Silmapaistvad sotsiaalvaldkonna töötajad ja sotsiaalvaldkonda panustajad 2020. aastal | Tervise Arengu Instituut\nEvi on teinud sotsiaaltööd Eesti taassünnist alates: juhtinud erihooldekodu, spetsialistina maavalitsuses, juhtinud projekte, nõustanud ja käinud kohtus esindamas lastega peresid ja hoolekandeasutusi, kuulub ESTA liikmeskonda. Kui vaja, teeb hooldustööd, juhendab kolleege, õpetab välja uusi sotsiaaltöö tegijaid. Mõni kohe jõuab rohkem kui teine. Ta on oma elu pühendanud inimeste aitamisele, kolleegide toetamisele, valdkonna paremaks muutmisele ja koostööle.\nEvi Kruzman: „Olen teinud sotsiaaltööd ligi 30 aastat, sotsiaaltöö olemus on aastatega muutunud. Minu jaoks on sotsiaaltööd tehes kõige tähtsamal kohal inimene. Ma lihtsalt armastan inimesi kõigi nende murede ja probleemidega. Olen alati pidanud oluliseks märgata ja mõista abivajadust tervikuna, pakkuda kompetentset nõu ja anda teada oma hoolivusest. Koostöös saame palju ära teha. Sotsiaaltöö on suurepärane, mitmekesine ja tänuväärne töö, kus saab teisi aidata, toetada ja nõustada. Pikaajaline, eri tasanditel tehtav sotsiaaltöö (KOV, riik, kolmas sektor) on võimaldanud saada häid kogemusi ja teadmisi. Lektoritööga olen saanud pidevalt täiendada end uute teadmistega ja hoida koos tudengitega sotsiaal- ja hooldustööd heal tasemel.\nArvan, et hea sotsiaaltöö peaks olema isikukeskne, juhtumipõhine ja väga paindlik, usaldusele toetuv, professionaalne, sest meile, sotsiaaltöötegijatele, usaldatakse teiste inimeste elud ja saatused.\nKuulun ESTA-sse organisatsiooni sünnialgusest saati ja tunnen uhkust, et olen selle liige – üheskoos saame väärtustada sotsiaalvaldkonna elukutseid ja näidata nende vajalikkust ühiskonnale.”\nJanne on oma tööelu sidunud hooldust vajavate laste heaolu eest seismisega. Ta alustas Kuressaare Väikelastekodus kasvatajana, millest kujunes 2014. aastal Kuressaare Perekodu ja Jannest sai juhatajana.\nSisuliselt ongi kõik puuetega lastele osutatavad teenused ja kompetents koondunud Perekodu alla ja Janne koordineerida. Asutus on uuenduslik, kindel ja usaldusväärne partner kohalikule omavalitsusele laste tugiteenuste osutamisel.\nJanne on hinnatud partner ja osavõtlik kolleeg, asutuse tööd juhtides on vajaduse korral abiks tugiisikuna, kasvatajana või turvakodu telefonivalvetes.\nJanne Tamm: „Töö lastega on mulle väga hingelähedane. Asendushooldusele tulnud laste puhul on eesmärk pakkuda neile kodusoojust ja turvatunnet, millest nad on ilma jäänud. Me ei saa asendada neile vanemaid, kuid me saame olla olemas, mõista ja toetada. Kuressaare Perekodus pakutavate teenustega (lapsehoid ja rehabilitatsioon) toetame ka peresid, kus kasvavad puuetega lapsed. Alustasin lapsehoidjana asenduskodus, olen olnud kasvataja ja õpetaja erivajadusega lastele. 1990. aastatel hakati pöörama järjest rohkem tähelepanu puuetega laste arendamisele. Olen õppinud ja kasvanud koos lastega ning töökogemusele lisaks olen õppinud nii sotsiaaltööd kui ka eripedagoogikat ning õpitud teadmisi saan kasutada oma igapäevatöös. Hea meel on selle üle, et asendushoolduselt elluastunud lapsed/noored hoiavad ühendust ja teame nende toimetustest-tegemistest. Töös lastega ei ole muutused alati kiired tulema, aga seda suurem on rõõm positiivsete arengute ja muutuste üle. Lastelt saab tagasi ka palju rõõmustavat: kui nad on ellu astunud, on õnnelikud ja tulevad hästi toime, annab see lootust ja usku. Murekohana tooksin välja, et keerulise psüühikahäirega või käitumisprobleemidega lastele ei ole piisavalt sobivaid kohti: tavaline asenduskodupere ei pruugi olla neile parim, nad vajavad kodust ja turvalist keskkonda. Mõni laps vajaks väikest hubast ravikodu, teine üks-ühele abi eriettevalmistusega hooldusperes. Perepõhise asendhoolduse mõte on hea, aga kust leida peresid, kes võtavad vastuse ja sellest ei loobu? Asjad on siiski kogu aeg paremaks läinud, ühiskonnana saame ka kasvada ja areneda.\nAasta sotsiaaltöötaja 2020 – Johanna Hollo (Tartu Linnavalitsus)\nJohanna Hollo: „Mulle meeldib oma igapäevatöös lähtuda ühest väga lihtsast põhimõttest, mille andis meile ülikooli lõpetades kaasa üks õppejõududest. See kõlas umbes nii: „Proovige olla sellised sotsiaaltöötajad, kelle juurde ise (abivajajana) minna tahaksite.” Mõte tuletab meelde inimliku suhtumise, mõistmise ja empaatia olulisust sotsiaaltöös, hoolimata kõigist valdkonnale omastest murekohtadest. Samuti pean väga oluliseks sotsiaaltöötajat ümbritsevat meeskonda, sest seesugust tööd ei ole minu arvates võimalik teha ilma toetavate kolleegide ja koostööpartneriteta. Sageli leiavad mured lahendused just koostöökohtumistel ja -aruteludel. Sellele lisaks olen viimastel aastatel õppinud sotsiaaltööd tehes hoidma ja väärtustama iseennast. Läbipõlemise ennetamine ja teadvustamine on äärmiselt olulised selleks, sotsiaaltöö tegijad end ei kaotaks ja leiaks jaksu jätkata ka edaspidi.”\nLiivil õnnestus lühikese ajaga üles ehitada lastekaitse süsteem Jõgeva vallas ja luua tegus ning professionaalne meeskond. Ta on loonud koostöövõimelise meeskonna, tänu kellele saab mõelda peale probleemide lahendamise ka nende ennetamisele. Ta põhjalik ja kohusetundlik. Kolleegid on öelnud, et oma töö suurepärasele tundmisele ja jagatavale energiale lisaks on ta ka hea juhendaja ja nõuandja uutele kolleegidele. Liivil on eriline oskus ülikeerulistele olukordadele vaatamata tagada klientidele neile vajalikud teenused, klienditeenindus ja sujuv töökorraldus. Jõgeva valla lastekaitsetöö on Liivi eestvedamisel heades kätes.\nLiivi Noormägi: „Kui ma püüan väga lühidalt öelda, millest oma töös lähtun, siis ütlesin nii: 1) ära kunagi alahinda /pea vähetähtsaks lapse või lapsevanema muret; 2) kuula ja usalda; 3) ära tee otsuseid perede eest, vaid suuna neid, et nad jõuaksid parima otsuseni; 4) esimesel kohtumisel (ka telefoni teel) võtame maha hirmud – vaja on üle saada ühiskonnas kinnistunud arusaamast, et lastekaitsetöö on kui midagi hirmsat ja karistavat.\nHeete kohta ütles üks klient: „Tänu temale on mul lootus, et vähemalt ühel päeval saab asjad korda. Käin nüüd poole kohaga tööl, minu suhted on paranenud”.\nHeete töötab võlanõustajana alates 2011. aastast. Ta omab kõike võlanõustamise tööks vajaminevat – laiapõhjalisi teadmisi, rikkalikke kogemusi ja võimekust. Heete täidab võlanõustajana kõige keerukamaid tööülesandeid: ta on ette valmistanud kümneid töömahukaid füüsilise isiku pankrotimenetlusi ja olnud mitmete klientide usaldusisikuks kohustustest vabastamise menetlustes. Heete on olnud läbi aastate Tallinna Sotsiaaltöö Keskuse klientide seas kõige nõutum ja ka kõige produktiivsem võlanõustaja. 2020. aasta jooksul nõustas Heete 397 klienti ja tal oli 778 nõustamistundi, mida on tõenäoliselt rohkem kui ühelgi teisel Eesti võlanõustajal. Ta on ka ajakirjanduse tarbeks üks kõige enam intervjueeritud asjatundja.\nMinule kui juristile on äärmiselt oluline, et saan oma õigusteadmisi ja -oskusi kasutada klientide abistamisel. Usun, et võlanõustaja töö aitab muuta elu ja ühiskonda paremaks. Enamikel võlgadega hätta sattunud inimestel puuduvad oskused hakkama saamiseks tarbimisühiskonnas, kus järelmakse ja kiirlaene võtta väga kergekäeliselt.\nToimetulekuraskustega inimesed on haavatavad ja neid saavad petturid julmalt ära kasutada. Inimesed ei saa aru kehtivatest seadustest, annavad oma isikut tõendava dokumendi koos koodidega petturitele, kes võtavad nende nimel suurtesse summadesse ulatuvaid laene ja ostavad järelmaksuga kaupu. Kahjuks on nii, et paljud suhtuvad sellesse probleemi kui vähetähtsasse, soovitades pöörduda inimesel tsiviilkohtusse. Arvan, et igat sellist juhtumit tuleb uurida ja petturid vastutusele võtta.\nVõlanõustamisteenuse järele on ühiskonnas suur vajadus ja Tallinna linnas saadi sellest aru juba 2006. aastal, kui alustati võlanõustamise kui sotsiaalteenuse pakkumisega.”\nLauris Geurden tuli Belgiast Maarja Külla tegema vabatahtlikku tööd erivajadusega inimestega. Ta on olnud mitmete uute algatuste eestvedajaks. Näiteks koostöös partneritega Leedust ja Taanist koostas koolitusmaterjalid seksuaalkasvatuse elluviimiseks erivajadustega inimestele. Tema erilise tähelepanu all olnud liitpuudega kliendid, nendega eri suhtlemisstiilide ja -võimaluste leidmine ning nende füüsilise vormi hoidmine.\nLauris Geurden: „Minu esimesed kogemused intellektipuudega inimestega olid vabatahtlikuna, kui pakkusin neile vaba-aja veetmise võimalusi. Eestisse ja Maarja Külla jõudsin Euroopa Vabatahtliku Teenistuse programmi kaudu. Pärast vabatahtliku aastat Eestis läksin tagasi Brüsselisse, kus töötasin kahes rahvaraamatukogus (minu eriala oli siis raamatukoguhoidja). 2010. aastal olin taas valmis proovima midagi uut, kolisin Eestisse ja asusin tööle tegevusjuhendajana Maarja Külas. Oli suur tahtmine end proovile panna ja hoolida inimestest, sõltumata nende taustast või puudest. Kõige rohkem rõõmu olen õppinud tundma ehk pisiasjadest, ja oskusest olla tänulik täiesti igapäevaste asjade üle. Meie töös on kõige tähtsam kohalolu. Kõige loomulikumalt saab luua sidet ja usalduslikku suhet siis, kui toimetada teadlikult inimestega koos nende igapäevategevustes ja olukordades. Kuigi see tihti ei õnnestu ühtmoodi hästi, püüan siiski olla teadlikult ja tähelepanelikult inimese jaoks olemas.\nÜks erilisem ahaaelamus oli CARe koolitus – see oli minu jaoks siiani kõige parem erialane koolitus üldse. Permakultuuri entusiastina nägin juba alguses üsna selgelt, kuidas CARe põhimõtted sellega kokku sobivad: inimese eest hoolitsemine peaks toetama tema taastumise või arenguprotsessi. Kogukonnas, kus on hea ja avatud õhkkond ning igaüks saab piisavalt ruumi lihtsalt olla nagu ta on, on head eelised toetada inimest, tuginedes seejuures tema tugevustele.”\nSigne alustas Roela koolis tugiisikuna tööd 2016/2017. õppeaasta kevadel, kui abi vajas 7-aastane kõnetu koolilaps. Tänu Roela kooli töötajate ja Signe ühise jõupingutusele praeguseks laps räägib, tal läheb koolis hästi ja tema sotsiaalsed oskused on edasi arenenud oluliselt. Signe on tugiisikuna kohusetundlik ja sügavuti minev, sest konkreetsel juhul vajab abi ka pere.\nSigne oskuseks on leida noortega kiiresti ühine keel, sest ta on empaatiline, sõbralik, kannatlik ja toetav. Põhitöö kõrvalt leiab ta aega toetada ka teisi õpilasi, olles klassijuhatajaks kahele väga keerulise kooslusega klassile. Signe juhendab ka erivajadusega laste robootika ringi.\nRoela kooli lastel, peredel ja töötajatel on Signega väga vedanud!\nSigne Puusepp: „Minu jaoks on mu töö tähendus muuta lapse elu nii, et ta saaks iseenda ja oma eluga hakkama, panna põhi tema tulevikule. Olla olemas lapse jaoks, aidata teda hakkama saamisel, seletada asjade tähendust, suunata teda märkama ja anda piisavalt tuge, mida ta võib-olla kodust ei saa. Minu töö ühiskonnas on muuta ka teiste inimeste teadlikkust veidi teistmoodi inimeste kohta. Lapsed ja ka täiskasvanud, kes vajavad tugiisikut, võivad olla oma käitumise ja suhtumisega erilisemad ning neid ei tasuks karta ega vältida, ka nemad vajavad hoolt ja armastust.\nTugiisiku tööd ei hinnata võib-olla piisavalt. Koolides on tugiisiku töö lapse jaoks väga oluline, sest tugiisik on see, kes suunab last õppetööle ja on abiliseks ka vahetunni ajal. Kahjuks on keeruline leida lapsele tugiisikut ja ka raha selleks. Minu arvates jäävad sellest võimalusest paljud lapsed seetõttu ilma ning peavad iseseisvalt hakkama saama palju keerulisemalt.\nSiiri Valk: „Olen varem töötanud 18 aastat haiglas hooldustöötajana. Lapsed olid suureks saanud ja tulin tuttava soovitusel tööle Tallinna Sotsiaaltöö Keskusesse. Kui uus koduta, raskustega inimene meie majja tuleb, siis see on nagu üllatusmunaga – sa iialgi ei tea, mis sealt välja koorub. Juhtub sedagi, et inimene ei ole tükk aega vett ja seepi näinud ja tal on alkoholiprobleemid. On neid, kes saavad järje peale ja neid, kes ei saa. Kuid inimene on ikka inimene, olgu ta probleemidega või ilma. Õpetame teda enda eest hoolitsema. Mulle pakub rahuldust, kui mõni inimene, keda ma abistan, liigub oma eluga edasi, kas meie teise majutusüksusesse või tavaellu.\nTeinekord jõuab meie juurde ka vanemaid inimesi, keda on lihtsalt kodust välja tõstetud – nad on kinnisvarapettuse ohvrid või on kellelegi oma kodu ära kinkinud. Need on väga kurvad lood, kui inimesed tunnevad, et neid on ära kasutatud ja nüüd ei ole neid enam vaja.\nMind hoiab selles töös see, et töökaaslased on väga toredad, kui vaja, saan neile alati muret kurta. Ja seegi, kui näen, et mõni inimene suudab sellest kõigest välja tulla. Mulle meeldib see töö, tulen siia alati rõõmuga.”\nLaur Raudsoo: „Hea tunne on olla tunnustatud, märgatud. Märkamine on isikliku abistaja oluline omadus, eriti kui olla pimeda abiline. Usun, et sotsiaalvaldkonda tõigi mind märkamine, mis on ja mis võiks olla paremini. Praegu olen veidi suunda muutnud ja tegelenud mitte heaolu loomisega, vaid külluse toomisega. Just küllus on see, mille poole püüelda – see pakub meile rohkemat ja seda on märgata. Kerdiga loome heaolu, mis on kui seiklus, kuid samal ajal ka kogemus ja õppetund. Mõnikord teeme ka külluse nädalaid, mil kogeb Kert iga päev midagi uut ja põnevat. Usun, et inimestena, sotsiaalvaldkonna töötajatena, ühiskonnana ja riigina peaksimegi pürgima külluseriigi poole. Oleme teineteisele toeks ja tõeliselt õnnelikud.”\nSigrid liitus MTÜga VAITER 2019. aasta sügisel programmi „Hoolivad isad: turvalisem elu lastele” juhina. Ta on üle 30 aasta töötanud laste ja peredega, sh asendushoolduse valdkonnas. Sigrid on lähedalt kokku puutunud peredega, kus vanematel puuduvad oskused, tahe ja teadmised, kuidas lapsi kasvatada. MTÜ VAITER koordineerib kahte programmi, mis on suunatud vägivalla ennetamisele ja tõkestamisele – „Hoolivad isad” ja „Naised vägivallata”. Programmi partnerid (Eesti grupijuhid, rahvusvahelised koostööpartnerid, Tallinna sotsiaal- ja tervishoiuamet) on väljendanud siirast heameelt Sigridiga koostöö üle: ta on väga pühendunud, asjatundlik ja suure valdkondliku kogemusega, lisaks veel hea huumorisoonega, kannatlik ja südamlik. Tänu Sigridi panusele on paljudel lastel ja vanematel turvalisem elu! Isad on pärast programmi läbimist öelnud: „Tean nüüd rohkem selle kohta, kuidas olla lapsekesksem vanem, kuidas last kiita ja teda kuulata nii, et laps tajub minu huvi”.\nKindlasti on lapsepõlves kogetu toonud mind vägivalla teema juurde ning sütitanud mind leidma agressiivse käitumise ennetamise ja vähendamise viise. Peamiselt lapse vaatest, sest täiskasvanutel on rohkem viise sellest rääkida ja lahendusi leida. Mulle meeldib inimestega suhelda, koos olla, neid kuulata ja arutada ehk leida üles lootus ja usk. Ja toetada vanemaid ning ka neid, kes on laste suhtes olnud vägivaldsed – lapsed igatsevad oma vanemaid ka siis, kui nood on ärevad, vägivaldsed ja eemalolevad. Mind kannab selles töös usk, et inimesed on võimelised muutuma ja olukordadel on lahendused. Esiteks on oluline tagada turvalisus, seejärel selgitada välja, mis on probleem ja kellel see on ning lõpuks pakkuda sobivat tuge. Seda nii ohvri kui ka vägivalda kasutanud inimese vaatest.”\nKati Narusberg: „Juba kooliõpilasena tundus mulle sotsiaaltöö nii huvitav (töö ja suhtlus inimestega), et tahtsin sellest rohkem teada ja ise kogeda.\nLeian, et sotsiaaltööd tuleb teha kliendikeskselt ja võimalikult personaalselt, võttes arvesse iga inimese eripära ja võimekust. Olen töökäigus õppinud rohkem kuulama ning mõistma ärakuulamise vajadust.\nParimaks ennetustööks on minu arvates inimeste ärakuulamine, nendega arutlemine ja alles seejärel vajadusekohane nõustamine.\nMinu jaoks peitub sotsiaaltöö erilisus just inimestes, kellega iga päev kokku puutun: kliendid, kolleegid, koostööpartnerid. Minu töös toimub pidev info liikumine ja suhtlemine, mille käigus saavad asjaosalised uusi kogemusi, teadmisi ja nõuandeid. Minu töö on emotsionaalne, olen nutnud, omaette vihastanud aga olen saanud ka südamest naerda ja tundnud siirast rõõmu tulemuste üle.\nHea sotsiaaltööpraktika tugineb heal meeskonnatööl. Olen saanud oma kolleegidelt väga palju uusi kogemusi ning noorele sotsiaaltöötajale on kogemuste pagasi täiendamine oluline, et mõista süsteemide toimimist.\nOlgu selleks süsteemiks siis inimene või asutus. Aitäh kolleegidele ja mind ümbritsevatele inimestele täiustamast mind inimese ja sotsiaaltöötajana!ˮ\nLaste Vaimse Tervise Keskuse psühhiaatrikliiniku juhataja Dr Anne Kleinbergi tunnustati tema töö eest laste vaimse tervise eestvedajana. Ka tema panus piiratud teovõimega inimesele psühhiaatrilise abi andmisel on olnud suure mõjuga ja asjatundlikult vahendatud nii komisjonidele kui ka meediale.\nAnne avab oma töö sügavama tähenduse ja kirjutab ka tähelepanu vajavatest probleemisest.\nAnne Kleinberg: „Minu töö on aidata psüühikahäiretega lastel ja nende peredel oma muredele lahendus leida, psüühikahäireid diagnoosida ja ravida. Mina ja minu kolleegid loovad lapsi aidates juurde või taastavad iga päev ühiskonna meelerahu ja võimet eluga edasi minna. Koos lapse või nooruki muredega kaasnevad nende vanemate, kooli, lastekaitse ja sõprade mured. Seega on inimesi, keda mõista ja toetada vaja, alati rohkem kui üks patsient.\nOma tööst olen õppinud säilitama lootust ka kõige mustemal päeval ja hindama meeskonnatööd. Enamasti leidub lahendus, kriisid on õpetlikud ja inimestega suhtlemine arendav.\nJätkuvalt vajab tähelepanu see, kuidas me inimestena üksteist hoiame ja toetame ning kuidas lapsed meilt seda sama tegema õpivad. Kindlasti peame oma lastele õpetama, et elu raskustele vaatamata on elu püha ja toetama neid otsima muid lahendusi kui endale viga tegemine või elust lahkumine.ˮ\nKärt Anvelt tõi juba 2013. aastal esimese ajakirjanikuna teleekraanile lähisuhtevägivalda kogenud naiste lood.\nTeemasid ette valmistades tegi ta palju koostööd sotsiaal- ja lastekaitsetöötajatega, ohvriabiteenistuse ja politseiga, kliiniliste psühholoogide ja psühhiaatritega ning Õiguskantsleri kantseleiga. 2020. aastal ilmus tema sulest mitmeid analüütilisi suuri lugusid psühhiaatrilise abi seaduse täiendamise vajadusest, laste vastu suunatud kuritegudest, väärkohtlemisest ning enesetappudest noorte hulgas.\nOma töös ajakirjanikuna juhib ta sageli tähelepanu muudatuste vajadusele seadustes, et sotsiaaltöötajad ja kohalikud omavalitsused saaksid paremini abistada hammasrataste vahele jäänud inimesi. Ta ei anna isiklikke hinnanguid, kuulab ära ja annab asjaosalistele sõna.\nKärt Anvelt: „Tänan südamest ESTA-t selle suure tunnustuse eest. Töö, mida teete teie ja mida teevad kõik sotsiaaltöötajad, on hindamatu ja tihtipeale on seda raske sõnadesse panna. Selle keerukust ja mitmetahulisust teate ju kõige detailsemalt teie.\nOlen aastate jooksul kirjutanud mitmetest erinevatest valdkondadest: sisejulgeolek, kaitsepoliitika, poliitika laiemalt, meditsiin ja sotsiaalpoliitika. Viimased kaks on ilmselt keerukaimad teemad, ent kuna need puudutavad inimesi nii otseselt, siis just seetõttu lähevad need mulle väga korda.\nVäga südamel on mul ka hooldekodude teema, et inimesed saaksid väärikalt vananeda ja väärikalt surra. Väga paljudes hooldekodudes on asjad hästi, kuid siis kerkib ikka üles mõni, kus asjad halvasti. Need viimased heidavad musti pilvi ka teistele, kes tublit tööd teevad. Ma mõistan suurepäraselt neid tublisid hooldustöötajaid, kes end halvasti tunnevad kui ajakirjandus, sh mina, tõrvatilgad avalikkuse ette toob. Leian aga, et ainult siis, kui probleemidest ausalt ja avameelselt rääkida, on võimalik leida lahendusi. Kui viga ei tunnista, pole ju võimalik seda viga ka parandada.\nOotan väga, et 2023. aastal toimuvate riigikogu valimiste eel kujuneb üheks oluliseks debatiks sotsiaalkaitsesüsteem ja selle jätkusuutlikkus, sealhulgas väärikas vananemine ning pikaajaliste hooldajate hoolduskoormuse vähendamine.”\nKuressaare Lions Klubi on oma tegevusega andnud pikaajalise ja suure panuse kogukonna heaolu suurendamisesse:\njõulukuuskede müügiga toetatakse üksi elavaid eakaid;\niga Kuressaare Haiglas sündinud laps saab beebipaki;\nigakevadise lillelaada tulu läheb kogukonna aitamiseks;\nmaakonna puuetega laste kommikotid on saadud lionsite abiga;\nerivajadusega laste kool sai tahvelarvutid ja asenduskodu ratastooli kiige;\nLionsid mitte ainult ei rahasta, vaid löövad tegemistes ka ise kaasa. Nad on kindlad partnerid valla sotsiaalosakonnale ning alati valmis koostööks ka teiste vabaühendustega.\nLeiame, et Kuressaare Lions Klubi on väärt tunnustust kui aasta sotsiaalvaldkonna sõber ja on heaks eeskujuks teistelegi.\nKlubi nimel saatis oma kommentaari selle president 2020/2021 Taavi Rauniste: „Heategevusorganisatsioonid ei jaga lihtsalt ressursse laiali, vaid juhivad ka avalikkuse tähelepanu ühiskonna valupunktidele. Nad aitavad luua empaatiat abivajajate suhtes, panevad inimesi kaasa mõtlema ning pakuvad neile sealjuures ka võimalust anda oma panus olukorra parandamiseks.\nHeategevusel on ühiskonnas üha kasvav roll. Inimesed annetavad üha enam ja enam – vabatahtlik töö, annetuskampaaniad, püsiannetused jm. Meil kõigil on emotsioonid ja ühel või teisel määral läheb ju korda see, kuidas teised inimesed hakkama saavad.\nKuressaare Lions Klubi on pika ajalooga heategevusorganisatsioon. Aastate jooksul on jagatud hulgaliselt toetusi ja korraldatud heategevuslikke üritusi. Kõigi tegevuste sihtgrupp on alati olnud eeskätt puuetega lapsed ja vähekindlustatud pered.ˮ\nJaanika Luus on eestvedajaks paljudes ESTA tegevustes. Ta on olnud ESTA tegevjuht aastatel 2011–2012 ning valmistanud ette ESTA 6. kongressi aastal 2018.\nJaanika südameteemaks on hooldusküsimused. Ta on hooldustöötaja kutsete kutsekomisjoni esimees ning on võtnud sõna ning seisnud hooldustöötajate kvalifikatsiooni ja professionaalsuse eest. Ta on rääkinud kaasa omastehoolduse küsimustes ning hoolduse rahastuse põhimõtete ümbervaatamises. Jaanika on esindanud ESTAt hooldusküsimustega seotud töörühmades sotsiaalministeeriumis, on olnud eksperdiks vanemaealiste poliitika komisjonis ning pikaajalise hoolduse nõuandvas kogus.\nJaanika Luus: „Olen Eesti Sotsiaaltöö Assotsiatsiooni liige aastast 2004, kui organisatsioon loodi. ESTA eesmärgid on sotsiaaltööd tegevate ja seda väärtustavate inimeste ühendamine sotsiaalse heaolu, sotsiaaltöö ja sotsiaaltöö kultuuri edendamiseks ning sotsiaalpoliitika kujundamiseks ning ühenduse liikmete kutsealaste huvide esindamine ja kaitse. Panustamine organisatsiooni tegevusse on aidanud minulgi kasvada ja kujuneda paremaks sotsiaaltöötajaks, samal ajal viies ellu ESTA eesmärke. Nende aastatega olen saanud hindamatu koostöökogemuse, üle-eestilise fantastiliste kolleegide tutvuskonna ja loodetavasti olen andnud killukese hoolekande arengusse. Olen väga tänulik, et mul on olnud võimalus osaleda ESTA töödes ja tegemistes.”


