Kuidas eemaldada mustad ribad ekraani servade ümber (kust need tulevad ...)\nVahetasin hiljuti arvutit ja nüüd hakkasin videot vaadates märganud ekraani äärtes musti ribasid (neid oli ka varem, kuid harva). Kas neid on võimalik kuidagi eemaldada?\nNeed triibud tekivad kõige sagedamini seetõttu, et vaadatav film / video ei ühti teie ekraani eraldusvõimega. Selle saab üsna lihtsalt kõrvaldada ja allpool esitan mitu lahendust. ?\nKuid mustad ribad võivad ilmuda mitte ainult video taasesituse ajal, vaid ka töölaual, mängudes ja programmides. Ja põhjus võib olla kas seadistamata või aegunud videodraiverid, samuti teatud monitori parameetrid. Ja ma arvasin, et artikkel ei oleks täielik, kui ma poleks neid põhjuseid arvesse võtnud.\nNüüd punktile lähemal ... ?\nMustad ribad: põhjused ja lahendused\nMõne video vaatamisel on triibud\nProbleemi kõige levinum variant. Kõik on seotud teie monitori ja vaadatava video kuvasuhtega. Üldiselt on nüüd kõige populaarsemad järgmised ekraanivormingud:\n4: 3 - leidub tööks mõeldud monitorides (eraldusvõimed: 1024 × 768, 1400 × 1050, 1600 × 1200 ...). Ekraan näeb välja pigem ruudukujuline;\n16: 9 - laiekraaniga monitorid, sobivad igapäevaseks majapidamisvajaduseks (eraldusvõimed: 1600 × 900, 1920 × 1080, 2560 × 1440 ...). Kuju - ristkülik (vt allpool olevat ekraanipilti).\nKui videol on eraldusvõime, mis sobib suhtega 16: 9, ja vaatate seda 4: 3 ekraanil, siis on ülalt ja alt märgatavad mustad triibud (kui videot filmitakse 4: 3 suhtega, ja vaatate seda 16: 9 ekraanilt, siis jäävad triibud vasakule ja paremale). Selline on nende vormidega "petersell" ...\nMuide, selle selgitamiseks, mis see on - vaadake allolevat ekraanipilti (edaspidi kaalume kahte viisi, kuidas neid triipe eemaldada).\nSee oli - see on nüüd (ülal ja all pole enam musti triipe) / Stills filmist "Oz: suur ja kohutav"\n1. lahendus: kärpige pilti\nKui soovite oma videofaili kuvasuhet lõplikult muuta (nii et nüüdsest mis tahes pleieris, mida olete mänginud ilma triipudeta), peate tegema kärpimistoimingu .\nSeda saab teha spetsiaalsete videotöötlusprogrammide ja -muundurite abil. Oma artiklis keskendun ? "Videotöötlusele" .\nVõimas, funktsiooniderikas ja mitmekülgne videotöötlusprogramm. Sobib kõige populaarsemate videotöötlustoimingute jaoks.\nprogramm redigeerib / teisendab peaaegu kõik videod kiiresti ja tõhusalt vajalikus vormingus (ja tõesti kiiresti: ühe filmi jaoks kulub mul umbes 10–40 minutit (olenevalt tihendamise vormingust *));\nlihtne ja lihtne liides (isegi algajale kasutajale);\nKaalun samm-sammult kõiki ebavajalike mustade triipude kärpimise samme (jätsin programmi installimise välja, kuna see on standardne).\n1) Käivitage programm ja avage soovitud videofail (kasutage nuppu "Lisa" , vaadake allolevat pilti?).\nFailide lisamine videotöötlusse 9.25\n2) Järgmisena peate klõpsama kärpimisnupul ja valima suvandi "Eemalda mustad ribad" . Programm eemaldab need automaatselt. Mugavalt! ?\nMustade ribade eemaldamine - videotöötlus 9.25\nRMB videorajafailis (teine meetod)\n3) Muide, pöörake tähelepanu redaktori vaateavale - näete, et ribasid üleval / all (paremal / vasakul) enam ei kuvata! (nad on nüüd kadunud).\n4) Muide, kui peate servi täiendavalt käsitsi koristama või kaadrist midagi ebavajalikku eemaldama, saate seda teha ka "kärpimise" kaudu ! ?\n5) Avanenud aknas saate valida just selle ala, mille soovite hiirega jätta , samuti määrata proportsioonid (16: 9, 4: 3 jne)!\nRaami seadistamine käsitsi kärpimiseks\n6) Ja viimane asi - klõpsake nuppu "Salvesta" ja valige tihendamise vorming (üldiselt on soovitatav kasutada AVI / MP4).\nLahendus 2. Kasutage mängija seadeid\nKõiki videofaile pole üldse vaja töödelda ja teisendada. Kui kavatsete lihtsalt arvutis filmi / videot vaadata, võite kasutada eripakkumisi. mängija seaded (st see eemaldab mustad ribad käigu pealt, näidates teile pilti ilma nendeta).\nTahaksin siiski märkida, et kõigil videopleieritel pole selliseid funktsioone. Oma näites näitan, kuidas seda saab kerge sulamist hõlpsasti teha (link mängijale).\nOletame, et hakkasite filmi vaatama ja märkasite ülalt ja alt "mustust" (nagu minu näites).\nNäide mustade ribade eemaldamisest filmi vaatamisel / pildid filmist "Suur ja võimas Oz"\nKujutise peenhäälestamiseks minge menüüsse Video / Video suvandid (vajutage lihtsalt klahvikombinatsiooni Shift + V )\nKerge sulam - video valikud / klõpsatav\nJa seejärel muutke alajaotuses "Geomeetria" vaaterežiim näiteks väärtuseks "Kõrguse järgi" . Märkate kohe, kuidas vaadatava filmi "pilt" muutub.\nPange tähele, et siin on palju vaatamisrežiime - saate skaalat käsitsi reguleerida ka 1% täpsusega ...\nRaami kõrguse ja laiuse reguleerimine\nRibasid saab alati jälgida mis tahes programmides ja mängudes\nSee probleemi variant on palju ebamugavam ja seda pole alati lihtne lahendada. Kuigi ma ei saa jätta märkimata, et tavaliselt pole sel juhul ansamblid nii laiad ja mõned kasutajad isegi harjuvad nendega ...\nMonitori seadeid pole reguleeritud\nPöörake tähelepanu allolevale fotole (kombineerisin sellel pildil kuvaril kuvamiseks mitu võimalust).\nSellised ribad tekivad seetõttu, et pilti monitoril lihtsalt ei reguleerita (märkus: peaaegu igas monitoris on võimalus pilti laiendada / kitsendada ja vasakule / paremale nihutada).\nMust riba pildi serva ja ekraani vahel\nTavaliselt peate monitori seadetes avama jaotise "Pildi seadistamine" ning muutma vertikaalset ja horisontaalset positsioneerimist. Üldiselt on siin raske konkreetseid väärtusi ja soovitusi anda - paljud sõltuvad teie monitori mudelist ja selle tehase kalibreerimisest ...\nVideokaardi ja ekraani eraldusvõime seaded pole optimaalsed\nSamuti ilmneb probleem enamasti videokaardi draiveri juhtpaneeli skaleerimissätete tõttu .\nSelle juhtpaneeli avamiseks lihtsalt paremklõpsake töölaual oleval vabal kohal või kasutage süsteemset salve (kella kõrval vaadake näiteid allolevast ekraanipildist).\nKui teil pole sarnast ikooni (lingid videodraiveri juhtpaneelile), pole tõenäoliselt draivereid lihtsalt installitud (värskendatud). Umbes. saate teada, kuidas seda automaatrežiimis teha, minu viimasest artiklist (link allpool).\nDraiveri seadetes leidke jaotise, mis vastutab skaleerimise eest (näiteks AMD Catalystis asub see valik jaotises "Minu digitaalsed paneelid / mastaapimisseaded" ). Järgmisena kasutage pühkimise eest vastutavat liugurit.\nSkaleerimise seaded (AMD)\nMuide, AMD Crimson ReLive'i uuemates draiverites asub see valik jaotises "Video" .\nAMD Vega - skaleerimise seaded (ekraan)\nMis puutub nVidia videokaartidesse, siis neil on see jaotis "Töölaua suuruse ja asukoha kuvamine / reguleerimine" . Näide on toodud alloleval ekraanipildil.\nnVidia - reguleerige suurust\nKui räägime pildikvaliteedist, ei saa jätta märkimata selliseid parameetreid nagu eraldusvõime ja skaleerimine Windowsis. Nende parameetrite seadistamise akna avamiseks vajutage kombinatsiooni Win + R , sisestage reale "Ava" käsust desk.cpl ja klõpsake nuppu OK (kehtib Windows 7/8/10 jaoks).\nJärgmisena kontrollige, kas olete määranud algse ekraani eraldusvõime (Windowsi soovitatud). Kui teil on väike monitori suurus, mis toetab suurt eraldusvõimet (näiteks tavaliselt sülearvutites), muutke ekraanil olevate elementide suurust skaleerimisvaliku abil .\nVale parameetrid määratakse mängu / programmi seadetes\nKui räägime mängudest, siis võivad nende graafikaseadete tõttu neis ilmuda triibud. Peaaegu igas mängus on eraldusvõime, värv, sagedus, ? vertikaalne sünkroonimine jne seatud väga "tundlikeks" seadistusteks (just nende muutmisega soovitan alustada).\nSiinkohal on muidugi raske öelda midagi universaalset ja kindlat (palju sõltub teie monitorist ja konkreetsest mängust, milles probleem esineb). Kuid kui triipe ilmub ainult selles ühes mängus, siis peaaegu kindlasti on probleem just selle seadetes ...\nMuide, Intel on oma videokaartidele pakkunud eripakkumisi. paljude populaarsete mängude jaoks. Sellest andmebaasist leiate konkreetse mängu jaoks soovitatud parameetrid, nii et selle käivitamine teie konkreetsele videokaardile ei tekitaks probleeme. Pole paha!\nVõib-olla on neid ka. kuvari, videokaardi talitlushäire\nJa viimane asi, millele tahaksin lugeja tähelepanu juhtida. Fakt on see, et mis tahes artefaktide ilmumine ekraanile (triibud, lainetused, punktid jne) võib viidata riistvaraga seotud probleemide ilmnemisele (eriti kuna kõik mõistavad triibude järgi erinevaid asju ...).\nTavaliselt, kui ekraanil kuvatud kujutise moonutused ilmnesid riistvaraprobleemide tõttu, hakkavad need ilmnema kõikjal: mängudes, BIOS-is, Windowsis töötamisel jne. Mõnel juhul võivad sellised artefaktid ilmneda kõrge temperatuuri tõttu ( ülekuumenemine) videokaart (hullem, kui graafikakiip on juba maha koorunud).\nIgal juhul olgu see nii, kui monitor ega videokaart ei reageeri mingil viisil teie seadetele ja parameetrite muutmisele, on ekraanil esinevad moonutused püsivad (olenemata käivitatud programmidest ja mängudest), siis soovitage mõelda teenuses riistvara diagnoosimisele. Õigel ajal tehtud remont võib sageli odavam olla ...\nRipples ja triibud arvuti / sülearvuti ekraanil (esemed) - //ocomp.info/ryab-i-polosyi-na-ekrane.html\nEsmane avaldamine: 07.05.2019


Kaheksakilomeetrine mägitee lähimast külast koju.\tFoto: Elsa Saks\nÕhtune vaade mägedes.\tFoto: Elsa Saks\nLõunapaus.\tFoto: Elsa Saks\nPuhkehetk.\tFoto: Elsa Saks\nRiisikottide tampimine on füüsiliselt kõige raskem.\tFoto: Elsa Saks\nTraadi paigutamine, et kotid ei nihkuks.\tFoto: Elsa Saks\nKoostöö ökomaja ehitusel.\tFoto: Elsa Saks


Kodu: Kas Ma Saan Hüpoteegi Aasta Pärast Pankrotti Koos Allkirjaga? - 2019 | Et.Interior-Designy.com\nPõhiline > Kodu > Kas Ma Saan Hüpoteegi Aasta Pärast Pankrotti Koos Allkirjaga?\nPärast teatud pikaajaliste nõuete täitmist on võimalik pankroti korral saada laenu. Cosigners aitab.\nHüpoteegi saamine on võimalik ühe pankroti väljakuulutamise aasta jooksul.\nVõite saada hüpoteegi pankroti aastal, koos või allkirjastajaga, kui te vastate teatud tingimustele. Pankroti läbimist võib vaadelda uue rahastamise algusena. Pankrotiga kaotatakse teie võlg, mis võimaldab teil uue krediidiajaloo uuesti üles ehitada. Kuid lõpetatud pankrotte võib jääda krediidiajalugu kuni 10 aastat. Koduhüpoteegi saamine on kohe pärast pankrotti, kuid mitte võimatu.\nTraditsioonilised laenuandjad eelistavad sageli vähemalt kaks aastat pankrotiavalduse ja hüpoteegi taotlemise vahel. Federal Housing Administration või FHA nõuab ka kahe aasta jooksul pankrotiavalduse lõpetamist ja ühe selle kindlustatud hüpoteegi taotlemist. Föderaalvalitsuse või Fannie Mae või Freddie Maciga seotud hüpoteegid nõuavad pankroti korral kaks aastat oodata. Teil on mõni aasta enne hüpoteeklaenu taotlust paremini rentida ja krediiti taastada.\nSobiv esialgne sissemakse ja raha sulgemiseks võiksid teil hüpoteegi tagada pärast pankrotti. Kahjuks on hüpoteeklaenude pakkumine neile, kes hiljuti pankrotti esitasid, kalduvat krediidiriski tingitud kõrge intressimäära. Teatud juhtudel võite parandada hüpoteegi saamise võimalust, kasutades selleks kaasallkirja.\nHüpoteeklaenu allkirjastaja kasutamine ei taga tingimata hüpoteeklaenu heakskiitmist. Hüpoteeklaenuandjad kasutavad üldiselt hüpoteegi taotleja ja kaas-allakirjutanu madalamat krediidiskoori, et määrata kindlaks nii laenu risk ja intressimäär. Kuid teie kaaspandevõtja, kellel on hea krediit pankrotihüpoteeklaenu taotlusele, võib tähendada, et teile pakutakse paremaid tingimusi, kui te kvalifitseerute. Kui teate, et sõber või perekonnaliige hüpoteeklaenu taotlusele alla kirjutama, tähendab see seda, et isik tagab laenuandjale, et nad teevad laenu makseid, kui olete maksejõuetu.\nPankrotimenetluse aasta jooksul hüpoteeklaenu saamine tähendab, et peate olema oma krediidi suhtes kohusetundlik. Kohe pärast pankroti lõpetamist alustage töötamist, et luua vähemalt üks uus krediidiliin, näiteks turvaline krediitkaart. Olge õigeaegselt kõigi võlgnevustega, kui olete läbinud pankroti. Pankroti korral töötage ka raha säästmiseks vähemalt väikese sissemakse eest, kui loodad hüpoteeklaenu suhteliselt kiiresti.\nCompanion Istutamine, Et Tõrjuda Kirbu Putukad Baklažaanid\nDo-It-Yourself Drywalli Asendamine\nKuidas Paljuneda Mitmeaastased Lantaanid\nKuidas Lõigu Alt Välja Lõigata\nMis Juhtub Siis, Kui Teine Hüpoteek On Välja Kirjutatud?


