Kui ohtlik on raseduse ajal kõrge suhkur - Ravi 2020\nRasedatele on tähtis, et rasedus- ja sünnituskliinik peaks pidevalt osalema, et arst saaks pidevalt oma seisundit jälgida ja märkida normist kõrvalekaldeid aja jooksul. Uriini testi rasedad naised peavad võtma väga tihti, mõnikord isegi igal nädalal - eriti kolmandal trimestril.\nLõppude lõpuks saab selle uuringu abil kindlaks määrata põletikulise protsessi alguse ja muud kõrvalekalded, mis võivad ebasoodsalt mõjutada naise ja tema lapse tervist.\nGlükoos - keha energiaallikas - ei tohiks olla terve inimese uriiniga. Ideaalis imendub neerud. Mõnikord peetakse arsti poolt leitud analüüsi väikest suhkru hulka normatiiviks - tulemuste kujul viidatakse sellele näitajale kui "jälgi".\nKui need ilmuvad ainult kogu raseduse ajal üks või kaks korda, siis patoloogilise protsessi ei räägita, sest viimastel perioodidel suureneb neerude surve ja nad ei pruugi oma funktsioonidega täielikult toime tulla.\nOn juhtumeid, kui raseduse ajal uriinis suhkru põhjused ei ole nii ohutud ja seostatakse tõsiste kõrvalekalletega elundite töös. Reeglina täheldatakse seda nähtust:\nKui vere glükoosisisaldus suureneb. Sellises olukorras halvendavad neerude filtreerivad omadused - see on tingitud ka sellest, et kõhunäärme insuliini tootmine väheneb;\nNeeruhaigusega. Nende kohta öeldakse normaalne glükoosi kogus veres. Haigused, mis mõjutavad selle aine suurust uriinis, võivad olla glomerulonefriit, neerupuudulikkus ja teised.\nRaseduse ajal on uriiniga teatud määr suhkrut, mida labori töötajad tavaliselt nimetavad "jäljeks" ja mis ei vaja ravi - piisab vaid selle seisundi tähelepanu pööramiseks ja selle järgimiseks tulevikus.\nArstid töötavad selliste näitajatega:\n1,7 või vähem on normaalne parameeter, mis on samaväärne glükoosi puudumisega;\n1, 7 kuni 2, 8 - jäljed;\n2, 8 ja enam - normi ületamine.\nGlükoosuriaid põhjustavate füsioloogiliste tegurite seas (nn riik, kus analüüsimisel on suurenenud glükoos) on:\nAine kontsentratsiooni suurendamine veres, mis tavaliselt esineb teisel ja kolmandal trimestril;\nNeerudes verevoolu tugevnemine nende suurenenud koormuse ja insuliini aktiveerimise tõttu kehas;\nNeid protsesse peetakse normaalseks, kuid need nõuavad hoolikat meditsiinilist järelevalvet.\nKui me räägime kõrvalekalletest, on kõige levinum neist, mille käigus määratakse raseduse ajal uriinis glükoos, diabeet.\nSee on haigus, mis on seotud immuunhäiretega. Isik, kellel seda haigust diagnoositakse, osutub sageli sõltuvaks kogu oma elu jooksul insuliinist - aine, mis on tema kehas puudu. Uute emade jaoks on see haigus ohtlik, kuna see võib kahjustada lapse tervist.\nSeetõttu, kui laboris leitakse suhkrut uriinis, on raseduse ajal eriti tähtis täiendavaid katseid läbida, mille abil saate selgema pildi.\nMuud patoloogilised põhjused on järgmised:\nTugev stress - isegi kui see ei ole haigus, kuid on naistele ikkagi väga huvitav huvitavas positsioonis;\nEnne testi tegemist on diabeedi diagnoosimine võimalik. See haigus esineb esmapilgul sümptomidena kahjututeks, nii et on hea teada neist eelnevalt.\nPeate olema ettevaatlik, kui:\nTeil on intensiivne janu ja juua pidevalt rohkelt vedelikke;\nTeil on liiga palju urineerimist;\nTeid tormastab genitaalide sügelus, nahk kätes ja jalgades;\nOlete sügavalt söögiisu suurendanud või vähendanud ja on ka kiireid kehakaalu muutusi;\nTe teate visuaalsete funktsioonide halvenemist, pidevalt väsinud ja nõrkadeks;\nSageli kannatavad nakkushaigused.\nVõimalik, et need sümptomid ei näita diabeedi, kuid kõigil neil on diagnoos, seetõttu tuleb arstile sellest teatada.\nKui raseduse ajal sageli ületatakse uriinis glükoosisisaldus ja seda nähtust ei saa nimetada ajutiseks ja ühekordseks kasutamiseks - see on kindel patoloogia tunnus.\nSuhkru põhjused ja tagajärjed uriinis raseduse ajal mõjutavad kõiki oodatavaid emaseid, sest tema seisundis on kõige olulisem lapse tervis.\nSee tingimus nõuab ravi, sest see võib põhjustada:\nSuurenenud vererõhk ja turse, mis omakorda on tõelised preeklampsia tunnused - haigus, mis on ohtlik nii lapse kui ka ema tervisele ja isegi elule;\nSuurendage lapse kehakaalu;\nEelsoodumus või tüsistused sünnituse ajal.\nSelle vältimiseks piisab, kui järgida järgmisi ennetusmeetmeid:\nÄrge kaotage naissoost konsultatsioonide külastusi ja teavitage arsti tervise halvenemisest;\nKui teile on määratud dieet - kinni jääda;\nÄra hoia mõistlikku füüsilist pingutust;\nMõned naised on algselt sunnitud sarnaste probleemide tekkimisel.\nNäiteks, kui eelnev rasedus oli sarnaste diagnoosidega, mis lõppes rohkem kui 4, 5 kg kaaluva lapse sündimisel; kui naine on ülekaaluline või tema vanus on 30 aastat ja vanem. Geneetika mängib samuti suurt rolli, sest diabeet saadetakse järglastele läbi naisliini.\nKui teil on oht, peaksite oma elustiili võtma tõsiselt, eriti kui ootate last.\nSuhkru kogus uriinis raseduse ajal\nRaseduse ajal peab naine sünnituseelse kliiniku iga visiidi ajal läbima üldise uriinianalüüsi. See on kõige lihtsam, kiireim ja informatiivsem viis teada saada, mis toimub tulevases ema kehas.\nraseduse ajal peaks. Kuid mõnel juhul on laboratooriumispetsialistid ikkagi oma järgmiste uriinianalüüside "jälgedes" leidnud. Ära paanitse! Füsioloogiline norm võib pidada üheks suhkrusisalduse määramiseks uriinis raseduse ajal. Kuid lähitulevikus on soovitatav seda analüüsi uuesti tegema, et tõesti veenduda, et tegemist on üksikjuhtumiga.\nTavaliselt on peamine uriiniga sisenenud glükoos veres peaaegu täielikult reabsorbeerunud, mistõttu seda ei tohiks avastada teisese uriiniga (see, mis väljub ja muutub uuringuks).\nGlükoos uriinis ilmub ainult järgmistel juhtudel:\nSuureneb tema kontsentratsioon veres, mis ületab neerukünnise (8,8-9,9 mmol / l);\nNeerukahjustusega glükoositaseme (diabeet) vähenemine.\nRaseduse ajal suhkru uriinis leidmine väike ja lühiajaline, tavaliselt ei ohusta. Kuid kui suhkru sisaldus uriinis tuvastatakse korduvalt või suurtes kogustes, on vaja täiendavaid veresuhkru teste. Analüüsi positiivse tulemusega võime eeldada rasedate diabeedi arengut või juba raseduse ajal esinenud diabeedi olemasolu.\nMuidugi võib raseduse diabeedi kahtlustada mitte ainult vere- ja uriinitestide tulemuste saamisel, vaid ka teiste väga konkreetsete sümptomite abil:\nGlükoos on kogu inimkeha energiaallikas. Terve naise puhul on suhkur uriinis väga väikeses koguses, seega ei saa standardanalüüs sellist kontsentratsiooni avaldada. Vere glükoosisisalduse rutiinse analüüsi tulemusena ei tohiks olla.\nLubatud suhkrusisaldus on 8,89,9 mmol liitri kohta. Tavaliselt läbib kogu naise poolt tarbitav glükoos spetsiaalse filtri neerudesse, täiesti imendub verd. Kui glükoosi tase tõuseb veres, ilmneb suhkru sisaldus uriinis. Olemasolev kriitiline piir on võimeline vähenema, kuna näitajad võivad muutuda väiksemaks erinevate emade haiguste tõttu.\nSuhkru põhjused raseduse ajal uriinis\nOn mitmeid põhjuseid: diabeet, äge pankreatiit, ajukasvaja, hemorraagiline insult, meningiit.\nSuhkur uriinis raseduse ajal. Millised on sümptomid?\nSuhkru esimene suurenemine määratakse kindlaks analüüsiga. Reeglina on rasedatele naistele soovitatav anda uriin pidevalt, eriti hilisematel perioodidel pärast 30 nädalat, et arst peab jälgima kõiki muutusi tulevases ema kehas.\nVere suhkrusisalduse suurenemise põhjused võivad olla erinevad. Kuid igal juhul varem või hiljem sümptomid tunduvad end tunda. Märgid võivad olla:\nkrooniline suukuivus ja pidev janu;\nkehakaalu vähenemine või järsk tõus;\nKui teil on mõni nendest sümptomitest, vaadake oma arsti tõenäolisemalt suhkru testid.\nSuhkur uriinis raseduse ajal. Ravi\nKui rase naine kannatab suhkru kõrge taseme, tuleb seda pidevalt jälgida ja näitajaid maksimaalselt stabiliseerida. Peamine viis - õige toitumine, mis valitakse raseduse, naiste tervise ja pärilikkuse alusel. Teie toidust peab välistama kõrge süsivesikute sisaldusega toit, et jälgida liigset kaalu - need ekstra naelad võivad olukorda ainult keerulisemaks muuta.\nMis tahes kõrgendatud glükoosiga seotud ravimeid tuleb täiendada ravimitega. Arst määrab ravimid vastavalt patsiendi individuaalsetele omadustele.\nSuhkur raseduse ajal - norm\nKõige sagedamini on raseduse ajal uriinis suhkur täielikult puudu või see on väga väikestes kogustes. Selle kasvu võib põhjustada asjaolu, et keha hakkab seda rohkem toota, et levitada mitte ainult tulevase ema, vaid ka tulevase lapse organismi. See juhtub, et neerud lihtsalt ei suuda seda suhkrut töödelda ja seda kuvatakse uriini analüüsimisel.\nTavaliselt kuvatakse raseduse ajal suhkru tõus teisel ja kolmandal trimestril ning see ei anna midagi enamat, peamine on teada selle esinemise põhjused.\nVõime rääkida patoloogiast, kui suurt suhkrut raseduse ajal täheldatakse korduvalt ja see on liiga kõrge.\nSuure suhkru põhjused raseduse ajal\nEsimene põhjus on füsioloogiline. Raseduse ajal peavad neerud töötama tõhustatud viisil ja neil ei pruugi olla aega suhkru suurenenud osa töötlemiseks primaarses uriinis ja seetõttu sisenevad glükoosi jäägid sekundaarsesse uriinist, mida analüüsitakse.\nKa hormonaalsete tasemete, eriti hormooni somatotropiini tasakaalustamatus, mis suurendab veresuhkru taset, võib seostada raseduse ajal suures suhkrufüsioloogilise põhjusega.\n- suhkru tõus raseduse ajal, mis on vajalik tulevase lapse toitumiseks. Samal ajal tõuseb glükoosi kontsentratsioon ema veres mitu korda ja neerude ebaõnnestumisel eritub see kehast uriiniga.\n- kõhunääre suurenenud koormus. Sellisel juhul on haigus nimega rasedusdiabeet. See seisund on väga haruldane ja pärast 2-6 nädalat pärast sündi peaks see minema minema. Kui see seisund ei liigu ja suhkrusisaldus ei vähene, tehakse lõplik diagnoos - diabeet.\nRaseduse ajal suur uriiniga suhkru põhjustajaks võivad olla haigused, mis põhjustavad seda seisundit, näiteks glükoosuria neerude kaudu. Selle haiguse esinemisel väheneb tubulaaride funktsioon glükoosi reabsorbtsiooniks ja suhkrukogus erineb normist.\nEi ole erand, et mõned endokriinsüsteemi haigused, maksa-, neeru- või suhkurtõbi võivad põhjustada raseduse ajal kõrge suhkrusisalduse suurenemist.\nSoovitused raseduse ajal uriiniga suhkru sisalduse tõkestamiseks\nMis on oluline meeles pidada, et vältida raseduse ajal uriinisisalduse suurenemist? Nende soovituste abil vähendatakse suhkru sisalduse suurenemist uriinis mitte ainult raseduse ajal.\nKui teil on raseduse ajal uriinis suurenenud suhkrusisaldus, peate konsulteerima kogenud spetsialistiga.\nJärgige kindlasti toitu, mis välistab dieedist toidud, mis aitavad suurendada glükoosisisaldust, näiteks suhkrut, jahutooted, mahlad, sooda.\nSamuti ei tohiks te kuritarvitada suures koguses rasvaseid toite, mis annab pankreasele täiendava koormuse.\nParem on lisada oma dieeti rohkem süsivesikuid ja valke nagu pähklid, kuivatatud puuviljad, köögiviljad, kana, kaunviljad ja teraviljad.\nRaseduse ajal tuleb rangelt kinni pidada teatud kaalutõusust ja proovida süüa samal päeval.\nKindlasti juhatage tervislikku eluviisi, lootke halvad harjumused ning harjutage ja ujuge.\nKui olete rase ja soovite sünnitada ilusat tervislikku beebi, ärge olge oma tervise suhtes ettevaatlik ja mitte ise ravige. Võtke kindlasti ühendust arstiga, kes võib teie kehale eriliselt välja kirjutada dieedi ja ravi.\nRasedus on väga oluline etapp igas naise elus, sest selle aja jooksul vastutab ta tema tervise ja tulevase lapse tervise eest. Samal ajal kogevad kehad maksimaalset koormust, sest loote areng võtab sageli ära mõned olulised jõud, mis muudel juhtudel lähevad, et kaitsta keha erinevate haiguste eest.\nRaseduse ajal on ükskõik millist haigust raskem kandma, ja selgub, et kaks neist on korraga - emaorganism ja lootel. Seepärast on väga oluline haiguse ilmnemiste kindlaksmääramine selle arengu kõige varasematel etappidel, et see viivitamatult kõrvaldada, kuid see pole veel tugevnenud. Veelgi enam, rasedatel on keelatud mitut tüüpi uimasteid, kuna need võivad ebasoodsalt mõjutada loote kujunemise protsessi.\nParim viis haiguse diagnoosimiseks on eriline analüüs. Üheks kõige informatiivsemaks testiks peetakse uriini analüüsi. Üks huvitavamaid meditsiinilisi küsimusi on suhkru olemasolu selles - suhkrut uriinis raseduse ajal võib näidata tõsist ohtu nii patsientide kui ka ema ja lapse tervisele.\nEsialgu leitakse, et tervislikul isikul suhkrut uriinis ei täheldata. Tegelikult see pole päris õige - kõik teavad, et selline analüüs antakse tühja kõhuga, sest pärast suhkru söömist, glükoosi kujul, läheb kuidagi sisse uriin. Järelikult võib suhkru sisaldus uriinis ikkagi igal inimesel olla ja see ei tähenda tingimata haigust.\nSuhkru sisaldus uriinis raseduse ajal ei pruugi alati osutuda patoloogias. Fakt on see, et organism loeb toetust mitte ainult emaorganismile, vaid ka aktiivselt kasvavale lapsele, seepärast täidab see verd palju suhkruga. On selge, et vere suhkru küllastumine suhkruga ei saa kuidagi mõjutada selle kogust uriinis.\nÜldiselt ei peeta vähese ja ühekordse veresuhkru taseme tõusu kunagi selgeks patoloogia tunnuseks, eriti kui tegemist on rase patsiendiga. Kolmandas trimestris on uriinitesti peaaegu kindel, et näitab pisut kõrgenenud vere suhkrusisaldust, kuid paanikat pole põhjust.\nOluline on see, et selline tõus peaks olema ühekordne, st ebaregulaarne. Üheksakuuline rase naine peab sellist analüüsi korduvalt võtma ja kui suu kogu raseduse ajal uriinis tõuseb ainult üks või kaks korda, siis on kõik korras. See on üsna teine asi, kui selle tase on normist palju kõrgem ja samal ajal on see üsna stabiilne.\nKui rase naine on alati olnud tervisliku nainega (vähemalt tal ei ole kunagi probleeme kõrge suhkrusisaldusega), siis antakse sellist analüüsi tavaliselt rinnaga toitmiseks 24-28 nädalal. Arvatakse, et suhkru kogus vahemikus 4-5,2 mmol / l on normaalne.\nKuid mitte kõigile, see protseduur on nii lihtne. Näiteks kui sugulased on haigeid, kellel on teatud suhkrutõve tendents, peaks vaatlus olema täpsem. Rohkem tähelepanu tuleks pöörata naistele, kelle rasedus asus pärast kolmekümne aasta möödumist. On oht, et selline rase naine võib raseduse ajal kiiresti diabeedi tekitada ja suhkru sisaldus uriinis raseduse ajal võib sellises olukorras märkimisväärselt muuta. Neid naisi tuleb tavaliselt raseduse ajal rohkem kui üks kord testida - see on mõlema tervise hind.\nSuhkru taseme languse tagajärjed uriinis raseduse ajal\nMe ütleme kohe, et raseduse ajal on madala suhkrusisalduse tase väga haruldane - naise keha on kujundatud nii, et vastupidi, seda saab tõsta, mitte langetada. Tõsi, teine küsimus, mis on halvem - madalam suhkur või kõrge. Suhteliselt kõrge suhkrusisalduse tase võib näidata sellise haiguse nagu diabeet arengut.\nNagu juba mainitud, ei näita natuke ühekordne üleliigne veel midagi. Teine asi, kui see tulemus on korrektne. Lisaks sellele on ka teisi tegureid, mis näitavad sellise haiguse tekkimise tõenäosust - näiteks rase naine kaalu ületab liiga kiiresti. Isegi seda tegurit peetakse sageli ebameeldivaks, kuid on ka muid ilminguid - näiteks nõrkus, sagedane urineerimine, kõrge vererõhk ja intensiivne janu. Mis ohustab diabeedi täielikku arengut, kuulnud, võib-olla kõike.\nSellepärast ei saa arstide nõuandeid tähelepanuta jätta. Kõigi ettenähtud katsete läbiviimine on vajalik õigeaegselt, sest arstide õigeaegne reaktsioon on peaaegu alati võimeline peatama progresseeruva patoloogia. Teisisõnu, isegi kui arstid räägivad olemasolevast patoloogiast, on paanika liiga vara - peamine on see, et nad märkasid seda ja võtsid midagi ette.\nlaadimine Raseduse kategooria19.02.2015\nDiabeediga inimesed peavad järgima erilist toitu ja viima mõõduka aktiivsusega elustiili. Insuliini taseme kontrollimiseks veres juhivad patsiendid tõestatud traditsioonilise meditsiini meetodeid.