Kuhu liigud Saku valla hariduselu?! – Väikelinn Saku\nMarti Rehemaa, Eero Alamaa\nSoov tulla meie koolidesse ja lasteaedadesse kasvab pidevalt. Ka hariduse korraldus – sisulises kui vormilises mõttes – areneb jätkuvalt, aga nii numbriliselt kui tunnetuslikult on võimaluste ja vajaduste vahel käärid. Lahendusi otsitakse pidevalt ning meil ongi ette näidata häid tulemusi. Aga ees seisavad aastad, mil jälle toimuvad märkimiväärsed muudatused Saku valla hariduselus.\nOn 1. september 2021. Saku valla kolmes koolis alustab õppetööd 1767 õpilast. Seda on 81 õpilase võrra rohkem, kui aasta tagasi. Viimase viie aastaga on valla õpilaste arv kasvanud 1358-lt 1767-ni. See tähendab et viie aastaga on meile lisandunud ca 17 klassikompleti koos 409 õpilasega.\nLõviosa sellest kasvust tuleb loomulikult Saku Gümnaasiumist, mis on tänaseks kasvanud 1493 õpilasega vabariigi suuruselt topp 5 kooli hulka kuuluvaks. Kas tunda sellest rõõmu või teeb see hoopis nukraks? Ühest vastust sellele küsimusele ei olegi. Laste arvu jätkuv kasv teeb loomulikult rõõmu ja annab selge põhjuse haridusse investeerimiseks. Samas kuulumine vabariigi suurimate mammutkoolide hulka ei tee õnnelikuks seal õppivaid õpilasi ega õpetajaid. Järelikult peitub tõde medali mõlemas pooles – me peame suutma laste arvu kasvamisega kaasas käia ja pakkuda neile mugavaid ja tänapäevaseid õpitingimusi.\nValimisliidul Väikelinn Saku on koolide ja lasteaedade arendamiseks vallas terviklik plaan. Järgmise viie aasta jooksul peab Saku vallas olema 3 põhikooli, millest 2 asuvad Sakus ja 1 Kurtnas. Lisaks tänasele ja uuele põhikoolile kolib raudtee äärde algkooli maja asemele Sakku ka Kajamaa kool, mis uue ja laiendatud koolihoonena on mõeldud kuni 100-le Hariduslike erivajadustega õpilasele.\nHariduselu krooniks on meie väärikas sammastega hoones asuv gümnaasium, mis jätkab eraldiseisva õppeasutusena ja on mõeldud kuni 324-le gümnasistile. Jah, taaskord tuleb tunnistada, et Saku vald on atraktiivne elukeskkond lastega peredele. Seetõttu on neilgi valimistel laual ruumikitsikus koolides, eeskätt Saku gümnaasiumis.\nBetoon vs sisu\nHoonetesse on viimastel aastatel investeeritud palju ja seda tehakse edasi ka lähiaastatel, aga usume, et nüüd on aeg rohkem sisuliselel poolele keskenduda. Eesmärk on jõuda koolides ja lasteaedades normsuurusega klasside ja rühmadeni vähendamaks õpetajate ja õpilaste stressitaset. Samuti tuleb juba maast madalast pöörata suuremat tähelepanu laste liikumisaktiivsusele. Saku vallas on kolm väga tubli lasateaeda. Kaks neist Sakus ja üks Kurtnas. Aga seda on vähe.\nElanike arv vallas on viimase nelja aastaga kasvanud ca 1100 inimese võrra. Selle kasvu taga on enamasti pered koos lastega. Ja see on põhjus, miks meil tuleb juba lähiaastatel ehitada valda juurde mitu lasteaeda. Esimese prioriteedina Saku asulasse või selle vahetusse lähedusse Kasemetsa külas 6 + 2 rühmaga lasteaed. Teise etapina oleme omandamas maad Tänassilma külas, kuhu ehitada tulevikus lasteaed / algkool ja kolmanda etapina on vallal olemas sobiv kinnistu Kiisal, Laulu tänava piirkonnas, kuhu ÜVK lõppedes ja elanike arvu kasvades ehitada vähemalt 6 rühmaga lasteaed.\nHariduse andmine on ühiskonna selgroog ja seda peetakse üheks jätkuvuse ja püsivuse kandjaks. Samas toimuvad õpetuse andmises pidevalt muudatused, sest kiirustav kaasaeg ei jätagi muud võimalust, kui pidevalt otsida uusi lahendusi nii vaimuvalguse sisu kui selle andmise korralduses. Saku valla eelarvest kulub kõigi taseme haridusele rohkem kui 60%. Seega on mõistetav pingeline huvi nii lasteaedade, koolide ja huvihariduse suunas.\nDebatt viib edasi\nNeli viimast aastat on kaasa toonud palju nähtavaid muutusi. Aga volikogus ja vallavalituses on peetud debatti mitmel teemal, mille tulemused polegi koheselt ilmsed. Neist markantsemad on olnud koolivõrgu üldine mudel, erivajadustega õpilaste toetamine, uue koolimaja ehitus.\nOtsuseid saame teha võttes arvesse aastakümnete jooksul välja kujunenud olukorda. Kui meil juba on suur õpilaste koondumine keskusse ja selle ümber orgaaniliselt trennid, muusikakool, huviringid, siis oleks ebaotstarbeks süsteem lammutada ja luua minikoolid igasse külla. Nii leiti debati tulemusena, et kuigi algkoolide rajamine tulevikus keskusest väljas oleks mõeldav, peame jääma mudeli juurde, kus suuremad koolid on Saku alevikus. See on tegelikult ka vanemate eelistus – perede logistikas on olulised muudki teenused, mida paratamatult ei saa luua igasse külla. Valla ülesanne on tekitada vajadustele vastavad transpordiühendused ja muu infrastruktuur, mis teeks koolitee turvaliseks, mugavaks ja õpirõõmu tekitavaks. Alati tuleb valmis olla ka igikestvaks küsimuseks, kas kool ikka peab algama nii vara, mitte näiteks pool tundi hiljem…\nSuur hulk argumente ja energiat kulus hariduslike erivajadustega laste toetamise teemale. Saku vald on rikkam kui teised, sest meil on olemas Kajamaa kool, kuhu on koondunud just selle valdkonna kompetents. Samas riikliku hariduskorralduse peasuund ütleb, et hariduslikud erivajadused tuleb lahendada tavakooli raames. Debati tulemusena kujunes arusaamine, et Saku valla erilised lapsed peavadki saama käia suures koolis ja just seal tuleb luua tingimused nii väikeklasside kui tugiteenuste näol. Aga täiesti kindlasti on lapsi, kellele suur, sadade õpilastega asutus ei sobi, kes vajavad igapäevaselt rahulikumat õpikeskkonda, individuaalsemat lähenemist. Seetõttu Kajamaa kool jääb, aga koolile luuakse paremad tingimused.\nLõpliku lahenduseta jäi küsimus, kas hariduslikud tugiteenused koondada ühte kompetentsikekusse või jätkata mudeliga, kus kõik spetsialistid töötavad konkreetse asutuse juures. Eestis on proovitud mõlemat varianti ja ühest vastust tegelikult pole – tulemused ja arvamused on niivõrd erinevad. Vaidlus tugiteenuste rakendamise üle ilmestab üldist poleemilist olukorda hariduskorralduses – püsivat muutlikust. Meie ülesanne on hoida oma meeled ärksad, pidevalt töötada oma teadmiste kasvamise suunas. Uurida riigis ja kogu maailmas toimivaid praktikaid, et vajadusel oma kohalik elu vastavalt ümber korraldada.\nDebatt viib edasi – nii selguvad meie tegelikud võimalused, vajadused, erinevad seisukohad rikastavad. Kindlasti on pidev argumenteerimine kohati väsitav ja raske. Aga kui seda tulemusena õilistab tõsiasi, et Saku valla lapsed saavad parima hariduse, keegi ei jää maha oma eripärade tõttu ning kõigil meie lastel on edasised eluvalikud avaramad, siis oleme hästi toimetanud.