Erihooldekodude juht: mis takistab erihoolekandevaldkonda puudutavaid otsuseid asjaosalistega eelnevalt läbi arutamast? | Tervisegeenius\nAS-i Hoolekandeteenused juht Maarjo Mändmaa rõhutas, et kui tahame, et riskirühma kuuluvatel inimestel läheks hästi, peame tagama, et riskirühmaga tegelevatel töötajatel oleks teada, mida neilt oodatakse.Foto: Margus Ansu/Postimees/Scanpix\nNeljapäeva, 10. septembri õhtul kiitis valitsus heaks otsuse, millega kohustati hooldekodude töötajaid ja külastajaid kandma alates 14. septembrist kaitsemaske. Vastav teade ilmus samal õhtul valitsuse veebilehel. ASi Hoolekandeteenused juhatuse esimees Maarjo Mändmaa ütles, et tema sai valitsuse maski kandmist puudutavast otsusest teada meedia kaudu ning kuna ametlikku teavitust ei olnud, eeldati, et otsus puudutab ainult eakatekodusid. Mändmaa sõnul on küsitav, kas erihooldekodudes maski kandmine üldse on vajalik.\n25. sept. 2020 kell&nbsp10:04\nMaarjo Mändmaa nentis, et valitsuse kodulehelt teadet lugedes eeldas ta, et otsus puudutab ainult eakatekodusid. "Eelnevatel päevadel ei olnud Hoolekandeteenustesse jõudnud ühtegi ametlikku ega mitteametlikku teadet maskide kohustuse kehtestamise mõttest ei terviseametist, sotsiaalkindlustusametist ega sotsiaalministeeriumist," ütles ta.\nLaupäeva õhtul avaldatud korraldus hakkas kehtima juba esmaspäeval\nLaupäeval, 12. septembril, pärast kella kuut õhtul avalikustati veebilehel kriis.ee valitsuse korraldus, kus oli muuhulgas toodud välja, et hooldekodude all peetakse silmas ka erihooldekodusid. Mändmaa ütles, et korralduse seletuskirjast selgus, et laupäeva õhtul avalikustatud otsus hakkas kehtima juba esmaspäeva hommikutundidel.


Gripi kaitsesüsti saab aasta lõpuni lasta teha apteegis - Tervisegeenius\nGripi kaitsesüsti saab aasta lõpuni lasta teha apteegis\n7. okt. 2021 kell&nbsp09:42\nGripivaktsiin hakkab tervetel inimestel mõjuma 10–14 päeva pärast süstimist ja selle mõju kestab kuni aasta.Foto: Shutterstock\nGripi vastu saab vaktsineerida alates sellest nädalast kuni aasta lõpuni valitud apteekides üle Eesti. Eakate süstimisega alustatakse oktoobris perearstikeskustes, apteekides esialgu 65+ elanikkonna tasuta gripi vastu vaktsineerimist ei toimu.\nEesti Proviisorapteekide Liidu juhi Ly Rootslase sõnul alustavad esimesed apteegid gripi vastu vaktsineerimisega juba sel nädalal, järgmisel nädalal suureneb teenust pakkuvate apteekide arv veelgi.\n„See on juba neljas aasta kui apteekides saab gripi vastu vaktsineerida. Meil on hea meel tõdeda, et huvi apteegis gripi vastu vaktsineerimise vastu on aasta-aastalt kasvanud ja sellega koos ka Eesti gripivastane vaktsineeritus,“ ütles Rootslane.\nSellel aastal vaktsineeritakse apteekides Fluarix Tetra ja Vaxigriptetra süstesuspensioonidega ning lisaks on esmakordselt turule tulemas ninna pihustatav gripivaktsiin Fluenz Tetra. Süstesuspensioonid on näidustatud alates 6. elukuust ja ninasprei lastele ja noorukitele vanuses 2-18 aastat.\nGripivastase vaktsineerimise teenuse hind apteegis on 19 eurot. Sel aastal on esmakordselt kõigile 65-aastastele ja vanematele inimestele gripivaktsiin tasuta. Eakate süstimisega alustatakse oktoobris perearstikeskustes, apteegis esialgu eakatele tasuta gripi vastu vaktsineerimist ei toimu.\nLisaks gripivastasele kaitsepookimisele jätkavad apteegid ka Covid-19 vastu vaktsineerimisega. Covid-19 ja gripi vastu vaktsineerimine apteekides on planeeritud kuni aasta lõpuni, vajadusel jätkatakse vaktsineerimist ka uuel aastal.\nApteegis viivad vaktsineerimist läbi tervishoiuteenuse osutajad, kes on läbinud vastava väljaõppe, peamiselt meditsiiniõed. Apteek annab teenuse osutamiseks kasutada oma ruumid, seadmed ja IT vahendid. Vaktsineerimiseks on vajalik eelregistreerimine, rohkem infot leiab vaktsineeriapteegis.ee lehelt.\nGripp on ülemiste hingamisteede nakkushaigus, mida põhjustavad A- ja B- gripiviirused. Grippi haigestub igal aastal suur hulk inimesi. Enamikel juhtudel põetakse haigus läbi kergelt, kuid mõnikord võib gripp kulgeda raskelt ja põhjustada enneaegseid surmajuhte. 2020. aastal vaktsineeriti apteekides gripi vastu 14 000 inimest, nendest kolmandiku moodustasid eakad, kes on gripi puhul peamiseks riskirühmaks.\nLoe ka gripispetsialisti selgitusi, miks ennast sel hooajal gripi vastu vaktsineerida.\nMärksõnad: apteek, eakad, gripivaktsiin, gripp, koroonavaktsiin, ninasprei, riskirühm, vaktsineerimine\nPerearst: gripp on raske haigus, see ei ole lihtsalt nohu ja köha\nEkspertkomisjon soovitab tõhustusdoosi üle 65-aastastele ja hooldekodude elanikele


Kirjatark 66 lennueri by Kilingi-Nõmme Gümnaasium - Issuu\nK I L IN G I - N ÕM M E G Ü M N A A S IU M\nKlassijuhataja Ülo Liblik Helen Sepp koostas õpetajatepäeva aktuseks natuke teistsuguse luuletuse: Meie isa, kes sa oled siin saalis, pühitsetud olgu sinu 12. klass. Sinu tahtmine sündigu, nagu klassis, nõnda ka tavaelus. Meie igapäevast tarkust anna meile tänapäev. Ja anna andeks meile meie põhjuseta puudumised, nagu meiegi anname andeks sinu öeldud kurjad sõnad. Ja ära saada meid kooli, vaid päästa ära meid õppimisest. Sest sinu päralt on kool, vägi ja õpilased igavesti. Fotod: erakogu\nAamen. Reelika TÕNISSON\nKüsimused: 1. Kui kaua oli Ülo Liblik Sinu klassijuhataja? 2. Milline õpetaja ja klassijuhata oli Ülo? Kuidas ta teistest erines? 3. Kas meenub mõni naljakas seik kooliajast? 4. Kuidas jäid rahule KiNG-ist saadud hariduse ja kogemustega? Ave Kallo 1. Aastatel 1998-2006, kokku 8 aastat. 2. Ülo oli klassijuhatajana üsna vabakasvatusliku maailmavaatega. Ei tea küll, et keegi oleks teda kartnud, pigem oli selline vaba ja mõnus suhtlemine. Temaga sai kiiresti selgeks, et igaüks vastutab ja seisab ise oma tegude eest. Ehk just seepärast oli meie klass väga iseseisev. Seega võin öelda, et igati väärt oskus sai tema poolt kaasa antud. 3. Eks neid toredaid seikasid oli palju, kõik kohe ei meenugi. Kui midagi välja tuua, siis võib-olla väga eredalt on meelde jäänud rebaste ristimine, sest siis oli terve nädal nalja. 4. Jäin väga rahule. Hiljem kõrgkooli astudes tundsin, et olin hea põhja saanud.\nPiia Aasamets 1. 8 aastat – terve põhikooli- ja gümnaasiumiosa. 2. Ta lasi meil iseseisvuda – lasi meil hästi palju ise askeldada ja organiseerida, ei sekkunud, kui just vajadust ei olnud, ega käinud asjatult ninnunännutamas. Mõnikord saime ikka peapesu ka, kui miskit nihu läks ja eks seda ikka juhtus – olime ju teismelised. Samas kuulu järgi oli ta teiste õpetajate ees alati meie kaitseks välja astunud. 3. Veerandilõpu viktoriinidel sai alati kõvasti nalja, sest kui vastust ei teadnud, olime loovad. Ükskord oli küsimus „Kevade“ tegelase kohta – mis oli kellamees Lible eesnimi? Terve saal hakkas naerma ja Mari Karon pidi siis ette ütlema, et „Ülo“ ei ole õige vastus, millest hoolimata oli see vaieldamatult populaarseim vastus. 4. Tegemist on ikkagi arvestatavalt hea kooliga. Kui endal vähegi tahtmist on, saab head tulemused eksamitelt ja õpetajad viitsivad lastega tegeleda ka peale tunde. Minu klassist läksid paljud ikkagi kõrgkooli edasi õppima – tulemused võimaldasid! Ja eks oli tahet ka edasi õppida midagi kasulikku. Kuna tegu on ka väikese kooliga, kus kõik kõiki tunnevad, siis üritused olid ka südamlikumad ja kodusemad ning koolipere kokkuhoidev. Jaanika Tõigast 1. 3. aastat 2. Ülo Liblik oli mu klassijuhataja pea kümme aastat tagasi, kuid siiani on ta mul meeles kui asjalik, enda õpilaste eest seisev klassijuhataja. 3. Rebaste ristimine (kui ise olime rebased ning kui abiturientidena ristisime kümnendikke) 4. KiNGist saadud haridusega olen väga rahul! Parimaid õpetajaid ning koolikaaslasi on raske leida. Väike, kuid asjalik kool! :)\nKlassijuhataja iseloomustamiseks küsisime Ülo eelmise lennu õpilaste arvamust.\nVäike ülevaade 66. lennu abiturientidest L Triinu OTS\nKatariina Kask Rene Andre\nMeisterpuuduja, kinomees, vaikne ja rahulik. Väga sõbralik klassivend, kel on huumorisoont. Peol olles ikka korralik peoloom. Naljaka häälega. Tore, vahest hea koos koolist koju minna. Lõbus, hoiab alati tuju üleval ja üldse üks chill huumorivend. Suhteliselt tasane tüüp. Anelle Avaste Kõige hoolivam sõbranna, keda tean. Alati toeks rasketel hetkedel. Räägib palju, muidu rõõmsameelne ja teeb omamoodi nalju. Super, ilus, väga vaimukas, ei võta solvanguid hinge. Pööraselt ja positiivselt napakas, aga usaldusväärne ja hea sõbranna. Suur lobamokk, ärpleja, armsalt totu ja teeb häid nalju. Laheda jutu, tegude ja iseloomuga. Elav hing meie klassis. Kõige lahedam! Avalik suhtleja, ilma igasuguse piinlikkustundeta. Tal on igaühe kohta oma arvamus. Naerupomm, selle inimesega juba igav ei hakka. Keily Einmann Sõbralik, rahulik ja heasüdamlik klassiõde. Lahke, vaimukas, kaunis ja naeratav, aga vahest tusane. Usaldusväärne, hoolitsev, toob alati süüa. Suure muutuse läbi teinud inimene. Sõbralikult vinguv ja tasakaalukas. Meie klassi kommidega varustaja.\nSõbralik, elurõõmus, ilus, kena, väga täiskasvanulik, rõõmsameelne ja tegus tüdruk. Hea, lahke, aus, vaimukas, sinisilmne, usaldusväärne. Heasüdamlik ja osav. Otsekohene ehk ütleb, mida mõtleb. Oskab olla hea sõbranna ning vajadusel alati aitab. Kui on vaja natukene karmimat häält teha, siis saab Kata peale kindel olla Henelin Kuusk Väga sõbralik, nunnu ja heasüdamlik. Ilus, tark, julge, otsekohene, viisakas ja naerab kõvasti. Veidi uhke ja tibilik, topib nina igale poole, aga muidu lahke. Ilusate juuste ja hea kehaga. Aktiivne, omamoodi naljakalt ülbe, avara silmaringiga. Kohati jutustab palju, samas jälle hea sõbranna. Suurema osa ajast rõõmsas tujus. Uudishimulik, kõiketeadja, aga siiski abivalmis tüdruk. Reaalse mõtlemisega, positiivne isiksus. Meie luuletaja, avalikult rääkimine on tema jaoks käkitegu. Satub kooli koridoris kõndides peaaegu alati naljakatesse olukordadesse. Gerli Künnap Sõbralik, lõbus, ilus, vahel ka veidi naljakas. Tore tüdruk. Pruunisilmne, hea ja lahke, usaldusväärne. Pikkade juhtmetega rõõmsameelne rosin. Koduperenaine, igati tubli ja tragi. Sportlik ja püüdlik neiu, kes saavutab\nkõik, mida tahab. Kristiina Laksa Sõbralik, tore tüdruk ja kunagi saime hästi läbi, kuid praegu on vaikne. Tark ja abivalmis, omamoodi plika. Rahulik, heatujuline, räägib väga vaikselt ja on rohkem omaette. Liis Leesi Vaikne ja pisike, vahel ajab oma küsimustega nii naerma. Tõsine, aga ilus, pikkade juustega, sportlik trennitüdruk. Numpsik, vahel ajab õpsid närvi. Usaldusväärne, perfektsionist ja meie armas blondiinike. Kui midagi ei meeldi, saad tema käest peapesu. Meisterliku ja väsimatu vingumise eest võiks saada medali. Hoolitseb alati oma välimuse eest. Natukene tagasihoidlik, omapärase iseloomuga. Tarjo Lensment Väga sõbralik, omaette hoidev klassivend, kuid suhtleb vähe. Lahe ja abivalmis tüüp, kel on positiivne ellusuhtumine. Rahulik ja üsna vaikne, kuid taibukas ja heasüdamlik. Tegeleb enamasti oma asjadega, aga muidu muhe vana. Kristiina Liiva Pisike näriline Tiinu, väga hooliva südamega, julge ja ilus tüdruk. Nägude ja häälte tegemise spetsialist. Usaldusväärne,\nilusate pikkade juustega, lahe, armas ja vaimukas lahmerdis. Rõõmsameelne, abivalmis, vahel ka ettearvamatu. Energiajänku, pisike rõõmupall meie klassis. Reelika Luik Sõbralik ja väga toreda huumorimeelega rõõmurull. Vaikne ja rahulik, kuid hoolas ja abivalmis. Nunnude põskedega, nutikas ja taibukas plika. Naljakas, rõõmsameelne ja lõbus klassiõde. Väga abivalmis neiu, kes pole vist kunagi pahas tujus. Triinu Ots Ettevõtlik ja lõbusa iseloomuga, väga sümpaatne ja laia silmaringiga. Energiline ja abivalmis, klassi päike. Teeb kõik tähtajaks valmis. Väga tegus, lahke, asjalik, tore, sõbralik, kaunis ja pikkade juustega. Meie klassi jumal ja „liider“! Hoolitsev, kaitsev ja aktiivne eestvedaja. Tublilt klassi asju korraldav. Positiivse mõtlemisega ning alati rõõmsas tujus. Väga andekas, muusikatunnid on ootamist väärt, kui saab Triinu laulmist kuulata. Jason Platais Ilge naisteja naljamees. Omavahel olles väga sõbralik, viisakas ja heasüdamlik klassivend. Ta on väga positiivse loomuga, hea huumorisoonega ja teeb veidraid nalju. Stiilne, jutukas, sportlik, ilus ja tore. Kiusab naljaga ja viskab häid kilde.\nLÄBI KALLITE KLASSIKAASLASTE SILMADE Tõusikust naljavend ja suur vaidleja. Nokib tihti teiste kallal, meeldib videosid ja pilte teha. Mõnikord oskab ka rahulik olla. Vaidlemise käigus jääb alati oma seisukohale kindlaks. See mees juba oskab tunnis õpetajale täpselt parajal määral närvidele käia. Kristjan Pärn Väga sõbralik ja heasüdamlik, tore, mõistev ja tark poiss. Keemikust sportlane, kes teeb nalja ja on mõnusa huumorimeelega. Hea jutuga, vahel pingutab üle. Vaidleja ja targutaja, vahel ka abivalmis. Vaieldamatult kõige aktiivsem kõneleja tunnis. HansJoosep Pärna Üldjuhul ülisõbraliku iseloomuga, tore, nunnu ja ainuke blond poiss. Pullivend, hea huumorisoonega, jutukas, stiilne, kena ja ilus. Kasutab head parfüümi ja on vaimukas, muhe möllumees. Kui ta juhuslikult tunnis ei maga, siis ajab tarka juttu. Taibukas, kui ta seda olla tahab. Tema värvilised sokid on üliägedad! Ragnar Randoja Meie kallis, andekas, hea käega kunstnik. Joonistab meeletult hästi ja detailselt. Nunnude silmadega, vaikne poiss. Abivalmis, tark ja osav koomik. Kui naljatab, siis ikka korralikult. Üllataja ja mõistliku jutuga täiskasvanulik tüüp. Tasane, kuid terane.\nArti Rattam Sõbralik, friikaid võib ikka sööma tulla. Kõige suurema kõhuga, tilluke, aga tugev mees. Aktiivne, arukas, kuid kogu aeg on tal uni silmas. Naljavend, armas ülekaaluline päkapikk. Meie pesamuna! Möllumees, teeb hulljulgeid tükke. Kunagi oli täitsa tegus tüüp, kes sõitis rulaga ja oskas matat, kuid nüüd on ta paksuks läinud. Matemaatika tunni hing, ilma elektrooniliste vidinateta ei kujutaks teda ettegi. Kelly Rebane Sõbralik, heasüdamlik klassiõde. Ilus ja armas musirull. Virk, tore, abivalmis ja lahke. Ilusate juustega, rõõmsameelne ja suhteliselt vaikne. Asjaliku jutuga tüdruk. Kõige lahkem inimene maailmas. Tal on alati huvitav arvamus maailmaasjade kohta. Helen Sepp Sõbralik, särtsakas tšikk ja jube suure isuga. Kena ja peenikese kehaga. Tark, tore, naerusuine ja rõõmsameelne. Naljakas, teeb häid hääli. Suur veinisõber. Ilusa naeratusega ja töökas. Oh, tema jutt- see on vaimukas ja suudab alati naerma ajada. Targutaja, aga sportlik ja aktiivne tegutseja. Arukas, hea ja eeskujulik õpilane. Aitab alati hädast välja. Selles neius on vahel pisikese poisi hing! Ulakusi meeldib teha,\naga selliseid sõbralikke. Reivo Soots Vaikne, tagasihoidlik, kuid muidu tundub olevat sõbralik, hea jutuga, lahke ja tore. Asjalik autotehnik, kellele meeldib kalal käia. Meeldib palju koolist poppi panna, mistõttu on ta tihe koolist puuduja.\nLii Zerel Oled nunnu, aga juuksed võiksid ükskord juba lahti teha. Muidu sõbralik, hoolitsev, tark, aktiivne ja abivalmis, chill tüdruk. Vaikne, kuid naljakas. Ilusate näojoontega, naeratav, peenike ja sportliku kehaga. Rahulik, temaga on alati hea juttu ajada. Kuri tädi, sööb palju pähkleid. „Ütleb mida mõtleb“ -tüüpi inimene, väga tore suhtluskaaslane. Janne Tikko Pisike plika, hea kehaga tüdruk, tore ja eriti sõbralik, aitab kõiki kõige rohkem. Pikkade juustega, peenike, aus ja naeratav. Väga armastab kõiki poisse. Tark, hooliv ja alati rõõmus. Usin õppur, oskab ka hästi võrkpalli mängida. Vahepeal natukene kurjustab ja on otsekohene. Meie klassi rapunzel! Loominguinimene, ideedest temal küll puudust ei tule.\nLahke, töökas, hoolas ja abivalmis, õpetab matemaatikat. Meie klassi ajuhiiglane! Aitab alati, kui ei saa hakkama või millestki aru. Annab raha, et süüa osta. TAIBU! Ringo Vainlo Väga hooliv ja heasüdamlik, naerusuine jõusaali gängster. Hästi nunnu, kõige normaalsem poiss. Hea keha ja välimusega, tore, sõbralik ja ilus naistemees. Alati rõõmus, sportlik, ajaloohuviline ning tal on ilus käekiri. Oskab tüdrukutega viisakalt suhelda. Musklimehest ilueedi, kogu aeg ainult vaidleks. Kõige lahedam vend terve kooli peale. Rando Visnapuu Sõbralik ja rõõmus, alati hästi hooliv ja heasüdamlik. Lohesurfaja, ginger, oskab nalja teha. Vägevate silmadega kaunis punapea. Lollitab väga tihti, vajadusel alati aitab. Omamoodi tont! Nupukas ja jutukas, targutaja tüüp. Vahel ka rahulik, aga muidu täitsa hull peoloom. Aktiivne tegudemees, väga valju jutuga ning vahel tõmbab näost punaseks. Imeliku loogikaga, mõnikord krutib ära, aga üldiselt muhe vana. Tore, tegus ja julge klassivend. See mees teab, mida tahab ja tõesti pingutab, et seda saavutada.\nKõige targem klassiõde, kes on ka rahulik, ilus, sõbralik ja tore tüdruk.\nSõbralik ja hooliv, tore, armas ja ilus naerusuine tüdruk. Naerab\nsüdamest ja räägib liiga palju. Väga suure südamega kena tüdruk. Sportlik ja huvitava riietusstiiliga. Hea võrkpallur ja väga mõnusa iseloomuga. Cardo Õunap Südamlik ja pikkade juhtmetega, hea sõber igas olukorras. Sportlik biitsa- ja bemmivend, musklis ja kaunis noormees. Sõbralik, tore numpsik, omamoodi armas ja muhe kuju. Viisakas, aga naljatab palju. Muidu laheda ja isemoodi mõtlemisega. Vahel tundub, et ta ei saa millestki aru, aga oskab sellest olukorrast väga osavalt välja tulla. Unimüts, kaob vahepeal oma mulli ära.\nKLASSIJUHATAJAD: Ülo Liblik Väga kõva kõhuga mees, hea huumoriga, heatahtlik, hooliv ja siiski meie klassi isa. Sinu kohvik ei unune kunagi. Oma aastate kohta väga nägus. Kui vaja, siis karjub. Meie teejuht, president, kaitsja, kes suunab meid õigele teele. Uudishimulik, ei võta negatiivseid kommentaare südamesse, vaid vastab neile naljatades. Karm, kuid üldjuhul õiglane. Selline chill vanapoiss, kes väga kobiseda ei viitsi.\nReet Liblik Väga tore ja sõbralik, vastutulelik. Armas, lahke, abivalmis ja ilus. Ly Aasav Väga sõbralik, tore, mõistev, armas ja lahe õpetaja, kes oskab õpilasi aidata. Hooliv, aktiivne, abivalmis ja üldse parim õpetaja. Meeldiv nii õpetaja kui ka inimesena. Alati heas tujus ning sobib väga hästi klassijuhatajaks.\nMoonika Ringas Südamlik, hooliv, sõbralik, abivalmis ja hea õpetaja. Kõige sõbralikum klassijuhatajatest. Rõõmsameelne, vaimukas ning alati heas tujus. Ta oli üks mu lemmikumaid õpetajaid. Mai Seller Loodussõbralik, abivalmis, mõistlik, lahke ja tore õpetaja. Oskab õpilastega käituda ning on üldse üks hea klassijuhataja.\nKoolitunnistus ei tähenda midagi - alles elus näitab inimene, mis ta tõepoolest väärt on! (Karl Ristikivi)\nFoto: Maarja Voort\nTriinu ja Reelika soovivad kõigile lõpetajatele edu ja kordaminekuid. Loodame, et saavutate elus kõik, millest unistanud olete!\nKirjatark 66 lennueri