Kuidas käib tasumine PAYPAL kaudu? | IFFINLAND-INFO\nKuidas käib tasumine PAYPAL kaudu?\njuuli 4, 2020 /\nKuidas juttude eest tasumine läbi PAYPALi toimub?\nSA EI PEA OMAMA PAYPAL KONTOT, ET TEHA ÜLEKANDEID VÕI MAKSE!\nPiisab täiesti ainult pangakaartist. Mina EI SALVESTA mitte ühtegi infot Teie pangakaartist, maksmise protsess ja kaarti andmete sisestamine toimub PAYPAL lehel. Kui sa ei tea täpselt millega on tegemist siis klikka registreerimise vormi allpool ääres lingile “MIS ON PAYPAL”\nAva oma ostukorv ning vajuta nupule “MINE MAKSMA” Lisa saate lugeda veel siit lingilt http://www.paypal-eesti.maksed.net/ ja ka sellelt lingilt https://digitark.ee/paypal-internetis-kehtiv-maksevahend/\n* Avaneb lehekülg kus Sa või sisselogida oma kontosse kui juba oled varem midagi ostnud vastasel juhul pead looma konto selleks.\nPunase tärniga tähistatud väljad on KOHUSTUSLIKUD! PANE TÄHELE!!! Juhul kui Sa ei soovi sisetsada oma õigeid andmeid siis võid sisestada ka sinna jumala umbluud, võid välja mõelda mingi tegelase. SOOVITAN sisestada e-postiaadressi õige kuna sinna saadetakse sinu konto andmed ning sisselogimise parool. Edaspidi kui sooritad ostu ei pea sa registreerima uut kontot. Seoses sellega soovitan sisestada õiged andmed ja need meeles pidada.\nSinu andmeid EI AVALIKUSTATA KUSAGIL EGA JAGATA KOLMANDATELE ISIKUTELE!!! Ei kasuta neid ka spämmi postitamiseks ega muu sellise asjanduse tarbeks. Need on ainult siinse müügisüsteemi jaoks ning sinu edaspidiste ostude hõlbustamiseks. SOOVI KORRAL VÕIN KA SINU KONTO KUSTUTADA pärast tehingut. Selleks saada mulle oma palve ja konto andmed läbi KONTAKT tagasiside vormi kaudu või jäta teade veebilehel olevasse CHAT aknasse.\nAlloleval pildil on näha kuidas peab väljanägema registreerimise täidetud vorm ennem kui klikad nupul “MINE EDASI PAYPALi” nupul, et sooritada maksmine\nPärast “MINE EDASI PAYPALi” klikamist suunatakse Teid paypal leheküljele. Esimesel lehel on võimalus sisselogida oma kontosse kui omad paypal kontot, vastasel juhul vali alumine hallikas kastis valik ” PAY WITH A BANK ACCOUNT OR CREDIT CARD” (ei pea olema krediitkaart, piisab täiesti tavalisest pangakaartis kus on peal kas VISA või MASTER. See krediit kaart on iidamast ja aadamast vana info)\nJärgmisel lehel sisesta vajalik info ja andmed oma kaartilt ja maksja info. PANE TÄHELE!!! Maksekaarti andmed peavad olema samad mis on kirjas sinu kaartil. Sinna ei või kirjutada väljamõeldud nimesid kuna kaarti andmete vastavust kontrollitakse pangast.\nAllpool “BILLING ADDRESS” kirjuta mida soovid. Enamasti need väljad on juba täidetud nende andmetega mis sa kirjutasin siin minu veebilehel kui registreerisid omale siia konto.\nKui kõik on valmis siis klika nupul “PAY NOW” …siis alustab paypal makse protsessi mis kestab mõni sekundi.\nKui kõik on korras ja õnnestunud siis suunatakse tagasi sind minu veebilehele oma uuele registreeritud kontole. Seal näed valikut TELLIMUSED ning sealt leida vastava jutu mille eest tasusid ning võid seda lugeda täismahus.\nJaga seda juttu teistega


Portugali toiduvalmistamise retseptid | Absolut Travel\nPortugali köögi retseptid: Sapateira Recheada\nAbsoluut Portugal | | Portugal\nSuur valik portugali köök See põhineb Vahemere maitsetel, kus peategelaseks on kala, nii et turist saab maitsta mõnda eksootilist rooga, näiteks Sapateira lükati tagasi. See roog põhineb krabil, kus keha kest täidab selle sisikonda.\n1 kivikrabi keedetud, sulatatud\n1 šalottsibul, hakitud\n1 kõvaks keedetud muna, peeneks hakitud\n2 tl hakitud kappareid\n2 supilusikatäit majoneesi\n1 supilusikatäis õlut\n½ tl magusat paprikat\nKõigepealt avage krabi. Selleks peate selle ümber pöörama, nii et kõht oleks näoga ülespoole. Sealt leiate kolmnurkse kujuga "põlle", mida tuleb ettevaatlikult ülespoole tõsta.\nKehast eemaldatud osa külge, mis on sõrmede või väikese lusikaga eemaldatav ja kaussi asetatud, on endiselt osa liha ja mune (värvuselt erkpunakasoranži värvi). Seejärel loputage sisustus.\nTäidise valmistamiseks peate krabiliha sõrmedega plaadil lihvima. Kui on suuri tükke, lõigake noaga lõikelauale ja asetage kaussi.\nLisage krabikaussi sibul, muna, kapparid, õlu, majonees, sinep ja paprika. Sega kahvliga korralikult läbi ja maitsesta soola ja peterselliga. Järgmisena valage krabisegu krabikoore ja serveerige kreekerite või minitostadadega.\nTäielik tee artiklini: Absolut Travel » Portugali köögi retseptid: Sapateira Recheada\nMis on India peamised sadamad?


Soodsate hindadega outlet’id on jõudnud Eestisse - Anne & Stiil - Delfi Lood\n12. märts 2020 3 min.\nSoodsate hindadega outlet’id on jõudnud Eestisse\nMujal maailmas on brändiriiete outlet’id juba ammu ostlejate südamed võitnud. Isegi kaugete eestlaste, kes on ringi reisides ikka kasutanud võimalust külastada sihtkoha paremaid väljamüügipoode. Pole ka ime – veel mõnda aega tagasi ei olnud outlet’i-kultuur siinmail kuigi populaarne ja olemasolevais küsiti sageli pea sama hinda mis tavapoodides. Outlet’i võlu peaks olema aga just see – saada kvaliteetset kaupa taskukohase hinnaga.\nViimasel ajal on olukord siingi paremuse poole liikuma hakanud. Ühebrändi-outlet’ide või konkreetsele nišile keskendunud väljamüügipoodide, näiteks spordi-outlet’ide kõrvale on tekkinud nn multi-outlet’id, kus nii brändide kui ka kauba valik on seinast seina ja tooted väga taskukohaste hindadega. Sellistes kauplustes on rõivaid ja muid tooteid sageli igale eale ning maitsele, soost sõltumata. Nii ka rohkem kui 100 kaubamärki müüvates Ohoo kauplustes, kus allahindlused küündivad kuni 70 protsendini originaalhinnast.\nTooted ei kordu ja on sorteeritud suuruste kaupa\nPeale selle, et väljamüükidel on enamasti eraldi sektsioonides meeste-, naiste- ja lasterõivad, jalanõud ning tekstiilitooted, hõlbustab mugavat ostlemist sageli seegi, et riided on sorteeritud suuruste või brändide kaupa. Teate ju seda kurbust, kui leiate poest oma unistuste kleidi, aga teie suurus on õnnetul kombel läbi müüdud? Ohoo-sarnastes outlet’ides seda muret ei teki, kui just ise suurest uudishimust teisi numbreid uudistama ei lähe. Kui oma suurusnumbrile truuks jääda, tuleb mööda stanget riidepuid veeretades küsida endalt ainult üht: kas puul rippuv ese meeldib või mitte?\nOutlet’is pikka kaalumise aega ei jäeta – kui miski meeldib, tuleb see kohe ära osta. Mõtted, kuidas tulen ehk kunagi hiljem tagasi, maksab kohe ära unustada. Vastasel juhul võid leiust ilma olla. Sellegipoolest tasub outlet’i-fännidel, kelle eesmärk on kõige parem kaup endale saada, poest sageli läbi hüpata, sest kaup vahetub väga tihti. Näiteks Ohoos sätitakse uut kaupa stangedele iga nädal, sageli isegi mitu korda nädalas.\nOst tekitab hea tunde\nTänapäeval tekitab osteldes üha enam muret seegi, kas ja kui palju mõjutame oma ostuga keskkonda. Olgugi et proovitakse osta aina vähem kiirmoodi ning mõeldakse oma valikuid rohkem läbi, tahab igaüks siiski stiilselt ja eristuvalt riides käia. Brändiriiete outlet on sellisel juhul parim valik. Kui osta eelmiste hooaegade kaupa, on hoopis väiksem tõenäosus, et keegi sama rõivaga vastu jalutab. Outlet’ist välja astudes ei tunne aga rõõmu mitte ainult oma uue stiilse riideeseme üle, vaid südant soojendab ka mõte sellest, kas ja kui palju oma ostuga keskkonnale tagasi andsid. Mis seal salata, kui väljamüüke poleks, läheks osa neistsamadest korralikest ja kvaliteetsetest toodetest hävitamisele. Outlet-kauplusest saad lahkuda nii, et naeratus näol ja soe tunne südames.