Enne mina, siis maailm, Peeter Krosmann E-kunstisalongis\nEnne mina, siis maailm, Pärnust pärit Krosmann õppis kunsti Konrad Mäe nimelises maalistuudios kuus aastat ning seejärel Tartu Ülikooli maaliosakonnas, mille ta lõpetas 2005. aastal. Krosmann on end täiendanud ka Helsingis Vabade Kunstide Koolis ja Läti Kunstiakadeemias. Ta pälvis 2015. aastal Ado Vabbe nimelise kunstipreemia koos kunstnik Nadežda Tšernobaiga ühise kunstiteose "Aed“ eest TÜ kliinikumi õendusabihaiglas. Käesoleval maalil on Krosmann kujutanud August Macket (1887-1914), kes oli Saksa ekspressionistliku kunsti olulisemaid esindajaid ning kunstnikerühmituse Der Blaue Reiter (Sinine ratsanik) üks asutajaid. E-Kunstisalongi XLVII oksjon Enne mina, siis maailm, Peeter Krosmann E-kunstisalongis Krosmann Peeter\nAvaleht > Oksjonid > 37. E-Kunstisalongi XXXVII oksjon > Enne mina, siis maailm\nEnne mina, siis maailm\n2014 Õli, lõuend. Signatuuriga. 129x89\nPärnust pärit Krosmann õppis kunsti Konrad Mäe nimelises maalistuudios kuus aastat ning seejärel Tartu Ülikooli maaliosakonnas, mille ta lõpetas 2005. aastal. Krosmann on end täiendanud ka Helsingis Vabade Kunstide Koolis ja Läti Kunstiakadeemias. Ta pälvis 2015. aastal Ado Vabbe nimelise kunstipreemia koos kunstnik Nadežda Tšernobaiga ühise kunstiteose "Aed“ eest TÜ kliinikumi õendusabihaiglas. Käesoleval maalil on Krosmann kujutanud August Macket (1887-1914), kes oli Saksa ekspressionistliku kunsti olulisemaid esindajaid ning kunstnikerühmituse Der Blaue Reiter (Sinine ratsanik) üks asutajaid.\nEnne mina, siis maailm,\nPeeter Krosmann Enne mina, siis maailm 2014 Õli, lõuend Signatuuriga Pärnust pärit Krosmann õppis kunsti Konrad Mäe nimelises maalistuudios kuus aastat ning seejärel Tartu Ülikooli maaliosakonnas, mille ta lõpetas 2005. aastal. Krosmann on end täiendanud ka Helsingis Vabade Kunstide Koolis ja Läti Kunstiakadeemias. Ta pälvis 2015. aastal Ado Vabbe nimelise kunstipreemia koos kunstnik Nadežda Tšernobaiga ühise kunstiteose "Aed“ eest TÜ kliinikumi õendusabihaiglas. Käesoleval maalil on Krosmann kujutanud August Macket (1887-1914), kes oli Saksa ekspressionistliku kunsti olulisemaid esindajaid ning kunstnikerühmituse Der Blaue Reiter (Sinine ratsanik) üks asutajaid.


Tõnu Pekk 18. märts 2021\nMiks on aktiivse investeerimisega nii raske paremat tulemust saada kui lihtsas indeksifondis kogudes? Sest sina või sinu fondijuht peab olema targem ja kavalam kui kõige targemad turul kauplejad. Ja aktsiaturul konkureerivad sinuga tõepoolest superandekad tegijad, kes pühendavad sellele tegevusele oma elu. James Simons on USA matemaatikageenius. Tema nime kannab mitu geomeetria teooriat ning teda on…\nTõnu Pekk 1. märts 2021\nMul on päris hea tunne seda aruannet kirjutada. 2020 oli meie jaoks suurepärane aasta. Mulle tundub, et meie kõigi varasemate aastate töö kandis tänu mõnele toetavale välisele sündmusele just eelmisel aastal tõeliselt vilja. Enamik inimesi kogub vähem, kui tahaks. Tuleva ühendab inimesi, kes tahavad oma säästukäitumist parandada. Me leiame ühiselt viisid, kuidas takistusi ületada ja…\nTõnu Pekk 19. veebruar 2021\nTänu Tuleva kiirele kasvule muutub meie pensionifondides kogumine veelgi soodsamaks. Aprillist langevad meie suurima, Tuleva Maailma Aktsiate Pensionifondi tasud enam kui kümnendiku võrra. Tuleva nõukogu otsustas muuta meie ühiste fondide tasusid järgnevalt: Meie suurima fondi, Tuleva Maailma Aktsiate Pensionifondi tasud langevad tänaselt 0,45 protsendilt aastas 0,39 protsendile. Tuleva Maailma Võlakirjade Pensionifondi tasud langevad tänaselt 0,47…


Aasta värv 2009 - Kollane mimoos — Loovbüroo Sviiter\nAasta värv 2009 - Kollane mimoos\nPantone on 2009. aasta värviks valinud Mimosa, mis kannab endas lootust ning kindlustunnet muutuvas kliimas ja keskkonnas.\nPantone avalikustas täna 2009. aasta värviks Mimosa, koodiga Pantone 14-0848, mis on soe ning kaasahaarav kollane. Mimosa tasakaalustab praegust aega majanduslikus ebakindluses ning poliitiliselt keerukas ajas. See sisendab optimismi ning lootust tulevikuks. Pantone Colour Institute tegevjuhi Leatrice Eisemani sõnul jagab Mimosa kollane soojust ning mõjub justkui päikseenergiana. Mimosa väljendab valgustatust, loovust ning innovatsiooni.\nMimosa (eesti keeles mimoos) on sobilik nii kasutamiseks nii meestele kui naistele ning tähistab samaväärset võrldust ka moes ning interjööris. See on üheaegselt sobilik nii naiste aksessuaaride, kodumööbli, spordiriiete, meeste lipsude kui ka särkide värvidena. Värvi on soovitav kasutada kontrastvärvina tuues esile erinevaid pindu, tekstuure ning vorme.