Eesti Tantsuhuvihariduse Liidu „VAHEPEATUS“ | TANTSUKUUKIRI\nEesti Tantsuhuvihariduse Liidu „VAHEPEATUS“\nTantsuõpetaja ja vabakutseline tantsukunstnik\n14. novembril kogunes tantsurahvas Tartusse Eesti Rahva Muuseumisse, kus toimus teine Eesti Tantsuhuvihariduse Liidu Gala alapealkirjaga “VAHEPEATUS”. Etendus Rauno Zubko kontseptsioonist lähtuv koosloomelavastus, esitleti videonäitust “Tantsuhariduse ajajoon” ning anti üle selleaastane Gerd Neggo preemia.\nGala “VAHEPEATUS” kulges peatumatult läbi ERMi erinevate näitusealade ja saalide ning kutsus külastajat uudistama ja kogema varemnähtud ruume, aga ka tantsugala stiilis üritusi uue pilguga. Lavastuse teekonda läbiti väikestes rühmades, mis alustasid enda rännakut umbes 10-minutiliste vahedega. Teekonda juhtis skaudirõivais nooruk, kes kandis turismigruppidele omast silti ning korjas igas peatuses kokku need, kes lavastuse lummuses uimerdama olid jäänud. Rännak lõppes ERMi teises otsas, kus oodati järele hiljem enda teekonda alustanud rühmad, et siis ürituse otsad ühiselt kokku tõmmata.\nLavastuse läbimõeldud ja -tunnetatud stseenid olid rõhutatud ERMi ruumide salapärast ja massiivsusest, sulades meeldivalt kokku taustaga, mille olid loonud valguskujundaja Karolin Tamm, videokunstnik Rūta Ronja Pakalane ja helikunstnik Israel Banuelos. Kõige eredamalt jäidki rännakust meelde hetked, kus erinevate lavastuslike vahendite sidumine oli õnnestunud pea täiuslikult. Läbi selle sündisid uued ruumid ja õhustikud, mis võimaldasid lavastust kogeda nii kõrvalseisja kui osalisena. Ootamatu lisana täiendasid kogemust nii väikestes kollektiivides liikumine kui ka üritusele kehtestatud maskikohustus. Suhteline anonüümsus, ööseks hüljatud muuseumi saalide kõledus ja ühtlane helitaust tekitasid pineva ja ootusäreva keskkonna, mis mõjus kohati lausa maaväliselt.\nEesti Tantsuhuvihariduse Liidu koduleht sõnastab, et läbi ERMi alade liikuv rännak “toob esile tantsuhariduse mitmekülgse positiivse ning ajatu mõju igale tantsuga tegelejale”. Keskendutakse tantsuhariduse ja -kunstiga kaasas käivatele väärtustele, nagu ühtekuuluvus, isikupära, väljenduslikkus jpm. (ETHL 2020) Eelmainitud mõistetega tegelemine ning nende rakendamine paistis välja nii tantsijate kui lavastusmeeskonna töös. Värskendavalt mõjus erinevate tantsustiilide sidumine niivõrd terviklikuks teoseks, kus ükski stiil ei domineerinud teiste üle. Samas säilis iga osalenud tantsukooli eripära, mis läbi erinevate lavastuslike vahendite veel rohkem särama oli löönud. Sündinud lavastuse potentsiaal sobida mõne teatri mängukavva üllatab mind siiani ning ütleb nii mõndagi korraldajate ja etendajate töö kohta.\nVaieldamatult oli läbitud protsess suurepärane võimalus noortele tantsijatele kogeda esinemist uues formaadis, enda etteastet tuli püsiva energia ja tehnilise täpsusega korrata ju lausa seitsmele publikurühmale. Samuti pakub selline formaat võimalust maitsta professionaalse tantsukunstiku elu, mille üheks osaks on küll pikad proovipäevad, aga samas ka etendamise ning publikuga kohtumise mõnu. Läbi selle õpitakse nii ennast kui teisi paremini tundma: empaatia, teistega arvestamine ning lihtsalt puhas rõõm, mis kaasneb enese liigutamisega ja/või teiste liikumise vaatamisega kõnetab praegu ehk isegi rohkem kui kuus kuud tagasi.\nTeekonna läbinutel oli võimalik jalgu puhata ja vaadata Eesti tantsuajaloo videonäitust, mille eesmärgiks oli anda lühike ülevaade just tantsuhariduse ajaloost. Ajajoonel olid endale koha leidnud esimesed tulijad: koreograafid, tantsukoolid, organisatsioonid ja üritused, mille ja kelle mõju tänini tantsuhariduses olulist rolli mängib. Viimase grupi saabudes jagati tänusõnu ja kingikotte ETHLi sõpradele ning toetajatele. Eelnevate Gerd Neggo preemia laureaatide videotervituste ja tantsualaste mõtiskluste saatel anti preemia üle selleaastasele Gerd Neggo preemia laureaadile Meeli Pärnale.\nHetkel kuulub Eesti Tantsuhuvihariduse Liitu 47 tantsukooli ja -stuudiot ning kuigi galal oma tegevusega uhkustama ei kiputud, siis põhjust oleks küll ja veel. ETHLi eesmärk on kaasata, arendada ja toetada Eesti tantsuhuvikoole ja tantsuõpetajaid, esindada (tantsu)huvihariduse valdkonda nii riiklikul kui KOVi tasandil ning tagada tantsuhariduse olulisuse kommunikeerimine avalikkusele. Liit peab oluliseks tantsuhuvikoolide kaasamist ja süsteemstet koostööd, tantsuõpetajate enesetäiendamist, tantsuspetsialisti kutsekvalifikatsiooni andmise vajadust ning tantsuhuvihariduse teemade nähtavamaks tegemist. (ETHL 2020)\nTuleb tõdeda, et Eesti Tantsuhuvihariduse Liidu tegemised on igast otsast läbi põimunud Eesti Tantsukunsti ja Tantsuhariduse Liidu tegevusega ning üsna keeruline on aru saada, kes mille eest täpselt vastutab. Erinevus kahe liidu vahel seisneb ehk selles, et üks koondab enda alla tantsukoole ja -stuudioid, teine professionaalseid tantsuõpetajaid, koreograafe, tantsijaid ja tantsuvaldkonda panustajaid. Siiski võib kahe liidu tegevust näha üksteist toetava ja täiendava koostööna, mis jõudsalt Eesti tantsuelu korraldab.\nIsiklikult pean mõlema liidu tegevuses olulisimaks tööd tantsuspetsialisti kutse väljastamise osas. Erinevate koolitus- ja mentorlusprogrammide väljatöötamine ja arendamine pakub tantsuvaldkonnas tegutsejatele võimalust lisateadmiste omandamiseks, mida tuleb tihti tikutulega taga ajada.\nTantsuspetsialisti kutse väljastamine võimaldab varasema tantsuhariduseta või puuduliku õpetamiskogemusega inimestel peale vastavate koolituste läbimist taotleda tantsuspetsialisti kutset. Kutse andmise eesmärk on toetada Eesti töötajate konkurentsivõimet, olla tugistruktuuriks haridussüsteemile, aidata kaasa inimeste kompetenstuse hindamisele ja tunnustamisele ning muuta kutsed riigisiseselt ja rahvusvaheliselt võrreldavaks. (ETTL 2020)\nIgapäevaselt tähendab see seda, et väljal on esile tõusnud just vastava hariduse ja/või kogemusega tantsuõpetajad, kelle teadmised on kooskõlas nende tegevusega. Oleme jõudnud kohta, kus saame rääkida päriselt pädevatest tantsuõpetajatest, kes teavad, milline on nende ülesanne ja vastutus klassi ees. Positiivne mõju, mida toob endaga kaasa haritud tantsuõpetaja, ulatub seinast seina: õpilastele edastatakse eakohast materjali, suudetakse vältida vigastuste teket klassiruumis, osatakse juhendada nii õpilaste loomingulisi kui tantsutehnilisi oskusi ning languses on trend, kus ise alles õpilase rollis noored õpetajana klassi ette lubatakse. Kuigi selline süsteem võib isehakanud tantsuõpetajatele veidi karmi ja ebaausana tunduda, siis on ka neil võimalik enda pädevuste tõestamisel päriselt tantsuõpetajate perekonda astuda. Tuleb tõdeda, et kuigi tantsuõpetaja amet pole päris võrreldav elektriku või hambaarsti omaga, siis on siingi omad nõuded, milleta klassi ette astuda ei tohiks.\n“VAHEPEATUS” pakkus vajaliku pausi, et vaadata otsa Eesti tantsuhariduse hetkeseisule ning nautida selle kasvatatud vilju. Ühelt poolt oli lihtsalt suur rõõm vaatamisest, toimus ju üritus päev enne toimuma pidanud, ent ära jäänud Koolitantsu lõppkontserti. Teisest küljest pakkus õhtu võimalust mõtiskleda tantsuhariduse ja tantsimise vajalikkuse üle. Valmib ju seegi artikkel ajal, mil nii mõneski maakonnas on huvitegevusele rakendatud piirangud ning vaikselt hakatakse oma tegevusega taas veebikeskkondadesse kolima. Selle taustal igatsengi kõige rohkem seda turvalist keskkonda, mida pakub oma tantsukool, kus käivad koos oma inimesed ja kus saab ajada oma asja. Samas olen ka lõpmatult tänulik, et tantsuga tegelemine on mind kokku toonud niivõrd imeliste inimestega, olgu nad tantsijad, loojad, õpilased või lihtsalt tantsufännid. Need kohtumised tantsu-, teatri- ja nüüd ka muuseumisaalides on pakkunud võimalust üksteiselt õppida, et läbi selle kasvada ja areneda.\nSelle kõrval on lausa naljakas, kui vähe tuge tantsuvaldkond tegelikult riigilt saab. On ju pea kõik Eesti lapsed ühel või teisel hetkel oma elus tantsimisega kokku puutunud ja läbi selle kasvanud empaatilisemaks, teistega arvestavamaks ja isikupärasemaks. Ent eks paraneb seegi olukord ja seda suuresti just tänu tantsuliitude tegevusele. Jõudu neile selles!\nEesti Tantsuhuvihariduse Liidu koduleht 2020, vaadatud 01.12.2020.\nEesti Tantsukunsti ja Tantsuhariduse Liidu koduleht 2020, vaadatud 01.12.2020.\nLavastaja: Rauno Zubko\nVideokunstnik: Rūta Ronja Pakalne\nHelikunstnik: Israel Banuelos\nDisainer: Kristel Laur\nTantsulavastuse loomisel osalesid: Tantsuselts Pärliine (Antslast), T-Stuudio (Haapsalust), Ciara Tantsukool, Shaté Tantsukool, Tempecy Dance Company (Tartust), Just Tantsukool (Tartust ja Võrust), Meie Stuudio (Põlvast), Janne Ristimetsa Tantsustuudio, WAF Dance (Pärnust), Tantsustuudio Dance Company (Raplast), ETA Tantsukool, Ian Dance Company, Koit Tantsukool, MyDance Tantsuklubi, Stuudio dotE (Tallinnast), eve stuudio, S-Stuudio (Viljandist), Võru Tantsukeskus (Võrust).\nSoovi korral vaata Eesti Tantsuhuvihariduse Liidu Gala salvestust siit:


Kuidas linnas toitu toota?\nToimetas Sander Silm, 25. jaanuar 2011 16:31\nTallinnas asuv Linnalabor esitleb homme oma trükist "Söödav Linn 1", mis annab ideid ja näpunäiteid, kuidas linnatingimustes endale toitu kasvatada.\nRaamatu koostaja Sander Tindi sõnul kasvas raamat välja 2008. aastal alanud projektist "Taimelava", mille raames uuriti erinevad võimalusi, kuidas linnas aiandusega tegeleda.\n"Eesti Kunstiakadeemia hoonet hakati lammutama ja siis tuligi meil mõttevälgatus, et rajada akadeemia katusele katseaed ja uurida võimalusi südalinnas aiandusega tegelemiseks," rääkis Tint, kelle sõnul on nüüd kahe aasta uurimistulemused kenasti raamatusse raiutud.\nKuigi esmapilgul ei pruugi sõnad aiandus ja linn haakuda, kogub linnaaiandus Tindi sõnul maailmas järjest enam populaarsust ja Põhja-Ameerika suurlinnades on aiandusega tegelemine väga trendikas tegevus.\n"Eestis kaasneb iseendale toidu kasvatamisega teatud mälestus Nõukogude ajast, mil pidi seda häda sunnil tegema ja mistõttu ei pruugi see paljudele meeldida, kuid nüüd on peale kasvamas uus põlvkond, kellel seda minevikutaaka enam pole," ütles ta.\nTindi sõnul kasvaski raamatu idee välja sellest, et seni oli Eestis linnaaiandust puudutav teave väga hajus, mistõttu eesmärk oligi see koondada ühte kohta.


Lotte City Hotel Guro - Seoul - Hotels.com\nLotte City Hotel Guro, Seoul, Lõuna-KoreaSihtkoht\n3 tärni hotell restoraniga, läheduses on Guro digikompleks\n9,2.Ülihea.1,038 kontrollitud Hotels.com arvustustKõik arvustused on saadud päris külastajatelt, kes on majutuskohas ööbinud.\nVaata kõiki (1,038 arvustust)\nGuro digikompleks – 1 min jalgsi\nGasan Digital Complex – 18 min jalgsi\nGocheok Sky Dome’i staadion – 4,2 km\nTimes Square'i ostukeskus – 4,5 km\nHongiki ülikool – 10 km\nFamily kahetuba (Standard)\nStandard kahetuba (30hr Stay: 9 PM Late Check-out)\nTuba, 1 kahevoodi või 2 ühevoodit (Run of house)\n300, Digital-ro, Guro-gu, Seoul, 152-848, Seoul, Lõuna-Korea\nChung-Angi ülikool – 6,4 km\nSouli riiklik ülikool – 7,2 km\nYG Entertainment Building – 8,8 km\nSeouli omavalitsushoone – 12,6 km\nN Seouli torn (side- ja tähetorn) – 12,9 km\nRaudteejaam Anyang – 11 min transpordivahendiga\nMetroojaam Guro Digital Complex – 8 min jalgsi\nMetroojaam Daerim – 11 min jalgsi\nNamguro metroojaam – 15 min jalgsi\nRootsi lauaga hommikusöök on saadaval lisatasu eest ning maksab 19800 KRW täiskasvanutele ja 17000 KRW lastele (ligikaudne hind)\nKas Lotte City Hotel Guro võimaldab tasuta tühistamist kogu raha tagasimaksmisega?\nJah, Lotte City Hotel Guro pakub meie saidil tagastamisele kuuluva ettemaksuga tube, mille puhul tühistamisvõimalus kehtib ka veel mõned päevad enne saabumistähtaega. Täpsemat teavet leiad majutusasutuse kehtestatud tühistamistingimustest, millega tasub kindlasti tutvuda.\nMida võtab Lotte City Hotel Guro ette tervisekaitse ja hügieeni tagamiseks?\nKas Lotte City Hotel Guro pakub kohapeal parkimisvõimalust?\nKas Lotte City Hotel Guro lubab kaasa võtta lemmikloomi?\nMillised kellaajad on Lotte City Hotel Guro kehtestanud sisse- ja väljaregistreerumiseks?\nJah, kohapeal on olemas söögikoht.Söögikoht ei ole kasutatav alates september 9 2020 kuni märts 1 2021 (kuupäevad võivad muutuda). Lähiümbruse söögikohti: Starbucks (4 min jalgsi), Outback Steakhouse (7 min jalgsi), MayB (8 min jalgsi).\nKas Lotte City Hotel Guro pakub oma transpordiühendust lennujaamaga?\nKas Lotte City Hotel Guro pakub kohapeal kasiinoteenuseid?\nEi, see hotell ei sisalda kasiinot, kuid lähedal asuvad Seven Luck Casino Millennium Seoul Hilton (11-min drive) ja Seven Luck Casino Seoul Gangnam (16-min drive) are both nearby.\nMida majutuskohas Lotte City Hotel Guro ja selle ümbruses teha saab?\n잭키, 1 öö, reis perega, 5. juuni 2020\nMoon, 6 ööd, reis, 21. jaan 2020\n6 ööd, reis sõpradega , 12. jaan 2020\nWanda, 5 ööd, reis, 30. dets 2019\n5 ööd, reis, 2. dets 2019\n6 ööd, reis perega, 20. nov 2019\nMitch, 2 ööd, reis sõpradega , 14. nov 2019


Kuidas aru saada, mis plaanid tal sinuga on? | Buduaar\nKuidas aru saada, mis plaanid tal sinuga on?\n2012. aasta 3. juuni 17:18\nNii väga tahaksid talt küsida, et “Mis kavatsused sul minuga on, härra?”, kuid tead väga hästi, et seda tehes õnnestub sul ta vaid ära hirmutada. Selle asemel peaksid oskama lugeda vihjeid tema käitumisest, mis ütlevad sulle paanikat põhjustamata väga palju tema abielumõtete kohta.\nNii väga tahaksid talt küsida “Mis kavatsused sul minuga on, härra?”, kuid tead väga hästi, et seda tehes õnnestub sul ta vaid ära hirmutada. Selle asemel peaksid oskama lugeda vihjeid tema käitumisest, mis ütlevad sulle paanikat põhjustamata väga palju tema abielumõtete kohta.\nVõid olla nii vastutulelik kui tahes, ent kui tahad teada tema väärtushinnanguid, ja võimalikult varakult, et teada saada, kas raiskad oma aega püsisuhet oodates, siis uuri järgnevat.\nTeda oma sõpradest rääkima panna ei tohiks olla probleem. Kui ta ei pea oma seltsielu huvitavaks, siis ta ju ei tegele sellega? Küsi temalt näiteks: “Mida sa eelmisel nädalavahetusel tegid?”, “Mida lõbusat sa tavaliselt teed?” Pane hästi tähele, mida ta ütleb. See, mida kuulma peaksid, on see, kas ta kasutab palju sõna “meie” (siinkohal ei mõelda “meie” all mitte sind, vaid meid kui teda ja tema sõprade seltskonda). Kui ta oma väljaskäimistest rääkides peaaegu ei kasutagi sõna “mina”, siis võta seda kui märki, et mees on seotud kindla seltskonna või klikiga. Mees, kes ütleb: “Käisin koos Robiga mängu vaatamas. Siis käisin paari semuga kalal”, on täiesti teistsugune tegelane, kui mees, kes seletab: “Läksime linna ja me ei leidnud seal üht klubi üles ja lõpuks sõitsime kogu öö ringi. Siis läksime tagasi Tony poole ja tšillisime niisama”. See on väga ebaküps, välise järgi hinnatav kohanemistase ning näitab ilmselt suhteks või enda sidumiseks valmisoleku madalat taset.\nKui räägid kellegagi, kes on kinni “meie”-meelsuses, siis ei räägi sa inimesega, kes võiks sinuga suhte luua. Ajastus on vale, sest tabasid mehe hetkel, mil ta väärtustab end oma seltskonna heakskiidu põhjal. Kui mehed on oma kampa armunud, siis neil on juba olemas see, mida sina pakkuda tahad. Nii lihtne see ongi. Nad on juba osa millestki. Niisugune mees võib olla valmis poissmeestepeoks, kuid pulmadeks – vähemalt mitte enda omadeks.\nVõid kasutada ka samat teavet, et välja selgitada, kas mees on üldse valmis, et tema elus algaks järgmine faas. Võid avastada, et mees, kes on olnud kambas pikka aega, hakkab sellest tüdinema. Seltskonnast kasvatakse välja ja igatsetakse pigem intiimsust, kui kamba kollektiivset tunnustust. Tekib soov paigale jääda. Kahekordselt kehtib see niisuguste inimeste kohta, kelle kamba liikmed hakkavad n-ö “ära pudenema” abiellu ja kihlustesse. Kui mehe paar semu on kihlunud, hakkavad asjad muutuma ja võib ennustada, et ta otsib järgmist maandumispaika sinu juures.\nTema tuleviku käitumist ennustab kõige paremini tema minevikukäitumine. Suhet sinuga ennustab tema elu teiste suhete muster. See tähendab, et pead mõistma tema suhetesse puutuvat käitumist minevikus. Küsi temalt järgmisi küsimusi: Kaua sa töötanud oled? Kaua sa ühes kohas elanud oled? Kui kaua sa oma parimaid sõpru tunned? Kas ja kui kaua oled püsisuhtes olnud? Kuidas need suhted lõppesid?\nVastused neile küsimustele on olulised, kuid pane tähele, et sa ei korraldaks ülekuulamist. Lihtsalt põimi need küsimused vestlusesse ja kuua hoolega vastuseid. Kui mees on ühelt töökohalt teisele hüpanud, mõne aastaga jooksul kolm korda eriala vahetanud, ei suuda toataime elus hoida, loomast rääkimata ja tema kodu on seal, kuhu ta mütsi riputab, siis ilmselt ei otsi see mees endale kaaspilooti. Ja kui otsibki, siis pole ta ilmselt parim saak püsisuhteks.\nInimsed küll võivad muutuda, kuid see on asjakohane teave, ning see võib toetada või õõnestada väidet, et keegi on püsisuhteks hea kandidaat. Võid seda minevikku küll õigustada, püüda ratsionaalselt seletada ja välja vabandada, ent kui tahad teada, mida poiss järgmisel aastal teha kavatseb, siis parim teave, mida koguda võid, on see, mida ta eelmisel aastal tegi.\nTalle tähtsad inimesed\nKüsi temalt tema elu tähtsate inimeste kohta – tema vanemad, teised tema elus kõrgelt hinnatud täiskasvanud, õed- vennad ja lähimad sõbrad, et näha, kas tema suhtekogemus on olnud hea või hlab. Võid lihtsalt küsida: “Oh, millega ta tegeleb? Kas ta on abielus?”, kui ta õest- vennast või sõbrast juttu teeb. See on väga tähtis info, sest need on tema peas olevad seosed. Need inimesed on rollimudelid ja mõjutajad, kes ilmselt vormisid tema väärtushinnangud ja mõjutasid tema vaateid püsisuhetest. Inimesed õpivad sellest, mida läbi elavad, nii et pead mõistma, missugune on olnud tema suhtekogemus. Kui tema vanemad on või olid õnnelikult abielus, on see väga tõenäoliselt mõjutanud tema arvamust abielust. Kui nad tülitsesid kogu aeg ja pärast lahutasid, on see halb märk, sest ta arvab, et abielu pole sugugi lõbus, ega kesta kaua. Uuri sedagi, kas tema parimad sõbrad on abielus või üksikud. Kui inimesed, kellega ta lävib, väärtustavad abielu, on võimalik, et nad avaldavad talle abiellumiseks vähemalt õrna survet – mis on sinu jaoks ju hea uudis!\nP. McGraw “Love smart”