Siit saate teada, kuidas võistleb kohandatud elektriline mootorratas (video) - Äärmuslik\nSiin on, kuidas on kohandatud elektrilise mootorrattaga sõitmine (video)\nJuba mõnda aega ehitavad New Jersey osariigis Millville'is asuvad kolledžid ja teised võistlejad erinevatest kohtadest elektrimootoreid ja võistlevad selles lootuses võidu koju tuua ja võistelda e-MotoRacing täiselektriliste võistlussarjade võistlustel.\nSee aasta oli aga teistsugune. 10.-12. Juulini oli RIT ainus ilmunud ülikool. See esindas alamjooksu ühe kuuest kogenud rattatiimist koosnenud võistluses, et võistelda täiselektriliste sõidukite võistlusel. Ehkki konkurendi rattakomponendid olid tavaliselt ülisaladused, suutsin saada eksklusiivintervjuust EVT-ga (Electronic Vehicle Team) mõningase ülevaate selle kohta, mida RIT-i ratas jooksis.\nSiit sain teada: REV1 (RIT elektrisõiduk 1) kujundati 2005. aasta Kawasaki Ninja ZX6RR šassii ümber. Ratta bensiinikomponendid rookiti, kuni sisemine šassii oli paljas ja maast üles ehitatud.\nJõu jaoks kasutab jalgratas Zero Z-Force 75-7 mootorit, mis on ühendatud Sevconi suurusega 6 kontrolleriga, mis võtab patareidelt alalisvoolu ja muundab selle mootori kasutamiseks vahelduvvooluks. See võimaldab ka ratta tippkiirusel varieeruda vahemikus 100–120 miili tunnis. Mootor loob maksimaalse võimsuse 54 hj kiirusel 4300 pööret minutis ja 68 jala naela pöördemomendiga, muutes selle jalgratta 0–60 miili tunnis käivitamiseks vaid 5,2 sekundiga. (Barry Allen oleks selle kiirusega rahul.)\nMeeskond mitte ainult ei valmistanud oma jõuülekande jaoks patareide juhtimissüsteemi, patareide mahutamise mooduleid ja struktuurilisi raame, vaid tegid seda ka maksimaalse efektiivsuse võimaldamiseks ettevõttesiseselt andmekogumis- ja analüüsitarkvaralt.\nEnne võistluse algust oli mul võimalus kohtuda meeskonna määratud sõitja, Karlelli kiirenduspõhiste teaduste ja hariduse laboratooriumi inseneri ja tõelise jalgrattahuvilise Karl Smolenskiga. Nii tema kui ka meeskond olid ekstaasis, kui allajääja meeskond rattaga rajale sõitis. Ratas oli varustatud kahe Go Pro kaameraga; üks eesmise porilaua keskel (varjatud allpool) ja teine parem tagumine poritiib erinevate nurkade jaoks.\nLaupäevane sõit algas tugevalt, kuna ratas domineeris oma esimese kahe ringi jooksul, kuid aja edenedes hakkasid akud kiiresti tühjaks saama. See põhjustas võimsuse olulise vähenemise ja ratta mahajäämise. Samad vältimatud tulemused ilmnesid ka järgmisel päeval. (Vaadake võistluse tulemusi Laupäev ja Pühapäevane eSuperSport võistlus siin).\nViienda koha saamisel polnud meeskonna meeleolu kaugeltki alla surutud. Selle asemel tähistasid nad, arutades järgmisel aastal tehtavaid parandusi, rõõmustades GoPro kaadrit vaadates ja jagades head sportlikkust, kui nad konkurentidega fotosid tegid:\nVaatamata segadusele oli mul võimalus võtta ühendust EVT haldusjuhi Jeffrey Botticelloga, et arutada, mis rattaga valesti läks ja kuidas nad seda parandada plaanisid. Tema vastus on järgmine:\n'Jõudsime järeldusele, et põhjus, miks ratas hilisematel ringidel nii palju kiirust langetas, oli see, et aku pinge langes alla mootori kontrolleri ootuse. See põhjustas võimulanguse. Plaanime selle probleemi lahendada, lisades kaks lisaakut, et suurendada paki kogupinget. '\nJärgmisel aastal püüab meeskond pärast mitmete kavandatud muudatuste tegemist võistlusel võistelda ja võidu koju viia.\nkoera nimed koerale\nkas koerad võivad süüa tooreid rohelisi ube\nmu koer tappis roti\nsobib koriandrile koertele\nkas koerad saavad maiustusi süüa


Arvamusfestival ei too tavaliselt mingit selgust, veel vähem teeb seda ideoloog Liisa Pakosta - Uued Uudised\nEsilehele » Uudised » Eesti » Arvamusfestival ei too tavaliselt mingit selgust, veel vähem teeb seda ideoloog Liisa Pakosta\nArvamusfestival ei too tavaliselt mingit selgust, veel vähem teeb seda ideoloog Liisa Pakosta\nLiisapakostade eesmärk. Pilt on illustratiivne.\nPaide arvamusfestivali on juba ammu peetud sooja õhu võngutamiseks, tänavuse mokalaada teeb veelgi mõttetumaks võrdsusideoloogi juhitav palgalõhe arutelu.\nMeedias ilmunud uudis väidab, et “Arvamusfestival toob soolises palgalõhes selgust”, kuid kui selgub, et arutelu juhib võrdsete võimaluste volinik Liisa Pakosta, siis võib oodata vaid ideoloogilist peksujuttu.\n“Paide Vallimäel laupäeval toimuval arvamusfestivalil arutatakse võrdsete võimaluste voliniku eestvedamisel teaduspõhiselt ettevõtete rolli üle ja otsitakse võimalusi soolise palgalõhe vähendamiseks,” vahendab BNS.\nUute Uudiste arvates on palgalõhe probleem küll olemas, kuid see pole tekitatud, vaid kujunenud nähtus, ning ideoloogilisi politrukke selle teema kallale lasta on ohtlik.\nLiisa Pakosta on ilmselge vasakliberaalne ideoloog, kes on oma arvamusjuttudes rääkinud muistsete eestlaste sooneutraalsetest nimedest, soovitanud tüdrukuid kasvõi vägisi tehnoloogiatundidesse saata (kuigi uuring näitab, et neid huvitab see poistest vähem), tema väitel olevat kõigil Eesti ministeeriumitel kohustus võrdse kohtlemise seaduse järgi rahaliselt toetada võrdse kohtlemise edendamist, ja nii edasi.\nPakosta on igas võrdsust puudutavas küsimuses olnud pigem barrikaadidele ässitaja kui tegeliku võrdsuse looja. Tema jaburad mõtted said erilise võimenduse hümniseaduse arutelu ajal.\nArutelus osalevad ka mitme ülikooli soovõrdsusteadlased ehk “Võrdsete võimaluste voliniku kantselei koostöös Tartu Ülikooli ja TalTechiga viivad ellu teadus- ja rakendusprojekti InWeGe, mille eesmärk on analüüsida soolist lõhe varades ja sissetulekutes üle elutsükli.” Seda projekti rahastatakse EL-i õiguste, võrdõiguslikkuse ja kodakondsuse programmist.\nNii et mingit selgust soolisest palgalõhest Paides küll ei tule, küll aga saab Pakosta jälle ühiskonna jaoks kaevikuid kaevata.\nTeemad: Arvamusfestival esilugu kuum Liisa Pakosta


Nordica tõmbab liinivõrku veelgi rohkem kokku: teiste hulgas kaovad ka Hamburg ja Berliin - Ärileht\nKui eelmisel nädalal selgus, et Nordica sulgeb uuest aastast kolm regulaarliini, siis nüüdseks on paika pandud ka suvine lennuplaan. Kui lõppenud suvel lendas Nordica Tallinnast otse veel 20 sihtkohta, siis järgmisel suvel piirdub rahvuslik lennufirma vaid 13 sihtkohaga. Juba aasta algusest jäetakse ära lennud Oslosse, Peterburgi ja Amsterdami, kinni on pandud ka Göteborg. Suveks ei avata enam ka liine Hamburgi, Berliini ega Rijekasse. Ka Müncheni liin võetakse plaanidest välja.\n„Sel nädalal oleme jõudnud lennuplaanini, mille kohaselt lendab Nordica suvehooajal Tallinnast 13 sihtkohta, milleks on: Stockholm, Kopenhaagen, Brüssel, Viin, Vilnius, Varssavi, Kiiev, Odessa, Trondheim, Nice, Constanta, Ohrid ja Split,” ütles Ärilehele Nordica liinivõrgu ärijuht Märt Sibrik.\nKui meenutada, mitmesse sihtkohta Nordica lõppenud suvel lendas, siis oli see arv oluliselt suurem. Nordica enda kodulehele möödunud aasta septembri lõpus üles pandud info kohaselt lendas lennufirma 20 sihtkohta, Kaleva Travel väidab aga oma kodulehel, et Nordica lendas 2018. aasta suvel 21 sihtkohta.\nÜhelt poolt väheneb järgmise suve sihtkohtade arv juba nende kolme kahjumliku liini arvelt – Oslo, Peterburi ja Amsterdami –, mille sulgemisest uuel aastal Nordica ise möödunud nädalal teada andis. Ka ei ole järgmise suve lennuplaanis arvestatud senistest suvesihtkohtadest enam ei Hamburgi, Berliini ega Rijekaga. Küll aga leiab need jätkuvalt Nordica kodulehelt.\n„Nagu reedel sai lubatud, siis hakkab Nordica ka eeloleval suvel lisaks regulaarliinidele lendama populaarsematesse hooajalistesse sihtkohtadesse. Nii et hooajaliste sihtkohtade puhul on küsimus olnud selles, kuhu tasub hakata suvel lendama,” selgitas Märt Sibrik. Populaarsematena jäävad siis alles Odessa, Nice, Constanta, Ohrid ja Split.\nRegulaarlendudest ei leia suvisest lennuplaanist enam Tallinna-Müncheni liini, mille lende niigi selle suve lõpust otsustati vähendada. Ühtlasi ei ole ei suviseses ega praeguses otsesihtkohtade plaanis enam Tallinna-Göteborgi liini, mille Nordica eelmisel aastal 28. augustist käivitas, kuid mille sulgemisest ta vahepeal otseselt teada andnud ei ole.\nLiini käivitamisel kinnitas Nordica, et tegemist on regulaarliiniga, lennud toimuvad aastaringselt ja kõrghooajal seitse korda nädalas. Nordica kodulehel saab Göteborgi lendu siiski osta, küll aga mitte enam otsesihtkohana, vaid läbi Varssavi lennates. Sama on näiteks ka Hamburgi lennuga.\nKuivõrd Nordica sulgeb 14. jaanuarist kolm regulaarliini, siis Märt Sibriku sõnul on nende plaanis uus veel ka see, et 13. jaanuarist lisatakse koostöös LOTiga veel üks täiendav sagedus liinile Tallinna-Varssavi. „Tallinnast parimate lennuühenduste tagamiseks,” põhjendas Nordica liinivõrgu ärijuht.\nOslo, Peterburi ja Amsterdami liinide sulgemist põhjendas rahvuslik lennufirma möödunud reedel sellega, et konkurentsiolukord ei soosi nendel liinidel tegevuse jätkamist. Koos sellega teatas Nordica ka 9 töötaja koondamisest.\n„Hoolimata meie põhimõtteliselt ülesandest pakkuda Eestile konkurentsivõimelisi ühendusi, ei tähenda see, et neid peaks pakkuma olukorras, kus see pole majanduslikult mõistlik. Meie eesmärk ei ole saavutada suurimat turuosa Tallinnas ükskõik, mis hinnaga,” põhjendas seda sammu möödunud reedel Ärilehele Nordica praegune juht Hannes Saarpuu.\nNordica alustas tegevust 2015. aasta novembris pärast seda, kui Euroopa Komisjoni otsusest tingitult kuulutati välja Estonian Airi pankrot. Viimase poole aasta jooksul on Nordicast lahkunud mitu juhti, teiste hulgas senine juhatuse esimees Jaan Tamm, finantsjuht Ahto Pärl ja äriarenduse juht Sven Kukemelk.\nNende muutuste taga nähakse Poola lennufirma LOTi survet, kellele kuulub kahe lennufirma ühises ettevõttes Regional Jet 49%-line osalus. Ka lätlaste lennufirma airBalticu juht Martin Gauss on väitnud, et Nordica on LOTi käepikendus, tehes seda, mida poolakad tahavad.


Tagasil��gid on selleks, et p��rata pea �iges suunas. �ige asi l�heb alati libedalt ja �ige asja vastu ei tasu v�idelda, see v�tab vaimuj�u ja kurnab. Nii leiab Katrin Sangla (42), meie esimene meigikunstnik ja kolme poja ema.\nKatriniga on v�ga meeldiv asju ajada ja tema klient olla. Suhtlus sujub kergelt ja vabalt, t�rgete ja t�keteta. Ei teki hetki, mil peaks otsima teemaotsa v�i veeretama viisakusk�simusi, l�hestamaks kurnavat vaikust. Kui vaikusehetk tekibki, siis vaid j�relem�tteks. Temast kumab turvalisust, empaatiat ja rahu. Kui lasta tal meiki teha, siis v�ib sel ajal uinuda nagu l��gastusseansil, sest tema t��vahenditega puudutused on paitavalt udusulelikud ja m�nusad.Katrini enda ilu ja viimistletud meik on ehk nii m�negi meelest, kes teda vaid eemalt vaadelnud, loonud petliku nukukuvandi: peitnud tema soojuse, olemuse ja hoiakud, mis on samav�rd v�luvad nagu ta isegi. Tagasil��gid on selleks, et p��rata pea �iges suunas. �ige asi l�heb alati libedalt ja �ige asja vastu ei tasu v�idelda, see v�tab vaimuj�u ja kurnab. Nii leiab Katrin Sangla (42), meie esimene meigikunstnik ja kolme poja ema. web hosting services top\nTekst: Tiina Lang, fotod: Hindrek Maasik\nKatriniga on v�ga meeldiv asju ajada ja tema klient olla. Suhtlus sujub kergelt ja vabalt, t�rgete ja t�keteta. Ei teki hetki, mil peaks otsima teemaotsa v�i veeretama viisakusk�simusi, l�hestamaks kurnavat vaikust. Kui vaikusehetk tekibki, siis vaid j�relem�tteks. Temast kumab turvalisust, empaatiat ja rahu. Kui lasta tal meiki teha, siis v�ib sel ajal uinuda nagu l��gastusseansil, sest tema t��vahenditega puudutused on paitavalt udusulelikud ja m�nusad.Katrini enda ilu ja viimistletud meik on ehk nii m�negi meelest, kes teda vaid eemalt vaadelnud, loonud petliku nukukuvandi: peitnud tema soojuse, olemuse ja hoiakud, mis on samav�rd v�luvad nagu ta isegi.\nAvaleht > Arhiiv > September 2013 > Iseenda peegelpilt


Et näha rohkem ülilahedaid pilte, klõpsa alloleval lingil 😉\n« Peter Facinelli Jimmy Kimmeli shows Kellan, Ashley ja Nikki saates GMTV »\nteam twilight (10:24:41) :\nÜllataval kombel on Jasper väga mõnus filmis. Vb selle pärast, et varem pole ta nii palju kaasa mänginud, kuid väga mõnus oli… 😀\nKapsas (22:28:37) :\nYeiii, ma lähen 7. juulil oma ühe bestuga Päikesevarjutuse esilinastusele, saime viimased piletid! Yeeee\nteam twilight (19:17:31) :\nTõesti hea film, palju parem kui eelmised kaks. See tõesti kutsub vaatama.\nAga üks asi häirib mind. Treileris oli selline lause Edwardilt:” I`l protect you, nomather what!” (kirjapilt ei pruugi õige olla, kuid selline lause), kuid filmis pole. Kuhu see siis kadus. Filmi järgi tundub nagu see lause oleks öeldud siis, kui Bella ja Edward politsei jaoskonna ees on. Aga kus siis lause on?\nMirjam (21:58:54) :\nMul oleks sama küsimus . Et kuhu see lause siis jäi ?\nJah , filmi järgi oli lause öeldud politsei jaoskonna ees, siis kui ainult Edwardit näitab . Aga lauset pole …\nMind ehmatas algus ka , natukene. See Riley näitamine.\nRosa Luna (22:09:29) :\nVõibolla tuleb hiljem DVD peal… nagu delete scene. Kustutatud tseene on olnud ju varemgi treileris…. Usun, et see tuleb DVD’le….( Ootan nii väga, et juba teisigi kustutatud tseene DVD’lt näha).\nFilm oli tõesti hea….\nHabib . (21:55:14) :\nvaatasin filmi ära … omg, omg, omg … parim 😀 . olen 100 % kindel, et see jääb parimaks filmis Videviku Saagas (a)\nMirjam (23:56:38) :\nJah . Mine tea. Koidukuma on veel tulemas ! Äkki nad üllatavad meid ! 🙂\nAga jah ! Film on väga hea !!!\nMirjam (20:52:56) :\nSee on lihtsalt liiga hea !\nSupper film .


