaoks?\nKuna Web2 on põhiliselt spetsiliseerunud väikese ning keskmise suurusega ettevõtetele, siis enamus suhtlusest toimub firmajuhtidega. Kas Sulle meeldiks omada firmajuhtidest koosnevat tutvusringkonda? Kas Sulle meeldib inimestega suhelda ning pakkuda neile toodet mida neil tõesti vaja läheb? Ettevõtet, millel puudub koduleht, ei ole ju olemas.\nMida see töö endast kujutab?\nMüügikonsultandi ülesanneteks on oma kliendibaasi haldamine ning pidev arendamine. Töökohustuste hulka kuulub aktiivne veebilahenduste müük, klientide nõustamine interneti turunduse valdkonnas, klientidele nende ärist lähtuvate parimate lahenduste väljatöötamine. Müügiesindaja kujuneb iseõppimise ning koolituste käigus internetilahenduste eksperdiks. Internetiteenuste müügikonsultant teab kuidas töötavad otsimootorid, kuidas teha kodulehed internetist leitavaks, kuidas käituvad kodulehele sattunud kasutajad, mis peale disaini eristab head kodulehekülge halvast jne.\nPalk kujuneb põhitasust ning %-st iga kodulehe projekti pealt. Ehk mida rohkem kodulehe lepinguid sõlmid, seda suurem palk.\nMiks just Web2?\nWeb2 on kogemusi omandanud üle 300 kodulehe valmistamisega. Me teeme väga tihedat koostööd sõsarettevõtte Hansanet OÜ-ga, kes on Eesti üks suurimaid kvaliteetsete internetilahenduste pakkujaid. See tähendab, et peale laheda seltkonna on meil pakkuda väga suurt kogemustepagasit ning arenguvõimalusi. Töötingimused on väga head, sügisel on ees kolimine avaramasse, hetkel veel valmimisjärgus, kontorisse. Väga palju tehakse ühsiüritusi ning suhtlemine on vaba ja positiivne.\nKui Sul tekkis huvi tööst või Web2-st lähemalt teada saada siis võta meiega ühendust saates e-posti aadressile info(ät)web2.ee või helistades telefonil 6802261.\nKui tunned kedagi, kellele see töö võiks sobida, siis anna talle kindlasti teada!\nWeb2 on interneti lahenduste looja. Oleme Eestis valmistanud üle 300 kodulehe, Lätis 100 ning sooviga neid arve veelgi suurendada otsime enda meeskonda aktiivseid müügikonsultante.


Areios – Vikipeedia\nAreios [ar'eios] (ladinapäraselt Arius [ar'iius]; 250/256–336) oli kristlik presbüter Aleksandriast. Tema järgi on nime saanud arianism ehk ariaanlus, mis oli tollal levinuim kristluse vorm. Ariaanlusele vastandus platonistlik kristlus. Umbes 318. aastal sattus Areios vaidlusesse oma piiskopiga, Aleksandriga, väites, et Jumala Poeg ei olnud samast substantsist elik ühise olemusega Jumal-isaga, vaid et kunagi oli olnud aeg, enne Kristuse sigitamist, kui teda ei eksisteerinud. Seepeale visati Areios koos teiste preestritega, kes tema õpetust järgisid, kirikust välja, aga debatt jätkus, kuna kumbagi osapoolt toetasid eri piiskopid üle terve Ida-Rooma impeeriumi. Paljud piiskopid, eriti need, kes olid õpetust saanud Antiookia Lucianuse juures, võtsid omaks Areiose seisukohad. Ajaks, mil Constantinus Suur võttis Ida-Rooma keisririigi üle 324. aastal, oli erimeelsus kasvanud suureks ja tuliseks vaidluseks ning levinud üle terve impeeriumi, kus erinevad konsiilid mõistsid hukka / võtsid omaks Ariuse arusaama Pojast. Et erimeelsusi lahendada, kutsus Constantinus kokku I Nikaia kirikukogu aastal 325, kus Ariuse õpetus mõisteti hukka, ning Arius saadeti pagendusse. Arius kutsuti siiski aga paari aasta jooksul tagasi, ning tundub, et oma ülejäänud elu veetis ta, üritades tagasi saada Aleksandria kogudusse, mida aga Athanasios ei lubanud. Lõpuks lubati Ariusel Konstantinoopoli kogudusega ühineda, kuid ta suri äkitselt eelneval ööl.\nVaidlused ei saanud sellega aga sugugi mitte läbi, need ei vaibunud ka järgmistel aastakümnetel, vaid neid jätkati veel kaua aega, ka Läänes. Neid, kes uskusid, et Poeg ei olnud Isaga ühest substantsist, nimetati ariaanideks (eriti Aleksandria piiskopi Athanasiose poolt) ning siit on tulnud ka selle õpetuse nimi, arianism ehk ariaanlus. See nimi ei ole aga päris korrektne, kuna Ariuse roll ei ole selles usuliikumises kunagi olnud eriti tähtis, tema oli vaid vaidluste alustaja. Poja ja Isa omavaheline suhe on olnud diskussiooniteemaks kiriku ajaloos alati. Teised "ariaanlased", nagu näiteks Nikomeedia piiskop Eusebius ja Caesarea piiskop Eusebius olid ariaanliku teoloogia väljakujundamises palju tähtsamad tegelased. Paljud hilisemad ariaanlased hakkasid sellisele nimetamisele ka vastu, üteldes, et nad ei tea mitte midagi Ariusest. Ariuse ja tema piiskoppide põikpäine pealekäimine tõi aga selle küsimuse teoloogia keskmesse ning seetõttu kannab see probleem ka tema nime.\n1 Varane elu ja iseloom\n3 Ariuse doktriinid\n3.1 Ariuse säilinud kirjutised\nVarane elu ja iseloom[muuda | muuda lähteteksti]\nOn võimalik, et Arius oli pärit Liibüast. Tema isa nimi olevat olnud Ammonius. Arius oli arvatavasti õpilane eksegeetilises koolis Antiookias, kus ta võis õppida Antiookia Lucianuse juures.