Aidake mind: kui tunnete, et mul pole piisavalt hea - Isiksusehäired\nAidake mind: kui tunnete, et mul pole piisavalt hea\nKas tunnete kunagi, et ei vasta teiste ootustele? Võib juhtuda, et teie enesehinnang sai löögi, jättes enesekindluse ragisema. Või võib juhtuda, et olete alati võidelnud negatiivsete mõtetega. Mõlemal juhul on see tunne, mida kogevad paljud. Kuid see pole suhete jaoks tervislik - ja see pole midagi, millega peate elama.\nNende ebaõigete tunnete järele on kerge langeda. Eriti täiuslike selfide pommitamise tõttu, mida me sotsiaalmeedias igapäevaselt kannatame. Sellise tõe tundmisele aitavad kaasa paljud tegurid. Kui õpite probleemi tuvastama, võite ületada tunde, nagu te poleks piisavalt hea, ja taastada oma enesehinnang.\nSul on piisavalt\nSee on oluline kindlaks teha sinust piisab. Te ei ole oma väärtusega määratletud ühegi teise inimese ees selle Maa pinnal. Nii et kui leiate end mõtlemast: 'Ma pole tema jaoks piisavalt hea' või 'Ma pole tema jaoks piisavalt hea', siis olete ekslik. Mõnikord ei sobi kaks inimest üksteisele lihtsalt. See ei tähenda, et üks inimene on parem kui teine. Kõik on sündinud omase väärtusega ning väärivad armastust ja austust.\nKui hakkate tundma, et te pole piisavalt hea, olgu see siis vanema, abikaasa, sõbra või lapsena, langeb teie enesekindlus. On raske tunda end enesekindla ja võimeka inimesena, kui usute, et te ei vasta kellegi teise standarditele.\nMiks ma end niimoodi tunnen?\nOn palju põhjuseid, miks võite tunda, nagu poleksite piisavalt hea. Need võivad hõlmata, kuid ei ole nendega piiratud:\nMadal enesehinnang. Kui teil on juba madal enesehinnang ja kehv minapilt, on lihtne tunda, et te ei vasta kellegi teise standarditele. Kui tunned, et ei sobi 'täiusliku' partneri, vanema või sõbraga, hakkad end lootusetuna tundma. Võite tunda, et pole kellelegi tähtis.\nSee, kuidas teid koheldakse. Võid tunda, et pole piisavalt hea, sest keegi teine üritab sind sellisena tunda. See võib tuleneda väärkohtlemisest, kas füüsilisest või emotsionaalsest suhtest, või teie arengust lapsena. Kui lapsele pidevalt öeldakse, et ta on läbikukkumine, hakkavad nad seda uskuma. See võib jätta nad hilisemas elus vastuvõtlikuks manipuleerivatele suhetele. Siis paraku tsükkel jätkub.\nÄrevus ja depressioon. Teile võib tunduda, et te pole vaimse tervise seisundi, näiteks ärevuse või depressiooni tõttu piisavalt hea. Sageli seavad ärevuse käes vaevlevad inimesed oma suhtluse teistega kahtluse alla. Nad analüüsivad oma varasemaid vestlusi, olles kindlasti midagi valesti öelnud. Nad võivad ennast mitte millegi üle peksta. See võib põhjustada võimalikku depressiooni ning üksinduse ja lootusetuse tunnet.\nVaimse tervise häired. Piisavalt hea enesetunne võib tuleneda a iseennast hävitav isiksushäire. Sellistel inimestel võib olla ohvri käitumise demonstreerimismudel ja nad ei luba sageli isegi positiivses tegevuses positiivset suhtuda. Need võivad tunduda ennast saboteerivad. Näiteks kui nad on pühendunud suhtes, võivad nad rahustuse otsimiseks enda kohta halvustavaid märkusi teha. Selle käitumisega on oluline tegeleda nõustamisel, et partner ei manipuleeriks nendega.\nKas see saab paremaks?\nNagu paljude asjadega elus, ei pea see olema püsiv teema. Ehkki katkise enesehinnangu taastamine on keeruline, pole see võimatu. Oluline on leida keegi, keda tunnete ja usaldate, et teid selles protsessis aidata. Riskide võtmiseks peate olema turvalises kohas, näiteks oma partnerile erinevalt lähenema. Teie partner või kes on selle tülika suhte teises otsas, peab olema oma tunnetes teadlik ja soovib aidata teie enesehinnangut taastada. Teadmiste, järjepidevuse ja toega saab see paremaks. Allpool on toodud mõned ideed, kuidas teisele inimesele oma tunnete kohta läheneda.\nRäägi neile ausalt, kuidas sa ennast tunned\nSelgitage, et tunnete, nagu poleksite nende jaoks piisavalt hea ja miks te end sellisena tunnete. Kui te ei suuda täpselt kindlaks teha, miks te nii tunnete, öelge nii. Ausus on parim. Rääkige kindlasti oma partneriga või kellega iganes te seda tunnete, mitte hinnanguliselt ja süüdistavalt. Kui see on suhe, mida soovite säilitada, siis soovite mitte ainult näpuga näidata, vaid teha koostööd.\nMida võiksite kuulda, mis paneks teid teisiti tundma? Kas teile tundub, nagu läheneks teine inimene teile teatud viisil või ei ütleks teile teatud asju? Kui see muutuks, kas see paneks teid teisiti tundma? Kui teie vanem ütleb teile, kui kohutav te milleski olete, kas see on kasulik? Või tekitab see tunde, et pole piisavalt hea? Selgitage, et nad võiksid oma arvamuse saada, kasutades erinevaid sõnastusi, mis ei riku teie enesehinnangut.\nKui teil on juba madal enesehinnang ja tunnete, et te pole piisavalt hea, ei pruugi teil end tundeid tekitava inimese poole pöörduda. Selle ümber on erinevaid viise. Neile kirja kirjutamine võimaldab teil aega istuda ja mõelda oma tunnete üle ning panna need kõik paberile, et teine inimene neid saaks lugeda, selle asemel, et komistada teie sõnade üle, iseenda enesekindlusega rabeledes.\nKaaluge nõustamises osalemist selle teise inimese juures või ise. BetterHelpi professionaalsed ja litsentseeritud terapeudid võivad pakkuda nõustamisteenuseid, mis aitavad teil seda protsessi läbi viia. Teie terapeut aitab teid kõigis selles artiklis kirjeldatud sammudes, alates päästikute tuvastamisest kuni juhendamiseni läbi selle teise inimesega. BetterHelpi litsentseeritud nõustajate võrgule pääseb juurde oma kodus mugavalt ja privaatselt (või kus iganes teil on Interneti-ühendus).\nKui terapeut on neutraalse inimesena, võib teil olla meelerahu, et keegi teine aitab vestlust hõlbustada. See on turvaline koht oma mõtete väljendamiseks. Samuti tagab terapeut, et arutelu jääb õigele teele ja jääb sobivaks, nii et suhe ei kahjustaks veelgi. Allpool saate lugeda BetterHelpi terapeutide ülevaateid sarnaste probleemidega inimestelt.\n'Ma olin tõesti hädas oma elus olevate suhetega ja üldiselt oma enesehinnanguga. Brittany aitas mul tõesti end avada ja ennast pikalt ja kõvasti vaadata. Juba nädala pärast olen hakanud oma ellu vaatama nii palju teisiti. '\n'Ta on olnud äärmiselt professionaalne ja olnud seal, et aidata mul oma ärevuse ja enesehinnanguga seotud probleemidest üle saada. Ta oskab väga hästi kuulata ja mõista teie muresid. '\nTähtis on läbi töötada need tunded, proovida seda suhet parandada ja taastada ning liikuda edasi. Kui neid tundeid ja mõtteid ei lahendata asjakohaselt, võivad need jätkuvalt kahjustada teie enesehinnangut ja takistada teil oma elu nautimast. Täielik elu tõelise enesekindlusega on võimalik - vaja on vaid õigeid tööriistu. Võtke esimene samm täna.\nKas tabate end tänapäeval alati mõttelt: 'Ma pole piisavalt hea'? Siit artiklist saate teada, miks te end sellisena tunnete ja kuidas oma enesehinnangut suurendada.\nb tüüpi isiksus\nerinevad kiusamise vormid\nnoor teismelise armastus


USA Föderaalreserv ostis jeeni\nEile vahetult pärast Ameerika Ühendriikide turgude avamist sooritas USA Föderaalreserv suures mahus jeeni tugioste dollari vastu, mis kukutas USD kursi teisipäeva hilisõhtuselt 144 jeenilt 137-le. Tegelikult algas dollari langus juba hommikul pärast Jaapani valitsusringkondadest tulnud teadet, et Ühendriikide aserahandusminister Lawrence Summers võib täna Jaapanit külastada. Võimalik visiit õhutas spekulatsioone kahe suuriigi kooskõlastatud jeeni tugiostude kohta. Osad analüütikud olid see-eest kokkuleppe suhtes skeptilised. Poliitikutel oli võimalus arutada ühisaktsioone aserahandusministrite tasemel juba möödunud nädalal Pariisi kohtumisel. Pigem arvati, et nad arutavad Jaapani pangandusreformi ning pankade halbade laenude probleemi.\nTurud olid siiski muutunud ettevaatlikuks ja kui möödunud nädala lõpul ning selle nädala algul võisid suurriikide rahandusautoriteedid rääkida mida iganes -- valuutaturgudele oli see nagu hane selga vesi, siis nüüd jälgiti taas igat lausungit ning ka seda, mis jäi välja ütlemata.\nSee, mida oli pikisilmi oodatud ja kardetud, tuli siiski üllatusena. Pärast 1992. aastat oli see esimene kord, kui Fed ostis jeeni ning analüütikute sõnul tähendab see Ühendriikide tugeva dollari poliitika muutust, mis näitab, et USA on saanud Jaapanilt mingi lubaduse. Mis see on, on esialgu veel teadmata, kuid loodetavasti heidab valgust tänane visiit.\nDollari/jeeni langus viis alla ka USD kursi Saksa marga suhtes, mis eile õhtul oli 1,7900 DEMi (14,32 krooni).


Mis on petrifitseeritud puit? - 2022\nMis on petrifitseeritud puit?\nPõletatud puit viitab puidule, mis on miljoneid aastaid vana ja läbinud kääritamisprotsessi, mis on teatud liiki fossiilimine, kus see muutub kivimiks, kui mineraalid asendavad oma orgaanilise struktuuri pika aja jooksul. Põletatud puidul on erinevad värvid, mis tulenevad puidu mineraalidest. Näiteks punase oksiidiga kivistunud puit näitab rauaoksiidi olemasolu, vasestunud vasest valmistatud puit on tavaliselt sinine, roheline kivistunud puit koosneb peamiselt kas koobaltist või vasest, samas kui süsinikust koosneb tavaliselt must. Petrifitseerimine on aeglane protsess, mis tavaliselt kulub miljoneid aastaid.\nPõletatud puit on esinenud peaaegu kõigis maailma piirkondades Ecuadorist Namiibiasse. Paljudes piirkondades leitakse kivistunud puit suurtes kontsentratsioonides pärast seda, kui need on moodustatud eelajaloolisest metsast. Mõned näited neist metsadest on Arizona põlatud mets, Sarmiento metsastatud mets Argentinas, Lesbose metsastatud mets Kreekas ja Ecuadori puyango metsastatud mets.\nEcuadori provintsid Loja ja El Oro on Puyango Petrified Forest. Puyango Petrified Forestil on üks maailma suurimaid kivistunud puude kogusid. Põletatud puud selles metsas on sama suur kui 50 jalga ja 6, 5 jalga läbimõõduga. Vanimad kivistunud metsas leiduvad eksponaadid on üle poole miljardi aasta vanused, viimased aga umbes 60 miljonit aastat vanad. Samas on kivistunud puude keskmine vanus 100 miljonit aastat.\nJaramillo Petrified Forest on kivistunud mets, mis asub Argentiinas Santa Cruzis. See petrifitseeritud mets on miljoneid aastaid vanune ja tal on mõned üle 180 miljoni aasta vanused puud. Arheoloogid on ühel meelel, et metsastatud metsas leiduvad puud on peamiselt okaspuudest, eriti Araucaria mirabilis'e liikidest. Mõned suured kivistunud puude isendid on läbimõõduga 11 jalga ja koguni 328 jalga. Lisaks leidub Jaramillo petrifitseeritud metsas arvukalt fossiilseid koonuseid. Kriisi ajastul arvatakse, et eelajaloolised puud on põlatud, nagu ka Andide mägede kujunemisel, kuna piirkonda nägid vulkaanipursked, mis katsid lava ja vulkaanilise tuhaga metsad. Tänapäeval elab piirkonnas väikesed põõsad, nagu Chiliotrichum diffusum ja Berberis microphylla, tänu oma kuivale loodusele.\nKääritamise protsess hõlmab taimedes oleva orgaanilise koe muundamist kiviks pärast rakkude seinte tselluloosi asendamist mineraalidega. Protsessi esimeses etapis maetakse surnud ja mõnikord elavad puud maapinna alla vulkaanilise tuha või setete all. Selline keskkond on hapniku tühimik ja seeläbi takistab aeroobset lagunemist. Maetud ajal imavad puud mineraaliga koormatud vett, mis imbub pinnalt aeglaselt tehase sisemist struktuuri. Tulemuseks on kivistunud puidu kiviomadused, säilitades samas oma algse taimede struktuuri, mis on mõnel eksponeeritud mikroskoopiliselt täpne.


Kirsti Valdstein-Timmer Gossip.ee-le: “Kui saaks vajalikule esemele kohe teise riiki järele sõita, ei ostaks ma siit ainsatki asja!” | NordenBladet.ee\nKirsti Valdstein-Timmer Gossip.ee-le: “Kui saaks vajalikule esemele kohe teise riiki järele sõita, ei ostaks ma siit ainsatki asja!”\n05 Feb, 2010 by Helena-Reet Ennet\nÄsja Delfi Naistekas oma kolumni pidama hakanud kaunis raadio- ja telesaatejuht Kirsti Valdstein-Timmer räägib, et moepolitseiks ta ennast ei pea. “Ma ei heida inimestele nende riietust ette. Peaasi, et oleks puhas ja kasitud. Igal inimesel on õigus kanda seda, milles ta end hästi tunneb ja mis talle endale sobib. Riietus ju iseloomustab inimest, tema stiili, tema ametit,” räägib Kirsti Gossip.ee stiilirubriigile.\nKas olete pigem emotsionaalne või ratsionaalne ostja?\nEnamasti ikka emotsionaalne, aga viimastel aastatel olen õnneks muutunud ka suhteliselt ratsionaalseks. Ma ei osta riideid ostmise pärast, vaid siis, kui on vaja osta ja ma ostan ainult neid asju, mis on “minu omad.” Tegelikult kõige enam armastan šopata raamatu- ja plaadipoodides. Nendes võidab peaaegu alati emotsioon!\nSaapad, kasukad ja kotid on need, mida ikka vaatamas käin. Kui midagi hingele jääb, kaalun hoolikalt, kui palju ja kas ma seda kannan. Vahel saab emotsioon ratsionaalsusest võitu, aga see oleneb ka hinnast.\nMul ei ole kuu keskmist riietekulu. Kui midagi vaja, tuleb osta. Laste riietele kulub palju raha. Eestis on ostmine juba absurdilähedaseks muutunud. Kui ikka Ecco lastesaabaste eest (nr. 28) küsitakse 1800.- siis hakkad tahtmatult kaupmeeste mõistuses kahtlema. Möödunud suvel, enne reisi otsisin pisipojale plätusid. Aastasele lapsele müüdi meie spordipoes Adidase plätusid hinnaga 700.- krooni. Ma peaks oma raha vihkama, kui need ostaksin. Saksamaalt sain täpselt samad plätud 150 Eesti krooniga.\nMa arvan, et minu pööraseimad ostud jäävad aastate taha. Teles saateid juhtides tõi stilist kotitäie riideid, millest valisime eetrisse sobivaid. Vahel ostsin terve kotitäie korraga ära, aga see säästis mind poodlemisest.\nOn teil mõni lemmikkauplus Eestis, välismaal?\nEestis mul lemmikkauplusi ei ole, ma ostan siit seetõttu, et kõike ei suuda ju mujalt toomas käia. Kui saaks vajalikule esemele kohe teise riiki järele sõita, ei ostaks ma siit ainsatki asja. Miks ma pean maksma 500%list juurdehindlust? Ma ei ole nii suur shoppaja, et mul oleks lemmikpoode välismaal. Kui kusagil midagi meeldib ja hind õiglane, ostan ära.\nMilliseid brände te eelistate?\nMa ei eelista brände, ma eelistan hinna ja kvaliteedi suhet. Disaineritest teeb mulle kõige meelepärasemaid asju Roberto Cavalli, aga Eesti tegijad – Tiina Talumees, Ivo Nikkolo ja Bastion ei jää kuidagi maailmatasemele alla.\nSõltub olukorrast, ajast ja kohast. Igapäevaselt kannan mugavaid riideid. Kuna mul on väikesed lapsed, peavad riided olema sellised, et varjavad vahel ka mõne “äparduse”. Pidulikul üritusel tunnen end mugavalt pidulikes riietes ja kelgumäel ikka suusapükstes.\nMis on teie meelest suurim moeaps?\nMa ei ole moepolitsei. Ma ei heida inimestele nende riietust ette. Peaasi, et oleks puhas ja kasitud. Igal inimesel on õigus kanda seda, milles ta end hästi tunneb ja mis talle endale sobib. Riietus ju iseloomustab inimest, tema stiili, tema ametit. Marju Kuut kannab oma ja Evelin Ilves enda stiili. Punkar jäägu punkariks ja ärinaine ärinaiseks. Kõiki ei saa riietada vastavalt moele. Küll oleks igav, kui kõik kannaks seda, mida hetkemood dikteerib. Jube! Me elame ju ikka endale, mitte moepolitseidele, seega ma moeapse ei otsi. No kui norida, siis lavainimesed peaks lavale ikka minema lavariietega, väljaveninud püksipõlved ja terve päev seljas olnud t-särk sinna ei sobi.\nMida te kunagi ei kannaks, mis riivab silma?\nMa ei ole kostüümiinimene. Ülalpoole põlve ulatuv seelik ja korralik kontoripintsak – neid ma selga ei pane. Need riided lihtsalt ei käi minuga kokku. Minu silma riivavad pigem mustus ja segadus, mitte riided.\nKirsti Valdstein Timmer