Alustab merekultuuriaasta suvine programm pop-up merekool “Meresõber” - Merekultuuriaasta\nUudised Alustab merekultuuriaasta suvine programm pop-up merekool “Meresõber”\nAlustab merekultuuriaasta suvine programm pop-up merekool “Meresõber”\nMerekultuuriaasta suvine teemalaine tutvustab merega seotud vaba aja veetmise võimalusi. Kolmanda laine peamiseks programmiks on pop-up merekool “Meresõber”, mis annab võimaluse proovida nelja veega seotud spordiala: purjetamine, lohesurf, kajakiga sõitmine ja SUP-lauaga sõitmine. Kokku jõuab Meresõber seitsmesse Eesti suuremasse linna ning tänasest on avatud pop-up kooli eelregistreerimine.\nPop-up merekooli “Meresõber” koordineerib Eesti Jahtklubide Liit ning projektijuhi Indrek Ilvese sõnul on programmi eesmärk anda noortele võimalus saada vahetu kogemus merel käimisest. “Meri pakub väga mitmeid võimalusi sportimiseks ja vaba aja veetmiseks ning meie eesmärk on seda laiemalt tutvustada,” ütles Ilves.\nSelleks on loodud kaks erinevat võimalust: eelregistreerimisega 5-päevane merekool noortele vanuses 8-16 aastat ning õhtuti ja nädalavahetuseti kiirkursus “Esimest korda veele” kõikidele huvilistele. “Viiepäevane merekool annab võimaluse tutvuda erinevate veespordialadega põhjalikumalt, kus iga päev on fookuses üks spordiala ning üldine veeohutus. Õhtuti ja nädalavahetuseti saavad aga SUP-lauaga, lohesurfiga, kajakiga ja purjetamisega tutvuda kõik huvilised vanusest hoolimata,” täpsustas Ilves.\nKõiki meresõpru juhendavad oma-ala professionaalid. Vaneminstruktor Elise Umb on Eesti koondislane purjetamises ning kuulub paadiklassi 470 naiste arvestuses maailma paremikku. Purjetamise instruktor Terje Lepik on purjetamisega tegelenud juba 10 aastat. Ta on kuulunud noorte koondisesse ja toonud võistlustelt koju mitmeid auhinnalisi kohti. Kajakiinstruktor Oskar Jüssi on andnud individuaalseid koolitusi alates 2012. aastast ning alates 2014. aastast annab ta SeaKayak Estonias voolava vee, surfi, gröönipöörete ja süstasõidu baaskoolitusi.\n1.06–12.06 Narva, Joaorg ja Narva veehoidla\n13.06–26.06 Pärnu, Pärnu Jahtklubi\n04.07–17.07 Tallinn, Lennusadam\n18.07–31.07 Tartu, Anne kanalil ja Saadjärve, Jääaja keskus\n22.08–28.08 Lohusalu, jahisadamas\nMeresõbra kursustega kaasneb ka sümboolne osalustasu. 5-päevane kursus maksab 10 eurot inimese kohta ning tunniajane kiirkursus “Esimest korda veele” maksab 5 eurot.\nPop-up merekooli “Meresõber” on ellu kutsunud Kultuuriministeeriumi Merekultuuriaasta 2016. Suurt suvist noortele suunatud projekti veab Eesti Jahtklubide Liit. Meresõbra kohale jõudmist erinevatesse paikadesse toetavad Tartu linn, Narva linn, Pärnu linn, Keila vald, Kuressaare linn ja Haapsalu linn. Oma varustust lubavad kasutada ja proovida SeaKayaking Estonia, Mändjala Surfiklubi ja RS Purjetamiskeskus. Meresõbrale aitab tuule purjedesse puhuda 4 Energia. Pop-up merekool “Meresõber” on jätkuprojekt, mida toetab järgnevatel aastatel EV 100.\nTelefon: 50 52 526


Postituste arv : 153\nLiitus : 05/10/2014\nPealkiri: Calum Herond Esm Okt 06, 2014 9:09 pm\nHüüdnimed: Calum, Caleb.\nVerestaatus: Segavereline (ent ta üritab seda varjata)\nErilised oskused: Vaidlemine, teiste salaja pealtkuulamine, ta on ka paljudes tundides üks parimaid\nIseloom: Caleb on väga ninakas ning talle meeldib kui tal on õigus, vaidlustes soovib ta alati peale jääma (ja tavaliselt nii ongi). Ta on väga julge ning talle meeldib oma nina igale poole vahele toppida.\nKuigi ta võib alguses tunduda ülbe ja ükskõikse võitu tuleb ainult teda tundma õppida. Siis võib ta vahepeal üllatada oma hoolivuse ja lahkusega(kuigi neid hetkeid väga tihti ei tule). Kui ta juhuslikult mingi õeluskoti moodi ei käitu on poiss üldiselt mõtlik vp eemalehoidev ja eelistab et teda ei märgataks.Tavaliselt hulgub ringi inimtühjades kohtades.\nVälimuse kirjeldus : Tal on tumepruunid juuksed (mingis kohs natuke heledamad),tumehallid silmad. Poisi keha on üsna pikk ja lihaseline. ta kannab tavaliselt märkamatuid ja loodusega ühte sulanduvaid (pruune, tumerohekollakaid, musti) riideid, Tal on tatoo seljal (must galligraafiline kiri "If you think I care you're wrong")\nElulugu: Tema isa oli võlur, ema mugu. Vanemad olid tihti kodust ära ja poiss hulkus pm üksinda ringi. Sai ühel päeval kirja sigatüükast. Alguses tema vanemad ei lasknud tal minna kuid kuna poiss oli oma staatusest teadlik ja oli tihti vanemate äraolekutel maagiat harjutanud läks ta siiski. Esimesed aastat olid tal rasked kuna osadele ta ei meeldinud kuna Calum oli oma õpingutega nii palju eespool. Ent siis hakkas ta suurtest rahvamassidest eemale hoidma. Ja nii on see olnud siiani.\nPealkiri: Re: Calum Herond Esm Okt 06, 2014 9:23 pm\nPalun tee omale suhete teema, tahaks su sõber olla.


arvamusliidrite lõuna - teema viimased uudised - PostimeesSoov.eeKV.eeosta.eeTartu PostimeesPärnu PostimeesSakalaVirumaa TeatajaJärva TeatajaValgamaalaneKanal2ReporterKukuMyHitsElmarKavaTänane lehtPostimeesArvamusMajandusMaailmTeadus ja tehnikaKultuurSportTarbijaNaineTervisIlmElu24Kõik loodTänane lehtEestiTallinnTartuTMWSoome 100SetoMaa EluKrimiKoduReisLemmik60+KoomiksPaberlehe PDFLaupäev, 25. märts 2017 |In English |На русском |Saada vihje |Tule tööle |ReklaamPostimeesTänane lehtPostimeesArvamusMajandusMaailmTeadus ja tehnikaKultuurSportTarbijaNaineTervisIlmElu24Kõik loodTänane lehtEestiTallinnTartuTMWSoome 100SetoMaa EluKrimiKoduReisLemmik60+KoomiksPaberlehe PDFPostimees > Teemad | Teavita veastarvamusliidrite lõunaInfoSeotud isikud Mihkel Mutt Richard Villems marju lepajõe Jüri Luik Siim Kallas Kristiina Ehin Seotud kohad Kreeka Euroopa Pärnu Pärnumaa Eesti Viljandiarvamusliidrite lõuna - Viimased uudisedPMRein Veidemann: kuulda võtta kogemust (1)«On tunne, et Eesti ühiskonnas puudub hoiak austada küpsust ja elukogemust. Kogemus on maavara, mida Eestis ei osata veel kaevandada,» ütleb eelmise nädala Kroonika intervjuus kirjanikust kolleeg Jaak Jõerüüt.\n20.03.2017, Rein VeidemannPMHardo Pajula: see, mida nimetame tõejärgseks, on lihtsalt rumaluse pealetung (3)Postimehe arvamusliidrite lõuna «Tõejärgse maailma uudised. Ebajumalate aeg?» külalised Mihkel Mutt, Hardo Pajula, Doris Kareva, Jüri Adams ja Ülle Madise jagavad kuuldud kõnede järel tekkinud mõtteid.\n16.03.2017, PMPMTarmo Soomere: on märkimisväärselt halb, et religioonilugu meil nii marginaalses seisus on (2)Marju Lepajõe tõi väga selgelt esile meie humanitaarteaduste probleemi. Koolitame kõrghariduse esimesel ja natukene ka teisel astmel sotsiaal- ja humainitaarteaduste spetsialiste. Samal ajal puudub meil sisuliselt tipptasemel teadus selles valdkonnas, kommenteeris Eesti Teaduste Akadeemia president Tarmo Soomere Postimehe arvamusliidrite lõunal.\n16.03.2017, PMPMPresident Kersti Kaljulaid: olen alati pidanud tähtsaks, et sõna oleks täpne (9)\nMa olen alati pidanud kohutavalt tähtsaks seda, et sõna oleks täpne ja olnud kohutavalt kurb, kui ma näen kasvõi järgmise päeva ajalehe peegeldustest, et sõna pole olnud piisavalt täpne, et mõte on läinud hulkuma, kommenteeris vabariigi president Kersti Kaljulaid Postimehe arvamusliidrite lõunal peetud kõnede järel.\n16.03.2017, PMPMMaarja Kangro: me ei ole populismi suhtes immuunsed (4)Mind pani mõtlema Jüri Luige väide, justkui oleks Eesti rahvas oma ajaloo, väiksuse ja haridustahte tõttu populismist kuidagi vähem mõjutatav kui teised, kommenteeris kirjanik Maarja Kangro Postimehe arvamusliidrite lõunal. 16.03.2017, PMPMAro Velmet: kui me ei küsi, mida faktid inimesele tähendavad, ei jõua me kuigi kaugele (1)Need olid kaks kontrastset kõnet, millest üks rääkis infotehnoloogia arenguga tõejärgsesse maailma jõudmisest, teine aga näitas, kuidas samasugused protsessid on toimunud juba antiikajal, kommenteeris ajaloolane ja Vikerkaare toimetaja Aro Velmet Postimehe arvamusliidrite lõunal pärast Marju Lepajõe ja Jüri Luige kõnesid.\n16.03.2017, PMPMMarju Lepajõe kõne: Takistused täpsete sõnade leidmise teel (28)See, millega meedia, poliitiline avalikkus ja inimkond laiemalt on praegu hädas, on just üheselt mõtlev inimene, kes ka soovib, et kõik asjad oleksid ühtemoodi, ütles arvamusliidrite lõunal «Tõejärgse maailma uudised. Ebajumalate aeg?» religiooniloolane ja filoloog Marju Lepajõe.\n15.03.2017, Marju Lepajõe, TÜ usuteaduskonna õppejõudPMJüri Luige kõne: Meedia võib olla nagu tuumarelv (4)Ühiskond pole suutnud tehnoloogia arenguga kohaneda. Seda on ajaloos ennegi olnud. Meie väiksus, ajalugu ja kultuuritaust teevad meid populismile vähem vastuvõtlikuks, ütles arvamusliidrite lõunal «Tõejärgse maailma uudised. Ebajumalate aeg?» diplomaat Jüri Luik.\n15.03.2017, Jüri LuikPMGalerii: Postimehe arvamusliidrite lõuna (1)Täna toimub järjekorras juba 17. Postimehe arvamusliidrite lõuna, kus arutletakse kogu ühiskonda puudutavatel teemadel ja antakse üle aasta arvamusliidri tiitel.\n15.03.2017, Helen MihelsonArvamusliidrite lõuna15.03.2017PMOtseülekanne: Marju Lepajõe kõne Postimehe arvamusliidrite lõunal (1)Täna kell 17:30 saab Postimehe veebilehe vahendusel jälgida filoloog Marju Lepajõe kõnet Postimehe arvamusliidrite lõunal, mille teemaks on sel korral «Tõejärgse maailma uudised. Ebajumalate aeg?».\n15.03.2017, PMPMArvamusliidrite lõunajutud: nähtamatutest piiridest ja klähvivatest koertest (9)17 aastat tagasi algatas Postimees traditsiooni kutsuda kokku Eesti arvamusliidrite paremik ja pakkuda neile ühel ajal ja ühes ruumis nii vaimu- kui ka ihutoitu. Põhjust pole keeruline näha: paar aastat varem Tartust Tallinnasse kolinud Postimees tahtis veel enam kinnistada oma positsiooni Eesti suurima ja väärikama päevalehena.\n15.03.2017, Aarne SeppelPMMaarja Kangro: eestlaste suurest surmanuhtluse pooldamisest tuleb rääkida (33)«Tahaksin loota, et need valgustatust ja sallivust väärtustavad seisukohad, mis siin täna kummaski kõnes kõlasid, olid juba suurema osa publiku seisukohtadeks niikuinii,» kommenteeris kirjanik Maarja Kangro Postimehe arvamusliidrite lõunal.\n17.03.2016, Liisa TagelPMEvelin Võigemast: paneme tule põlema ja näitame, et kapis ei ole kolli (88)Meil oleks aeg ühiskonnana täiskasvanuks saada, oma hirmudele vastu vaadata ja võib-olla siis näha, et paljut polegi vaja karta ja samas võime avastada, et kahe silma vahele on jäänud väga palju sellist, millega oleks kiiremas korras tegeleda vaja, rääkis Evelin Võigemast Postimehe arvamusliidrite lõunal.\n17.03.2016, Evelin VõigemastPMJüri Allik: mis on jooksja hirmud Eestis? (8)Professor Jüri Allik pidas tänasel arvamusliidrite lõunal kõne teemal «Miks Eesti koerad on kurjad? Mida me õieti kardame?».\n17.03.2016, Jüri AllikPMRichard Villems: seks, vägivald ja liikide kodustamineNorra Kuningriik otsustas sügisel teha sõjaväeteenistuse naistele kohustuslikuks. Muidugi tuli see otsekohe jutuks ka Eestis. Sõjandust on peetud läbi ja lõhki meeste alaks. Milline tähtsus on sugudel ja soorollidel ning kuidas mõjutab see inimliiki, arutleb geeniteadlane akadeemik Richard Villems.\n11.02.2015, Richard VillemsPMTäismahus: Kristiina Ehini ettekanne Postimehe arvamusliidrite lõunalSoorollid, mida etendame, on pärit väga ammustest aegadest ja kannavad elutervete väärtuste kõrval kahjuks ka hoiakud, mis ei sobi humaansele inimesele, ütles vabakutseline kirjanik Kristiina Ehin eile Postimehe arvamusliidrite lõunal.\n11.02.2015, Kristiina EhinPMHeldur Meerits: arutelu soorollide üle on olnud liiga emotsionaalneEttevõtja Heldur Meerits leiab, et arutelu soorollide üle on olnud seni liiga emotsionaalne.\n10.02.2015, Marti AavikPMMargit Sutrop: Villems ja Ehin esitasid väga ilusad sõnumidTartu ülikooli eetikakeskuse juhataja Margit Sutropi hinnangul edastasid Postimehe arvamusliidrite lõunal esinenud Richard Villems ja Kristiina Ehin väga ilusad sõnumid.\n10.02.2015, Marti AavikPMRaul Rebane: Kristiina Ehini ettekanne oli absoluutne tippKommunikatsioonieksperdi Raul Rebase sõnul oli Richard Villemsi ettekanne Postimehe arvamusliidrite lõunal akadeemiline, aga väga vaimukas, samas oli Kristiina Ehini ettekanne vähemalt tema jaoks Postimehe arvamusliidrite lõunate absoluutne tipp.\n10.02.2015, PMPMLinnar Viik: soorollid on sotsiaalne konstruktsioonIT-asjatundja Linnar Viik märkis Postimehe arvamusliidrite lõunal kõlanud ettekandeid kommenteerides, et tema jaoks on soorollid sotsiaalne konstruktsioon.\n10.02.2015, PMPMKrista Kaer: Noorema põlvkonna jaoks pole soorollid probleemiksKirjastuse Varrak peatoimetaja Krista Kaer märkis Postimehe arvamusliidrite lõuna ettekandeid kommenteerides, et kui vaadata noorema põlvkonna suhtumist soorollidesse, siis need ei ole sugugi enam olulised.\n10.02.2015, Urve EslasPMMerili Nikkolo: Ehin pani mind mõtlemaJärva Teataja peatoimetaja Merili Nikkolo sõnul pani Kristiina Ehini Postimehe arvamusliidrite lõunal peetud ettekanne teda mõtlema asjadele, millel ta igapäevaselt ei mõtle.