\nTulles tagasi Aleksandriasse, sai Arius sõbraks mehega, kelle nimi oli Meletius Lycopolisest ja ta ordineeriti diakoniks viimase juhtimise all. Piiskop Peetrus Aleksandriast ekskommunitseeris Ariuse aastal 311 Meletiuse vaadete toetamise pärast, aga Peetruse järglase, Achillase ajal lubati ta taas armulauale ning aastal 313 tehti tast Aleksandrias Baucalise piirkonna presbüter.\nEhkki vaenlased on Ariuse iseloomu tigedalt maha teinud, tundub, et ta oli askeetlik, hea moraali ning kindlate põhimõtetega. Warren H. Carroll (parafraseerides Epiphanius Salamiest, Ariuse opponenti) kirjeldab teda kui "pika ja kõhna, silmatorkava välimuse ja lihvitud kommetega meest. Naised armusid temasse ogaralt, olles võlutud tema imeilusatest kommetest, puudutatud tema askeetlikust välimusest. Meestele avaldas muljet tema intellektuaalselt ülimuslik aura."\nAjaloolane Socrates Konstantinoopolist teatab, et Arius sattus esimest korda vaidlusesse, kui Aleksander, kes sai pärast Achillast Aleksandria piiskopiks, pidas jutluse Poja sarnasusest Isaga. Arius nägi Aleksandri jutluses sabellianismi taaselustamist, mõistis selle hukka ning vaidles et "kui isa sigitas Poja, siis temal, kes oli sigitatud, oli eksistentsi algus: ja siit on selge, et oli aeg, mil Poega ei olnud. Siit järeldub, et ta sai oma substantsi mittemillestki."\nUsutakse, et Ariuse doktriine mõjutas Lucianuse õpetus. Lucianus oli tunnustatud kristlik õpetaja ja usumärter. Kirjas Konstantinoopoli piiskopile Aleksandrile kirjutas Aleksander Aleksandriast, et Arius tuletas oma teoloogia Lucianuse omast. Selle kirja eesmärk oli kurta doktriinide üle, mida Arius toona oli esitanud. Tema süüdistus Ariuse hereesias oli siiski veel üsna nõrk, Aleksandri keelekasutus oli pigem sõimav ja robustne kui hästi argumenteeritud ning etteheited ei olnud teistelt autoritelt toetust veel leidnud. Lucianust ei süüdistanud Aleksander seal selles, et too oleks õpetanud samu doktriine, mida Arius, vaid lihtsalt tolle ad invidiam hereetilistes kalduvustes.\nAleksandria patriarhi kritiseeriti Ariuse õpetusele liiga aeglase reageerimise eest. Nagu tema eelkäija Dionüsius oli ta ebakindel ning otsustusvõimetu. On aga siiski raske ette kujutada, kuidas teisiti oleks ta saanudki käituda. Küsimus, mille Arius esitas, oli jäänud lahendamata kaks generatsiooni varem, ning ei olnud lihtne ka siis sellele küsimusele vastust leida. Pealegi, kui oleks kohe tulnud sellele vaidlusele vastust leida, oleks olnud suur tõenäosus, et Ariuse pooldajatele oleks õigus jäänud. Niisiis sallis Aleksander vaidluste jätkumist sinnamaani, kuni tundus, et need on läinud sedavõrd tuliseks, et hakkavad ohustama Kiriku rahu. Alles siis kutsus ta kokku piiskoppide kogu ning küsis nende nõu. Niipea kui need langetasid oma otsuse Ariuse vastu, tegutses Aleksander viivitamatult. Ta vallandas Ariuse tema ametikohalt ning heitis kirikust välja nii tema kui ka ta järgijad.\nAriuse doktriinid[muuda | muuda lähteteksti]\nSeletamaks oma samme Ariuse vastu, kirjutas Aleksandria Aleksander kirja Konstantinoopoli Aleksandrile ning Eusebiusele Nikomeediast (kus viibis sel hetkel ka keiser), andes ülevaate tema arvates Ariuse tehtud vigadest. Aleksandri järgi õpetas Arius:\nEt Jumal ei olnud alati Isa, vaid et kunagi oli aeg, mil ta ei olnud isa; et Jumala sõna ei olnud igavikust, vaid oli tehtud mittemillestki; et igavesti eksisteeriv Jumal ('MINA OLEN'/ Igavene) tegi tema kes ei eksisteerinud varem, mitte millestki; seega oli aeg, millal ta ei eksisteerinud, niipalju on Poeg loodud olend, loodu. Et ta ei ole mitte Isa moodi, mis puutub olemusse, ega ei ole ta oma loomuse poolest ei Isa tõeline Sõna ega tõeline Tarkus, vaid tõesi vaid üks tema töid ja loodud olendeid, olles vääriti kutsutud Sõnaks ja Tarkuseks, kuna ta oli ise tehtud Jumala omast Sõnast ja Tarkusest, mis on Jumalas, mille läbi Jumal tegi nii kõik muud asjad kui ka Tema. Seega on ta oma loomuses muutuv ning muutustele aldis, nagu kõik teisedki mõistusega olendid on: seega on Maailm võõras kõigele muule kui Jumala olemusele; ja Isa on seletamatu läbi Poja, ning nähtamatu talle, sest ei tea Maailm täiuslikult ja täpselt Isa, ega saa tema selgelt näha teda. Poeg ei tea oma enese olemuse loomust: sest ta oli tehtud meie jaoks, et Jumal võiks luua meid läbi tema, nagu läbi instrumendi. Samuti ei võinud ta kunagi eksisteerida, kui Jumal poleks tahtnud meid luua.\nTa tsiteerib midagi sarnast Thaliast:\nJumal ei ole alati olnud Isa; Oli aeg, mil ta oli üksi, ning ei olnud veel Isa: hiljem ta sai selleks. Poeg ei ole igavikust, ta tuli mittemillestki.