Uued tuuled ehk juhatuse esimene koosolek – Eesti Psühholoogiaüliõpilaste Ühendus\nPublished by EPSY on 05/07/2016 05/07/2016\n4. juuli oli iseseisvumispäevaks ka EPSÜ uue juhatuse jaoks! Üheskoos eelmiste ametivendade ja -õdedega arutati nii Eesti, Põhjamaade kui Euroopa psühholoogiamaastiku teemasid. Kus oleme me täna ning kuhu suunas rihime eelseisvat aastat? Tööpõld paistab lai: tuunida paberimajandust, liikmehaldust, kodukorda, meediakanaleid, väliskuvandit ning üleüldist meeleolu. Selle viimasega seoses palume absoluutselt KÕIGIL psühholoogiatudengitel ära broneerida kuupäevad 26.-28. august (salajane megaprojekt tööpealkirjaga “Torm pärast vaikust”). Teie uus ja usin juhatus koosseisus Annika “Da boss” Tamme, Kadri “Rage” Raag & Madis “Mad” Vasser


Gräzin: soomlased taas targemad\nVäinu Rozental • 18. august 2011 kell 9:52\nMe peaksime praegu oma silmad peast häbenema, et ise selle lahenduse peale ei tulnud, kommenteeris riigikogu liige Igor Gräzin soomlaste kokkulepet Kreekaga.\nÄripäev küsis täna, kas ka Eesti peaks sarnaselt Soomega hakkama endale välja nõudma eritingimusi ELi abipaketis osalemiseks. Päevaküsimuse ajendiks on see, et Soome on sõlminud Kreekaga abi andmisel erikokkuleppe.\n„Kakssada protsenti kindel, et peaks,“ kõlas Gräzini kiire vastus. „Soome paketil on ainult üks viga – see, et mitte meie selle peale ei tulnud. Mul on soomlastele üks ja sügav etteheide, et miks te olite meist jälle targemad.“\nGräzin meenutas Saksamaa valitsuskoalitsioonis osaleva vabadest demokraatidest majandusministri sõnu, et kristlikel demokraatidel ja Angela Merkelil puudub tahe ja julgus lahendada võlakriisi. „Mul on selline tunne, et see iseloomustab tervet Euroopat,“ lisas Gräzin. „Ja see tahe ja julgus on praegu ainult soomlastel, kes näevad probleemi.“\nReformierakondlane Gräzin tunnistas, et ta on oma erakonnakaaslasega, rahandusminister Jürgen Ligiga erineval seisukohal. „Ligi ütleb, et see (Soome kokkulepe Kreekaga – toim.) on ebaeuroopalik. Mina ütlen, et see on sügavalt euroopalik,“ seletas Gräzin. „Ligi versioon viib selleni, et Euroopa Liit laguneb ära, minnakse koos põhja. Mina leian, et Soome käik Euroopa majandusliitu perspektiivis tugevdab. Praegu on tegelikult see, et kui üks juba jõuab ujuda, siis ta hakkab ükshaaval päästma ka teisi.“\nGräzini sõnul on vaba turu eripäraks see, et sul on õigus saada miljonäriks ja sul on õigus minna pankrotti. „Ja me nüüd võtame selle viimase võimaluse ära,“ lausus Gräzin. „Tähendab, kõik pääsevad. Igaühele vastavalt tema vajadustele, nii nagu kommunistliku partei programm ütles.“


Istu mu pingile, kiika mu aknasse: Teekond: Paraty, 05.03\nkirjutas Mae Lender at 21:51\nmäemamma 2. aprill 2016 11:25\nSee, et saaks linnast minema - möistan!\nJa mida enam loodusesse, seda töelisemaks, elusamaks, rammusamaks hakkab minema- oehh, kui mönus.\nLahe suhtlusviis teil seal. Lihtsalt nii sürr, et ei usuks, kui ei usuks. Aga ma usun sind, Mae.\nMae Lender 2. aprill 2016 21:44\nTegelikult olen ma muidugi vale inimene kurtma - ma oskan vajadusel end ka suurlinnas oma kookonisse peita. Aga no reisil olles tahaks ikka avatud meeltega ja väljapoole olla :)


Ütle ühele pakkujale, et said mujalt tunduvalt soodsama pakkumise. Isegi, kui sul on madal palk, aga pole erilisi kohustusi, võid sa laenu saada. Laenuturul on palju pakkumisi, erinevad laenutooted ning väga erinevad tingimused, mistõttu tutvu kindlasti mitme erineva ettevõtte tingimustega – sealhulgas ka lisakuludega, mis kaasnevad erinevate laenutoimingutega.Võrdle erinevaid laenuliike. Nagu ülalpool selgitasime, ei loe mitte niivõrd sissetuleku suurus kui hoopis kohustuste hulk.See tähendab, et laenufirmadel pole lahendust, mis sobiks igaühele. Seepärast ei hakata ka laenusoovijaid ehmatama sissetulekupiiri nõuetega, vaid iga taotlus vaadatakse läbi ja otsustatakse seejärel, kas anda laenu või mitte. Ükski pank ei taha lasta head klienti käest ning seetõttu võid tihti saada soodsama intressiga pakkumise.Vaata üle oma laenutaotlusLaenusumma limiit, intressimäär ja tagasimakse periood sõltuvad tihti sinu sissetulekutest ja väljaminekutest. Laen netist.\n. Refinantseerides saad sa laenusumma, millega saad tasuda oma olemasolevad laenud ning tasud edaspidi vaid ühte laenu.Sedasi toimides võid intressimääradelt kokku hoida lausa sadu eurosid ning ka pangakonto väljavõte näeb välja tunduvalt puhtam. Ära kiirusta kiirlaenu võtmisega – eriti, kui oled igakuiselt rahakitsikuses. Tegemist ei ole “üks-suurus-kõigile” teenusega.\nHoian finantsteemadel kätt pulsil ning jagan oma teadmisi ka sinuga, et sa saaksid saavutada parema rahalise olukorra ja teha parimaid otsuseid. Tegemist on omamoodi turundusviisiga ning enamjaolt kehtivad taolised pakkumised uutele klientidele, ent kui soovid võimalikult madala intressiga laenu, on intressivaba laen just õige valik.\n. Madalama riski tõttu on kaaslaenajaga laenu taotledes üldiselt ka intressimäärad madalamad.Enne kaastaotluse tegemist peate te aga mõlemad olema kohustuse võtmises täiesti kindlad, eriti kui soovite taotleda eluasemelaenu. Krediidikonto puhul näiteks avatakse sulle krediidilimiit, mida saad kasutada just sellisel määral nagu ise soovid.Võrdle intressimäära ja laenuperioodi suhet. Peamine küsimus seisneb eluasemelaenu intressimääras, mille moodustab panga määratud intress ja Euribor. Mõtle ka teistele laenu kuludele ning laenu kogukulule. Tal on autoliising, kodulaen, väikelaen omafinantseeringu katmiseks ja kaks järelmaksu. Madala intressiga laen. Lisatasud või isegi väike intressivahe võib sulle tähendada meeletut erinevust.Võrdle pakkumisi ning lase pankadel omavahel nö võistelda. Kahjuks tuleb ette olukordi, kus eluteed lähevad erinevas suunas, kuid jagades ühist laenukohustust võivad tekkida üsna ebameeldivad probleemid edasisel majandamisel. Mitu väikest laenu eraldi intressimääradega on kokkuvõttes üsna kulukad ning mitme erineva laenumakse tegemine on tülikas. Lühema perioodiga laenudel on madalam intressimäär ning ühtlasi pead tasuma vähem lisakulusid. Kaaslaenajaga taotledes näeb laenuandja seda, kui madalamat riski, sest laenu eest vastutavad kaks isikut.Isegi, kui ühel peaks tekkima sissetulekuga probleeme, on endiselt veel olemas teine taotleja. Kui sa oled aga valmistumas pikaajalise finantskohustuse võtmiseks, siis pead tõsiselt kaaluma erinevate laenupakkujate tingimusi. Sellel lehel anname põgusa ülevaate, kuidas madala palga korral laenu võtta ning mida peaksid arvestama enne laenutaotluse esitamist.Sissetulek ei ole tähtis, kohustused onTegelikkuses ei olegi vahet sellel, kui suur on su palganumber. Vahel võib kuu lõpus kiirlaenu võtmine tähendada hoopis seda, et tuleb katta mõni kiireloomuline väljaminek, näiteks osta autole talverehvid või osta lapsele uued saapad.Kiirlaenu saab võtta isegi siis, kui sinu sissetulek on elatusmiinimumi piiril.. Võrdle erinevaid intressivabasid laenupakkumisi Financer.com võrdlustabelis. Kõik oleneb sellest, kui kiiresti soovid laenusumma kätte saada ning kas soovid kogu summat kasutada kohe


September 2014 - ELVA LASTEAED ÕNNESEEN\nMihklipäeva toidulaat 2014\nVVV SA õppeprogramm "Metskits"\nMürakarude rühm sõitis 23. septembril Vapramäele tutvuma metskitse eluoluga.\nVVV SA õppeprogramm "Ronk"\n22. septembril käisid Vandersellide rühma mudilased VVV SA poolt korraldatud õppeprogrammil "Ronk". Selgeks sai, mis vahe on hakil, varesel ja rongal. Huvitavaid mänge ja tegevusi jagus mitmeks tunniks.\nJärgmisel aastal kooliminejad õnneseened külastasid 11.09 Tartu teaduskeskust. Põnevust ja uusi avastusi oli küllaga. Eriti meeldis töötuba kriminalistikast, kus võis anda sõrmejälgi ja siis neid hiljem luubiga uurida. Mõni sai ehk uurija-pisiku ka külge.\n10.septembril võtsid vanemate rühmade õnneseened osa lasteaedade ühismatkast, mille korraldas VVV Sihtasutus Vellavere matkarajal. Väikesed loodushuvilised juhatati mitmesuguste puude, põõsaste ja taimede juurde, et neid lähemalt uurida ja mõnda isegi maitsta. Viinamäetigusid siiski ei proovitud, küll aga uuriti nende elukäiku. Lapsi tervitas Vapu isiklikult.\nKärbse - Kärdu sünnipääw\nÕnneseene uus õppeaasta putukate maailmas algas õpetliku looga Kärbse-Kärdu sünnipäevast.


Vabariigi aastapäev trummipõrina saatel - Harju Elu\nEsileht / Vabariigi aastapäev trummipõrina saatel\nVabariigi aastapäev trummipõrina saatel (0)\nTuleval esmaspäeval toimub Pärnu keskväljakul traditsiooniline iseseisvuspäeva paraad. Sadade ajateenijate seas marsib ka reamees Matis Leima, medical kes automaatrelva asemel kannab sel päeval rivitrummi.\nEks mõte ajateenistusest tekitab noortes meestes ikka ärevust. Sakust pärit Matis võttis kohustust riigi ees aga paratamatusena ning ta ei uskunud erinevaid linnalegende, therapy mida kaitseväest aeg-ajalt kuulda võib. “Ma olen ka väikest viisi patrioot ning need kaheksa kuud ei tundunud toona pika ajana, salve ” ütleb Leima.\nKuid 21-aastane Matis ei ole päris tavaline sõdur. Tema päev algab küll hommikuvõimlemise ja lõpeb õhtuse rivistusega, ent muul ajal viibib ta prooviruumis. Ta on üks 17 ajateenijast, kelle teenistus möödub kaitseväe orkestris.\nSiia pääsemiseks tuleb esitada sooviavaldus juba enne väeossa saabumist ning arvestada tuleb sellega, et tahtjaid on palju.\nTänavu leiab orkestrist noormehi, kel on väga korralik haridus – mõni on õppinud välismaal või muusikakõrgkoolis, üks ajateenija koguni Sibeliuse akadeemias.\n“Orkestrisse pääsemine oli suur vedamine. Konkurents oli väga tihe ning päris paljud andekad muusikud pidid leppima jalaväelase karjääriga,” tõdeb Leima. Üle kümne aasta viiulit mänginud noormees usub, et valiku tegemisel oli oma roll tema Lõuna-Eesti juurtel. Nimelt on Matis juba viimased kolm aastat olnud tuntud folkansambli Zetod liige.\nTraditsioonilistel üritustel ja väliskülaliste vastuvõttudel osalevas kaitseväe orkestris on küll palju puhkpille, kuid üldjuhul viiuldajad selle koosseisu ei kuulu. Nõnda ongi reamees Leima põhitööks rivitrummi mängimine, ent ta lööb kaasa ka ajateenijate rokkbändis ja vokaalansamblis.\n“Rivitrummareid on 8. Paar meest olid küll varem trummi mänginud, kuid see pole päris sama. Me kõik alustasime õppimist sisuliselt nullist.”\nSuure tööga tehti algust juba jaanuaris. Kaks nädalat järjest õpiti puhtalt trummimängu, misjärel suunduti riviplatsile liikumist, pöördeid, joondumist ja käskluste täitmist harjutama. “Rütm peab olema täiesti käe sees, selle peale ei ole aega mõelda,” kinnitab Leima.\nTuleb võtta kõik\nMatise sõnul mõjutab ajateenistust eelkõige suhtumine ja ettevalmistus. “Näiteks mu bändikaaslane läks kaitseväkke kindla eesmärgiga: võtta kõik, mis võtta annab. 11 kuuga teeniski ta endale ausa töö eest seersandi auastme.”\nRohelaigu kandmise vastu pole ka reamees Leimal midagi. “See on põnev eluetapp ning nüüd, kus mulle on tehtud meelepärane kitsendus, mõistan ma kaitseväge märksa paremini. Tegemist on väga huvitava organisatsiooniga.”\nHarjumaa elanikud ei peaks aga paraadi toimumiskoha pärast kurvastama. Noore muusiku sõnul on käimas veel viimased ettevalmistused ning kõik üksused annavad endast parima, et vabariigi aastapäev oleks vaatemänguline ja meeldejääv. “Kes kohale ei saa tulla, võib ju alati televiisorist vaadata.”