\n10.02.2015, Neeme KorvPMMart Kivastik: Villems tunneb põhjalikult asjaKirjanik Mart Kivastiku sõnul oli ta Richard Villemsi Postimehe arvamusliidrite lõunal peetud ettekandest siiralt vaimustatud ja oli näha, et ta tunneb asja.\n10.02.2015, Neeme KorvPMGalerii: Postimehe arvamusliidrite lõunaTäna toimus Postimehe arvamusliidrite lõuna, kus kuulutati välja ka aasta arvamusliider.\n10.02.2015, PMPostimehe arvamusliidrite lõuna10.02.2015PPMulgi kapsast Brüsseli kapsaniEndla teatri sammassaalis toimus kuuendat korda Euroopa Parlamendi Eesti esinduse ja Pärnu Postimehe ühine arvamusliidrite pärastlõuna, seekordse tiitel oli ”Mulgi kapsast Brüsseli kapsani“.\n29.11.2014, Kalev VilgatsPMJüri Raidla: aeg teha taas suuri asjuEesti peaks end kokku võtma ning käituma sama suurelt kui 1990. aastate alguses. Virisemiseks ei jätkuks siis enam aega ega jaksu, rääkis Postimehe arvamusliidrite lõunal õigusteadlane Jüri Raidla.\n12.03.2014, Jüri RaidlaPMKadri Liik: austagem «väikese inimese» väärikust1990. aastate alguses võis Nõukogude Liit tankid tänavatele saata, aga võis ka mitte. Palka võis saada, aga võis ka mitte. Palga eest võis saada leiba, võid ja mune, aga võis ka mitte. Määramatusega lepiti stoilise rahuga, isegi reipalt. Praegu tunduvad inimesed murelikumad, kõneles arvamusliidrite lõunal Kadri Liik.\n12.03.2014, Kadri LiikPM+Kadri Liik: austagem «väikese inimese» väärikust\n12.03.2014, Kadri LiikPM+Jüri Raidla: aeg teha taas suuri asju\n12.03.2014, Jüri RaidlaPMArvamusliider Ilmar Raag: minu artiklid sündisid iseendas kahtlemisestAasta arvamusliidriks saanud Ilmar Raagi sõnul sündisid talle tiitli toonud artiklid iseendas kahtlemisest ning kindlasti ei arvestanud ta võimalusega, et ta nende eest mingi tiitli saab.\n11.03.2014, Andres EinmannPMKubits: virisevale inimesele läheb kõnealune asi korda\nSuhtekorraldaja Meelis Kubitsa sõnul tähendab inimese virisemine seda, et talle läheb kõnealune asi talle korda, see tekib temas tundeid ja reaktsiooni.\n11.03.2014, Urve EslasPMTungal: me viriseme seepärast, et meil on lubatud viriseda\n11.03.2014, Urve EslasPMHanso: virin tähendab hädaldamist lahendust pakkumata\nKuressaare sotsiaaldemokraadist linnapea Hannes Hanso hinnangul tähendab virisemine hädaldamist ise lahendusi pakkumata.\n11.03.2014, Neeme KorvPMSimson: piir kriitika ja virisemise vahel sõltub kuulajast\nRiigikogu keskerakondlasest liikme Kadri Simsoni sõnul sõltub piir kriitika ja virisemise vahel eelkõige kuulajast.\n11.03.2014, Neeme KorvPMNestor: ilma virisemata ka ei saa\nRiigikogu sotsiaaldemokraadist liikme Eiki Nestori sõnul ilma virisemata päris ei saa, aga kindlasti on kriitika etem.\n11.03.2014, Marti AavikPMKasekamp: virisemine on osa inimloomusest\nTartu ülikooli Balti poliitika professori Andres Kasekampi sõnul on virisemine on osa inimloomusest ja kui kõik hoiaksid oma mured ainult enda teada, siis poleks see kõige parem ka tervisele.\n11.03.2014, Marti AavikPMTamsar: liiga palju virisemist õõnestab usaldust riigi vastu\n11.03.2014, Marti AavikPMTulviste: väikestes annustes on virisemine mõnikord kasulik\n11.03.2014, Marti AavikPMVideo! Arvamusliidrid vastavad küsimusele: "Miks me viriseme?"\n11.03.2014, Andres EinmannRepViljandis toimus seitsmes arvamusliidrite lõuna07.03.2014, Reporter.eePPInimesed lahkuvad halva suhtumise tõttu\n“Kas sinu jaoks on töötajad kulu või tulu?” küsis personalijuht Sirje Tammiste Pärnu linnapealt Toomas Kivimägilt. “No ikka kulu,” vastas Kivimägi.\n09.11.2013, Teet RoosaarPPInimesed lahkuvad halva suhtumise tõttu\n08.11.2013, Teet RoosaarPärnumaa arvamusliidrite lõuna08.11.2013PPArvamusliidrid arutavad Pärnus töö üle\nTäna toimub Pärnu Endla teatris Pärnu Postimehe eestvõttel Pärnumaa arvamusliidrite lõuna, millel kõne all tööjõu ja palgaga seotud teemad. Kõik huvilised saavad kõneldust osa Pärnu Postimehe veebilehe vahendusel.\n08.11.2013, PPGALERII: Virumaa arvamusliidrite lõuna Vihula mõisas24.05.2013VTVihula mõisas kohtusid Virumaa arvamusliidrid\nAjaleht Virumaa Teataja ja Euroopa Parlamendi Infobüroo Eestis korraldusel toimus Vihula mõisa konverentsisaalis arvamusliidrite lõuna teemal “Murumüts ja Vene karu”.\nEesti-Vene teemadel arutlesid Euroopa Parlamendi liige Kristiina Ojuland, julgeolekuekspert Eerik-Niiles Kross, AQVA Hotel & Spa juht Roman Kusma ja ajakirjanik ning poliitik Juhan Aare.\nArvamusliidrite lõunale kutsutakse kohalikke ettevõtjaid, poliitikuid, avaliku elu tegelasi ja teisi, kelle arvamus läheb üldsusele korda.\n24.05.2013, Eva SamolbergSakArvamusliidrid otsisid palgatõusu lätet\nMiks on Viljandimaa palgad nii madalad ja kuidas neid tõsta? Nendele küsimustele proovisid eile pärimusmuusika keskusesse «Sakala» ja Euroopa Parlamendi korraldatud arvamusliidrite lõunale kogunenud inimesed vastust leida. Või vähemalt vastustele natuke lähemale jõuda.\n05.04.2013, Karl-Eduard SalumäeSakArno Kütt: IKT kolledž Viljandisse\nEttevõtja Arno Kütt pakkus arvamusliidrite lõunal Viljandimaa elu parandamise võimalusena välja luua Viljandisse IKT ehk info- ja kommunikatsioonitehnoloogia kõrgkool.\n04.04.2013, SakalaSakKadri Seeder: hea internetiühendus pole iseenesestmõistetav\nEesti tööandjate keskliidu palgauuringu projektijuht ja kaugtöö eestkõneleja Kadri Seeder jagas arvamusliidrite lõunal oma kogemusi kaugtöö tegemisega ning nentis, et need on kesisemad, kui arvata võiks.\n04.04.2013, SakalaSakMaris Lauri: võimaldagem inimestel õppida\nMajandusanalüütik Maris Lauri kutsus arvamusliidrite lõunal esitatud ettekandes tööandjaid ja riiki üles pakkuma inimestele rohkem võimalusi end õppimise teel täiendada.\n04.04.2013, SakalaSakIndrek Tarand: mis on "tark töö"?\n04.04.2013, SakalaPMPeeter Tulviste: keelakem ennustamine Tartu linnas?\nStatistikat, mis näitab eestlaste väljasuremist, ei saa võtta tõe pähe, rääkis akadeemik Peeter Tulviste Postimehe arvamusliidrite lõunal arutatud eestluse elujõulisuse teema valguses Postimehe arvamusportaalile. 15.03.2013, Alo RaunPMLeelo Tungal: Suur Globalisaator ja Eesti\n09.03.2013, Leelo TungalPMKaarel Kaas: üleilmset keelt ei teki\nGlobaliseerumine tähendab vaid ühtset kultuuriruumi, mitte ühtset kultuuri, leidis Diplomaatia peatoimetaja Kaarel Kaas Postimehe arvamusliidrite lõunal.\n09.03.2013, Kaarel KaasPMKrista Kaer: eestlust suletuna peopesal hoida ei ole võimalik\nElu näitab, et avatud maailm on eestlasele kasulik, mitte kahjulik, leidis tõlkija ja kirjastaja Krista Kaer Postimehe arvamusliidrite lõunal.\n08.03.2013, Krista KaerPMSergei Metlev: eesti keelt räägitakse ju üha enam!\n08.03.2013, Sergei MetlevPMNatalja Kitam: eestluse süda on armastamine, mitte vihkamine\nEestluse süda on oma rahva ja maa armastamine, mitte teiste vihkamine, leidis arengukava «Lõimuv Eesti» koostamise kommunikatsioonijuht Natalja Kitam eilsel Postimehe arvamusliidrite lõunal.\n07.03.2013, Natalja KitamPMMaarja Kangro: Eesti asjast ehk jagagem ja valitsegemKirjanik Maarja Kangro leidis Postimehe arvamusliidrite lõunasöögil peetud ettekandes, et elujõulist kultuuri peab kandma mitte ohustatusetunne ja agooniameeleolu, vaid respekt nende vastu, kes on varem selles kultuuris elanud.\n07.03.2013, Maarja KangroPMHans Väre: ma ei ole nii optimistlik\nPraegused Eestist lahkujad sulanduvad ise maailma, mitte ei sulata maailma Eestisse, ütles ajalehe Sakala peatoimetaja Hans Väre eilsel Postimehe arvamusliidrite lõunal.\n07.03.2013, Hans VärePMKaja Kallas: eestlane – omal maal kuningas, mujal sisserändaja\n07.03.2013, Kaja KallasPMToomas Paul: avatud piiride tõttu küll eestlus ei kao\n07.03.2013, Toomas PaulPMEne-Liis Semper: eesti keelt saab kaotada vaid eestlane ise\n07.03.2013, Ene-Liis SemperPM+Gunnar Okk: eestlus avatud maailmasEesti ja Soome võiks senisest rohkem koos tegutseda – ühisest keeletehnoloogia arendamisest piiriülese infoühiskonnani välja, rääkis Postimehe arvamusliidrite lõunal Põhjamaade Investeerimispanga asepresident Gunnar Okk.\n07.03.2013, Gunnar OkkPMAndrei Hvostov: kirjutan väljasureva rahva väljasurevas keeles\n06.03.2013, Andrei HvostovPPMillega meie eurosaadikud tegelevad?\nEuroopa Parlamendi praegune koosseis valiti 2009. aastal, järgmised valimised leiavad aset 2014. Sageli heidetakse valitutele ette, et nad juskui kaovad Euroopasse ära ja neist ei kuule sugugi nii sageli kui riigikogu liikmeist.\n27.11.2012, Kaupo MeielPPIndrek Teder: Isahane munetud munad\nEnne, kui puudutan laia ja pretensioonikat teemat, kellel on õigus, alustaksin järgnevalt. Selleks, et öelda, kellel mingil konkreetsel juhul on õigus, tuleb seda õigust või mitteõigust kaaluda objektiivse õiguse kaalul. Tõenäoliselt eeldame, et objektiivne õigus on nagu taadeldud kaalud, usaldusväärne ja kindel mõõteriist.\n27.11.2012, Indrek TederPPEdgar Savisaar: Alternatiivne poliitika on olemas ja tulemas\nAjakirjanik Vilja Kiisler kirjutas 6. novembri Äripäevas sotsiaaldemokraatide erakorraliste valimiste ettepanekut uputades õigusega: ”Uut poliitilist jõudu, mida pikisilmi oodatakse, ei paista kusagilt. On aktiivsed inimesed, kes on võimelised oma pahameelt väljendama meeleavalduste korraldamisega. On nn mittepoliitilised poliitikud, kes ajavad vaikselt oma asja, aga ei hakka süsteemi sisenemisega käsi määrima. On arvamusliidrid, kes räägivad asjast, aga ise poliitikasse ei lähe.“\n27.11.2012, Edgar SavisaarPPAstrid Hindriks: Kaalukaim on vabakondade ühine sõnum\nMul oli au olla kutsutud Pärnumaa arvamusliidrite lõunale teemal “Kellel on õigus?”. Üks esinejatest oli Tallinna linnapea, Keskerakonna esimees Edgar Savisaar. Oma sõnavõtus sarjas ta vabaühendusi, mul läks veri keema ja asusin sõnastama vastulauset, mõttes mõlkumas Venemaa president Vladimir Putin, kes lähinädalatel sama tegi.\n27.11.2012, Astrid HindriksPPKellel oli õigus?\nPärnumaa arvamusliidrite lõuna sai Pärnu Postimehe ja Euroopa Parlamendi infobüroo Eestis eestvedamisel tänavu teoks neljandat korda ja teema oli seekord “Kellel on õigus?”.\n27.11.2012, Kaupo MeielPPKaalukaim on vabakondade ühine sõnum\n24.11.2012, Astrid HindriksPPValter Parve: Küsitud ja küsimata küsimused\nReedesel kohtumisel arvamusliidritega anti võimalus neilt nõu küsida ja muidugi oli see suurepärane võimalus oma uudishimu rahuldada, sest väga harva on juhust sedavõrd silmapaistvaid persoone silmast silma kohata.\n21.11.2012, Valter ParvePPKüsitud ja küsimata küsimused\n20.11.2012, Valter ParvePPHea otsusega pole keegi rahul\nEilsel Pärnumaa arvamusliidrite lõunasöögil tõdeti, et hea kompromissiga pole keegi täielikult rahul, Keskerakonna liider Edgar Savisaar pidi terviserikke tõttu esinemise katkestama.\n17.11.2012, Teet RoosaarPPHea otsusega pole keegi rahul\n17.11.2012, Teet RoosaarPPGalerii: Pärnumaa arvamusliidrite lõuna\nTäna toimus Endla teatris traditsiooniline Pärnumaa arvamusliidrite lõuna, millel esinesid Euroopa Parlamendi saadik Tunne Kelam, Tallinna linnapea Edgar Savisaar, õiguskantsler Indrek Teder ja psühholoog ning sportliku vabavõitluse võitleja Jorgen Matsi.\n16.11.2012, Eno-Gerrit LinkPPEdgar Savisaart tabas arvamusliidrite lõunal terviserike\nKeskerakonna esimeest Edgar Savisaart tabas täna Endla teatris Pärnu Postimehe ja Euroopa Parlamendi Eesti infobüroo korraldatud Pärnumaa arvamusliidrite lõunal kerge terviserike, praeguseks on temaga kõik korras.\n16.11.2012, Eno-Gerrit LinkPPPärnumaa arvamusliidrite lõuna, 2. osa\nTäna toimub Pärnu teatris Endla järjekordne Pärnumaa arvamusliidrite lõuna teemal "Kellel on õigus?“, millest Pärnu Postimees teeb oma veebiväljaandes otseülekande.\nArvamusliidrite lõuna teises osas kõnelevad õiguskantsler Indrek Teder ja psühholoog, MMA (sportlik vabavõitlus) võitleja Jorgen Matsi.\n16.11.2012, Raido KeskkülaPPArvamusliidrid arutlevad õiguse üle\nTäna toimub Endla teatris Pärnumaa arvamusliidrite lõuna, igasügisene väikekonverents, millel seekord esinevad Euroopa parlamendi saadik Tunne Kelam, Tallinna linnapea Edgar Savisaar, õiguskantsler Indrek Teder ja psühholoog, MMA võitleja Jorgen Matsi.\n16.11.2012, PPSakLihtne aeg on turismis möödas\nPoolsada tarmukat inimest arutlesid eile pärimusmuusika aidas «Sakala» arvamusliidrite lõunal selle üle, kas Viljandimaa jääbki Euroopa avastamata aardeks või leidub siiski võimalusi siia rohkem turiste meelitada.\n31.03.2012, Liisi SeilSakTõnu Aavasalu: heast toidust ja majutuskohast ei piisa\nArvamusliidrite lõuna viimane esineja, Suure-Jaani vallavanem ja Vanaõue puhkekeskuse omanik Tõnu Aavasalu ütles, et turisminduse tihenenud konkurentsis tuleb suuta teistest eristuda ning pakkuda klientidele palju erisuguseid tegevusvõimalusi.\n30.03.2012, SakalaSakKristiina Ehin: mis paneks Viljandi legendi käima?