\nAriuse säilinud kirjutised[muuda | muuda lähteteksti]\nAriuse elu ja õpetuse rekonstrueerimine on problemaatiline ja raske, kuna väga vähe on säilinud Ariuse enese kirjutisi. Constantinus käskis kõik Ariuse tekstid ära põletada juba Ariuse enese eluajal, ning see vähene, mis tulest puutumata jäi, hävitati hiljem Ariuse oponentide poolt. Katkeid säilinud teostest võib leida vaid nende teiste kirikumeeste töödes, kes kirjutasid pärast Ariuse surma ning üritasid kinnitada tema ketserlikku maailmavaadet, jättes meile seega vähe ja ühetaolisi ning üsnagi ebausaldusväärseid andmeid Ariuse kirjutiste kohta.\nKolm allesolevat kirja, mida peetakse Ariuse omadeks: tema kiri Aleksandria Aleksandrile (Säilinud Athanasiuse teoses), tema kiri Eusebiusele Nikomeediast, ning tema ülestunnistus Konstantinusele. On alles veel ka palju kirju, mida omistatakse temale, ning mitmetel kordadel on teda tsiteerinud tema oponendid. Mõistagi on raske ütelda, kui täpselt viimased teda tsiteerivad, samuti on ka tsitaadid ise sageli liiga lühikesed ning kontekstist välja rebitud.\nTema Thalia (sõna-sõnalt "pidustus"), on populariseeritud teos, kus ta kombineerib proosat ja värsivormi, ning sellest on fragmente säilinud. Mõlemad viited on talletatud tema oponendi Athanasiuse poolt. Esimene on teade Ariuse õpetusest teoses Kõned Ariaanide vastu., 1.5–6. Sellele ümbersõnastusele on negatiivseid kommentaare vahele lükitud, nii et on raske pidada seda usaldusväärseks tsitaadiks.\nTeine on teose Arminumi ja Seleucia Konsiilidest veidi otsesem tsitaat või tsitaatide kogu, mis kujutab endast korrapäratuid värsse ning tundub olevat sõnasõnaline. Need tsitaadid võis olla koostanud aga ka keegi teine kui Athanasius, võib-olla isegi keegi, kes oli Ariuse vastu positiivselt meelestatud. Seda teist tsitaati peetakse üsnagi täpseks, sest see ei sisalda mitut Ariusele omistatavat võtmelauset (nt "Oli aeg, kui Poega ei eksisteerinud") ning seal on ka mõningaid positiivseid lausungeid poja kohta. Tsitaadid on korrapärase lauseehitusega ning sarnanevad teiste lauselõikudega, mida on omistatud Ariusele. Aga ehkki need tsitaadid tunduvad üsnagi täpsed, on nende kontekst kadunud, nii et nende kohta suuremas mõttesüsteemis on võimatu rekonstrueerida.\n↑ Michael O'Carroll, Trinitas (Delaware: Michael Glazier, Inc, 1987) p. 23.\n↑ Carroll, A History of Christendom, II, p. 10\n↑ Socrates of Constantinoopolist, Kiriku Ajalugu, raamat 1, peatükk 5.\n↑ Carroll, History of Christendom, II, p. 10\n↑ Williams, "Arius: Heresy and Tradition. Revised Edition", p.99\n↑ Williams, "Arius: Heresy and Tradition. Revised Edition", pp.98–9\n↑ Hanson, "The Search for the Christian Doctrine of God", pp.10–15, esp. p.12\n↑ Stevenson, "A New Eusebius: Documents Illustrating the History of the Church to AD 337", pp.330–332.\n↑ Williams, "Arius: Heresy and Tradition. Revised Edition", p.95\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Areios&oldid=5842602"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 15:20, 7. märts 2021.


Dubais asuva Dunder kasiino hiljutiste veebipreemiate loend\n77-i TASUTA CHIP-KASIINO Dunderi kasiinos\nTASUTA CHIP-KASIINO USD Dunder Casinos 77X Mängige läbi Kasiino $ 60 Maksimaalne väljamakseboonus: £ 358000 turniir Cupidil ja Psüühikal ... rohkem >>\nEur 650i tasuta kasiinopilet Dunderi kasiinos\nEur 650 tasuta kasiinopilet Dunder kasiinos 35x mängu kaudu kasiinos 597000 eurot Maksimaalne väljaastumineEksklusiivne kasiino boonus: 290 tasuta keerutust kasiinos suurel kokal ... rohkem >>\n115 Tasuta keerutab Dunderi kasiinos hoiustamata kasiinot\n115 tasuta keerutust - hoiustamata kasiino Dunder Casino 50X-s. Panustega 61000 eurot Max CashTäiendav boonus: 480% tervitusboonus Vintage Win-il ... rohkem >>\n2920 £ Dunder kasiinos hoiuseta boonus puudub\n£ 2920 - Deposiidiboonus puudub - kasiino Dunder Casino 77X kasiinos Mängige läbi kasiino $ 686000 Max CashOutExtra boonus: EURO 115 tasuta kiip Magic Castle Igt slotimängus ... rohkem >>\n70-i TASUTA KASIINOKIPP Dunderi kasiinos\n70 € TASUTA KASIINOKIPP Dunder Casinos 44X Wageris 647000 dollarit. Maksimaalne CashOutExclusive kasiino boonus: 470 eurot EI SAA KASIINOBONUSI HOIATADA Supreme Dice Egt kasiino teenindusaegades ... rohkem >>\n615% Esimese sissemakse boonus Dunderi kasiinos\n615% esimese sissemakse boonus Dunder Casinos 44x. Mängige läbi kasiino 887000 eurot. Maksimaalne CashOutExtra kasiino boonus: 175 kr kasiinoturniiride freeroll suurepäraste munade turniiridel. Booming Games slotimäng ... rohkem >>\n830% parim registreerumisboonuse kasiino Dunderi kasiinos\n830% parim registreerumisboonuse kasiino Dunder Casino 50X Wager'is $ 947000 Maksimaalne tühistamisboonus: 420 € EI OLE HOIATAV BONUSKASIINO Eye Of Ra Amatic kasiino teenindusaegades ... rohkem >>\n600-i dollariline sissemakseboonuseta kasiino Dunderi kasiinos\nDunderino kasiinos 600x sissemakseta boonuseta kasiino 35x Mängige läbi kasiino $ 698000 Maks. CashOutextra boonus: EURO 865 kasiino turniiride freeroll Arcade'is ... rohkem >>\nSildid: Hatta kasiino boonused, Madinat Zayed kasiinoboonused\nAll Slots Casino - 450-i kupongid