Vooremaa Malevlased muutsid Elistvere loomapargi kaunimaks\nMalevlased muutsid Elistvere loomapargi kaunimaks\n“Krässu, Krässu, Krässu!” hüüdis RMK Elistvere malevarühma ülem Oliver Jakobson kährikuaia juures. Kolme malevanädalaga harjusid Elistvere pargi loomad noortega juba üsna hästi ning nii mõnigi soostus aedikuserva tulema isegi kutsumise peale. Kährik Krässu siiski seekord erilist tähelepanu Oliverile ei pööranud, kuid kindlasti oli ta oma mõtteis tänulik malevlastele, kes nende pargi ilusamaks tegid ning loomade eest hoolitsesid.\nRMK Elistvere malevas oli tööl viisteist Tallinna noort, kes käisid iga päev Luualt Elistverre ja tagasi jalgratastega. Eks alguses oli malevlaste endi sõnul tööle väntamine veidi väsitav, kuid päevade möödudes muutus sõitmine lõbusamaks ning viimasel nädalal proovisid malevarühma poisid teha võidu ööbimiskohast tööle ja tagasi. Rekordiks jalgrattaga Luualt Elistverre jäi kakskümmend kuus minutit.\nEnamik malevlastest tunnistas, et jalgrattaga sõitmine pole neile võõras. Malevlane Aurel rääkis, et tema suvel kodulinnas ühistransporti üldse ei kasuta, vaid sõidab ainult jalgrattaga. Tema maleva paarimees Rudolf sõnas, et muud pole hullu, kui ainult need rattad nii palju ei laguneks. Õnnetult läks malevaneiul Sädel, kes viimasel tööpäeval tööle vändates rattaga pikali kukkus ning oma käe ära lõhkus. “Ah pole hullu, juhtub ikka, töö tegemist vähemalt ei sega,” rääkis Säde rõõmsalt, jätkates umbrohu teeraja seest välja nokkimist.\nPoistele meeldis metsatöö, tüdrukutele haljastus\nMalevlased tegelesid kolme nädala jooksul Elistvere loomapargis peaasjalikult heakorra töödega. Korda tehti jalgrajad, ära vajunud kohtadele veeti täidet, kiviaia ümbrus puhastati lahtistest kividest, metsa alt korjati ära murdunud oksad ning puud ja põletati koha peal ära. Veel tegeleti igapäevaselt ka loomadele joogivee ning rohu ette viimisega ning selle käigus hangiti ka palju teadmisi juurde loodusest ja loomadest.\nPoistele meeldis enim metsatöö ja jalgtee rajamine. Rohimisest nad väga lugu ei pidanud. “Metsas oli kõige mõnusam tööd teha,” rääkis Jaanus, kes varasemalt malevas olnud ühe aasta. Rühmaülem Oliver kommenteeris seda väidet naljaga, et eks see põletamine läheb poistele ikka kõige paremini peale. “Mingis mõttes püromaania ju,” mainis Oliver.\nOma käe jalgrattaga katki kukkunud Sädel jällegi polnud rohimise vastu midagi. “Mõnus nokkimine, rahustav,” sõnas neiu, mida ta olude sunnil viimasel päeval pidi tegema ühe käega. Säde on malevas käinud varasemalt lausa kolm korda. Eelnevalt on ta malevas tegelenud marjade korjamisega. Neiu ei laitnud ka korjamise tööd, kuid sõnas, et haljastusega tegelemine on talle rohkem meelt mööda. “Siin see tegevus vaheldub, ei pea koguaeg ühte ja sama asja tegema,” sõnas ta.\nPulmapeo tarvis pea punaseks\nMaleva töö eest makstakse noortele ka raha. Elistvere loomapargis töötanud noored said tunnis 1.80 eurot. “Seda on isegi üllatavalt palju,” sõnas Aurel. Samas ütles enamik malevlastest, et raha pole see, mille pärast malevas käia. “See, et töö tegemise eest ka raha saab, on juba boonus,” kinnitas Rudolf ning temaga nõustus ka Säde.\nNuriseda polnud noortel väga millegi pärast. Kui, siis poistel ainult kohustuslik rohimine ja mõni oleks tahtnud lõuna ajal veidi rohkem süüa, kuid need polnud sugugi märkimisväärsed mured, mille tõttu oleks tahtnud malevatöö pooleli jätta.\nEga töö tegemisega malevasuvi loomulikult ei piirdu. “Õige elu ja tegevus hakkas alles pärast tööpäeva,” rääkis rühma juht. Õhtuti viidi läbi erinevaid mänge ja tegevusi. Muu hulgas peeti maha ka Luua olümpiamängud ning ka traditsiooniline malevapulm. Pulmapeo jaoks ohverdasid kaks poissi ka oma loomuliku juuksevärvi. Nimelt värviti Rudolfi ja Aureli pead punaseks. Tegemist oli siiski ajutise värviga, mis pärast viiendat pesukorda peaks maha kuluma. Nädal pärast pulma, olid poiste pead veel õrnalt oranžikad, kuid see tegi neile pigem nalja kui kahetsust.\nElistvere loomapargi juhataja Sirje Saul sõnas, et malevlastest on neil suviti palju abi. “Sel korral oli Elistveres kolmas malev. Igal aastal on nende abiga ära tehtud palju selliseid töid, milleks loomapargi alalistel töötajatel sageli aega ei jätku,” sõnas ta. Loomapargi juhataja oli malevasuve kolmest nädalast kahel küll ise puhkusel, kuid sellegi poolest hoidis ta end malevlaste tegemistega kursis. “Meie töötajatel on noorte kohta ainult kiidusõnu jagunud,” tunnistas naine.\nVeel kiitis ta aktiivset rühmajuhti, kellel oli kogu aeg hoolealuste tegemistest ülevaade ning ta suutis töid delegeerida nii, et loomapargi töötajad ei pidanud kordki noori mööda parki taga otsima ja neid tööle sundima. “Meil on abikäte üle alati hea meel. Küll oleks hea, kui saaks sügiseseks lehtede riisumiseks ka endale maleva appi kutsuda,” lisas loomapargi juhataja.


Monitooringu litsents - Eesti Meediaettevõtete Liit\nMonitooringu litsentsBruno Lill24. jaan. 2020 24. mai 2021\nEesti Meediaettevõtete Liit (EML) esindab Eesti trükimeedia väljaannete, online-kanalite ja tele- ning raadiokanalite huve. EML tegutseb selle nimel, et tagada oma liikmetele ning partneritele võrdne konkurentsiolukord.\nMeediamonitooringu litsents on 2021. aastal kahel firmal: Meedius Eesti ja BMMG.\nMeediamonitooringu turu reguleerimiseks kehtib Eestis alates 2013. aastast meedialitsents, mis keelab EMLi liikmete poolt toodetud autoriõigusega kaitstud sisu volitamata kasutamise ärilistel eesmärkidel. Kui ostetakse kolmanda osapoole poolt pakutud EMLi liikmete toodetud sisu, peab sisu kasutaja veenduma, et kolmandal osapoolel on olemas kehtiv EMLi litsents. Ilma EMLi poolt väljastatud litsentsita on keelatud järgmised tegevused:\nsisu automaatne või käsitsi kopeerimine (skreipimine, rss-feedid jne);\nsisu salvestamine või töötlemine;\nkopeeritud sisu (täies ulatuses või osaliselt) avalikustamine või allalaadimise võimaldamine;\nkopeeritud sisu meediamonitooringu ettevõtete klientidele kättesaadavaks tegemine.\nEMLi liikmete poolt toodetud sisu kasutamise standardtingimused\n1.1. EMLi liikme materjalide kasutamisel tuleb austada EMLi liikme ja selle ajakirjanike autoriõigust artiklitele ja muudele materjalidele. Seda sõltumata sellest, kas materjal on saadud uudisteagentuuride, internetilehekülgede või muude meediate vahendusel.\n1.2. Materjalide kasutamisel kehtivad teose vaba kasutamise õiguslikud reeglid ja põhimõtted. Eeskätt on lubatud artiklite refereerimine õigusaktides sätestatud alustel, korras ja mahus. Iga artikli refereerimisel tuleb avaldada refereeritava artikli avaldamise koht ja autor. Internetikeskkonnas refereerimisel tuleb lisada lisaks eelnimetatule enne refereerimist ka link refereeritavale materjalile. Artiklit on lubatud üldjuhul refereerida pealkirja ja ühe lause ulatuses. Samas ei tohiks see lause olla pikem, kui originaalteksti sissejuhatav lause. Refereeritud materjali järele tuleb lisada internetis täpne viide EMLi liikme originaalmaterjalile sõnadega: «Refereeritud artikli täisteksti loe EMLi liikme veebilehelt», mis on klikitav ning suunab otse EMLi liikme materjalile, mida kasutati. Eeltoodud nõuded kehtivad juhul, kui pole lepitud kokku teisiti.\n1.3. Kahtluste vältimiseks olgu märgitud, et ilma EMLi liikme kirjaliku või kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis antud nõusolekuta ei ole lubatud materjale tervikuna ega õigusaktidega lubatud mahtu ületavas osas kopeerida, avaldada ega muul viisil kolmandatele isikutele kättesaadavaks teha ühelgi füüsilisel ega elektroonsel andmekandjal, sealhulgas kuid mitte ainult sotsiaalmeedias. Sealhulgas, kuid mitte ainult, on keelatud automaatne või mitte-automaatne materjali allalaadimine või muul viisil salvestamine või töötlemine, samuti materjali edasisaatmine mistahes kolmandale isikule, sealhulgas edastamine allalaadimiseks.\n1.4. Materjalide vaba kasutamist ületavas osas (sealhulgas tervikuna) kasutamine, sealhulgas materjalide kasutamine mistahes kommertseesmärgil, on võimalik EMLi liikme kirjalikul või kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis antud nõusolekul, kui selleks on sõlmitud EMLi liikmega litsentsileping.\n1.5. Käesolevas osas toodud materjalide kasutamise ja refereerimise tingimuste rikkumisel on EMLi liikmel õigus küsida rikkumise ulatuses sõltuvat tasu.


Schwinn Airdyne Pro kaalulangus Jalutuskaik poleb reie rasva\nSamuti saate oma rattasõiduaja maksimeerida täiendavate harjutuste ja kiirusõppustega. Kuid siis märkate seda jalgratast suure ratturiga ventilaatoriga ja mõtle … kas see on sõidu väärt? Mõelge sellele, et teil on lihtne treeningut läbi lüüa, mõtteid pole vaja.\nKuid siis märkate seda jalgratast suure ratturiga ventilaatoriga ja mõtle … kas see on sõidu väärt?\nSeda last kutsutakse Airdyne bikeiks vt supellatšekk Kayla Itsinesi, mis asub allpool asuvas kohas ja jah, see on täiesti masin, millele peaksite minema. Tema vastane ventilaatorit kasutatakse tuuletakistuse tekitamiseks, mis põhimõtteliselt muudab teie treeningu korda raskemaks ja korda rohkem halbat, ütleb Tom Holland, CSCS, treeningu füsioloog ja Nautilus, Inc peamine sobivuse nõustaja.\nAndroid-tüdrukud …… põnevad uudised on järgmise 48 tunni jooksul käimas. Kui jalgratas pakub vastupanu vähese vastupanuvõimega, siis olete löömine.\nJustkui see ei ole piisav, on Airdine'i jalgrattad äärmiselt mitmekülgsed, ja Schwinn Airdyne Pro kaalulangus armastab sõidu ajal sobivust, kui ta on ajaga vajunud või tahab hingata mõnda stressi. Te Soo pahklite kaalulangus jalgrattaga, nii et loomulikult võtab teie alumine bod võistlust, kuid Holland märgib, et teie ülemine keha on sisse lülitatud mitme käepidemega käepidemega ja te kasutate oma tuuma, et säilitada jõud ja kiirus pedaali ja pingutuse ajal.\nSEOTUD: 15 viisi töötada, et saak, puuduvad lunges või vajumiskohad on nõutavad Mis tüüpi treeningut saate teha jalgrattaga, hästi, Holland meeldib otsustada oma meeleolu põhjal.\nMõelge sellele, et teil on lihtne treeningut läbi lüüa, mõtteid pole vaja.\nNii et järgmine kord, kui arvate, et lihtsalt ei saa rünnata teist insuldi, pidage see sobivaks, higiseks alternatiiviks. Ja me ei ütle seda kunagi. Eelmine Artikkel.


KAS TÖÖINTERVJUULE MINNES PEAKS kihlasõrmuse sõrmest heitma? | Buduaar\nKAS TÖÖINTERVJUULE MINNES PEAKS kihlasõrmuse sõrmest heitma?\n2016. aasta 22. august 10:45\nKihlasõrmus on kahtlemata aksessuaar, mida iga naine soovib kanda 24/7. Kas aga tööintervjuule minnes, peaks tegema sama? Kui kihlasõrmus on juhtumisi väga silmatorkav ning tööandjaks saab olema meessoost isik, võib osutuda see unelmateehe hoopiski komistuskiviks.\nKihlasõrmus on kahtlemata aksessuaar, mida iga naine soovib kanda 24/7. Kas aga tööintervjuule minnes peaks tegema sama? Kui kihlasõrmus on juhtumisi väga silmatorkav ning tööandjaks saab olema meessoost isik, võib see unelmate ehe osutuda hoopiski komistuskiviks.\n„Kui mees näeb, et te kannate priiskavat sõrmust, arvab ta automaatselt, et teil on väga kõrged ootused ning koostöö teiega võib osutuda keskmisest raskemaks“. Antud teemal avaldas arvamust karjäärinõustaja Bruce Hurwitz, kes oma pikaajalise töökogemuse jooksul on pidanud pidevalt veenduma, et naised, kes tööintervjuule minnes teemantsõrmuse sõrmest heitsid, said suurema tõenäosusega tööd kui need, kes kogu maailmale oma kosja kuulutada soovisid. Ühtlasi kinnitab mees, et kihlasõrmuse mittekandmine ei ole valetamine. „Kihlus ei ole aspekt nagu sugu, religioon või isegi materiaalne staatus ning lõppude lõpuks ei pruugi mitte iga kihlus alati ka abieluni viia. Seega tööandjale oma pulmaplaanidest mitterääkimises ei ole mitte midagi halba,“ jagab Hurwitz oma veendumust.\nKas sina usud, et kihlasõrmus võib mõjutada tööandja otsust?