\n30.03.2012, SakalaSakElina Aro: Eesti on kaotanud oma uudisväärtuse\nArvamusliidrite lõunasöögil teisena kõnelnud meistergiid Elina Aro tõi välja, et Eesti ja Soome hinnad on jõudnud peaaegu ühele tasemele, mistõttu ei saa me endale enam turistide suhtes ebaviisakat käitumist lubada.\n30.03.2012, SakalaSakSavisaar-Toomast: linnadevahelist transporti tuleb parandada\nKeskpäeval alanud "Sakala" arvamusliidrite lõunasöögi avaesineja, Euroopa Parlamendi liige Vilja Savisaar-Toomast ütles, et kuna Viljandimaal pole lihtne üle Pärnu kavandatava Rail Baltica hüvedest osa saada, tuleb senisest enam mõelda linnadevahelise transpordiühenduse parandamisele.\n30.03.2012, SakalaPMSiim Kallas: üksindus pole lahendus, see on probleemKui pole selget otsuste tegemise korda, kui pole tõhusat otsuste täitmist, variseb ka demokraatia. Riik seepärast veel ei kao, aga demokraatia asendub poliitbüroolise või vapsliku juhtimisega, ütles Euroopa Komisjoni asepresident Siim Kallas.\n31.01.2012, Siim KallasPMIivi Anna Masso: kas Euroopa on lagunemas?Eesti teekonda Euroopasse ei maksa alahinnata. Kui jälle peoks läheb, oleme juba kohal. Eurooplaseks saada pole kunagi liiga hilja. Ja Euroopa oma seniste ideaalidega ei kao kuhugi, ütles politoloog Iivi Anna Masso.\n31.01.2012, Iivi Anna MassoPMMarju Lauristin: ELis on liiga palju bürokraatiakultust\n31.01.2012, Marju LauristinPMVeiko Spolitis: EL võiks olla üks kolmest võimukeskusest\n31.01.2012, Veiko SpolitisPMAbdul Turay: kaheharuline Euroopa\n31.01.2012, Abdul TurayPMSergei Metlev: EL jäägu maailma demokraatia bastioniks\n31.01.2012, Sergei MetlevPMJarmo Mäkelä: Euroopa rahvusvaheline tähtsus ei saa olema märkimisväärselt suurem praegusest\n31.01.2012, Jarmo MäkeläPMJelena Skulskaja: oluline on see, mis püsib muutumatuna\n31.01.2012, Jelena SkulskajaPMErkki Bahovski: ELi riigid peavad suutma omavahel kokku leppida\n31.01.2012, Erkki BahovskiPMSiiri Oviir: kümne aasta pärast oleme tõusul\n31.01.2012, Siiri OviirPMMartin Ehala: kapseldumine oleks kõige hullem\n31.01.2012, Martin EhalaPMMihkel Mutt: kas rohutirts võiks midagi sipelgalt üle võtta? Euroliidu ajutisi tagasilööke ei tuleks üle tähtsustada, vaid ausalt vigu tunnistada ja neid julgelt parandada, tõdeb kirjanik ja kolumnist Mihkel Mutt.\n31.01.2012, Mihkel MuttPM+Arvamusliider Edward Lucas: see on mu esimene auhind!\nPostimehelt sai tänavu aasta arvamusliidri tiitli ajakirja The Economist ajakirjanik Edward Lucas. Postimehe vastutava peatoimetaja Anvar Samosti sõnul langes liisk Lucase kasuks peamiselt kahel põhjusel. «Ta on üks inimene, kes on aidanud Eestit maailmas nähtavamaks teha. Samuti loeb tema arvamusi hoolega Eesti otsustajate ringkond, nendel on Eestis väga selge mõju,» põhjendas Samost.\n31.01.2012, Alo RaunPM+Milline on EL kümne aasta pärast?\n31.01.2012, PMPM+Mihkel Mutt: kas rohutirts võiks midagi sipelgalt üle võtta? Euroliidu ajutisi tagasilööke ei tuleks üle tähtsustada, vaid ausalt vigu tunnistada ja neid julgelt parandada, tõdeb kirjanik ja kolumnist Mihkel Mutt.\n31.01.2012, Mihkel MuttPM+Siim Kallas: üksindus pole lahendus, see on probleem\nKui pole selget otsuste tegemise korda, kui pole tõhusat otsuste täitmist, variseb ka demokraatia. Riik seepärast veel ei kao, aga demokraatia asendub poliitbüroolise või vapsliku juhtimisega, ütles Euroopa Komisjoni asepresident Siim Kallas. 31.01.2012, Siim KallasPM+Iivi Anna Masso: kas Euroopa on lagunemas?\nEesti teekonda Euroopasse ei maksa alahinnata. Kui jälle peoks läheb, oleme juba kohal. Eurooplaseks saada pole kunagi liiga hilja. Ja Euroopa oma seniste ideaalidega ei kao kuhugi, ütles politoloog Iivi Anna Masso. 31.01.2012, Iivi Anna MassoPMMasso: meid eristab heast eurooplasest vähene austus\nPolitoloog Iivi Anna Masso rääkis tänasel Postimehe arvamusliidrite lõunal Tallinnas Olümpia hotellis, et Eestis on hea euroopluseni veel arenguruumi – peamiselt inimliku austuse nappuse tõttu.\n30.01.2012, Alo RaunPMEdward Lucas: Eestist saadud tunnustus on mulle esimene\n30.01.2012, Alo RaunPMSuur galerii: Postimehe arvamusliidrite lõuna 2012\n30. jaanuaril 2012 toimus Tallinnas traditsiooniline arvamusliidrite lõuna, kus sel aastal esinesid Mihkel Mutt, Iivi Anna Masso ja Siim Kallas.\n30.01.2012, Raul SulbiPostimehe arvamusliidrite lõuna 201230.01.2012PMSiim Kallast häirib «vanade eurooplaste» ülbus\nEurovolinik Siim Kallase hinnangul on mitmed «vanad eurooplased» sageli liiga ülbed, et tunnustada teiste riikide olulisi töövõite, mis neile endalegi silmad ette annavad.\n30.01.2012, Alo RaunPMPostimees kuulutas aasta arvamusliidriks Edward Lucase\nPostimees tunnustas täna ajakirja The Economist ajakirjanikku Edward Lucast Johann Voldemar Jannseni kujuga, mis traditsiooniliselt antakse inimesele, kelle roll Eesti ajakirjanduses ja ühiskonnas on Jannseni saavutuste kõrgusel.\n30.01.2012, Alo RaunPMMutt: Eesti omariiklust säilitab eliidi soov ise valitseda\n30.01.2012, Alo RaunPPPärnumaa arvamusliidrite lõuna keskendus tänavu transpordile ja liikumisele\nEuroopa Parlamendi infobüroo Eestis ja Pärnu Postimees korraldasid Pärnumaa arvamusliidrite lõuna tänavu kolmandat korda ja jutuks tulid nii Euroopat, Eestit kui Pärnut puudutavad teemad, sedakorda rõhuga liikumisel ja transpordil.\n21.10.2011, PPPPTartu põhimõtted elukeskkonna arendamisel\nJärgnevalt annaksin ülevaate Tartu linna põhimõtetest elukeskkonna ja linnaga seotud transpordiühenduste arendamisel, analüüsiksin Tartu seotust Eesti riigiga tervikuna ja selgitaksin, milliseid muutusi näeme kõnealuses valdkonnas 10-20 aasta jooksul.\n21.10.2011, Urmas KruusePPRail Baltic on uus, mitte parandatud vana raudtee\nVäga paljud inimesed ei tea siiamaani, et peale Eesti Raudtee tegutsevad Eestis reisivedajad Edelaraudtee ja Elektriraudtee. Inimesed helistavad sageli Eesti Raudteele, kui neil reisirongiliikluse teemal mõni küsimus tekib.\n21.10.2011, Kaido SimmermannPPRail Balticul on mõtet siis, kui raudtee läbib Pärnut\nOleme astunud edasi hästi väikse sammu seoses Rail Balticuga. Kolme riigi valitsuse ja Euroopa Komisjoni ühistööna on valminud mahukad uuringud, mis on avalikkusele kättesaadavad. Oleme jõudnud faasi, kus sõna otseses mõttes tuleb läbi närida reaalsetest majanduslikest, sotsiaalsetest ja paljudest muudest probleemidest, et aru saada selle projekti tõenäolisusest.\n21.10.2011, Juhan PartsPPEuroopa transpordipoliitika arengusuunad\nEuroopa vaevleb majandusraskustes ja otsib lahendusi euro usaldatavust kõigutavale finantskriisile. Euroopa transpordisektorgi on jõudnud teelahkmele. Vanad probleemid on endiselt lahendamata, kuid uued juba esile kerkinud.\n21.10.2011, Vilja Savisaar-ToomastPPPärnumaa arvamusliidrite lõuna keskendus tänavu transpordile ja liikumisele\n21.10.2011, Vilja Savisaar-ToomastPPJuhan Parts palus segaduste eest Ehitajate teel pärnakatelt vabandust\nMajandus- ja kommunikatsiooniminister Juhan Parts edastas eile Endla teatri sammassaalis Pärnumaa arvamusliidrite ärilõunal oma vabanduse kõigile pärnakatele, kelle elu on häirinud segadused Pärnu ümbersõidu ehitusel.\n08.10.2011, Peeter RaidlaPPJuhan Parts palus segaduste eest Ehitajate teel pärnakatelt vabandust\n08.10.2011, Peeter RaidlaPPPärnumaa arvamusliidrite lõuna, 2. osa\nTäna toimub Pärnu teatris Endla järjekordne Pärnumaa arvamusliidrite lõuna teemal "Siia ja siit“, millest Pärnu Postimees teeb oma veebiväljaandes otseülekande.\nArvamusliidrite lõuna teises osas kõnelevad Eesti Raudtee juhatuse esimees Kaido Simmermann ja Tartu linnapea Urmas Kruuse.\n07.10.2011, Raido KeskkülaPPArvamusliidrid arutavad teede ja liikumise üle\nTäna toimub Endla teatri sammassaalis kolmandat korda Pärnumaa arvamusliidrite lõuna, millel seekord võetakse arutluse alla teed, transport, Rail Baltic, samuti see, mida Pärnu Tartult õppida võiks.\n07.10.2011, PPPPArvamusliidrid arutavad teede ja liikumise üle\n07.10.2011, PPVTArvamusliidrite lõunal arutletakse Virumaa ühinemise üle\nAjaleht Virumaa Teataja ja Euroopa Parlamendi Infobüroo Eestis korraldavad 3. juunil Rakvere restoranis Villa Theresa Virumaa arvamusliidrite lõuna teemal “Mitut Virumaad on Eestile vaja?”, kus arutletakse Ida- ja Lääne-Virumaa ühinemise võimalikkuse üle.\n25.05.2011, Virumaa TeatajaE24Korobeinik: pensionisambad algsel kujul püsima ei jää\nRate’i looja (Reformierakond) Andrei Korobeinik arvas vanadust käsitleval Postimehe arvamusliidrite lõunal, et pensionisammastega üles ehitatud süsteem ilmselt päris algselt kavandatud kujul püsima ei jää. 03.02.2011, Merike TammPMTiia Penjam: vanus ei lisa automaatselt väärikust Õpetajate Lehe peatoimetaja Tiia Penjam märkis Postimehe arvamusliidrite lõunal, et väärikust ei peaks ainult vanusega siduma, sest vanus ei lisa automaatselt väärikust. 03.02.2011, Merike TammPMLobjakas: mis on saanud noorusega uhkustavast riigist?\nKolumnist Ahto Lobjakas märkis Postimehe arvamusliidrite lõunal «Kuidas vanadus üle elada?», et Eestis näib koorekiht olevat unustanud värske vere maitse. 03.02.2011, Merike TammE24Sandor Liive: kogemuse side vanusega on ilmselge\nEesti Energia juht Sandor Liive ütles Postimehe arvamusliidrite lõunal, et mida vanem inimene, seda enam kogemus loeb, seetõttu on näiteks nende organisatsioonis töötajate keskmine vanus üsna kõrge.\n03.02.2011, Merike TammPMMihkel Raud: mida vanem, seda usaldusväärsem\nMuusik Mihkel Raud märkis Postimehe arvamusliidrite lõunal, et teda kummastab Eestis valitsenud noortekultus, sest tema arvates mida vanem on inimene, seda targem ta on. 03.02.2011, Merike TammPMÜlle Madise: kuidas olla, kui vanadus võtab võimust? Loodetavasti on Eesti riigi tulipäine teine noorus läbi. Oleks ju parasjagu piinlik, kui ise üle 90, aga kombed ikka nagu poisikesel, kirjutab TTÜ avaliku õiguse professor Ülle Madise.\n02.02.2011, Ülle MadisePMEnn Vetemaa: noortele võib kuuluda tulevik, kuid olevik kuulub vanadele!Kirjanik Enn Vetemaa nendib, et teatud vanusepiiri ületanul on teatud eelised: näiteks ei pea ta enam osalema metsikus võitluses mingi olemuselt vaieldava edetabelikoha pärast.\n02.02.2011, Enn VetemaaPMVeskimägi: pensioni tuleb koguda ise ja juba noorena\n01.02.2011, Alo RaunPMKõusaar: usk aitab kauem elada\nKirjanik Kadri Kõusaar soovitas kauem elada soovijatel rabelemise asemel ellu eetilisemalt ja austavamalt suhtuda, näiteks usule toetudes.\n01.02.2011, Alo RaunPMErgma: mõttelt vanad noored masendavad\nTänasel Postimehe arvamusliidrite lõunal osalenud riigikogu esimehe Ene Ergma sõnul on vanadus kinni mõtlemises – mõni on eakalt noor, teine aga varakult vana.\n01.02.2011, Alo RaunPMVetemaa ründas kehvi, kuid kalleid vanadekodusid\n01.02.2011, Alo RaunPMAasta arvamusliider - Andres Arrak\nPostimees nimetas tänavusel arvamusliidrite lõunal aasta arvamusliidriks majandusteadlase Andres Arraku.\n01.02.2011, Merike TammPPGalerii: Pärnumaa arvamusliidrite lõuna\nPärnus Endla teatris toimus täna teine Pärnumaa arvamusliidrite lõuna teemal "Euroopa ja Eesti 2020 Pärnule ja Pärnumaale. Võimalused ja väljavaated".\n12.11.2010, Eno-Gerrit LinkPPPärnumaa arvamusliidrite lõuna, 2. osa\nPärnumaa arvamusliidrite lõuna jätkub paneeldiskussiooniga teemal "Pärnumaa võimalused ja väljavaated".\nOsalevad ettevõtjad Rein Kilk ja Enn Rand, sotsiaaltööõppejõud Valter Parve ja Endla teatri direktor Ain Roost. Diskussiooni ohjavad Kalev Vilgats ja Kaupo Meiel Pärnu Postimehest.\n12.11.2010, Anniki LeppikPPPärnumaa arvamusliidrite lõuna. 1. osa Täna toimub Pärnu teatris Endla teine Pärnumaa arvamusliidrite lõuna teemal "Euroopa ja Eesti 2020 Pärnule ja Pärnumaale. Võimalused ja väljavaated", millest Pärnu Postimees teeb oma veebiväljaandes otseülekande.\nArvamusliidrite lõuna peakõnelejad on europarlamendi saadik Ivari Padar ja kaitseminister Jaak Aaviksoo. Külalistena osalevad üritusel maakonna ettevõtjad, omavalitsustegelased, kultuuriinimesed ja teised, kelle tegemised Pärnumaale näo annavad. Padari ja Aaviksoo ettekannete kõrval on kolmetunnise ürituse kavas vaba arutelu Pärnumaa arengu teemadel ja Pärnu uue esindusmeene kontseptsiooni esitlus.\nArvamusliidrite lõuna korraldavad Euroopa Parlamendi Eesti infobüroo ja Pärnu Postimees.\n12.11.2010, Anniki LeppikVTTaavi Rõivas euroga seoses hinnatõusu ei usu\nVirumaa Teataja ja Euroopa Parlamendi Eesti infobüroo korraldatud arvamusliidrite lõunal üles astunud riigikogu rahanduskomisjoni esimees Taavi Rõivas kinnitas, et euro olukord pole nii dramaatiline, kuid muret teeb, et mõned riigid ei pea mõistlikuks, et kui tulud kukuvad, tuleb ka kulusid kärpida.\n24.05.2010, Virumaa TeatajaVTMeelis Annus: investeeringud tuleb läbi mõelda\nVirumaa Teataja ja Euroopa Parlamendi Eesti infobüroo korraldatud arvamusliidrite lõunal üles astunud Swedbanki põllumajandussektori juht Meelis Annus lükkas ümber arvamuse, et pank põllumehele appi tulema ei kipu.