Vahur Kalmre: nüüd siis tuleb Urmas Klaas - Arvamus - Tartu Postimees\nVahur Kalmre: nüüd siis tuleb Urmas Klaas\n8. aprill 2014, 11:14\nVahur Kalmre, Postimees/Tartu\nTartu Postimehe vanemtoimetaja Vahur Kalmre.\nTartu linnapead taasiseseisvunud Eestis alates 1991\n• Ants Veetõusme 21.11.1991– 11.11.1993 (asus volikogu esimeheks)\n• Väino Kull 11.11.1993– 31.10.1996 (asus volikogu esimeheks)\n• Tõnis Lukas 31.10.1996– 3.4.1997 (avaldati umbusaldust)\n• Roman Mugur 24.4.1997– 10.9.1998\n• Andrus Ansip 10.9.1998– 23.9.2004 (asus majandusministriks)\n• Laine Jänes 23.9.2004– 2.4.2007 (asus kultuuriministriks)\n• Urmas Kruuse 26.4.2007– 25.3.2014 (asus tervise- ja tööministriks)\nNiisuguse nimekirja pakub Tartu linnapeadest välja Tartu linna koduleht. Tegelikult võiks selles nimekirjas linnapeana olla ka Toomas Mendelson, kes oli alates 30. juunist 1987 Tartu täitevkomitee esimees, kuid kes pärast 1989. aasta kohalikke valimisi – küll veel rahvasaadikute nõukogu valimised, aga juba Rahvarinde ja roheliste vedamisel – nimetati juba Tartu linnapeaks (oli selles ametis 17. oktoobrini 1991).\nNüüd siis on tulemas Urmas Klaas.\nTaas reformierakondlane, taas mitte otse Tartu kohalike poliitikute hulgast, taas mitte vahetult pärast kohalikke valimisi.\nNii ongi juba jõutud arvata, justkui poleks Urmas Klaasi saamine linnapeaks kuigi korrektne: ta ei osalenud Tartus viimatistel kohalikel valimistel, seega ei saa ta linnapeaks pärast valimisi, seetõttu pole valijail olnud võimalust talle hääli andes või mitte andes arvamust avaldada, seega on ta partei tagatubade, mitte avalik linnapeakandidaat.\nTegelikult aga pole ükski viimatistest Tartu linnapeadest alustanud oma linnapeakarjääri vahetult pärast valimisi, vaid just valimiste vahepealsel ajal: Andrus Ansip 1998. aastal (valimised olid 1996), Laine Jänes 2004. aastal (valimised olid 2002) ja Urmas Kruuse 2007. aastal (valimised olid 2005).\nKüll on nimetatud linnapead järgnevatel valimistel oma staatust korralike häältesaakidega kinnitanud.\nSeega pole küsimus selles.\nMilles siis on küsimus?\nKüsimus on selles, kas ja kuidas tõestab Urmas Klaas tartlastele, et on tõesti hea linnapea. Klaas on küll Tartus õppinud, töötanud ja elanud, kuid on selge, et selle linna probleemidesse pole ta viimasel ajal kuigivõrd süvenenud, nii et õppida on tal päris palju. Küsimus on selles, kellelt ta õpetust küsib ja võtab. Keda ta kuulab. Ei tahaks, et vaid mõnda inimest oma parteist.\nKüsimus on selles, kas ja kuidas teeb Urmas Klaas korra majja linnavalitsuses, eriti linna ehituse ja arhitektuuriga seotud üksustes. Pärast möödunudaastast suurt skandaali pole siiani ei linnavalitsusest ega ka ehituse ja arhitektuuri juhtidelt tulnud avalikku ja selget selgitust, kas ja kuidas on muudetud töökorda, et edaspidi vältida isiklike huvide konflikti selles valdkonnas.\nKüsimus on selles, kas ja kuidas suudab Urmas Klaas näidata, et see otsustamatus ja valede otsuste tegemine, mis saatis teda sihtasutuse Kultuurileht nõukogu liikmena Sirbi skandaali ajal, polegi talle iseloomulik.\nKüsimus on selles, kas ja kuidas Urmas Klaas oskab üles leida just need küsimused, mis linlasi tõesti huvitavad ja mille kohta nad otsuseid ootavad, mitte minna populistlikku teed ja hakata taas rääkima rohelisest linnast või näiteks ülikooli kaasamisest linna arengusse. Need on ju siin nii iseenesestmõistetavad asjad, et neid ei pea pidevalt oma suurteks eesmärkideks kutsuma.\nKüsimus on selles, kas ja kuidas suudab Urmas Klaas näidata, et tema linnavalitsus ei karda vabakondlikke ühendusi Tartus mitte ainult sõnades, vaid ka tegudes.\nKüsimus on selles, kas ja kuidas suudab Urmas Klaas ometi kord lahendada lahendamatu probleemi lasteaiakohtade puudusega Tartus.\nKüsimus on selles, kas Urmas Klaas käib piisavalt palju jala, et märgata Tartu kõnniteid.\nKüsimus on selles, kas ja kuidas tõuseb Urmas Klaas Lõuna-Eesti eeskõnelejaks Tallinnas, mis rolli tema eelkäija eriti endale võtta ei tahtnud. Tartu linnapea oluline roll on olla nii-öelda Tartu esimene kojamees, kuid sama tähtis on ka Tartu ja kogu Lõuna-Eesti huvide kaitsmine Tallinna võimukoridorides. Ei tohiks ju Tartu linnapea räägitavuselt Tallinna linnapeale väga pikalt alla jääda ...\nOn palju küsimusi, millega Tartu linnapea Urmas Klaas kohe vastamisi seisab.\nPS Minu meelest on nõme, kuidas kõikvõimalikud kiibitsejad on juba hakanud vaimukusi viskama linnapeakandidaadi perekonnanimega. Nimi ei riku meest, teod või tegematajätmised pahatihti küll.