ES-WH80 Pardlid ja Epilaatorid - Panasonic Eesti\nKarvade eemaldamine IPL-tehnoloogiaga, mis on õrn sinu naha vastu\nTänu intensiivse pulseeriva valguse ehk IPL-tehnoloogiale on sul võimalik ennetada soovimatute karvade kasvamist mugavalt oma kodus.\nNii sile nahk, et sa ei suuda oodata, millal teised seda näevad\nSa saad soovimatute karvade kasvamist kodus ennetada.\nSähvatuste kohaldamiseks vajuta lihtsalt seadmepea vastu nahka ja libista. Sähvatus tekib automaatselt iga kolme sekundi järel.\n1. samm: vajuta seadmepea vastu nahka.\n(Sähvatused tekivad automaatselt.)\n2. samm: libista seadet mööda nahka.\nIPL-tehnoloogia karvade eemaldamiseks, et nahk oleks sile ja särav\nIPL-tehnoloogia pakub ohutut ja tõhusat hooldust kätele, kaenaldele, jalgadele ja bikiinijoonele.\n(Seade EI sobi kasutamiseks näol, kõrvades, nibudel, välissuguelunditel,\nkubeme- ega anaalpiirkonnas, nabas ega meeste genitaalidel.).\n* Hinnanguline aeg.\nParimate tulemuste saavutamiseks raseeri piirkonda enne IPL-hooldust\nSelleks, et IPL-sähvatuste mõju karvanääpsudele oleks võimalikult tõhus, raseeri piirkonda enne selle töötlemist IPL-tehnoloogiaga.\n1. samm: raseeri piirkonda, mida asute töötlema. 2. samm: jätka IPL-hooldusega.\nLai sähvatuste aken\nEriti lai sähvatuste aken suurendab tõhusust ja vähendab vaeva.\nJuhtmeta, kerge ja ergonoomiline\nOma hõlpsalt haaratava, ergonoomilise disaini ja kerge korpusega on Panasonicu IPL-tehnoloogial põhinevat karvaeemaldussüsteemi lihtne kasutada isegi raskesti ligipääsetavates piirkondades nagu kaenlad ja bikiinipiirkond.\n5 intensiivsuse seadistust\nIPL-tehnoloogia takistab soovimatute karvade tagasikasvamist, kiiritades karvanääpse. Regulaarse kasutamise korral muudab see sinu naha siledamaks ja karvavabamaks ning on sealjuures märksa õrnem kui traditsioonilised depileerimisviisid.\n600 sähvatust ühe laadimiskorraga\nKauakestvad liitiumioonakud tagavad 600 sähvatust ühe laadimiskorraga, mis lubab sul nautida vaevatut ja mugavat kasutus oma kodus.\nSobivad karva- ja nahatoonid\nIndividuaalne mõju ja tunnetus võivad varieeruda olenevalt kasutuspiirkondadest.\nKõrge haripunktiga ja lühikese pulsiga sähvatus\nKiire ja vaevatu hooldus\nKuidas kasutada Panasonicu IPL-tehnoloogial põhinevat karvaeemaldussüsteemi ES-WH80?\nTänu Panasonicu IPL-tehnoloogial põhinevale karvaeemaldussüsteemile saad eemaldada soovimatuid karvu kodus ja stressivabalt. Sellest videost näed, kuidas Panasonicu IPL-tehnoloogial põhinevat karvaeemaldussüsteemi kasutada.\nKasutaja hääl video 1. osas: Panasonicu IPL-tehnoloogial põhinev karvaeemaldussüsteem ES-WH80\nModell Agne räägib oma muljetest Panasonicu IPL-tehnoloogial põhineva karvaeemaldussüsteemi kohta.\nKasutaja hääl video 2. osas: Panasonicu IPL-tehnoloogial põhinev karvaeemaldussüsteem ES-WH80\nTudeng Annie räägib oma muljetest Panasonicu IPL-tehnoloogial põhineva karvaeemaldussüsteemi kohta.\nKasutaja hääl video 3. osas: Panasonicu IPL-tehnoloogial põhinev karvaeemaldussüsteem ES-WH80\nKontoritöötaja Tricia räägib oma muljetest Panasonicu IPL-tehnoloogial põhineva karvaeemaldussüsteemi kohta.\nKasutaja hääl video 4. osas: Panasonicu IPL-tehnoloogial põhinev karvaeemaldussüsteem ES-WH80\nKontoritöötaja Sanja räägib oma muljetest Panasonicu IPL-tehnoloogial põhineva karvaeemaldussüsteemi kohta.\nSpetsiaalne vestlus IPL-tehnoloogia üle: Panasonicu IPL-tehnoloogial põhinev karvaeemaldussüsteem ES-WH80\nKui sa pole varem IPL-tehnoloogiat kasutanud ja oled kahtleval seisukohal, siis kuula meie kasutajaid ja sa saad teada, kuidas nemad said jagu oma kahtlustest seoses Panasonicu IPL-tehnoloogiaga.


Hiiumaa ettevõtja praamiühendusest: tunneme, et see ei ole Eesti asi ja meie ettevõtted tapetakse lihtsalt ära - ärileht.ee\nHiiumaa ettevõtja praamiühendusest: tunneme, et see ei ole Eesti asi ja meie ettevõtted tapetakse lihtsalt ära\nHäired praamiühenduses mõjutavad tõsiselt Hiiumaa ettevõtjaid. Meie ettevõtete tegevus on tõsiselt häiritud, ütles Hiiumaa Tarbijate Ühistu juhataja Kaja Antons Ärilehele.\nAntonsi sõnul liigub nende auto, mis Hiiu Pagari ja Hiiu Köögi pagari-ja kulinaariatooteid kuus korda nädalas saarelt mandrile viib, juba kaks nädalat praamide vabagraafiku rütmis. „See tähendab, et kaubad jõuavad Tallinna logistikalattu teadmata ajal ja kaup Hiiumaa kauplustesse hommiku asemel - keegi ei tea millal,“ tõdes Antons.\nMajandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi ja Hiiu Maavalitsuse abiga on HTÜ Tootmine OÜ autol püsibroneering ja eelisjärjekord, mis tähendab, et tavaliselt on auto saanud esimesele võimalikule väljumisele.\nPraegu käib ka uue Hiiu Pagari tootmishoone ehitus. Ehituslõpptähtajad on Antonsi sõnul edasi lükatud teadmata ajaks, sest oktoobri alguses saabuma pidanud betoonimasinad ei ole siiani saarele saanud.\n„Rahalist kahju kannatavad siin nii ehitusfirma kui saare ehituskauplus. Kuna uue tootmishoonega samas majas asub ka HTÜ kontor ja Hiiu Köök, siis kannatavad reaalselt ka meie töötajad,“ rääkis Antons. „Seoses uue ehitusega ei ole meil hetkel keskkütet ja mida rohkem ehitus viibib, seda külmem meil siin majas hakkab. Talv tuleb ka sel aastal,“ lisas ta.\nHiiumaa Tarbijate Ühistu kaupluste oktoobrikuu klientide arv on Antonsi kinnitusel sügavas miinuses. „Normaalset liiklust ei ole ja TS Laevad hüüab iga päev, et ärge saarele sõitke - see ei saagi teisiti olla,“ rääkis ta.\nKihnu Veeteed teevad Saaremaa ja Hiiumaa vahel nädala lõpuni lisareise (1) 20.10.2016\nMinisteerium kaalub Hiiumaa ja mandri vahelise laevatee süvendamist (40) 21.10.2016\nPositiivselt poolelt toob Antons välja, et eile said õnneks Hiiumaale jahu ja kütus. „Kui need autod ei oleks praamile pääsenu, oleks meie tootmine jäänud seisma, sest jahuvarud olid lõpukorral,“ märkis ta.\nOlukorra lahendamiseks on Hiiumaa ettevõtjad Antonsi sõnul TS Laevadele välja pakkunud kolm lahendust:\nTuua parvlaev Hiiumaa Hiiumaa liinile (see laev on sõitnud eelnevalt ka veetaseme juures -70) ja viia Regula ja St.Ola Saaremaa liinile seniks kuni olukord normaliseerub. Sellega tööpäeviti Saaremaa liini veomaht sisuliselt ei muutuks, küll aga reiside arv.\nRentida Väinamere Liinidelt parvlaev Kõrgelaid ja võimalusel ka Vormsi praam aegadel, kus ta kai ääres seisab ja pidada kinni mingistki graafikust. Täna ei saa ka liinibussiga reisijad enam mitte mingite aegadega arvestada;\nAlustada Harilaiuga seniks, kuni olukord on ebastabiilne igal hommikul Heltermaalt kell 5:00 ja kui vett ei ole, siis edasi 6:30 Rohukülast, 8:30 Heltermaalt jne... Kui vett on, siis alustavad graafikujärgselt suuremad laevad 6:30 mõlemast sadamast ja kui vett on piisavalt ainult Regula sõimiseks, siis on ikkagi mõlemast sadamast 6:30 väljumised, Heltermaalt Regula, Rohukülast Harilaid. See annaks vähemalt mingigi graafiku.\nHiidlaste olukorra ilmestamiseks tõi Antons välja eilse Aktuaalse Kaamera, kus pärast Hiiumaa praamiühenduse teema lõppu teatas uudisteankur Neeme Raud: Läheme nüüd välisuudiste juurest Eesti asjade juurde... „Täpselt selline tunne on ka meil. See ei ole Eesti asi ja meie ettevõtted tapetakse lihtsalt ära,“ lausus Antons.\nLooduse vastu ei saa: parvlaevaliiklus Hiiumaa suunal toppab, lennupileteid on veel saada\nEiki Nestori kiidulaul uuele praamile


Tegelikult teeb südame soojaks, kui õpilased tulevad ja tänavad. Ütlevad, et neil oli sellest kõigest kasu. Üks neist teatas konkreetselt, et “täna õppisin ma NII palju”. Täna, see tähendab arvestusel.\nArvestused kujunevad meil alati sellisteks viimasteks õpikodadeks, kus peaaegu kõik omandavad veel puuduolevad või vahele jäänud tükid materjalist, mis neist tundides mööda libises. Meil oli aega neli tundi ja arvestustöösse poetasin ma sisse ka mõned asjad, millest tundides juttu polnud olnud. Ma teen nii alati, see pidurdab nutikamate muidu liigset ja iseteadlikku rahmeldamist ning pakub vähemnutikamate jaoks lisarõõmu, kui nad ka viimasel korral midagi uut teada saavad. Kummalisel kombel see mitte ei lisa pinget ega närvilisust vaid hoopis maandab seda. Korraga tajuvad kõik, et kõigi jaoks on midagi uut ning närviline vahe “oskajate” ja “mitteoskajate” vahel taandub hoobilt pea olematuks. Ja oh seda rõõmu, kui nad lõpuks ka selle uue ülesandega hakkama saavad — ja nad saavad, ma valin neile just midagi sellist piiripealset, mitte üle jõu käivat — vaat siis on nad alles tõeliselt eufoorias. Siis on nad korraga ära teinud nii arvestuse kui ka veel midagi lisaks ja nad on hirmus uhked iseenda üle. Neil on tunne, et nad saavad järgmine kord hakkama iga probleemiga, mis nende ette kerkib. Ning nad saavad ka, ma vähemalt usun. Puhtpraktiliste ainete puhul tulebki nad ise katsetama ja proovima õpetada. Tuleb neil lihtsalt aidata üle saada krambist ja kartusest ise teha. Kui nad seda korraliste tundide jooksul ei suuda siis arvestusel saavad nad kõik sellest üle. Neljanda tunni lõpuks on ka viimaste jääjate näod naeru täis ja meeleolu ülev. Igaüks ületas ennast natuke. Peamiselt küll pinginaabri või kõrvallaua sõprade abiga aga mis sellest. Minu jaoks pole oluline, et nad igaüks ise rassiksid ja higistaksid. Sel poleks mõtet. Minu jaoks on oluline, et nad midagi teada saaksid ja oskaksid. Vahel on parem õppida üksi, vahel üheskoos. Ma pole neil kunagi keelanud koos arutada või katsetada. Tehku nii, kui tahavad. Sest nad lähevad ju tagasi oma töökollektiivi või koju ning sealgi lahendavad nad probleeme koos. Ma tean, et tööl samas olukorras olles, kui tal on tarvis midagi teha, ent ta ei oska, ei jäta ta seda mitte tegemata, vaid küsib kellegi käest. Peaasi, et ta õpib.\nTäna alustasid nii mõnedki arvestust mureliku näoga. Nad vabandasid ette ja taha, et nemad on kõik ära unustanud või et nemad on siis-ja-siis puudunud. See on nii tüüpiline. Tegelikult kulub ainult pool tundi kuni tund ja nad on kõik õhinaga asja kallal, ise kangesti elevil. Soovitan neil alati esmalt ära teha asjad, mida nad kindlasti teavad ning viimaseks jätta asjad, mida nad ei täpselt mäleta või ei oska. Tegemise käigus tulevad neile sageli ka meelde unustatuks peetud asjad. Ma annan neile mõnede asjade kohta vihjeid, kuid ei ütle ette. Nad uurivad ja puurivad kuni leiavadki viimaks kõik vajaliku üles. Täna said nad kõik hakkama.\nÜks naisterahvas teatas oma tööd ära andes, et ta täna õppis rohkem kui kunagi varem. “Me õppisime koos,” ütles ta siiralt, “see oli fantastiline”. Mul on hea meel nende üle. Nad olid üks tore kursus, nendega oli hea tunde teha.\n“Kas meile suvetööd ei jäägi?” küsis üks neist enne lahkumist lootusrikkalt. See on läbi aegade parim kompliment meie tundidele ja tänasel arvestusel valitsenud õhkkonnale.\nA tegelt mida huvitavat Sa õpetad, kui küsida tohib??? St. meil oli ‘arvutiõpetuse jätkukursuse’ õppejõud umbes sama suhtumisega ;) A kõige vastikum oli see, et kursus (meie rühm siis) oli NII ebaühtlase tasemega, et ‘midagi’ said aint kesktaseme omajad, ‘kõrgem tase’ oli liiga kiire, et kaasa mõelda ja ‘madal tase’ ei saanud üldse milestki aru ;)\n— Kiiska · 02/06/05 · #\nÕpetan inimesi arvutit kasutama. Täiskasvanuid. Peamiselt algtase. Nii neid, kes esimest korda arvutit kasutada saavad kui neid, kes varem juba üht-koma teist teinud aga kelle teadmised on pilla-palla laiali ilma igasuguse süsteemita. Algajatega ongi kõige toredam, edasijõudnud on alati arvamusel, et nad teavad kõike ja igavlevad demonstratiivselt. Kui pärast selgub, et ega nad ikka ei tea küll, siis on neil jälle häda, et nad pole kuulanud ega jälginud.\n— aabram · 02/06/05 · #\nTead, selle demonstratiivsuse kohta…. Sellega on nii, et mina vist olin ka üks ‘demonstratiivsetest’ oma arvutitunnis. A samas minu demonstratiivsus oli oluliselt tingitud sellest, et umbes 2/3 rühmast ei teadnud õpitavast midagi. Mina teadsin natuke rohkem kui ‘pisut’ ja … noh…. Siis kuni ma tegelesin muude asjadega selle arvelt, mida ma oskasin juba tekkis lünk, sest tuttava osa sisse peideti osavalt osa võõrast osa ka.. Ja hiljem ühe teise kursuse jaal oli lihtsalt nii, et kuni õppejõud terve rühma ükshaaval üle kontrollis, et kas 1. samm faili ümbernimetamisel on õigesti tehtud, oli mul kogu lugu kohe õige nime ja laiendiga salvestatud ja mina ootasin kannatlikult 10 minutit, et millal me selleni jõuame et kuidas nõutav programmijupats käima lasta.\nEt noh, asi on suhteline – jube nadi kui VÄGA erineva tasemega inimesed grupis on. St nii õpetajale kui õppijatele nadi.\n— Kiiska · 03/06/05 · #