\n24.05.2010, Virumaa TeatajaVTUrmas Laht: euro toob kindlasti kaasa hinnatõusu\nVirumaa Teataja ja Euroopa Parlamendi Eesti infobüroo korraldatud arvamusliidrite lõunal “Kas eurost saab sõnnik meie (põllu)majandusele?” esinenud Lääne-Virumaa ettevõtja Urmas Laht arvas, et põllumajanduse tulevik sõltub euro tugevusest.\n24.05.2010, Virumaa TeatajaVTIvari Padar: põllumeestel puudub kindlustunne Virumaa Teataja ja Euroopa Parlamendi Eesti infobüroo korraldatud arvamusliidrite lõunal “Kas eurost saab sõnnik meie (põllu)majandusele?” esimesena üles astunud europarlamendi liige Ivari Padar arvas, et Eesti on euro nimel teinud õigeid asju ning kärped on end õigustanud.\n„Ükskõik, kuidas sa kaalud ja arvad, Eestil on mõistlik eurotsooniga liituda,“ ütles ta.\n24.05.2010, Virumaa TeatajaSakJuhtkiri: Ausa popsina«Sakala» arvamusliidrite lõunal arutleti selle üle, kuhu on maetud Euroopa rahapada. Paratamatult tuli seda teha majanduskriisi valguses, milles oleme hakanud oma seniseid seisukohti ümber hindama. Meeleolu kiskus vahetevahel apokalüptiliseks, ent oli siiski pigem lõbusalt eneseirooniline kui kurb. Liiatigi koorus ettekannetest välja küll vastandlikke, ent positiivseid vaatenurki. 31.03.2010, SakalaSakTegusad inimesed vaagisid euroraha võimalusiTeisipäeval Viljandimaa arvamusliidrite lõunal osalenud inimesed said ülevaate sellest, millist kasu Eesti eurotoetustest lõikab, kuid kuulsid ka sünget prognoosi toetuste kahanemise ja majanduskriisi süvenemise kohta.31.03.2010, Liisi SeilPMIndrek Teder: poliitilist kultuuri tuleb väetada tõesõnumiga Igasuguse kultuuri väetamine peaks algama sellest, et vaatame asju avali pilgul ja nimetame neid õigete nimedega, tõdeb õiguskantsler Indrek Teder.\n27.01.2010, Iivi Anna MassoPMAasta arvamusliider – David VseviovPostimees nimetas tänasel arvamusliidrite lõunal ka traditsioonilise aasta arvamusliidri, tiitel ja Johann Voldemar Jannseni kuju läks seekord ajaloolane David Vseviovile.26.01.2010, Mirjam MäekiviPPArvamusliidrite lõuna jõuab raadioeetrisseÜlehomme toimub Pärnus Endla teatris Pärnumaa arvamusliidrite lõuna "Jalad põhjas? Jalad põhjas!", millel kõneks tulevatest teemadest annab ülevaate Vikerraadio.04.11.2009, VTPaneelidiskussioonil räägiti väärtushinnangute muutumisestRakveres Virumaa Teataja ja Euroopa Parlamendi Eesti infobüroo korraldatud arvamusliidrite lõunal "Mida kriisist õppida?" peetud paneeldiskussiooni teemaks oli „Kuidas ja kas on kriis mõjutanud väärtushinnanguid?".17.04.2009, Andres PulverVTOleg Gross usub devalveerimise positiivsesse mõjusse Rakveres Virumaa Teataja ja Euroopa Parlamendi Eesti infobüroo korraldatud arvamusliidrite lõunal "Mida kriisist õppida?" esinenud ettevõtja Oleg Grossi hinnangul ei ole tarbimisele õhutamine õige. 17.04.2009, Andres PulverVTKatrin Saks: Peame olema ettevõtlikumadVirumaa Teataja ja Euroopa Parlamendi Eesti infobüroo korraldatud arvamusliidrite lõunal "Mida kriisist õppida?" esimesena üles astunud europarlamendi liige Katrin Saks arvas, et õiged õppetunnid tulevad alles siis, kui kriis on möödas. "Viimased numbrid Euroopa Liidu kohta näitavad seda, et majandus langeb 5% ja aasta lõpuks on ELis 25 miljonit töötut," lausus Saks.Samas uskus ta, et midagi võime juba olla kriisist õppinud. "Kui laiemalt vaadata, ei ole tegemist ainult majanduskriisiga. Langevad kokku majandus- ja finantskriis, energiakriis, toiduainete puudus maailmas. Ehk peame loobuma ohjeldamatult tarbivast eluviisist ja pöörduma säästlikuma tarbimise suunas."Katrin Saks arvas, et eestlased on äärmiselt leplik rahvas. "Suhkrutrahvid läksid maksma suurusjärgus sama palju kui kõigi poolt armastatud Kumu. Ma imestan, et keegi tänavale pole tulnud," sõnas ta.Saksa hinnangul peaks riik sekkuma SMS-laenudega seonduvasse ja asja tõsiselt reguleerima. "Kas tasub ikka riigil pealt vaadata, kui nii suur osa elanikkonnast nii ebamõistlikult käitub?" küsis ta.Saks oli siiski lootusrikas ja kasutas olukorra hindamiseks Oscar Wilde'i sõnu: „Kõik oleme rentslis, aga vaatame tähtede poole."Kui meil oma raha ei ole, on maksimaalselt oluline, et kasutaksime ära ELi abiraha, arvas europarlamendi saadik.Koolitades noori inimesi, tuleks mõelda, kuidas koolitada neid nii, et nad annaksid tulevikus tööd iseendale ja ka teistele. "Me armastame mõelda, et olema kohutavalt ettevõtlikud, aga Euroopa keskmisega võrreldes on meil arenguruumi veel küll," lausus ta.Üks valdkond, mida EL toetab, on energiatõhusus. Eesti väikeettevõtetest on seda toetust kasutanud vaid 16%."Erinevate riikide stiimulpakette lapates jäi ikka silma riigi tugi energiatõhususe programmidele. See on kulutus, mis toob tulevikus kindlasti tagasi. Eesti saaks selles vallas väga palju ära teha," rääkis Katrin Saks.17.04.2009, Andres PulverPMDoris Kareva: keset keeristInimese elu võib võrrelda paadiga, mille ta varases nooruses endale ehitab ja edaspidi seda üha täiustab või vajadusel parandab. Aega aga jõega, mis seda kannab – kord laisalt voogav, kord rahutult kärestikuline, sula aegu ületulvav ja põua ajal madalaks kuivav. Kriisiaeg sarnaneb keeriskosega, mil juhitamatu force majeur haarab inimese täiesti oma võimusse.\n18.02.2009, Doris KarevaPMAndrus Ansip: usk tervesse mõistusse – pöörakem kriis enda kasuksKui Postimees palus mul tulla tänasele arvamusliidrite lõunasöögile rääkima, ütles mõistus selgelt: ei ole mõistlik seal esineda! Essee formaadis ettekanne ei ole mu tugevaim külg. Aga ikkagi andsin järele. Ei saanud ära öelda. Andsin tunnetele järele, mis muud.\n18.02.2009, Andrus AnsipPMJaak Aaviksoo: vastutus vabaduse piiride eestHead kuulajad, nagu meile saadetud kutsetel kirjas, oleme kutsutud mõtlema teemal «Kui ohtlik on vabadus?». Seega oleme vaikimisi justkui sunnitud leppima vabaduse ohtlikkusega ning minult oodatakse eelkõige arvamuse avaldamist ohtlikkuse määra suhtes. Enamgi veel, Eesti Vabariigi kaitseministrina ei ole mõeldav, et ma selle ohu peletamiseks ka sobivat rohtu ei pakuks  loomulikult vastavuses asjakohase ohuhinnanguga. Äärmisel juhul seega sõjaseisukorra väljakuulutamise, isikuvabaduste piiramise ja muu sinna juurde kuuluvaga.\n03.04.2008, Jaak AaviksooPMIngo Normet: vabadus on vabadus mitte öeldaMa ei jõua kogu aeg millegi poolt või vastu olla. Ma ei suuda igas asjas välja kujundada oma seisukohta.\n03.04.2008, Ingo NormetPMKersti Kaljulaid: Kui kauaks veel eesti meest?Töö on eesti mehe põhiline paradigma. Tee tööd, siis tuleb ka armastus. Eesti mees on töökas, tööalase tunnustuseta jääb ta kängu.\n13.01.2007, Kersti KaljulaidPMToomas Hendrik Ilves: Eesti teeviidad otsustajate EuroopasseViimase poole aasta jooksul on Euroopa arvamusliidrid avaldanud terve laviini artikleid, milles kurdetakse, kui viletsad, tagurlikud, saamatud ja ebaeuroopalikud on need riigid, mis ühinesid Euroopa Liiduga 2004. aastal.\n11.01.2007, Toomas Hendrik IlvesPMPerekond  mineviku koorem või tuleviku võimalus? Dagmar Kutsar kirjeldab perekonnamudeli muutumist viimase neljakümne aasta jooksul  kas ühiskond suudab hakkama saada oma üha individualistlikumaks muutuvate liikmetega?\n01.03.2005, Dagmar KutsarPMLasteta maailma tragöödia Siim Kallase arvates on läänemaailmal islamist palju õppida. Moodsas üksikute inimeste ühiskonnas oleme hakanud igatsema kestvate väärtuste, perekonna järele.\n19.02.2005, Siim KallasPMEssee: Euroopa Liit  kuidas edasi?Lennart Meri on veendunud, et kui meil pole midagi kaasa võtta, pihustub Eesti Euroopa Liidus pärast 1. maid 2004 küllalt ruttu.\n04.10.2003, Lennart MeriPMMart Saarma: rohkem konkurentsiEestil on tõepoolest rahvusvaheliselt eduka riigi maine. Olen seda isegi kogenud. On rõõm tõdeda, et mitmel alal, näiteks geenitehnoloogias ja informaatikas, oleme olnud väga aktiivsed ja kohati väga edukad.\n03.10.2003, Mart SaarmaPMEssee: Kas Euroopa Liidus tohib köhida?Mihkel Mutt on mees nagu orkester: kirjanik ja toimetaja, ajakirjanik ja kriitik, kirjastaja ja ühiskonnategelane. Mutt on oma vormilt iroonilistes, sisult murelikes artiklites ning esseedes enam kui kümnendi lausa nädalast nädalasse jälginud ja mõjutanud Eesti arenguid. Arvamusliidrite lõuna: Kas euroliidus tohib köhida?\n17.01.2003, Mihkel MuttPMAkadeemik Ene Ergma: Euroopa Liit on meie ainus reaalne võimalusEt oleks selge minu enda positsioon ELi suhtes, meenutan üheksakümnendate aastate keskpaika, kui Tartu Ülikooli professorite klubis esinenud maestro Eri Klas ütles umbes nii: «Milleks meile uus liit, alles saime vanast lahti.»\n16.01.2003, Ene Ergma Telli Postimehe paberleht siitKuuluta Postimehe paberlehesLIITU POSTIMEHE UUDISKIRJAGAja ole kursis huvipakkuvate uudistega!LIITUE-posti aadressKalenderSudokuRistsõnaPäevakavaJust nüüd25MärtsVõrkpalli otsepilt: TTÜ võõrustab veerandfinaali korduskohtumises tugevat Pärnut>Homme17:0026MärtsVõrkpalli otsepilt: kaotusseisu jäänud Tartu võõrustab finaalseerias Kohilat>Homme21:2526MärtsKorvpalli otsepilt: Kotsar ja Lõuna-Carolina kohtuvad veerandfinaalis Floridaga>Viimased uudised17:32Fotod: Tallinnas mälestatakse märtsiküüditamise ohvreid 17:31Unusta blond ja brünett - moejuuksed on sinised! 17:24Suur mäng: Eesti jalgpallikoondis kohtub tähtsas matšis Küprosega 17:20Õnnelik õhtu kodus: viis asja, mida teha kohe pärast koju jõudmist 17:17Võrkpalli otsepilt: Balti liiga tšempion Rakvere alistas veerandfinaali teises kohtumises Järvamaa 17:05Priinits ja Novosjolov jõudsid Budapestis põhiturniirile 17:04Galerii: andunud Haloo Helsinki! fännid trotsivad külma ja ootavad sissepääsu kontserdile 16:59Video! Juss Haasma võistkonna Minitalent Epp Paula katsetel araks ei löönud 16:46Selver võttis kasutusele uudse laienemisplaani 16:45Millised riigid saadavad sel aastal Eurovisioonil võistlustulle dueti? 16:43Kitsing aitas Bakken Bearsi poolfinaali lävele 16:33Galerii: jääle mineku keelust hoolimata käis Saadjärvel kalapüügivõistlus 16:32Juncker: Trumpi retoorika võib viia sõjani Balkanil 16:21Milliste riikide lood ei kõla selleaastasel Eurovisioonil inglise keeles? 16:14GALERII: Euroopa tähistab Rooma lepingut 16:11Postimees Šveitsis: Sildaru valmistumine MM-debüüdiks sai temast sõltumatutel asjaoludel tagasilöögi 16:05Soome põllumajandustoetustest suurima summa sai Valio 16:02NBA TOP: kreeklane napsas esikoha efektse pealtpanekuga 15:51Galerii: Leinapargis meenus 68 aasta tagune päev 15:44Tour de France'i korraldajad tahavad Hiinas läbi viia rattarevolutsiooni Kõik viimased uudised\nTarbijaKõikBaaritüdrukud jagavad oma kõige hullemaid kogemusi purjus külastajatest (2)Alkoholi segamine energiajoogiga võib lõppeda kurvaltLugeja küsib: kuidas mõjutab kellakeeramine öötöötajaid?16:46Selver võttis kasutusele uudse laienemisplaani 10:49Hinnavõrdlus: kas valida kiirnuudlid või tavalised makaronid? 24. märtsMillist järelvaatamise teenust kasutada? (2)24. märtsSoomlased jooksid tormi esimesele alkoholi müüvale veebipoele (2)VideoKõikGalerii ja video: kaubik sõitis otsa tee ääres peatunud autole, vigastada sai neli inimest (2)Postimehe video: Kotsar võitles lauas kõvasti ja aitas South Carolina ajaloolise võiduniPostimees Šveitsis: Sildarul on rennisõidu MMiks kõik vajalikud trikid olemasTeadus ja tehnikaKõikTäna ajaloos 25.03: märtsiküüditamine, britid kaotasid orjanduse ja USA pommitab Tšehhit (1)Karl Pajusalu: murded näitavad keele elujõuduPuust ja punaseks video: miks lihased alles päev pärast trenni valutama hakkavad? (2)MajandusKõikUus Honda CR-V sai kõrgeima tunnustusauhinna ohutusesKreeka uus võlalepe võib saabuda juba loetud nädalate pärastMiks maksab Stradivarius miljoneid?16:05Soome põllumajandustoetustest suurima summa sai Valio 14:31Euroopa Parlamendi liige: Nord Stream 2 projekt on seadustega kooskõlas 13:51Korteriühistute renoveerimisrahast on juba pool ära jagatud 13:41Eesti ettevõte hakkab uudsel viisil kunstmuruväljakuid pakkuma MaailmKõikJuncker: Trumpi retoorika võib viia sõjani BalkanilOTSEBLOGI BRÜSSELI FOORUMILT: Venemaa üritab oma positsioone taastada (29)GALERII: Miilits ajas Minskis laiali valitsusvastase protesti16:14GALERII: Euroopa tähistab Rooma lepingut 15:39Euroliidu vastased jäid Briti alamkojas esinduseta 14:20Damaskuse lähistel hukkus õhurünnakus 16 inimest (1)13:55Tusk: tõestage, et olete Euroopa liidrid SportKõikOjametsa edu hind: Facebooki konto ja blond peaHamiltonile alla jäänud Bottas: masendav tulemus (1)Suur mäng: Eesti jalgpallikoondis kohtub tähtsas matšis Küprosega17:17Võrkpalli otsepilt: Balti liiga tšempion Rakvere alistas veerandfinaali teises kohtumises Järvamaa 17:05Priinits ja Novosjolov jõudsid Budapestis põhiturniirile 16:43Kitsing aitas Bakken Bearsi poolfinaali lävele 16:11Postimees Šveitsis: Sildaru valmistumine MM-debüüdiks sai temast sõltumatutel asjaoludel tagasilöögi NaineKõikUnusta blond ja brünett - moejuuksed on sinised!Mis on Ksenija Balta superkõhulihaste saladus?Keha toonusesse: milline toiduaine on hea valguallikas? 