Ajaloofestival Narva Lahing 2019 16.08.2019-17.08.2019 – Castle Blog\nAjaloofestival Narva Lahing 2019 16.08.2019-17.08.2019\nPosted By Evi Žukova\tOn 16.08.2019 19.10.2020 0 Comment on Ajaloofestival Narva Lahing 2019 16.08.2019-17.08.2019\nNarva linnuse territooriumil toimuv traditsiooniline ajaloofestival Narva Lahing meenutab ajastutruult rohkem kui 300 aastat tagasi toimunud Põhjasõja sündmusi – kõlavad vene- ja rootsikeelsed käsklused ning õhus hõljuvad püssirohupilved, kui kaks sõjaväge püssi- ja kahuripaukude saatel iga jalatäie maa eest võitlevad. Lisaks lahingule toimub ajaloofestivalil terve päev põnevaid koguperesündmusi, kätt saab harjutada vibulaskmises ning lubatakse ka püssist pauku teha. Lapsed saavad mängida jõudu ja kavalust nõudvaid mänge. Noortele sõdurihakatistele korraldatakse nekrutiks võtmine ja sõjaline õppus, nii nagu see 300 aastat tagasi käis.\n10.00-18.00 Narva linnuse Läänehoovis (piletiga).\n10.00 Avatakse linnuse väravad külastajatele. Narva linnuse Läänehoovis on terve päev avatud söögikohad ja saab valmistada keskaegseid esemeid õpitoas Muhkel. Karu klubi juhendamisel saab proovida vibulaskmist ning külastada sõjakäigul oleva keskaegse rüütli telki, kus saab tutvuda rüüli lahinguvarustusega. Kohal on sõjarelvade näitus Vaivara Sinimägede Muuseumilt ning Preobraženski polgu telklaagris on avatud apteek ja toimub nekrutite värbamine.\n12.00 Sõdurite rivistus Raekoja platsil. Rongkäik kaubanduskeskuse FAMA kaudu linnusesse. Relvadest tulistamine.\n13.00–15.00 Teatristuudiod „Plus“ ja „Komiksid“ korraldavad mänge lastele ja täiskasvanutele\n14.00 Esineb Läti õigeusu kirikukoor Logos\n14.15 Rüütliturniir ja laste pehmikmõõkade turniir Karu klubilt\n14.30 Esineb keelpillikvartett Fumo Rosso\n14.50 Esineb Peterburi tantsugrupp Monplaisir, toimuvad tantsumängud ja -koolitused.\n15.40 Algab noorte sõdurite nekrutiks võtmine.\n16.00 Ajaloofestivali peasündmus – Põhjasõja 1704. aasta Narva lahingu rekonstrueerimine Rootsi ja Vene vägede vahel.\n17.00 Esineb Läti õigeusu kirikukoor Logos\n17.00 Seiklusmäng Troll (korraldab Karu klubi samal ajal koori esinemisega).\naugustil sissepääs ajaloofestivalile linnuse piletiga. Lisaks lahingute vaatamisele saab piletiga külastada ka Narva linnust, linnuse Põhjaõue ning piletiga saab kaasa ka Põhjaõue mündi, mille eest saab endale osta meene.\nINFO: Mihhail Peretotškin, tel. +372 5596 3035, pohjaou@narvamuuseum\nPrevious Post: Ekskursioonid Kreenholmis “Kremli ööbikute” ajal 14.08.2019- 29.08.2019Previous Post\nEkskursioonid Kreenholmis “Kremli ööbikute” ajal 14.08.2019- 29.08.2019\nNext Post: Hoidistefestival „Suvi purki“ 31.08.2019-01.09.2019Next Post


Pärnu postkontor läheb 12 miljoniga müüki - Ehitusuudised\nPärnu postkontor läheb 12 miljoniga müüki\nAS Eesti Post kuulutas välja enampakkumise Pärnus Akadeemia 7 asuva Pärnu Peapostkontori kinnistu võõrandamise võõrandamiseks alghinnaga 11,9 miljonit krooni.\n"Eesti Posti kinnisvarapoliitika näeb ette vabanemise postiteenuse osutamiseks ebaotstarbekast kinnisvarast. Tahame tegelda ainult postiteenuse osutamisega ega soovi investeerida kinnisvara parendamisse ega arendamisse," selgitas riigile kuuluva AS Eesti Posti kommunikatsiooni- ja turundusosakonna juhi Inge Suder Pärnu Postimehele.\nSuderi kinnitusel on Akadeemia 7 kinnistu vastu huvi tundnud mitu tuntud ärimeest ja Eesti Post loodab hoone müüa käesoleva aasta jooksul, tunnistades, et praeguses majandusolukorras on kinnisvara võõrandamine väga keeruline.\nAkadeemia 7 suletud netopind on 2289,21+202,7 ruutmeetrit, krundi suurus 2556 ruutmeetrit. Kirjalike pakkumiste esitamise tähtaeg on 10. juulil kell 13. Enampakkumine toimub Eesti Posti peakontoris Tallinnas Pallasti 28.