Arutelu:Kuldtähe medal – Vikipeedia\nTegelikult tuleks vist artikkel nimetada hoopis Nõukogude Liidu kangelane. Kuldtäht käis vaid tiitliga kaasas.--WooteleF 14. mai 2008, kell 14:49 (UTC)\nJah, kõrgeim Nõukogude Liidu teenetemärk oli Lenini orden. Aga minu arvates peavad olema artiklid Kuldtähe medal ja Nõukogude Liidu kangelane eraldi. Geonarva 14. mai 2008, kell 18:25 (UTC)\nIgal juhul eraldi kolm artiklit.Akra 14. mai 2008, kell 18:31 (UTC)\n"Nõukogude Liidu kangelane" nii annavad ametlikuks nimeks nii mõnedki raamatud ja ka EE 7 köide lk 5. Nõukogude liidu kangelase nimetusega käis kaasas Lenini orden ja "Kuldtähe" medal. Eesti kaitselahingute ja nn vabastuslahingute eest on üldse antud 245 Nõukogude Liidu kangelase nimetust.koostanud A. Pähklimägi "Sõjasangarid", "Eesti raamat" Tallinn 1978.Akra 14. mai 2008, kell 17:41 (UTC)\nKuldtähe medal anti ka kangelaslinnadele. Andres 18. mai 2008, kell 15:29 (UTC)\nAnti küll.Akra 18. mai 2008, kell 19:47 (UTC)\nPraegu siin sellest juttu pole, ja see on eksitav. Andres 18. mai 2008, kell 20:08 (UTC)\nTegelikult anti neid veel kollektiividele tean, et näiteks UralMaš'il, Kirovi tehastel jne on see ja minu teada ka päris paljudel veel. See käis kaasas kangelase nimetusega juriidilisele isikule ja see kinnitati lipule kõige kõrgemale nagu ka linnade puhul. Aga selles osas oleks vaja artiklit täiendada. Tegelikult eksitavaks antud artikli seisu ei pea kuna see on kirjas nõukogude liidu kangelase artiklis, et seda antakse ka juriidilistele isikutele. Ja kuna antud medalit ei anta ilma kangelaseta (ta on selle kaasosa) siis peaks nagu asi selge olema. Kuid info kättesaamise lihtsustamiseks oleks parem artiklit täiendada. Akra 19. mai 2008, kell 06:56 (UTC)\nKuldtähe medali said isikud või kollektiivid kellele oli omistatud Nõukogude liidu kangelase nimetus. Ka siin on see kirjas, lisan siia linnad.Akra 19. mai 2008, kell 08:11 (UTC)\nsEDA MEDALIT EI ANTUD AINULT koos Nõukogude Liidu kangelase aunimetusega, nagu siin on öeldud, vaid ka koos kangelaslinna aunimetusega. Sellepärast ongi eksitav. Kas Sa väidad, et tegu on sama aunimetusega? Andres 19. mai 2008, kell 08:05 (UTC)\nKangelaslinn, Kangelasasutus, tehas vabrik jne ei ole midagi muud kui Nõukogude Liidu kangelase keeleliselt muudetud vorm. Need on samasugused Nõukogude liidu kangelased. Statuudis on kirjas et antakse füüsilistele ja juriidilistele isikutele. Sõnastus on teine aga mõtte on niisugune. Akra 19. mai 2008, kell 08:11 (UTC)\nMuide vene keeles kõlab tiitel täielikult ,,Gorodu geroju Sovetskava SojuzaAkra 19. mai 2008, kell 08:31 (UTC)\nKangelaslinnade kohta vaata ru:Города-герои. See on eraldi aunimetus, mis kinnitati 1965. aastal. Nõukogude Liidu kangelase statuudis ei ole ette nähtud kollektiivide autasustamist. Andres 19. mai 2008, kell 13:35 (UTC)\nKui väidad, et see on eraldi autasu, siis paluks selle autasu kinnitamise kuupäeva ja viidet, kus on kirjas autasu statuut. Ülejäänu vaata Arutelu:Nõukogude Liidu kangelane.Akra 20. mai 2008, kell 07:10 (UTC)\nKui aega saan, siis uurin. Aga minu meelest ta peab olema eraldi autasu, sest ta antakse koos erinevate aunimetustega. Sellest on samuti juttu samas arutelus. Andres 20. mai 2008, kell 23:21 (UTC)\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Arutelu:Kuldtähe_medal&oldid=1043074"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 02:21, 21. mai 2008.


Kui te küsite lihtsat inimest, milline RAM on, on vastus tõenäoliselt järgmine: "See on selline plaat, ilma milleta arvuti ei tööta." Loomulikult on ta lihtsal, filistiinsel tasandil õigus omal moel. Lõppude lõpuks on see kaasaegse arvuti üks tähtsamaid osi ning IT-tehnoloogia valdkonna juhtivad ettevõtted on töötanud selle pideva täiustamise nimel rohkem kui tosin aastat. See on tingitud sellest , et kasutaja koduvõrgus on pidevalt suurenenud teabe hulk .\nKolmanda põlvkonna RAM-i standard, nagu see peaks olema andekas vanemate järeltulijate jaoks, on paljudel viisidel oma eelkäijatest parem. Peamised ülesanded, mis olid seatud enne seda tüüpi arendajatele, olid läbilaskevõime kasv ja rakkude toitepinge vähenemine, mis olid suurepäraselt saavutatud.\nDDR-i tuleks lugeda kahekordse andmeedastuskiirusega - kaks korda suurem andmeedastuskiirus. Erinevalt teistest standarditest kasutab see jõudluse parandamiseks üsna keerukat hetke: andmed edastatakse kahes osas tsükli kohta: tsükli alguses ja selle sumbumise ajal.\nNagu näete, avalikustab see lühend, mida kasutatakse uue standardi tähistamiseks, selle avastamisel täielikult välja toodud põhimõte, mille kohaselt need mittestandardsed kiibimoodulid on kogu arvuti maailma vallutanud.\nKaasaegsed arvutimängud nõuavad nii arvutiressursse kui ka selle võimalusi, mida nad kasutavad oma mälu abil, et aidata graafikakaarte levitada.\nSellised nende nimedega kaardid kasutavad graafika eesliidet, et jagada tavaliste RAM-tüüpi tüüpidega. Praegust tüüpi, GDDR5, on edukalt kasutatud rohkem kui kümme aastat, erinevalt oma eelkäijast GDDR4, mis „ei läinud inimesteni”, sest tema suhteliselt tagasihoidlikud omadused on võrreldes tema eelkäijaga GDDR3 standardiga.\nÜldiselt loodi GDDR5-tüüpi graafika mälu kolmanda põlvkonna RAM-i standardi DDR3 alusel. Seega on nad teatud määral omased sugulased.\nDünaamilise RAM-i toimimise põhimõte, millele ka ülalmainitud tüübid kuuluvad, põhineb üsna lihtsatel füüsilistel põhimõtetel, mida saab mõista igaüks, kes on elektrotehnikaga veidi tuttav.\nNiisiis kasutatakse „RAM-i” rakendusprogrammide arvutuste vahepealsete tulemuste, samuti nende programmide tegeliku käivitamise ja toimimise salvestamiseks. Sellepärast on selle maht nii tähtis, et arvuti kiirus sõltub täielikult.\nSellises mälus olevad andmed salvestatakse elektrilaenguna väga väikestel kondensaatoritel, kus iga kondensaator vastab ühele üksikule bitile (mõtle kooli füüsika kursusele: kui on olemas tasu, tähendab see „1”, tasuta - „0”).\nKuid kondensaatorid ei suuda laengut pikema aja jooksul hoida, see lekib neilt, seetõttu laaditakse neid perioodiliselt . Praegusel hetkel ei ole RAM operatsiooniks saadaval. See juhtub kogu aeg, kui arvuti töötab - keskmiselt iga 2 millisekundi järel.\nNüüd selgub, et RAM sõltub toiteallikast: kui see on välja lülitatud, muutub see kasutuskõlbmatuks. Seetõttu tuleb püsivalt salvestatavate andmete salvestamiseks kasutada muid kandjaid - kõvakettasid, ROM-kiipe ja nii edasi.\nGDDR5 ja DDR3 moodulite ühine on nende suurem efektiivsus .\nNäiteks, kui räägime mälu rakkude toitepingest, on see 1, 5 V, mis on oluliselt madalam kui varasemad standardid.\nNende moodulite võimsus on palju suurem kui nende eelkäijad. See illustreerib ilmselt eeskuju: kiireim DDR2 on jõudluses kõige aeglasem DDR3, sama kehtib ka graafika mälumoodulite kohta. Sellisel juhul tuleb seda mõista tulemusena kui maksimaalset andmeedastuskiirust, mida mõõdetakse GHz-is.\nDDR3 on oma "sünnipära" tõttu selline standard, mida on võimalik tõrjuda, kui räägime nende kahe tüübi erinevustest.\nKõige olulisem erinevus on muidugi graafilise mälu füüsiline teostus . See on videokaardil kiibi kujul lahti jäänud ja seda ei saa ilma kapitaalse kasutaja nõudmisel ilma tavapäraste DDR3 liistudeta vahetada. Oluline on meeles pidada, et GDDR5 volatiilse mälu ja toite väljalülitamisel kustutatakse kõik selle andmed.\nGDDR5-l on graafika süsteemidele esitatavate nõuete iseärasuste tõttu veel üks oluline erinevus - eelsalvestuspuhvrid. See on kõvakettalt saadud andmete esialgne lugemine, mida rakenduse programm ennustab ainult juurdepääsu. See vähendab märkimisväärselt graafilise mälu töötlemise aega ja parandab arvuti jõudlust.\nNagu juba mainitud, kasutatakse DDR3 arvutimälu moodulite kujul. See standard on juba üle 10 aasta vana, kuid selle kõrge jõudlus säilitab endiselt oma ülimuslikkuse.\nGDDR5 on paigaldatud videokaartidele pildiandmete töötlemiseks ja loomiseks massiivist. Kaasaegsete mängude kõrge kvaliteediga graafika esitab PC riistvarale kõrged nõudmised, mis muudab GDDR5 suhteliselt kulukaks, et olla turul täiesti nõudlik.


Kirjandus ‹ Rubriik — Sirp | Leht 277\n?Lõksuga? astla vastu\n26. aprillil toimus E. Vilde muuseumis romaani ?Lõks lõpmatuses? eest tänavuse Eduard Vilde kirjandusauhinna pälvinud Eeva Pargi autoriõhtu. Lisaks vildeklubilastele oli kohaletulnute seas keskkooliõpilasi ja õpetajaid ning muud kultuurihuvilist publikut. Eeva Parki …\nElajat ei tulnudki\nAarne Ruben, Elajas trepi eelastmel. Tuum, 2004. Aarne Ruben on saanud maha oma teise romaaniga, sellega on ta juba päris korralik jälg eesti kirjanduses. Ehkki tegu pole peadpööritavalt modernistliku või eriliselt omanäolise …\nDekadentlik Amor Trio 1972. Valdur Vahi foto plaadi bukletist. Juhan Viiding ilmus just uuesti, kogunisti viiel CD-l. Seda on juba küllalt, ent siiski on kuidagi kahju, et juurde ei libistatud DVDd ta …\nJanwillem van der Wetering, Tühi peegel. Deevatar, 2003. Tõlkinud Kaarel Tamre.Jack Kerouac, Pilvealused. Varrak, 2004. Tõlkinud Triinu Pakk-Allmann. Mis üldse on zen? Paljud teavad Idast üle võetud ja Läänes populaarseks saanud õpetust, …\nJUHAN VIIDING Viie CD-plaadi kogu, mis päästab ja toob publikuni Juhan Viidingu hääle, tema enda esitatud luuletused ning laulud koos Tõnis Rätsepa ning Amor Trioga, mille kummastav väljapeetud retrokabaree võlub ka praegu, …\nItaalia luuletaja Francesco Petrarca maiseid jäänuseid ekshumeerinud teadlaste rühm teatas DNA-analüüside tulemuste põhjal, et luuletaja marmorsark Padova lähedases Arqua Petrarcas sisaldab tegelikult kahe inimese, ühe mehe ning ühe naise luid: keha kuulub …\nKirjandus PILLE KIPPAR, folklorist\nNopsmann tegutses suurel muuseumiööl\nKirjandus AARNE RUBEN,\nRahvusvahelist muuseumipäeva on tähistatud just 18. mail. Vilde majamuuseumis peeti sel korral suurt muuseumiööd, sest ammu möödunud aegade asjad avavad end just öösiti. Nagu alati, istus kirjaniku enda interjööris seegi kord meie …\nMa ei mäleta suurt midagi toonasest Mikiveri lavastatud ?Hamletist?. Peale ühe silmapilgu. Nagu läbi udu paistavad vastamisi viimse võimaluseni pinges poiss ja vanamees, kaval rebane. Nad suhtlevad napilt, ajavad omavahel juttu ja …\nDagmar Normet?AINULT VÕTI TASKUS Haaravalt ja poeetiliselt kirjutatud mälestusteraamat. Autor kirjeldab elu Nõukogude tagalas ja 1941. aastal mobiliseeritud poiste saatust. Toimetanud Linda Uustalu, kujundanud Mari Kaljuste, fotod autori erakogust. Varrak, 2004. 328 …


Eestlased saavad Volkswagenilt raha tagasi nõuda - Majandus\nEestlased saavad Volkswagenilt raha tagasi nõuda\n9. juuli 2020, 12:15\nEuroopa kohus otsustas, et nn diisliskandaali pärast võivad Volkswagenilt raha tagasi nõuda kõik, kes on endale ostnud patuse auto. Ja nõude Saksa suurkorporatsiooni vastu saab esitada oma koduriigis.\nAustria tarbijakaitseorganisatsioon tahtis Volkswagenilt raha tagasi nõuda Austria kohtus, kuid Volkswagen tahtis ainult Saksamaa kohtus vastust anda. Nüüd otsustas Euroopa kohus, et tarbija saab ettevõtte peale kaevata selle riigi kohtus, kus kahju tema jaoks sündis ehk kus ta auto ostis, kirjutab Der Spiegel.\nVolkswagen lootis kõiki kaebusi menetleda Saksamaa kohtutes, kuid nüüd näib, et teda võib oodata kohtutee erinevates riikides. Austria tarbijakaitseorganisatsioon läks Volkswageni vastu kohtusse ja nõudis 574 autoomaniku tarbeks 3,6 miljonit eurot kahjutasu. Argumentatsioon seisnes selles, et emissioonipettuse tõttu oli auto makstud hinnast palju vähem väärt. Nüüd hakatakse asja arutama Austria kohtus.


Prognoos: Eesti probleemiks saab töökäte puudus - Majandus\nPrognoos: Eesti probleemiks saab töökäte puudus\n14. veebruar 2010, 21:21\nPurtse sild suletakse remonttööde ajaks.\nKuigi töökohtade arv mitmes majandusharus väheneb, saab Eesti tegelikuks probleemiks tööturult jäädavalt lahkujate suur arv, mis tekitab töökäte puuduse, näitab tööjõu vajaduse prognoos aastani 2016.\nMajandus- ja kommunikatsiooniministeeriumis (MKM) möödunud aastal koostatud prognoosi kohaselt on keskmine tööjõu vajadus aastani 2016 Eestis 11 500 inimest aastas. Prognoos lisab aga, et kuna praegu on tööhõive langenud alla eeldatud taseme, on see arv tegelikult 16 000.\nKokku peaks töötavate inimeste arv Eestis 2016. aastal ulatuma 630 000ni, neist paarkümmend tuhat välismaal.\nTööpuuduse määraks aastal 2016 prognoosib MKM seitse protsenti ehk 45 000-50 000 töötut.\nMKMi majandusanalüüsi talituse ekspert Mario Lambing ütles, et kuigi praegu töökohtade arv väheneb ja see jätkub mitmes majandusharus veel pikemat aega, on ettevõtete kohanemine nõudluse langemisega toimunud kiirelt ning edaspidi pole oodata enam nii suurt tööhõive kukkumist.\n«See aga tähendab, et tööturult lahkuvate töötajate tõttu vabaneb pidevalt töökohti. Eesti probleemiks saab hoopis tõsiasi, et tööturult lahkuvate inimeste arv pidevalt kasvab, tööturule sisenejate arv aga väheneb ning reaalseid töötegijaid hakkab Eestis vähemaks jääma,» tõdes Lambing.\nIgal aastal jääb MKMi hinnangul vähemaks keskmiselt 2500 töökohta, kuid samas lahkub tööturult aastas pöördumatult ligi 14 000 inimest, kes asuvad pensionipõlve pidama.\nPrognoos märgib, et isegi kui sündivus tõuseb järgnevatel aastatel veelgi, ei suuda see pöörata tööturu langustrendi varem kui 2030. aasta paiku. Seega on lähemas tulevikus tööjõu pakkumine oluliselt vähenemas ning selleks valmistumiseks on aega vaid loetud aastad.\nParima võimalusena ees ootavast tööjõu puudusest ülesaamiseks pakub MKM tootlikkuse tõstmist ehk olemasoleva ressursiga tuleb rohkem ära teha.\nTäiendavate töökohtade loomist on Lambingu sõnul ette näha eelkõige teenindussektoris. «Eesti majandus on liikumas tasapisi jätkuvalt kursil, kus kasvab kõrgtehnoloogilisema ja teadmistemahukama tootmise ja teeninduse osatähtsus,» ütles ta.\nSee tähendab, et rohkem on hinnas kõrgharidusega inimesed, ent enam kui pooltel töökohtadest vajatakse siiski kutse- või keskharidusega töötajaid.\n«Suur vajadus on järgnevatel aastatel õpetajate-õppejõudude, arstide ja sotsiaaltöötajate järele,» rääkis Lambing. «Kaks kolmandikku kogu vajadusest moodustavad oskustööliste ja spetsialistide kategooriasse kuuluvad töötajad, viiendiku teenindajad. Juhi kohti jagub igale kümnendale töötajale. Lihttöötajaid, kellelt ei nõuta erilist ettevalmistust, vajatakse aga veelgi vähem.»\nSamas ütles Lambing, et tööturult lahkuvate inimeste suure hulga tõttu vajatakse isegi tegevusaladel, kus töökohti jääb lähiaastatel vähemaks, jätkuvalt uusi inimesi: «Näiteks võib tuua põllumajanduse, kus töötajate suhteliselt kõrge vanuse tõttu on vabanemas oluliselt rohkem töökohti, kui neid eeldatavalt kaob.»\nTööjõu vajaduse prognoosis olid vaatluse all töökohtade loomine või kadu, tänaste töötajate jäädav lahkumine tööturult ning sektoritevaheline tööjõu liikumine. Prognoositi arenguid 35 tegevusala, 5 ametiala grupi ning 3 haridustaseme lõikes.