GENEFIC: Must reede 2014!\nLEVELZONE pakub suurele hulgale parfüümidele ja kosmeetikale 25% soodustust! Nägin seal juba vähemalt kahte hea hinnaga Cloé lõhna, mida ma hirmsasti endale tahaksin.\nNEW YORKER annab iga kolmanda toote tasuta!\nLOOK FANTASTIC e-poes allahindlus kuni 25%, ale % väheneb iga tunniga!\nDAISY STREET pakub kogu kaubale 40% soodustust!\nESCENTUAL veebipood otsustas 10% allahindluse kasuks!\nSuurepärane võimalus endale elu parim jõulukingitus teha - IM ARVUTID laseb hinnad alla!\nSLEEK MAKEUP annab kauba ära 20% soodsamalt!\nI.L.U.-s kõik lõhnad 15% soodsamad!\nESPRIT kauplustes 25% soodustust!\nGINA TRICOT pakub 50€ ostu puhul 10€ allahindlust!\nJACK&JONES kauplustes täishinnaga tooted 25% odavamad!\nRIVER ISLAND annab kauba ära 20% soodsamalt!\nHea võimalus proovida paljukiidetud SIGMA pintsleid. Reedel postikulu tasuta, muul ajal jääb see 13€ kanti. Esmaspäeval kogu kaup 20% soodsam, kuid lisandub postikulu.\nKas meestele jõulukingid ostetud? Kui ei, siis RAZWAR annab kogu kauba 20% soodsamalt ära!\nMANGO kauplustes ja e-poes kogu kaup (v.a. mõned eriti soodsad tooted) 30% soodsam!\nASOS pakub kaubale 20% allahindlust!\nMAKEUP REVOLUTION paneb iga 25£ ostuga kingituseks kaasa kogu pildil oleva kraami - kokku kümme toodet, väärtusega 25£!\nVERO MODA´s kogu tavahinnaga kaup 25% soodsam!\nSTILAGO e-poes kõigele 28% soodustus!\nCOSMETIC LOVE annab valitud tooted ära poolmuidu!\nCHICWISH pakub kuni 40% soodustust!\nHQHAIR veebipoes kaup 20% soodsam!\nIDEAAL KOSMEETIKA annab tühja purgi/pudeli/tuubi eest uue toote 25% soodsamat!\nRARE LONDON lehel kogu tavahinnaga kaup 30% soodsam!\nCHANGE pesupoodides hinnad all 30%!\nBEAUTYBAY poes allahindlus kuni 50%!\nWAREHOUSE e-poes kogu kaup 25% soodsam!\nGAP pakub 30% soodustust, lisaks tasuta shipping!\nBEAUTY EXPERT laseb hinnad alla 20%!\nMELT COSMETICS kingib kolmanda huulepulga tasuta!\nCHOIES lehel head hinnad!\nREVOLVE lasi hinnad alla kuni 80%!\nLahe leht SUGARPILL langetab hindu kuni 50%!\nTOPSHOP pakub valitud toodetele 50% soodustust, lisaks esmaspäevani pakid postikuluta!\nFEELUNIQUE e-poes kogu kaup 15% soodsam!\nTHE BODY SHOP pakub hea hinnaga jõulukinke!\nALLSAINTS poes valitud toodetele 20% allahindlust!\nMISSGUIDED e-poes 20% soodustus!\nPHOTOPOINT pakub kogu kaubale vähemalt 20% soodustust, lisaks tasuta transport!\nNELLY annab 20% alet, kui ostad vähemalt 50€eest!\nVIVO COSMETICS lasi kõik hinnad 20% alla ja saadab pakid tasuta!\nBIO2YOU e-poes kogu kaup 30% soodsam!\nLisan pakkumisi jooksvalt juurde, tasub aeg-ajalt piilumas käia!\nKui keegi on silmanud veel mõnda head diili, siis andke kindlasti kommentaarides teada! :)\nKas plaanite midagi musta reede raames soetada?\nAnonymous 28 November 2014 at 11:34\nOhh kui tore, et Sa nii palju häid pakkumisi ühte kohta koondasid. :) Kasutan kindlasti ära Change pesupoe soodukat, Britney pesukollektsioon on väga ilus, olen juba ammu tahtnud sealt midagi osta, praegu on selleks parim hetk, jehuuu! :P\nUnknown 28 November 2014 at 11:58\nJaa, -30% on väga hea pakkumine, patt kasutamata jätta. :)\nKrissu 28 November 2014 at 11:51\nTahtsin kiita sind hea uurimustöö eest! Pole veel üheski blogis nii palju pakkumisi näinud :)\nUnknown 28 November 2014 at 11:56\nNiii hea ülevaade :) Mina kavatsen ka Sheinside'ist tellida!\nUnknown 28 November 2014 at 12:08\nkertu lilienberg 28 November 2014 at 12:11\nPole enne Revolution makeupist midagi kuulnud, aga tundub,et küünelakid on küll väga hea hinnaga :) Oled Sa kursis selle firma kveliteedi/hinna suhtega?\nUnknown 28 November 2014 at 12:50\nMa olen nende toodetest hästi palju kiitvaid arvustusi lugenud, eriti lauvärvi palettidest, küünelakkide kohta ei meenu hetkel. :)\nAnonymous 28 November 2014 at 12:22\nAaah, MIKS pidin selle postituse avama :D Just tuli mulle postkasti pakkumiste alla mingi reklaam, mis tuletas meelde, et see must reede tulemas.. siis tuli ka kusjuures kohe meelde, kuidas eelmine aasta sinu postituse pärast nii palju kulutasin :D\nUnknown 28 November 2014 at 12:48\nSorry noh! :D\nAnonymous 28 November 2014 at 12:52\nOled sa kunagi daisy street-ist tellinud? Saadavad ikka Eestisse ka?\nUnknown 28 November 2014 at 13:02\nEi, ma tellin riideid netist väga harva, tahan enne selga proovida. :) Panin vaid need poed ritta, kes Eestisse saadavad. :)\nAnonymous 28 November 2014 at 14:50\nUnknown 28 November 2014 at 15:19\nHmm, leht on maas. :( Kui Sa soovid lume koodi, kirjuta mulle palun Facebooki. ;)\nMari 29 November 2014 at 13:38\nBoohoo soodustus ja tasuta saatmine kehtib ainult UK puhul kahjuks..või igaljuhul Eestisse saates tuli täishind ja 5€ saatmine (ka koodi sisestades) ette.\nUnknown 29 November 2014 at 15:33\n30% soodustus on ainult valitud toodetele. Tundub jah, et postikuluta saatmine vaid UK klientidele, kui valida 2€-ne Super Saver. Nende Facebookis käib selle üle äge diskussiion. Võtan selle pakkumise maha, haledad petised. :)\nUnknown 3 December 2014 at 15:30\nImetlusväärne, kuidas sa oma lugejate eest hoolt kannad ja suudad nii põhjalikke postitusi teha. Leidsin enda jaoks mitu head pakkumist. Tänu Sulle. Olen Sinu uus jälgija, numbriga 1454 :) Edu!\nUnknown 3 December 2014 at 23:25\nRõõm Sind siin näha, Alexandra! :) Nii tore, et sain postitusega kasulik olla. Ma just ühel päeval mõtlesin omaette, et miks ma seda blogi üldse pean... ausaltöeldes tunnen suurt rõõmu ja rahulolu, kui saan lugejaid kuidagi aidata või mõnest kirjatükist kellelegi kasu on. :) Püüan alati, kuhu võimalik, lisada linke või hindu, vastasel juhul kaotab see kõik mõtte ja näib vaid lõputu asjade jadana, millest kellelegi tulu ei tõuse. :)\nGlassesShop 15 June 2016 at 13:43\nGlassesShop 1 September 2016 at 10:13


Urmas Paet: praeguses julgeolekuolukorras on sõbrad NATOle eriti olulised - DELFI\nUrmas Paet: praeguses julgeolekuolukorras on sõbrad NATOle eriti olulised\nVälisminister Urmas PaetFoto: Karl Anders Vaikla\nTäna Walesis NATO tippkohtumise raames olnud välisministrite kohtumisel ütles välisminister Urmas Paet, et julgeolekuolukorra kiire muutumine vajab veelgi tihedamat NATO koostegutsemisvõimet partnerriikidega ning erinevate rahvusvaheliste organisatsioonide vahel.\n"Äämiselt vajalik on NATO senisest tihedam koostöö lähedaste partneritega nagu Soome, Rootsi, Austraalia, Gruusia ja Jordaania, aga ka mitmed teised," lausus Paet.\nPaet lisas, et kõige lähedasemad partnerid peaksid saama ka senisest suurema osalemisõiguse operatsioonide planeerimise algusjärgus ning ka õppustel.\nPaeti sõnul hõlmab NATO partnerluste temaatika lisaks riikidele ka koostööd erinevate kriisihalduse ja operatsioonidega seotud rahvusvaheliste organisatsioonidega nagu ÜRO, Euroopa Liit ja OSCE.\n"NATO-EL koostöös on veel mitmeid kasutamata võimalusi - näiteks kõrgetasemelises poliitilises suhtluses. Eriti tähtis on see praeguses muutunud julgeolekuolukorras ja Ukraina kriisi kontekstis," märkis ta.\nTäna lõppeb Suurbritannias Walesis NATO tippkohtumine, kus olulisim teema on alliansi reageerimine halvenenud julgeolekuolukorrale Euroopas ning hinnangu andmine Venemaa tegevusele Ukrainas, sealhulgas Krimmi annekteerimisele ja konflikti eskaleerimisele Ida-Ukrainas.\nPaeti sõnul kinnitab NATO, et julgeolekutase peab olema kõigis liikmesriikides sama, hoolimata riikide geograafilisest asendist või ajaloost, vahendas välisministeeriumi pressiosakond.\nSoome ajalooprofessor: Soome tegi NATO-sse astumata jättes vea – Eesti tunneb Venemaad\nPorošenko: Ukraina ja NATO leppisid kokku intensiivses koostöös\nMikser Walesis: NATO otsib vastust uuele hübriidsõja taktikale


Väliskaubandusstatistika - Eesti Statistika\nStatistikaameti koostatav väliskaubandusstatistika hõlmab ainult füüsiliste kaupade liikumist. Andmed kaubavahetuse kohta on esitatud jooksevhindades.\nVäliskaubandusstatistika andmed on olemas alates aastast 1993. Kuni Eesti liitumiseni Euroopa Liiduga põhines kogu väliskaubandusstatistika tollideklaratsioonidel ning andmed on avaldatud nii põhikaubandussüsteemi (1995–2003) kui ka üldkaubandussüsteemi (1993–2003) järgi. Eesti ühinemisel Euroopa Liiduga muutus oluliselt kogu väliskaubandusstatistika koostamine, sest EL on tolliliit ning liikmesriikidevahelised tollipiirid puuduvad. Alates 2004. aastast põhineb väliskaubandusstatistika Intrastati ja Extrastati süsteemiga kogutud andmetel, mis on metoodiliselt lähedane varasemale põhikaubandussüsteemile.\nIntrastat (Intra-EC Trade Statistics) on Euroopa Liidu riikide omavahelise kaubavahetuse kohta käivate andmete kogumise süsteem. Andmeid kogub Statistikaamet otse ettevõtetelt statistilise küsimustikuga Intrastat. Intrastati küsimustiku kauba lähetamise ja saabumise kohta peavad täitma need Eestis käibemaksukohustuslasena registreeritud ettevõtted, kelle käive ületab aruandeaastaks kehtestatud statistilise läve.\nExtrastat (Extra-EC Trade Statistics) on andmete kogumise süsteem Euroopa Liidu väliste riikidega peetava kaubavahetuse kohta. Andmeid kogub Maksu- ja Tolliamet tollideklaratsioonidega ning kogutud andmed edastatakse Statistikaametile riikliku väliskaubandusstatistika koostamiseks.\nIntrastati küsimustik tuleb täita ja esitada Statistikaametile järgmise kuu 14. kuupäevaks ning ettevõtte kohustust andmeid esitada saab kontrollida Statistikaameti veebilehelt. Veerust „Märkused“ saab infot selle kohta, mis ulatuses peab küsimustikku täitma (kõik väljad või ainult kohustuslikud väljad). Alla statistilise läve jäänud ettevõtete käive ja hilisemad laekumised asendatakse statistikas hinnangutega. Hinnangud tehakse kahekohalise kaubakoodi ja Euroopa Liidu liikmesriigi tasandil.