Leitud 25 võimalust, Catering\nMaanteemuuseum on Lõuna-Eesti atraktiivseim kultuuritankla, maanteede ajaloo ekspert ja eestkõneleja, liiklushariduse pakkuja. Eesti Maanteemuuseum, see on eriline teekond eilsest tänasesse, veidi ka tänasest homsesse, jalgsi ja postitõllas, jalgratta ja hobusega, autos, bussis ja rongis, kellel veab, siis ka erilise teehöövliga.\nTradehouse konverentsi- ja koolituskeskus\nTradehouse konverentsi- ja koolituskeskus on kompleksne ning multifunktsionaalne keskus, mis sobib erinevateks koolitusteks ja seminarideks.\nUdu jäätisebaaris valmib kõige värskem ja naturaalsem käsitööjäätis. Külm udupehme maius valmib otse Sinu silme all ägeda udupilve sees, pakkudes tõelist maitseelamust! Mobiilne jäätisebaar tuleb ise kliendi juurde ning jäätis valmib kohapeal.\nTartumaa Tervisespordikeskusest ootavad teid mitmed saalid, palliväljakud, maastikuvibu ja disc-golfi rajad, lasketiirud ja matkarajad. Lisaks majutus- ja toitlustusvõimalused. Saunad ja grillkojad.\nTehvandi Spordikeskus pakub palju võimalusi treeningute ja võistluste korraldamiseks ja aktiivseks vaba aja veetmiseks nii talvel kui suvel. Lisaks olemas majutus- ja toitlustusvõimalus.\nHolstre-Polli Vabaajakeskuses on suurpärased võimalused pidada seminare, konverentse, treeninglaagreid, võistlusi ja ka pidusid. Korralikult on hooldatud matka- ja suusarajad, asfaltkattega rulluisu- ja suusarajad ning palliväljakud (korvpall, tennis, liivakattega võrkpall, 17 korviga disc-golfi rada).\nOtsite Haaberstis või Kakumäel kohta laste sünnipäevaks, firmade lastepeoks, beebide kokkutulekuks ja teisi lastele ning lapsemeelsetele mõeldud üritusi.\nDinokoobas on sobilik kõigile, kellele meeldib mängida liivaga ning kes on vaimustunud ammu-ammu elanud suurtest dinosaurustest ja tahaksid neid ka lähemalt uudistada ja suisa käes hoida!\nKui Sa oled tüdinenud muutlikest ilmadest ja igatsed toreda suvise piknikupeo järele - tule interaktiivsesse Sisehoovi ja saad killukese suvehõngu oma hinge! Huvitavat tegevust ja mõnusa olemise leiab Sisehoovist igaüks - lapsed, vanemad ja vanavanemad.\nEesti esimene ametlik marjaveinitalu Valgejõe Veinivilla kutsub Teid klaasikest kvaliteetset kohalikku marjaveini nautima. Veinivilla perenaine, sommeljeeharidusega ajakirjanik Tiina Kuuler teeb eestimaistest marjadest ja puuviljadest veini juba kümme aastat ja õpetab seda teistelegi. Sobib pidupäevaks, kui seminari või koolituse jätkutegevuseks.\nHea koht ettevõtetele seminaride, suve-ja talvepäevade korraldamiseks, sünnipäeva tähistamiseks, pulmade korraldamiseks või puhkuseks. Lisaks peokohale ja seminariruumile pakume ka toitlustamist ja majutust.\nMihkli Gildi keraamika ja käsitöökojad\nPeale savi- ja metallitöö saab meie juures nautida veel kokanduse, paberitöö, nahatöö, viltimise, seebiviltimise ja taaskasutuse töötubasid. Meie üritused on mõeldud alates 5 eluaastast - 99 eluaastani, nii poistele-tüdrukutele, kui ka meestele - naistele.