“No mõelge ise, mida te ühest grillipeost mäletate?” arutleb Kaimo. “Kas seda, mis liha te sel õhtul sõite, või seda, kellega koos sõite, mis jutte räägiti ja mida tegite?” Samas pole ka mõeldav, et juttu jätkuks kauemaks, kui kõht tühi on.\nSaaremaa lihatööstuse selle suve kolm uudistoodet\nEt suveõhtutel oleks midagi maitsvat ja hõrku põske pista, selle eest püüab hoolt kanda Saaremaa lihatööstus. Peatehnoloog Malle Mägi sõnul on tööstuse nimekirjas praegu 15–20 nn suvetoodet, nõutumad nende seast šašlõkiliha punases marinaadis, Vürtsikas Jahimehe grill-liha, grill-liha punase veini marinaadis jne.\nKõiki neid peaks olema piisavalt ka maakonna poodidest saada. Tänavu on Saaremaa lihatööstuses lisaks olemasolevatele välja töötatud veel kolm uut toodet: Mõnusa Tõllu grill-liha, Muhulase grillpala ja šašlõkk Saare Särin.\nMõnusa Tõllu grill-liha on mahedamaitseline jogurtimarinaadis kaelakarbonaad. Muhulase grillpala on aga piisavalt maitsestatud purustatud tomatites marineeritud kaelakarbonaad.\nKuna Saaremaa lihatööstusel puudus seni sortimendis mõni eriliselt vürtsikas toode, siis on sortimenti nüüd täiendatud pisut gruusiapärase šašlõkiga Saare Särin, mis pärast söömist jätab suu mõnusalt õhetama.\nGrillimine nõuab kannatust\nMeisterkokk Kaimo Ehanurm rõhutab, et grillimise juures ei tohi olla kärsitu. Kõigepealt tuleb oodata, kuni grill korralikult kuum on.\n“Suurim viga on see, kui söed valatakse süütevedelikuga üle, tehakse tuli alla ja kui tuli kustub, siis kohe laotakse liha restile. Paras aeg on tegelikult siis, kui esimene söekord on juba põlenud ja sütt peaks juba juurde panema. Siis on grill korralikult soe ja lihale ei jää ka süütevedeliku maitset külge.”\nLeena ja Kaimo on kohad grilli juures sisse võtnud ning on varmad peale passima, et lihapalad liiga palju kuumust ei saaks. Kaimo on end varustanud veepudeliga ning vajaduse korral uhab ta sütele vett.\n“Liha ei tohi üle küpsetada,” õpetab Kaimo. Leena lisab, et lihatükk on valmis siis, kui see näpuga katsudes mõnusasti vetrub. “Pigem küpseta vähem, proovi, ja kui vaja, võid ju kuumust alati juurde anda.”\nKui grillitud palad näivad juba kaunilt pruunid ja särisevad isuäratavalt, algab grilliõhtu parim osa – maitsmisprotseduur.\nLeena: Omamoodi head on kõik kolm uut toodet. Muhulase grillpala on hõrk ja vürtsikas. Väga meeldiv. Superhea. Mõnusa Tõllu grill-liha, see jogurtiga, on mahe, vähem soolane. Minu arvates ei tohi liha üle maitsestada ega soolata. Siis kaotab liha oma loomuliku maitse. Saare Särin on minu jaoks liiga vürtsikas, pärast söömist jääb domineerima tuline maitse.\nKaimo: No siin on mõeldud igale maitsele. Neile, kes soovivad vähem vürtsikust, on Mõnusa Tõllu grill-liha, keskmise vürtsikusega on Muhulase grillpala. Ja eriti vürtsika liha austajaile on siis Saare Särin. Mina olen rohkem soolasema ja vürtsikama liha sööja.\nMulle meeldib neist kolmest kõige rohkem Muhulase Grillpala. Mõnusa Tõllu juurde tahaksin ma kindlasti käeulatusse soolatopsi. Aga tegelikult maitsevad mulle kõige enam just nimelt klassikalised äädikamaitselised marinaadid rohke sibula ja küüslauguga. Need on Saaremaa lihatööstuse sortimendis olemas.\nMida liha kõrvale süüa\nLisandiks soovitab Kaimo fooliumi-kartulit. Lõika fooliumist paras tükk, pane sellele pestud koorega kartul, lisa meresoola. Keera kartul fooliumisse ja pane kaanetatud grilli. Umbes tunni aja pärast peaks kartul küps olema. Lõika küpsele kartulile rist peale, mulju kartul lahti ja pane südamiku sisse Merevaigu juustu ja Rama toorjuustu segu, lisa tilli, küüslauku, aroomisoola.\nLeena soovitab salatiks kõiksugu toorsalateid. Seega tükelda kurki, tomatit, meloneid, õuna, võid lisada maasikaid ja viinamarju. Kõike, mis saada on. Maitsesta oliiviõli ja palsamiäädika seguga. Aga väga hästi sobib grill-liha juurde ka marineeritud kurk oma kodusest keldrist.


Aasta vahetub karge ilmaga (28.12.2007 00:00)\nKõrged lumised hanged jäidki jõuluunistuseks ja ega aastavahetuski saanisõiduks teed silluta. Lähipäevil kipub hoopis tormistes iilides lõõtsuv edelatuul ühes vihmasahmakatega ka lõunapoolsete maakondade valge kirme viima.\nKõige soojemaks kujunebki homne, mil nii ööl kui päeval on ülekaalus soojakraadid. Täna keskpäevaks veidi tuure maha võttev tuul kogub õhtutundidel taas jõudu ja homsed iilid ulatuvad jälle 20 m/s. Sajupilved pakuvad enamasti vihmasahmakaid.\nLaupäeva õhtuks suurem soe taandub ja termomeetri näidud hakkavad tasahilju langema.\nPühapäev kujuneb tsüklonite seeria viimase liikme ära saatmise tähe all, mis veel vihma ja lörtsi pudendab, õhutemperatuur kõigub 0 ümber.\nAasta viimane päev pole küll veel tõsise külmaga, kuid kirdesse pöörduvas tuules võib talve aimata. Tugevneval kõrgrõhkkonnal suurt lumepauna pole, aga ehk valge õrna valge kihi maa siiski saab.\nUue aasta esimesed päevad on külmakraadides, mis praeguste märkide järgi alla –10 piiri ei trügi. Samuti ei näi tagala piisavalt kindlustatud olevat ja nädala lõpul võivad tsüklonid taas ohjad enda kätte haarata. Aga ikka päev korraga- eesriide liiga varajane kergitamine võib ilmaetendusest vale ettekujutuse anda. Kena karge aastavahetuse žanss ja helde uue aasta ootus koovad tuuleiilides vihmasabinatessegi lootuskiirekese.


Arutelu:Hind – Vikipeedia\nKust Sa selle võtsid? Mida on mõeldud väärtuse all? Kuidas eristada hinda ja maksumust? Kas hind on sama mis müügihind? Andres 20. november 2006, kell 18:35 (UTC)\nMa võtsin selle peast. Väärtuse all mõistan mina seda kuidas inimesed võrdlevad mingit kaupa või teenust ning raha, mis neil on.--Animagi 20. november 2006, kell 18:38 (UTC)\nSa võiksid uurida, kuidas seda sõna on majandusteaduses kasutatud. Andres 20. november 2006, kell 18:42 (UTC)\nKas meil on sellist artiklit tarvis? Kas me saame siit midagi teada? Andres 20. november 2006, kell 18:50 (UTC)\nTarvis on seda artiklit kindlasti, sest siia on 17 viidet. Mõni võib olla saab siit midagi teada. Kuna minu meelest on hind sisuliselt õieti lahti mõtestatud siis ma ei kustutaks seda artiklit. Kui keegi leiab, et teema käsitlus on puudulik siis võib ju alati uut materjali lisada. Uue materjali lisamine peaks olema nüüd ka lihtsam kuna definitsioon on juba antud.--Animagi 20. november 2006, kell 18:57 (UTC)\nMinu meelest ei ole siin korrektset definitsiooni. Ja kui Sa mõistad väärtuse all seda, mis Sa ütled, siis on siin öeldud ainult seda, mida igaüks niigi teab. Andres 20. november 2006, kell 19:15 (UTC)\nArvan siiski, et las ta olla. Vale ta ju pole ning järgmisel kirjutajal on ehk veidi lihtsam.--Animagi 20. november 2006, kell 19:18 (UTC)\nKust Sa tead, et ta vale pole? Andres 20. november 2006, kell 19:21 (UTC)\nSellepärast, et keegi pole õelnud, et see vale on.--Animagi 20. november 2006, kell 19:28 (UTC)\nKui Sa kirjutad asjadest, mida Sa ei tunne, siis vähemalt püüa endale asjad selgeks teha. Mina ei ole ka asjatundja, kuid ma vähemalt näen siin probleeme. Esiteks, sõnal "hind" on vähemalt kolm tähendust. Hinnaks nimetatakse mõnikord maksumust (st seda, kui palju asi maksma läheb), terminina aga peetakse silma enamasti ühe ühiku maksumust. See on müügihind. Definitsioonist see erinevus ei ilmne. See, mida Sa siin kirjutad, langeb sisuliselt kokku sõnastikes antava ühe mõiste definitsiooniga, aga see on lihtsustus näiteks võrreldes ENE 1. väljaandes antud definitsiooniga: "kauba väärtuse rahaline väljendus, mille suuruse määrab kaubas kehastunud ühiskondlikult vajalik töökulu." Loe ise edasi. See definitsioon lähtub Marxi "Kapitalist". Hinna olemuse üle on vaieldud. Kaugeltki mitte kõik asjatundjad ei nõustu sellega. Ja väärtust on siin samuti mõisteud nii nagu "Kapitalis". See on keeruline mõiste. Ei ole mõeldud seda, mida Sina ennist ütlesid. Arvan, et võib pigem öelda, et esitatakse hinna teooria, mitte hinna definitsioon. Andres 20. november 2006, kell 19:45 (UTC)\nKui keegi Sulle ütleb, et see on vale, siis Sa ju ikka ei tea, kas see on vale:-) Andres 20. november 2006, kell 19:46 (UTC)\nIlus filosofeerimine --Dj Capricorn 20. november 2006, kell 19:58 (UTC)\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Arutelu:Hind&oldid=428480"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 21:58, 20. november 2006.


Filmid “Aadama passioonist” - mõne päeva jooksul Berliini Filharmoonias, Strasbourgi festivalil, ARTE’s, Jaapani rahvustelevisioonis\nTäna (25. septembril) toimub Berliini Filharmoonias kontsertfilmi “Aadama passioon” pidulik esilinastus Saksamaal.\nKohal viibivad filmi autorid, lavastaja Robert Wilson, tootjate esindajad, sh Eesti Rahvusringhäälingust ning Eesti Kontserdist.\n23. septembril linastus Berliini Filharmoonias dokumentaalfilm “Kaotatud paradiis”. Samal päeval toimus Strasbourgis nimeka rahvusvahelise festivali „Musica“ raames „Kaotatud paradiisi“ esilinastus Prantsusmaal.\nTegu on ulatusliku rahvusvahelise koostööproduktsioonina valminud filmidega, mis dokumenteerivad Arvo Pärdi – Robert Wilsoni ühisteose “Aadama passioon” esietendusi k.a. maikuus ning selle koostöö eellugu. Mõlema filmi maailma-esilinastus toimus Tallinnas kinos “Sõprus” 8. septembril, filmide üks tootjaid ERR näitas neid Arvo Pärdi 80. juubeli päevil, 10. ja 11. septembril ETV ekraanil.\n27. septembril näitab „Kaotatud paradiisi“ ja „Aadama passiooni“ suur Euroopa kultuurikanal ARTE. Samal päeval on „Aadama passioon“ eetris Jaapani rahvustelevisioonis NHK-s.\nFilmide vahendusel jõuavad Eesti muusika ja muusikud kümnete miljonite vaatajateni üle maailma. Arvo Pärt uitamas kodumetsas Laulasmaal, Tõnu Kaljuste dirigeerimas Eesti Filharmoonia Kammerkoori ja Tallinna Kammerorkestrit, viiulisolistid Harry ja Robert Traksmann, Noblessneri Valukoda ja Tallinn kui kunstisündmuse toimumispaik . . .\nFilme on juba näidanud YLE (Soome), TVP (Poola) ja LTV (Läti), järgnemas on BBC (Ühendkuningriik), NRK (Norra), SRF (Šveits). Oktoobri algul osaleb „Kaotatud paradiis“ festivali Golden Prague konkursiprogrammis.\nFilmide levitaja on muusikafilmituru üks liidreid C Major Entertainment. Mõlemad filmid on juba ilmunud DVD-l, esimene tiraaž on saabunud ka Eestisse.\nFilmiprojektid “Kaotatud paradiis” ja “Aadama passioon” sündisid mitme osapoole koostöös – kandvas rollis tunnustatud tootjafirma Accentus Music ja Eesti Rahvusringhääling, kaasprodutsentideks WDR/ARTE ja Eesti Kontsert. Võttegrupid moodustati Eesti ja Saksa ühisjõududest. “Aadama passiooni” režissöör on Andy Sommer, nimekas muusikafilmide autor, kelle tunnustuste hulgas on festivali “Kuldne Praha” auhinnad, Prix Italia ja Prix de la SACEM. “Kaotatud paradiisi” autor-režissöör on tunnustatud Saksa filmirežissöör Günter Atteln.\nFilmide ulatuslikku rahvusvahelist levi on toetanud Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus. “Kaotatud paradiisi” valmimist toetas Mitteldeutsche Medienförderung.\nTäiendamaks “Aadama passiooni” rahvusvahelist levi kontsertfilmina live-esitustega olulistel festivalidel ning kunstide keskustes, valmistab Eesti Kontsert ette produktsiooni ringreise Euroopas ja Ameerikas alates 2016. aasta teisest poolest, Eesti muusikakollektiivide osalusel.\nLisainfo: Madis Kolk