Huumorinurk! Teet Margna ja Kristjan Jõekalda harjutavad postitantsu\nNunnumeeter laes! Liina Ariadne Pedaniku ja Martti Halliku koerast on saanud tõeline influencer\nRaudmees Raivo Tamm lubab end ka poliitikas supervormi ajada: triatlonil surm silme ette ei tulnud, aga raske oli küll!\nEriline pakkumine! Evelin Samuel-Randvere müüb oma kodu, millega saab kaasa väga erilise boonuse\nRomantiline klõps! Uudo Sepp viis kallima armastuse pealinna\nLoomaaed kutsub pühapäeval lumeleoparde uudistama\nPalju õnne! Kadri Pikhof saab emaks\nSaatuslik hetk! 2 Quick Starti ameeriklannast fänn kohtub Pearu Paulusega\nAutominutid: tippkokk Ants Uustalu üllatab adrenaliinirohke hobiga!\nBrigitte Susanne Hunt loeb ette anonüümsed kommentaarid ja hoiatab: laimajate nimed ütlen avalikult välja!\nUgala teatris esilinastus Vallo Kirsi lavastus “Kuidas minust sai narkomaan”\n45 kilo kaotanud Sünne Valtri: tahan olla selline nagu oma peigmehega kohtudes\nKuldnõela võitis moe- ja ehtekunstnik Tanel Veenre\nBarcelonas protestivad kümned tuhanded Kataloonia liidrite vangistamise pärast\nÜlemkogu kiitis heaks Ühendkuningriigi väljaastumislepingu\nJoel Ostrat esitab õhtusöögi väljakutse Ott Leplandile!\n"Kaks kanget LIVE" täna: Kristjan ja Teet õpivad postitantsu!\nOld Traffordi staadionil lähevad vastamisi Inglise kõrgliiga hinnatuimad meeskonnad\n„Jänku-Juss ja sõbrad“ alustab mustkunstitrikkidega!


Alates 1. detsembrist võivad pensionärid ning hüvitiste saajad Eesti.ee portaalist järele vaadata, kas sotsiaalkindlustusamet arvestab nendele pensioni või hüvitiste maksmisel tulumaksuvabastusega.\nMaksuvaba tulu Foto: Karin Kaljuläte\nKui hüvitise saajal või töötaval pensionäril on avaldus esitamata või on soov seda muuta, saab seda teha sealsamas: Eesti.ee – kodanikule – toetused ja sotsiaalabi – tulumaksuvabastuse taotlemine. Avalduse võib saata ka e-kirja (tulumaks@sotsiaalkindlustusamet.ee) või posti (Endla 8, Tallinn) teel. Lisaks saab oma avalduse tuua sotsiaalkindlustusameti klienditeenindustesse üle Eesti.\nKui inimene soovib, et maksuvaba tulu hakataks arvestama järgmisest kuust, tuleb avaldus esitada enne 20. kuupäeva.\n1. Millistelt hüvitistelt arvestatakse tulumaksu?\n2. Töötavad pensionärid saavad vajadusel esitada kaks tulumaksuvabastuse avaldust\n3. Kuidas arvestada 500 eurot maksuvaba tulu pensioni ja peretoetuste puhul?


PRIVAATSUSPOLIITIKA – Ecofertis\nVeebilehe ecofertis.eu isikuandmete vastutav töötleja on Verdon OÜ (registrikood 10414553) asukohaga Jõekalda tee 56a, Silla küla, Paikuse vald, Pärnumaa 86602, tel +3725017062 ja e-kiri info@ecofertis.eu. Vastutav töötleja on määranud andmekaitsespetsialisti, kelle kontaktandmed on: tel +3725017062 ja e-kiri info@ecofertis.eu.\nIsikuandmeid kasutatakse kliendi tellimuste haldamiseks ja kauba kohaletoimetamiseks. Ostuajaloo andmeid (ostu kuupäev, kaup, kogus, kliendi andmed) kasutatakse ostetud kaupade ja teenuste ülevaate koostamiseks ning kliendieelistuste analüüsimiseks. Pangakonto numbrit kasutatakse kliendile maksete tagastamiseks. Isikuandmeid nagu e-post, telefoni nr, kliendi nimi, töödeldakse selleks, et lahendada kaupade ja teenuste osutamise seonduvaid küsimusi (klienditugi). Veebilehe kasutaja IP-aadressi või teisi võrguidentifikaatoreid töödeldakse veebilehe kui infoühiskonna teenuse osutamiseks ning veebikasutusstatistika tegemiseks.\nIsikuandmed edastatakse veebilehe klienditoele ostude ja ostuajaloo haldamiseks ja kliendiprobleemide lahendamiseks. Nimi, telefoninumber ja e-posti aadress edastatakse kliendi poolt valitud transporditeenuse pakkujale. Kui tegemist on kulleriga kohale toimetatava kaubaga, siis edastatakse lisaks kontaktandmetele ka kliendi aadress. Kui veebilehe raamatupidamine toimub teenusepakkuja poolt, siis edastatakse isikuandmed teenusepakkujale raamatupidamistoimingute tegemiseks. Isikuandmeid võidakse edastada infotehnoloogia teenuste pakkujatele, kui see on vajalik veebilehe funktsionaalsuse või andmemajutuse tagamiseks.\nVeebipood kasutab ostja poolt sisestatud isikuandmeid ainult tellimuse töötlemiseks ning kauba ostjale saatmiseks. Verdon OÜ on isikuandmete vastutav töötleja, meie ettevõte edastab maksete teostamiseks vajalikud isikuandmed volitatud töötlejale Maksekeskus AS.\nIsikuandmeid hoitakse alve.ee (veebimajutus.ee) serverites, mis asuvad Euroopa Liidu liikmesriigi või Euroopa Liidu majanduspiirkonnaga liitunud riikide territooriumil. Andmeid võidakse edastada riikidesse, mille andmekaitse taset on Euroopa Komisjon hinnanud piisavaks ning USA ettevõtetele, kes on liitund andmekaitse kilbi (Privacy Shield) raamistikuga. Juurdepääs isikuandmetele on veebipoe töötajatel, kes saavad isikuandmetega tutvuda selleks, et lahendada veebipoe kasutamisega seonduvaid tehnilisi küsimusi ning osutada klienditoe teenust. Veebipood rakendab asjakohaseid füüsilisi, organisatsioonilisi ja infotehnilisi turvameetmeid, et kaitsta isikuandmeid juhusliku või ebaseadusliku hävitamise, kaotsimineku, muutmise või loata juurdepääsu ja avalikustamise eest. Isikuandmete edastamine veebipoe volitatud töötlejatele (nt transporditeenuse pakkuja ja andmemajutus) toimub veebipoe ja volitatud töötlejatega sõlmitud lepingute alusel. Volitatud töötlejaid on kohustatud tagama isikuandmete töötlemisel asjakohased kaitsemeetmed.\nIsikuandmetega saab tutvuda ja teha parandusi veebipoe kasutajaprofiilis. Kui ost on sooritatud ilma kasutajakontota, siis saab tutvuda isikuandmetega klinditoe vahendusel


VIDEO | Ärimees Marcel Vichmanni Odessa kontoris toimus läbiotsimine, kohaliku politsei ja Vichmanni advokaadi vahel läks kähmluseks - ärileht.ee\nMarcel Vichmanni Ukraina esindaja Aleksandr Pogarelovi kinnipidamise katse.Foto: Kuvatõmmis\nMarcel Vichmanni esindaja Ukrainas, advokaat Aleksandr Pogorelõi avaldas Facebookis pöördumise Ukraina presidendile Volodõmõr Zelenskõile, kus toob detailselt välja, kuidas Ukraina on kui metsik lääs, kus Euroopa investoritel üritatakse nahk üle kõrvade tõmmata. Läinud nädalal võttis pikalt veninud äritüli uued pöörded, päädides advokaadi ja politsei vahelise kähmlusega.\nMeenutuseks, jutt käib Ukrainas Musta mere ääres asuvast Marcel Vichmanni ja tema äripartnerite investeeringust. Juba 2015. aastal tahtis Vichmanni firma hakata ehitama Odessa oblastisse Zatoka külla 12 kilomeetrit pikka promenaadi. See on piirkond, mis pärast Krimmi okupeerimist on saanud turistide meelispaigaks. See aga tähendab ka head tasuvust.\nNii ongi kohalike võimude ja Vichmanni vahel tekkinud suured tülid. Kohalikud võimud süüdistavad investoreid selles, et viimane püüab piirkonna suurimat väärtust ehk rannaala oma valdusesse saada, Vichmanni esindajate sõnul ei ole vastaspool aga mitte kohalik võim, vaid kuritegelik grupeering ning osapooled süüdistavad teineteist vastastikku ebaseaduslikus maa hõivamises. Tänaseks on promenaadist valmis 1 kilomeetri pikkune lõik, Vichmanni ettevõte on arendusse matnud miljoneid dollareid.\nÄri Ukraina moodi? Tapmiskatsed, autode süütamised...\nMarcel Vichmanni investeeringute juht Tõnno Vähk rääkis Ärilehele, kuidas promenaadiehitusega seonduvalt on sealsed arengud võtnud täiesti absurdsed mõõtmed ja kinnitas, et läinud reedel toimus nende Odessa kontoris läbiotsimine.\nMarcel Vichmanni Ukraina investeeringu õppetunnid (14) 20.06.2015\nVichmann tahab ehitada Ukraina pikima rannapromenaadi (26) 21.05.2015\nLäbi taheti otsida ka nende nende advokaadi korterit ja teda arreteerida, aga see suudeti omakorda teiste advokaatide sekkumisel ära hoida. „Ukraina võimud on 2-3 aastat lubanud, et see [advokaadi tapmiskatsega seotud] kohtuprotsess ja uurimine Zatoka kriminaalse taustaga grupeeringu kümnete kuritegude osas läheb edasi ja viiakse lõpuni. Reaalselt pole mitte midagi toimunud," ütles Vähk.\nTa kirjeldas, kuidas grupeering eesotsas selle juhi, külanõukogu esimehe Vjatšeslav Bokiga varastab kuurortis kokku kümnete miljonit dollarite eest maad, mida siis osaliselt altkäemaksudeks ametivõimudele jagatakse. „Meie oleme andnud sisse mitukümmend kriminaalasja Zatoka grupeeringu vastu. Meie varasid on rünnatud, meie inimeste on füüsiliselt rünnatud, autosid põletatud. Nüüd tundub, et ka peaprokuröri on õnnestunud eksitada, kelle arvates tehti läbiotsimine nende inimeste valdustes, kes maad varastada üritavad."\nVichmanni kohapealne advokaat Aleksandr Pogorelõi toob Ukraina presidendile suunatud videopöördumises välja, et kuigi Ukraina valitsus on pidevalt kinnitanud oma toetust probleemi lahendamisele, on tänaseks välja kujunenud hoopis teine olukord. Nii tõdeb advokaat, et kohalik külanõukogu püüab manipulatsiooniga eksitada ja väita, et tema Euroopa investori advokaadina pressib neilt välja raha ning maad.\nAdvokaat kinnitab, et seesama külanõukogu esindaja on Zatoka kuritegeliku grupeeringu juht ning on Pogorelõi tapmise tellija ning seotud ka teiste maade röövimisega Zatokas.\nMäletatavasti levis 2016. aasta mais uudis, et Vichmanni advokaat Pogorelõi tapeti Odessas. Hiljem selgus, et see oli prokuratuuri lavastus kurjategijate tabamiseks ning operatsiooni käigus vahistati kolm palgamõrvarit.\nPogarelõi märgib videopöördumises, et külanõukogu esindaja teatas, et on valmis arutama investeeringut vaid juhul, kui advokaat loobub kriminaalasjast ja lõpetab Zatoka maade röövimise asja uurimise.\n„Inimene, eks igas tsiviliseeritud riigis istuks oma tegude eest juba vanglas, on meil karistamatult vabaduses ning esitab Euroopa investorile tingimusi," kinnitab Pogarelõi videopöördumises.\nReedel otsiti fabritseeritud süüdistuse alusel läbi ka Pogarelõi büroo ja samas hoones asuv Vichmanni firma kontor. Läbi otsida taheti ka advkaadi kodu ning advokaadi kinnitusel eirati kõiki menetlusnorme. Ajakirjanduses vallandus Pogarelõi vastane räpane laimukampaania. Kähmlusega tipnenud läbiotsimisvideot saab vaadata siit:\nUkraina uus peaprokurör peab väljapressijateks eestlasi\nUkraina peaprokurör Ruslan Rjabošapka selgitas Ukraina meedias avalikustatud videointervjuus, et reedene olukord oli seotud raha väljapressimisega ühelt Zatoka külanõukogu ametnikult ning samuti maa väljapressimisega Zatokas inimeste poolt, kellel ei olnud selleks mingit õigust. Rjabošapka kinnitusel oli kahjuks väljapressimisega seotud ka sealne prokurör. Peaprokuröri sõnul toimub praegu uurimine ning seotud isikute kontrollimine nende süü tuvastamine nende edasiseks vastutusel võtmiseks.\nAdvokaat palub Ukraina presidendil mitte teha ennatlikke järeldusi, kuna kaalul on nii advokaadi enda elu ja vabadus kui ka ühe olulisema kuurordi saatus. „Kas see liigub tsiviliseeritud Euroopa teed mööda või jääb bandiitide kätte," märgib Pogarelõi.