Põltsamaa vald jagab kodu ehitamiseks krunte - Uudis.eu\nPõltsamaa linnas Kannikese tänaval on vabanenud kolm krunti, mille vald soovib anda huvilistele elamu püstitamiseks. Krundid asuvad aadressidel Kannikese tänav 3, 18 ja 20. Elamu püstitamiseks sõlmib vald krundi taotlejaga notariaalse hoonestusõiguse...\n21.11.2019 14:00 24 0\nPõltsamaa linnas Kannikese tänaval on vabanenud kolm krunti, mille vald soovib anda huvilistele elamu püstitamiseks. Krundid asuvad aadressidel Kannikese tänav 3, 18 ja 20. Elamu püstitamiseks sõlmib vald krundi taotlejaga notariaalse hoonestusõiguse …Kogu artiklit saab lugeda Vooremaa paberväljaandest, mis on saadaval Jõgevamaa ajalehtede müügikohtades ja maksab vaid 1,00€.\nThe post Põltsamaa vald jagab kodu ehitamiseks krunte appeared first on Vooremaa.\n6 kuud tagasi Vooremaa 0 51 Link\n5 kuud tagasi Lõuna-Eesti PM 0 20 Link\nRepliik: vanad head tuttavad\nMees näppas kraami nii ilu- kui toiduosakonnast\nPanga spordihoone kaupluseruumidesse võib tulla muu rentnik


Sivase kiirrongide töötuba toimub detsembris | RayHaber | RaillyNews\nAvalehtTÜRKIYEKesk-Anatoolia piirkond58 SivasSivase kiirrongide töötuba toimub detsembris\n17 / 10 / 2020 58 Sivas, Kesk-Anatoolia piirkond, RAUDTEE, GENEL, Kiire rong, PEALKIRI, TÜRKIYE\nSİVAS-is peeti provintsi koordineerimisnõukogu 4. koosolek ja provintside haldusosakondade juhtide kohtumine. Riigiasutuste ja organisatsioonide ametnikud ning Sivase Kaubandus- ja Tööstuskoja (STSO) juhatuse esimees Mustafa Eken osalesid kuberner Salih Ayhani juhitud koosolekul.\nAndes teavet kamberuuringute ja kooskõlastamist vajavate küsimuste kohta, tänas president Eken kõiki institutsioone linnas tehtud töö eest.\nTeatades, et 2020. aasta septembris suurenes Sivas ekspordis 41 protsenti, ütles meie president Eken: „Eelmise aasta septembri ja tänavu septembri andmetel kasvas Sivaseks eksport 41 protsenti. Meie eksport, mis oli eelmisel aastal umbes 6 miljonit, kasvas selle aasta septembris umbes 10 miljoni dollarini. Ekspordi suurenemine, mis on tingitud teie (kuberner Salih Ayhan) juhatusel läbi viidud direktorite nõukogus eraldatud maade ja uute tehaste tööhõive kasvust, on suur näitaja. 1. Meie organiseeritud tööstuses pole meil enam kohta. Me eraldasime Demiraği organiseeritud tööstustsoonis 2. koha ning kohtume 3. ja 4. ettevõttega. Kui ütleme teine ja kolmas tehas, on uued investeeringud. Las Allah paneb meie ühtsuse koos jätkama, kanname Sivase väärilisse kohta ”.\nPresident Eken rõhutas, et kaupmehed on läbimas keerulist protsessi, ja ütles; “Meie kaupmehed ja kauplejad on läbinud raske perioodi. Kuid see väheneb aeglaselt. Olgu Allah meie riigiga rahul. Tahan tänada meie Cumhuriyeti ülikooli. Ülikooli poepidajad ei võtnud suletutelt üüri ja lahtistest nõudsid 50 protsenti üüri. Ütlesime oma rektorile, et nõudsime selle rakendamist sihtasutuse üürnike suhtes. Tänu kõigile sihtasutuse üürnikele ei maksta üüri nendelt, kes on suletud, ja 50 protsenti teistelt. Ma tänan neid. Palume ka teistel avalikel institutsioonidel, eriti meie sihtasutuste piirkondlikul direktoril, näidata üles samasugust tundlikkust ka teistes siinsetes kohtades ning olla koos kaupmeestega kaupmeeste kõige raskemal perioodil üldise brutopõhiselt. "\nTeatades, et nad ootavad koha eraldamist messikeskusele, mille kavatseb ehitada meie koda, ütles meie linnapea Eken: „Selles mõttes on siin meie keskkonna- ja linnastumiskorraldaja, meie abilinnapea. Lubasime laadaplatsi, ehitame laadaplatsi. Andsime praeguse koha oma ülikoolile. Loodan, et meil on ilus ülikool. "Ootame linnastumisministeeriumilt ruumi eraldamist piirkonnale, mille ehitame koja nimel 2021. aastal Sivase reklaamimiseks sellel uuel messialal," ütles ta.\nEken teatas, et kiirrongide töötuba toimub detsembris ja see on laia osalusega töötuba, milles osalevad kõik sidusrühmad ning kavas on kõrvaldada kiirrongis asjaomaste asutuste puudused.\nDurmazlarKergraudteesüsteemi sõidukite ja trammide pakkumismenetluse allkirjastamise tseremoonia ın\nOstetakse Konya trammiteede pakkumist, 60i ühikute trammi\n5 96 YHT Määrab aprillis toimuva riigihangete pakkumise tühistatud\nTarnitakse 6 väga kiirrongikomplekti ja 1 simulaator 7\nDemirağ organiseeritud tööstuspiirkond\nSivase Kaubandus- ja Tööstuskoda


Koroonakriis õpetas ühiskonna vajadusi enda omadest ettepoole tõstma – Pealinn.ee\nKoroonakriis õpetas ühiskonna vajadusi enda omadest ettepoole tõstma (0)\n«Esialgu muretsesime põhiliselt vanade ja väetite või raskete kaasuvate haigustega patsientide pärast. Samas esines juhuseid, kus noor ja eelnevalt täiesti terve inimene lahkus koroonaviiruse tõttu elavate seast vaatamata meditsiinis kõikidele kättesaadavatele vahenditele,» ütles Lääne-Tallinna Keskhaigla nakkusosakonna juhataja dr Nele Rasmann, kes oli üks 1150 meditsiinitöötajast, keda linnapea Mihhail Kõlvart kutsus Botaanikaaeda tänuvastuvõtule.\nKoroonapandeemia nõudis kõigilt meedikutelt valmisolekut töötada intensiivsemalt ja tavapärasest töörütmist erinevalt. «Lühikeseks ajaks suudab enamik inimesi end kokku võtta, kui aga pingutus kestab pikalt, jõutagavarad ammenduvad,» nentis dr Nele Rasmann.