14:34Kaja Kallas: haigus tuleb hobusega, läheb härgadega 10:20TFW: Neli vingemat kollektsiooni lähivaates. Mida mõtlevad moeloojad ise? 08:12Postimehe nädalahoroskoop 25. - 31. märts 24. märtsNaised paljastavad: mis on nende jaoks hea seksi võti? TervisKõikRaport: Eestis on tuberkuloosi haigestumine oluliselt langenud, kuid endiselt ollakse ohumaaKuus ravimit kaob Eestis müügiltMiks on kroonilisest nohust keeruline lahti saada?Maa EluKõikPõllumajanduse tippjuht 2017 on Tõnu PostKohalikele omanikele kuuluv ehituskaupade pood väldib trikitamist (3)Tootsi aiand müüb enamiku taimi ise TallinnKõikFotod ja video sündmuskohalt: Keilas sai mees veokilt löögiPolitsei jahib öises Tallinnas autosid rüüstavaid vargaid (1)Tallinna linnahall tunnistas Pai töölepingu õigustühiseks (1)Tartu PostimeesKõikGalerii: Veel täna ja homme on võimalik osa saada ajaloo suurimast MotoexotikastSaatuslik maalapp ei lase Jõgevale hotelli ehitada (1)Galerii: Rukkilille juures mälestati 68 aasta möödumist märtsiküüditamisest48h populaarsemad teemaddonald trumpEestiEuroopaEuroopa LiitHiinaHollandinimesedKorvpalllapsedNATOPolitseiPrantsusmaapresidentprotsentiRiigikoguRootsiSaksamaaSoomeSuurbritanniatallinn fashion weektfwTrumpTürgiUkrainaAmeerika ÜhendriigidVenemaaTänane lehtKõikKuus saadikut kasutasid ära kogu kuluhüvitsisePalts: suhtusime uutesse tulijatesse üleolevalt (3)EELK peapiiskop Urmas Viilma: kas tehisintelligentsile saab anda jumalikku hingust? (7)ArvamusKõikMihhail Lotman: «Putin kaitseb meid» (33)Siber: elu esimesed mälestused (1)Imbi Paju: stalinlik võitlev humanism välistas kaastunde küüditatute vastu (10)KultuurKõikRein Põdra retro- ja introspektiivsed retkedMeie ajuvaba ajuGalerii: Soome menubändi Haloo Helsinki! Tallinna kontsert läks täismajaleReisKõikJeesuse hauakamber avati taas turistideleInglise ajaleht: kümme asja, mida Tallinnas tehaMadagaskar, kauge ja salapärane KoduKõikViis tarka asja, mida teha pool tundi enne magama minekutVaata, kuidas saab hüljatud aiast ideaalne lõõgastuspaikVideo: lihtne ja odav vahend, mis lahendab korralageduse köögisLemmikKõikVaata, kuidas inglise buldog õudusfilmile kaasa elab!Video: naine leidis koduaiast kahepealise elukaKassid oleksid koertest paremad päästeloomadVIIMASED GALERIIDMärtsiküüditamise aastapäevMeeleavalduste laialiajamine MinskisFännid ootavad Haloo Helsinki! kontseti Saku Suurhalli eesMärtsiküüditamise ohvrite mälestamine Keeni raudteejaamasPärnumaa Playback 2017Vaata kõiki galeriisidSOOV.EEAutode müükKinnisvaraKodukaubadSisesta oma kuulutus siitSünnipäevadPalju õnne!66Aadu Mustajaloolane ja poliitikToom Õunapuu, 74pedagoogikateadlaneIvar Raig, 64majandusteadlane ja poliitikRaimu Hanson, 60ajakirjanikRein Sokk, 58kergejõustikutreenerPeep Pahv, 47spordiajakirjanikHoroskoopJäärSõnnKaksikudVähkLõviNeitsiKaaludSkorpionAmburKaljukitsVeevalajaKaladSetomaaKõikVärska Sanatoorium pälvis Põlvamaa Pärli tunnustusePeaminister Jüri Ratas: Seto vald on õige mõte (1)Seto Folk on „Metsa poole“: piletid müügil60 PLUSSKõikPühapäeval tuleb kella keerata Pärnu otsib preemia väärilist Üle Eesti meenutatakse märtsiküüditamist ArhiivPärnuKoonga vallast leiti haruldane ammunooleotsLugeja pilt ja video: lapsed lükkasid Papiniidus bussi (1)Video ja galerii: Pärnus algas kohus taksojuhi mõrvas süüdistatavate vendade üle (3)ViljandiKomöödiatäht Herbert Ving jagas folgitegijatele soovitusi (1)Seeneline trehvas haruldust juba neljandat aastatKolm ei ole kohtu seadus – kogenud kurjategija pääses aasta jooksul kolmel korral vanglastRakvereTarga Maja jamas valitseb vaikusTapa leivatehas paneb kevadeks uksed kinni Rakvere Keskväljakul jäi inimene auto allaPaideVideo: põlenud KEA keskus kukkus kokku kui kaardimajaPaides põles lahtise leegiga endine KEA keskus (1)Kass püüdis kinni kummalise eluka VALGAPühajärvel võistleb tosin suurmeistrit (1)Sissetungija paiskas talus kõik segaminiOtepää valla delegatsioon külastas NovgorodiKasulikud lingidVälismeediaThe New York TimesThe Washington PostThe GuardianBBCCNNDer SpiegelHelsingin SanomatSvenska DagbladetAftenpostenInterfaxLeedu 15min.ltLäti TV NetEesti meediaBNSKuku raadioMajandusReporterElu24SportKanal260plussNaine24Tarbija24ArvamusTervisKultuurMaa eluKohalikud uudisedTallinnCityTartu PostimeesPärnu PostimeesViljandi SakalaVirumaa TeatajaJärva TeatajaValgamaalaneInternetIlmajaamOstaKVSoovGoogleNetiKavaMail.eeFacebookYoutubeTwitterGoogle+WikipediaLinkedinFinantsettevõttedPangadSEBSwedbankDanske BankNordeaEttevõttedSideTelia EestiElisaStarmanTele2EttevõttedOmnivaEesti EnergiaEesti GaasTallinna KüteTallinna VesiKasulik infoAktsiahinnadValuutakursidStatistikaamete-maksuametMaksuvõlglasedE-krediidiinfoPensionikeskusEesti PankFinantsinspektsioonLHV foorumTarkinvestor.ee foorumPere eelarveEesti.eePäevatoimetajaNimi:Helen MihelsonTelefon:666 2224E-postiga:helen.mihelson(at)postimees.eeKontaktVihje:vihje@postimees.ee507 3066Lehe tellimine:666 2525Toimetuse sekretär:sekretar@postimees.ee666 2202MobiilirakendusJälgi PostimeestFacebookYouTubeRSSTwitterReklaamReklaami tellimine:reklaam@postimees.eePrintreklaam:666 2322Onlinereklaam:666 2230Kuulutused:666 2171©1995-2017 PostimeesKasutustingimused | AS Postimees Grupp äriinfo | Töötajad | Arhiiv | Reklaam | Kuulutused ajalehte | Telli ajaleht | Leia meid Google+


Kui FSH on tavapärasest kõrgem - Jood May\nMida peaksid naised tegema, kui FSH on kõrgendatud?\nKuidas FSH toimib?\nNimetatud elementi moodustab hüpofüüsi. See nääre hüpotalamuse juhtimisel on sisesekretsiooni süsteemi toimimise võti. Kuid ühe FSH hormooni sugurakkude stabiilse aktiivsuse säilitamiseks ei piisa, sest hüpofüüsi sekreteerib täiendavalt luteiniseeriv hormoon. Mõlema komponendi tõhusaks toimimiseks on vaja teatud tasakaalu. FSH ja LH suhte kõrvalekalle normist võib viidata mis tahes haiguse esinemisele.\nHormoonide reproduktiivset aktiivsust reguleeriv rühm sisaldab prolaktiini. Hormooni peamine roll on piimatootmine ja teise raseduse tekkimise vältimine. Sel juhul ei võimalda prolaktiin vabalt moodustada östrogeeni, mille peamiseks ülesandeks on valmistada naine ettevalmistuseks. Seevastu FSH stimuleerib kõiki paljunemisprotsesse, aidates muna küpsemist ja sama östradiooli aktiivset tootmist.\nHuvitav fakt! Meessuguorganismis pole FSH hormoon mitte vähem oluline, see on suures osas vastutav testosterooni tootmise eest, aktiveerib seedetraktide arengut, mõjutab "zhivchikovide" küpsemist. Samal ajal on selle tase tavaliselt stabiilne, ebaoluline erinevus sõltub keha üksustest.\nIn nõrgema soo pole nii - hormooni kogus sõltub teatud teguritest. Suurt rolli mängib tsükli faas. Kohe pärast menstruatsiooni algust on FSH-i aktiivsus sellel perioodil naistel kõrgem, tänu hüpotalamuse tööle alustatakse järgmise võimaliku raseduse ettevalmistamist.\nFSH-i käivitamiseks aktiveerib hormoon mõningaid folliikuleid, siis valitseva seisundi kindlakstegemisel "külmutatakse" ülejäänud osa paar päeva. Valitud folliikulil stimuleerib FSH munaraku kasvu ja küpsemist. Selle tulemusena tekitab folliikule ägedalt östradiooli, valmistades emaka limaskesta ettevalmistamiseks. Seejärel saab hüpofüüsi vastu östradiooli signaali munade valmisoleku kohta ja näitab teravat vastust. Selles etapis naistel suureneb veres FSH ja LH. Ovulatsioon tekib ja luuüdi korpuse moodustumine progesterooni tekitava folliikulipuuduse tagajärjel. Pärast munarakkude liikumist emakasse vähenes sel ajal naistel FSH-i sisalduse suurenemine ja LH võtaks kontrolli.\nSee on tähtis! FSH taseme järsk tõus esineb vahetult enne menstruaaltsüklit, mistõttu ei ole häire ennustamiseks eelnevalt muret ja võimalikke patoloogiaid mõeldes. Vastupidi, eduka kontseptsiooni korral väheneb hormooni maht, selle kasvu võib täheldada alles mõni aeg pärast lapse sündi.\nTesti tulemused - mida sa pead teadma\nTuleb mõista, et ainult kogenud spetsialist, kes arvestab kõiki asjakohaseid tegureid, võib anda uurimise käigus saadud tulemuste pädeva dekodeerimise. Eriti kui räägime FSH tasemest, mis tsükli jooksul näitab tulemuslikkuse tugevat muutust.\nIgal etapil on oma norm:\n• kuni tüdrukute puberteedi tasemeni on see 0,11 kuni 1,6 mIU / ml;\n• tsükli algfaasis on tase vahemikus 1,9-11 mIU / ml;\n• ovulatsioonifaasis on tase vahemikus 4,8 kuni 20,5 mIU / ml;\n• luteaalfaasis on tase 1-9 mIU / ml;\n• menopausi ajal on tase 30 kuni 128 mIU / ml;\n• postmenopausia ajal on tase vahemikus 21,7 kuni 153 mIU / ml.\nEttevaatust Ainult nendel perioodidel võib hormooni tase jõuda sarnaste väärtustega. Kui naine sellesse kategooriasse ei kuulu, näitab FSH suurenenud sisaldus kas patoloogiat või keskkonnategurite negatiivset mõju.\nMida karta, kui on kõrvalekaldeid\nMõne analüüsi tulemuste kõrvalekaldumine normist on täiendava uurimise põhjus, sest olulised on põhjused ja õige edasise ravi ettekirjutus. Moonutatud FSH väärtused viitavad reproduktiivorganite probleemile. Näiteks kui naistel FSH-i suurendatakse kuni 40 mEU / ml, ei tööta see lapse emal.\nHormoonide taseme kasvu mõjutavad tegurid on järgmised:\n• munasarjade, munandite kirurgiline eemaldamine;\n• düsfunktsioon koos sugurakkude halvenemisega;\n• emaka tsüst;\n• põletik munandites;\n• halvad harjumused - nikotiini ja alkoholisõltuvus;\n• farmaatsiatoodete mõju;\n• hüpofüüsi patoloogilised kasvajad;\n• naissoost testosterooni kõrge tase;\n• enneaegne menopaus;\n• ühe kromosoomi puudus või struktuurilised häired (patoloogia sai nime "Shereshevsky-Turneri sündroom").\nHormooni taseme normaalne kõrvalekalle ei saa probleemi täpselt välja selgitada, vaja on keerulisi uuringuid. Selleks võetakse hormoonanalüüside jaoks vereproove, kus lisaks nende arvule määratakse suhte õigsus. Ravi määratakse sõltuvalt tulemustest. See võib olla ravimiteraapia, mõnikord on piisav, et eemaldada negatiivsed tegurid - sama suitsetamine või alkohoolsete jookide tarbimine. Röntgenikiirgusid saab ravida ainult aja jooksul, nad saavad ise 6 kuu või aasta jooksul.\nTähelepanu. Kui FSH-i rikkumine seostub tõsisemate patoloogiatega, võib olla vajalik hormoonide liikumine. Kasvajate teke võib vajada operatsiooni.


14. veebruaril teatati, et Lasnamäel Läänemere teel asuvas baaris lõi 25-aastane mees 50-aastast meest. Politseinikud pidasid 25-aastase mehe kinni.\n14. veebruaril teatati, et Nõmmel Vabaduse puiesteel asuvas ujulast varastati isiklikke esemeid. Esialgne kahju on 1800 eurot.\n14. veebruaril saabus Narva-2 piiripunkti riiki sisenevale suunale 1979. aastal sündinud Eesti Vabariigi kodanik. Tollikontrolli käigus selgus, et isikul on ümber keha kleebitud salasigaretid. Isik muutus agressiivseks ning menetlustoimingute käigus lõi ta 23-aastast politseiametnikku.\n14. veebruaril teatati, et Kohtla-Järvel Järveküla teel tungis 55-aastasele mehele kallale 34-aastane mees.\n14. veebruaril kella 11.40 paiku toimus Peipsi järvel ebaseaduslik ajutise kontrolljonne ületus Eesti Vabariigist Vene Föderatsiooni. Kella 12.15 paiku pidas Vene Föderatsiooni piirivivalve kaks isikut kinni, tegemist oli 1942. aastal ja 1966. aastal sündinud Eesti elanikega. Venemaal määrati isikutele rahatrahvid. Kell 16.30 anti isikud üle Vasknarva kordoni ametnikele.\n14.veebruaril varastas 56-aastane mees Pärnus Riia maanteel asuvast kauplusest 7 euro väärtuses toitu. Kaupluse turvatöötaja pidas 56-aastase mehe kinni ning kaup tagastati kauplusele.\n14. veebruaril alustati menetlus selles, et 10. veebruaril lõi 24-aastase mehe tuttav Kuressaares Tallinna tänaval asuva meelelahutusasutuse juures teda korduvalt rusikatega.\n11. veebruaril varastati Kuressaares Uus-Roomassaare tänaval asuvast eramust vaba juurdepääsu teel tahvelarvuti Samsung Galaxy Tab A maksumusega 243 eurot.


Kui te ei soovi veeta palju aega mängides mänge mobiilseadmes, ei ole märgi arendamine, krundid ja külalised sinu jaoks - peate mõtlema sellistele rakenduste žanrile jooksjatena. Nad võivad järjekorda, transpordi, paarile või igavale koosolekule mõne minuti mööduda. Krundi sattumiseks, arendusharu valimiseks või mängu dialoogiks õigesti reageerimiseks ei kuluta palju aega. Me alustame mängu ja käivitame kohe ...\nKõige kiiremini jooksja App Store'is. Rakenduse visiitkaardiks on ilus graafika stiilistuudio Pixari stiilis, ikoonilise Bondiana atmosfäär ja mängu maailma mitmekesisus. Võite valida nende hulgast mitmete agentide, kostüümide ja relvade hulgast. Erinevad "võimendab" parandavad märkimisväärselt mängu saavutusi ja missiooni ja eesmärke - teenida ihaldatud valuuta. Taotlus on täidetud rakendusesiseste ostudega, kuid need ei takista sularaha investeerimist. Kontrolli ainult puudutada, kiirendusmõõtur ei ole seotud.