\nDr Rasmanni kinnitusel tuleb tänulik olla, et see viirus ei põhjusta raskeid haigusnähte lapseealistele. «Suure hulga hingamispuudulikkusega laste ravimine oleks olnud kordades hullem nii meedikutele kui lapsevanematele,» sõnas ta.\nNakkusarsti sõnul oli haiglasse sattunud patsientide ühiseks tunnuseks reeglina lisahapniku vajadus. «Samas vajasid stabiilsena hoidmist ja ravimist koroonahaigete muud kaasuvad haigused, mõnikord ägedad, mõnikord kroonilised,» lisas ta.\nKui esialgu oli püüe koondada kõik koroonaviirusega patsiendid nakkusosakonda ja raskete hingamisprobleemidega intensiivraviosakonda, sai peatselt selgeks, et haiguse kõrgajal olid selle viirusega sunnitud töötama kõik haiglad.\nRaske on sellises olukorras ülehinnata kolleegide tähtsust. «Nakkuskliinikus töötasid meedikud meeskonnana külg külje kõrval. Tehti suurema nurisemiseta ületunde, mis küll tasustati, kuid pikapeale tekkis lihtsalt tunne, et vaja on puhkust – rahaga üleväsimust ei kompenseeri,» meenutas Nele Rasmann. «Keerukas oli ka sellel osal haiglapersonalist, kes suunati abikätena koroonaosakonda tööle ning kes pidid kohanema uue töökoha, uute töökaaslaste ja uue töökorraldusega.»\nIsiklik elu ununes sootuks\nEnamik inimesi vajab stabiilsust, mitte pidevaid väljakutseid. «Vaid meditsiinivõhik võib arvata, et kirurgia- ja siseosakonna meditsiiniõdesid võib probleemideta omavahel vahetada. Nii sattus ette kolleege, kes ei suutnudki stress-situatsiooniga toime tulla ja suundusid oma tavatöökohale tagasi,» tõdes dr Rasmann. «Vaim oli valmis, kuid liha nõder… või vastupidi.»\nNüüdseks on meist kõik jõudnud kaitsemaske päris pikalt kanda. «Arvan, et visiiride, maskide, kinnaste ja kitlite pideva kandmise raskus osakonnas on mõnevõrra ületähtsustatud probleem – selle nõudega harjus tegelikult kiiresti,» tõi Nele Rasmann välja. «Oli isegi naljakas, et mõne kaastöötajaga sai tehtud mitmeid kuid kõrvuti tööd n-ö silmade, hääle ja maski kombinatsioonina, kuid tavaelus ilma maskita kokku juhtudes ei pruukinud inimest ära tundagi – vaatad otsa ja mõtled: ma olen teda kuskil näinud…»\nKüll aga andis kaitseriietuse selgatõmbamine juurde füüsilist koormust: palavusega higi voolas ning vedelikuvajadus kasvas kordades. Sellest suurem oli dr Rasmanni sõnul psühholoogiline koormus. «Kogu aeg tagus meeltes, et peab igal juhul hakkama saama, ei tohi ise haigeks jääda, ei tohi kolleege alt vedada, ei tohi viirust koju viia, ei tohi ravivigu teha,» loetles ta. «Paljud kolleegid on tunnistanud, et väga pikaks ajaks unustati isiklik elu täiesti ära ja esiplaanile tõsteti töö. Alles nüüd hakkame sellest rabelemisest järk-järgult taastuma ja väljaspool tööd oleva maailma ilule jälle tähelepanu pöörama.»\nLäbi põdeda või vaktsineerida\nKui pärida, mis koroonaviirusega võideldes enim üllatas, pahandas või hirmutas, vastas nakkusarst Rasmann, et teda kurvastab inimeste loobumine vaktsineerimisest. «Vaktsineerimine ei ole oluline mitte ainult indiviidi, vaid ka kogukonna seisukohalt,» rõhutas tohter. «Kui mina end vaktsineerin, vähendan sellega riske oma lähedaste, kolleegide ja ka visiidile tulevate patsientide jaoks. Arvestades koroonaviiruse senist käitumist ei ole inimkonnal temast pääsu enne, kui oleme immuunsuse saavutanud ehk haiguse kas läbi põdenud või selle vastu vaktsineeritud. Nakkusarstina ma kolmandat võimalust ei näe.»\nKüllap saab oma mõju olema ka pandeemia ajal edasilükatud arstilkäikudel, kuid dr Rasmanni kinnitusel oli see nakatumisriski vähendamiseks möödapääsmatu otsus. «Äge, kiiret sekkumist vajav haigestumine võeti igal juhul ravile, rüpeskäsi ei istutud,» toonitas ta. «Meedikud, kes oma igapäevast tööd teha ei saanud, suunati võimalusel tööle koroonaviirushaigetega.»\nOluliselt kurvem situatsioon oli arsti sõnul see, kui tuldi haiglasse ja nakatuti koroonaviirusega seal. «Vaatamata väga sagedastele testimistele juhtus haigla tavaosakondadesse ka asümptomaatilisi koroonaviiruse kandjaid, kes ise ei põdenud, kuid olid võimelised teisi nakatama,“ tõdes ta. «Seepärast pean ülioluliseks veel nüüdki rõhutada, et karantiiniperioodil tuleb püsida kodus ja piirata suhtlusringi.»\nMõtiskledes, kas koroonaepideemias ka midagi positiivset võiks näha, tõi Nele Rasmann esile, et kogu maailmas, sealhulgas Eestis – ning meditsiinisüsteemis – õpiti leppima suhteliselt kiirete ja sageli ka väga ebamugavate ümberkorraldustega: kui on vaja, tuleb ära teha. «Teisisõnu, õpiti ühiskonna vajadusi enda omadest ettepoole tõstma,» märkis ta. «Paljud hakkasid oluliselt korralikumalt käsi pesema, see harjumus aga hoiab inimestest eemal ka mitmeid teisi hädasid.»\nReedel, 18. juunil kogunesid Botaanikaaeda linnapea Mihhail Kõlvarti tänuvastuvõtule linna haiglate meditsiinitöötajad, kes töötasid koroonakriisi eesliinil.\nLinnapea tunnustas ja tänas kõiki Lääne-Tallinna Keskhaigla ja Ida-Tallinna Keskhaigla koroonaosakondade ja eesliini töötajaid ning Tallinna Kiirabi meeskonnaliikmeid. Vastuvõtule oli kutsutud 1150 meditsiinitöötajat, kelledest ühena tunnustati ka Lääne-Tallinna Keskhaigla nakkusarsti, nakkusosakonna juhataja dr Nele Rasmanni.