Naoko Kikuchi ja Kristi Mühling/ EMP 2019 & World Music Days - Piletid | Fienta\nNaoko Kikuchi ja Kristi Mühling/ EMP 2019 & World Music Days\nT 7. mai 2019 kell 16:00\nT, 7. mai kell 16.00\nKristi Mühling on üks väheseid eesti kromaatilise kandle mängijaid, kes osaleb aktiivselt eri stiilides muusika esitamisel. Kristi Mühling on paljude uudisteoste tellija ja esmaesitaja nii\nsolisti kui ka kammermuusikuna. Tänu Kristi Mühlingu panusele on eesti kromaatiline kannel jõudnud akadeemilises õppes võrdväärsena teiste instrumentide sekka. Kristi Mühling on alates asutamisest nüüdismuusikaansambli Resonabilis liige ja kuulub ka ansamblisse Una Corda.\nLigipääs ratastooliga: jah. Palume kontakteeruda eelnevalt Arvo Pärdi Keskusega telefonil 6 040 470


Kuningas Arthuri seiklustest õudusfilmini: Elisa vaatamissoovitused kinokunsti austajatele - Kinoveeb\nKuningas Arthuri seiklustest õudusfilmini: Elisa vaatamissoovitused kinokunsti austajatele\n„Kuningas Arthur: Mõõga legend“ ("King Arthur: Legend of the Sword", 2017)\nElisa pakub nädalavahetuseks vaatamiseks valiku kinokunsti ja menuka telesarjaali "Teadmata kadunud" ("Lost", 2004-2010) kolmanda hooaja. Valik on mitmekesine ja põnev.\nEepiline fantaasiapõnevik kuningas Arthurist. Kui lapseeas Arthuri isa mõrvatakse, haarab võimu Arthuri onu Vortigern. Oma sünniõigusest ilma jäetud Arthuril pole aimugi, kes ta tegelikult on, ja ta peab üles kasvama äärelinna tänavate rasketes tingimustes. Aga kui ta mõõga kivist välja tõmbab, keerab see ta elu pea peale ja ta peab tunnustama oma tõelist pärandit, meeldigu see talle või mitte. Filmi režissööriks on Guy Ritchie.\n"Kui me hobusevargil käisime" ("Out Stealing Horses", 2019)\nOn 1999. aasta november. 67-aastane Trond elab äsja leitud üksinduses ja teda ootab ees vana aasta õhtu veetmine üksi. Kui saabub talv, avastab ta, et tal on naaber - mees, keda Trond teadis juba aastal 1948. See oli tolle aasta suvel, kui Trond sai 15 ja tema isa valmistas teda ette kandma oma eesseisva reetmise ja kadumise taaka... See oli ka see suvi, kui Trond sai täiskasvanuks ja sai tundma seda naist, keda ta armastas. Seda sama naist, kellega Trondi isa valmistus oma elu veetma. Seda kõike näete ehedas Skandinaavia filmis „Kui me hobusevargil käisime“. Peaosas on Stellan Skarsgård.\n"Halb samariitlane" ("Bad Samaritan", 2018)\nFilmis ajavad Sean ja Derek, kes pargivad autosid ühes kohalikus restoranis, tulusat kõrvaläri: samal ajal, kui kliendid õhtust söövad, käivad poisid nende kodudes vargil. Kõik sujub nagu õlitatult, kuni nad satuvad vale mehe otsa. Rikka ärihai Cale Erendreichi majas leiab Sean röövitud noore naise Katie. Suutmata teda vabastada ning kartes ähvardavat vanglakaristust Sean põgeneb, viies auto tagasi. Kui ta süümepiinade sunnil siiski politseisse helistab, ei leia nood majast midagi kahtlast. Nüüd aga on Cale asjast teadlik ning asub otsima võimalust kahele uudishimulikule tüütusele kätte maksta.\n"Teadmata kadunud" ("Lost", 2004-2010)\nÜle maailma laineid löönud ulmesarja „Teadmata kadunud“ kolmas hooaeg on nüüdsest Elisa Huubis nähtav - kellel veel esimesed osad nägemata, saab kasvõi kohe algusest lõpuni ära vaadata sarja esimesed kolm hooaega. Sarjas peavad lennuõnnetuse üle elanud inimesed hakkama koostööle, et pealtnäha inimtühjal saarel ellu jääda.


Suri filmi "Lendas üle käopesa" režissöör Miloš Forman - Publik\nOscari-võitjast filmirežissöör Miloš Forman suri reedel 86-aastasena.\nTšehhi päritolu Miloš Forman, kelle filmidest on ühed tuntumad "Lendas üle käopesa" ja "Amadeus", suri oma kodu lähedal Danbury haiglas Connecticutis, teatab The Hollywood Reporter.\nMiloš Forman sündis 1932. aastal Tšehhis Caslavis ning tema isa kuulus natsiokupatsiooni vastasesse vastupanuliikumisse. Formani mõlemad vanemad surid Teise maailmasõja ajal natside koonduslaagris.\nForman saavutas ülemaailmse tuntuse 1975. aastal filmiga "Lendas üle käopesa", mis võitis viis Oscarit. Formani filmid on Oscarile nomineeritud kokku 33 korral ning võitnud 13 kuldmehikest.


Broomfield – Vikipeedia\nkoordinaadid: 39° 56′ N, 105° 3′ W\n[ bru:mfi:ld ]\n65 065 (2015)\n39° 56′ N, 105° 3′ W\nAsend Colorado osariigis\nBroomfield, ametlikult Broomfieldi linn ja maakond (inglise keeles City and County of Broomfield) on linn Ameerika Ühendriikides Colorado osariigis ning see moodustab ka omaette maakonna.\nLinn inkorporeeriti 1961. aastal Boulderi maakonna kaguosas. Linn sai nime arvatavasti piirkonnas olevate sorgopõldude järgi (inglise keeles broomcorn – sorgo, field – põld). Järgneval kolmel aastakümnel kasvas linn territooriumi annekteerides, mis tihti ulatus ka maakonnapiiridest välja Adamsi, Jeffersoni ja Weldi maakondadesse. 1990. aastatel hakkas linna juhtkond kavandama linna loomist eraldi maakonnaks, esitades selleks 1998. aastal Colorado osariigi põhiseadusesse parandusettepaneku, põhjendades, et omaette maakonnana on linnas lihtsam avalikke teenuseid osutada kui nelja maakonna osana. Colorado osariigi seadusandlik kogu nõustus, ning sellele lisati kolmeaastane üleminekuperiood. 15. novembril 2001 sai Broomfieldist ametlikult Colorado 64. maakond. Kui mitte arvestada Alaskal Skagway, Wrangelli ja Petersburgi "maakonnaga võrdväärseid üksusi", mis loodi aastatel 2007–2012, on Broomfieldi linn-maakond USA uusim loodud maakond.\n2004. aasta presidendivalimistel andis linn 51,7% hääli George W. Bushi ja 47,1% John Kerry poolt. Pärast seda on linnaelanikud hääletanud eeskätt Demokraatliku Partei kandidaatide poolt.\nWeldi maakond (kirdes)\nAdamsi maakond (kagus)\nBoulderi maakond (loodes)\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Broomfield&oldid=5630956"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 21:05, 14. mai 2020.


BRUCE MCARTHURI JUHTUM: TORONTO POLITSEI SARIMÕRVARITE POLEEMIKA ON SELGITATUD - KRIMIUUDISTE AJAVEEBIPOSTITUS\nMehed jäid kadunuks Toronto geikülast - miks politsei eitas sarimõrvari olemasolu?\nTorontos LGBTQ-sõbraliku enklaavi küla elanikud kahtlustasid aastaid, et nende keskel on sarimõrvar.\nAastatel 2010–2017 kadusid mitmed naabruskonna mehed. Kadunud inimeste plakatid krohvisid kõnniteed. Vastavalt küla valdas rahutustunne 'Sarimõrvari tabamine: Bruce McArthur' uus eripära Hapnik.\nHoolimata kadumiste kiirusest ja kadunud meeste sarnasustest - paljud olid Kagu-Aasia või Lähis-Ida päritolu, kõik olid homod, kõik kadusid samas piirkonnas - lükkas Toronto politsei sarimõrvari idee ümber vaid mitu nädalat enne vahistamist 60-aastase maastikukaitsja ja juhusliku kaubanduskeskuse Santa Bruce McArthuri esindaja, kes mõisteti lõpuks süüdi kaheksa mehe mõrvas.\n'Me järgime tõendeid ja tõendid ütlevad meile, et see pole praegu nii. Tänased tõendid ütlevad meile, et sarimõrvarit pole olemas, ”ütles politseijuht Mark Saunders 2017. aasta detsembris, teatas Toronto täht tol ajal.\nToronto politsei kritiseeris avalikkust selle otsuse pärast tugevalt - paljud väitsid, et rassism ja homofoobia takistavad uurimist, ja teised ütlesid, et see oleks võinud päästa elusid, kui võimud poleks alavääristanud ideed, et piirkonnas on sarimõrvar näinud spetsiaalses. Tegelikult algas 2018. aasta juunis sõltumatu ülevaade selle kohta, kuidas Toronto politsei vaatab kadunud isikute juhtumid läbi ja kas politsei uurimine oleks võinud toimuda'Rikutud süsteemse kallutatuse või diskrimineerimisega' vastavalt 2019. aasta Toronto Stari artiklile.\nSasha Reid, Toronto ülikooli doktorikandidaat, kes on spetsialiseerunud kadunud isikute ja seksuaalselt motiveeritud tapjate statistilisele analüüsile, ütles CTV News 2018. aastal et ta oli hoiatanud Toronto politseid, et sarimõrvar röövis külas aasta varem mehi. Oma kadunud isikute andmebaasi loomisel märkas ta kadunud meeste vahel silmatorkavat sarnasust.\n'Teatud hetkel teate, et seal töötab sarimõrvar. Juba üle 10 aasta järjestikust tapmist uurides õpitakse mustreid mitte ignoreerima, ”ütles Reid. 'Mind huvitas ehk vastupidise profiili loomine. Nii et kasutasin ohvriandmeid politseile kriminaalse profiili loomiseks ja helistasin neile andmetele relvastatud. '\nVõimud tänasid teda andmete eest, kuid sellega vestlus lõppes, ütles Reid.\nToronto ülikooli sotsioloogia dotsent Jooyoung Lee rääkis intervjuus sarimõrvari võimalikkusest ka Toronto.com 2017. aastal, öeldes, et kadumistel on sarimõrvades 'kõik märgid sellest, mida me tavaliselt näeme'.\n'Iga kord, kui teil on kogu kadunud inimeste juhtumeid ..., on see tavaliselt omamoodi hoiatusmärk. Ja see sobib justkui paljude teiste [sarimõrvade] juhtumite narratiivi, ”ütles Lee. 'Näiteks Jeffrey Dahmer jahtis oma ohvreid Milwaukee gei-saunades ja geibaarides.'\nPolitsei tunnistas, et nad said palju kõnesid, teatades kahtlustest, et sarimõrvar piirkonda jälitas, märkis väljaanne, kuid ei sildistanud kadunud isikute juhtumeid sarimõrvade stringina kuni McArthuri tabamiseni. Miks?\nNoh, Toronto ametivõimud on juba ammu väitnud, et sarimõrvari suunas ei olnud ühtegi tegelikku tõendit, mis on nende sõnul kunagi avalikkusele öeldud.\n'See tunne on meil alati olnud,' nimetas det-sgt. Ütles Hank Idsinga CBC uudised 2018. aastal. 'Kuni mul pole neid tõendeid, ei saa ma seda öelda. Ja see on see, mida me kaevame […]Nüüd on tagantjärele lihtne öelda: 'Noh, oleksite pidanud teadma, et midagi on korras'. Noh, me teadsime küll, et midagi on korras, me lihtsalt ei teadnud, mis see on, ja meil ei olnud tõendeid toimuva kohta. '\nIsegi tõendeid polnud, rõhutas Idsinga samal aastal Toronto täht, oli toime pandud kuritegu. Lõppude lõpuks ei leitud laipu. Mehed olid lihtsalt kadunud. Kaks teist inimest, kes olid selle aja jooksul haihtunud, ei olnud üldse halva mängu ohvrid - üks suri enesetapu läbi ja teine osutus lõpuks suurepäraseks.\n'Kunagi ei või teada, milline saab olema lõpptulemus. See, et keegi on kadunud, ei tähenda, et teda mõrvati. Kõigepealt peate tuvastama, et tegemist on kuriteoga, ja seejärel otsustama, milline on tema roll uuritavas kuriteos. Kas ta oli kahtlustatav, oli ta tunnistaja, kas ta oli ohver? ' Ütles Idsinga.\nPolitseiülem Saunders väitis seda kaitset, rääkides CP24-le 2018. aastal: „Niipea kui olid saadud tõendid, millel oli võime arreteerida, kasutasime seda, mida pidime tegema […]“ Tõendid esitati meile just sel hetkel, kui need olid väga täpsed. Kohtusaalis mängivad jutujooned välja ja sõnastavad täpselt, mis juhtus, mida teadsime ja mida sellega tegime ning selle põhjal tegime õigesti või valesti. Olen uurimisega rahul. '\nSeejärel tekitas ta raevu kommentaaridega, mis tehti samal aastal, kui ta ütles ajakirjanikele:Me teadsime, et inimesed on kadunud, ja teadsime, et meil pole õigeid vastuseid, kuid keegi ei tulnud meie juurde millegagi, ' vastavalt The Guardiani 2018. aasta artiklile. Mõned pidasid tema märkust süüdistades kogukonda selles, et ta ei peatanud McArthuri rünnakuid, selle asemel et tunnistada politsei eksimust.\nPahameel oli veelgi suurem, kui lõpuks selgus, et McArthur oli juba süüdi mõistetudrünnati relvaga 2001. aastal pärast piibuga seksitöötaja ründamist, süüdistati Toronto Stari andmetel 2016. aastal seksuaalkohtumise ajal mehe kägistamises.\nMcArthur oli end politseiks muutnud pärast seda, kui ohver helistas 911-le ja ta siis oli vabastati ilma süüdistusteta, teatas müügikoht.\nAmetivõimud olid McArthuriga rääkinud juba kohtuasjas, kui teda 2016. aastal vägivallas süüdistati - 2013. aastal oli politsei leidnud seose tema ja kolme esimese kadunuks jäänud mehe vahel: Skandaraj 'Skanda' Navaratnam,Abdulbasir 'Basir' Faizi ja Majeed 'Hamid' Kayhan, CBC News teatas 2019. aastal. Seejärel intervjueeriti McArthurit tunnistajana, kus ta tunnistas, et tal on olnud seksuaalsuhe Kayhaniga ja sotsiaalne suhe Navaratnamiga, kuid eitas Faizi tundmist.\nSgt Paul Gauthier, kes oli McArthuri lahti lasknud ohvitser, sai hiljem süüdistuse käsitlemisel distsiplinaarsüüdistusi allumatuses ja kohustuste hooletusse jätmises, teatas CTV News 2019. aastal. Pärast seda pole ta end süüdi tunnistanud ja ootab tulemust juhtumist.\nJuunis 2018 juhtis viha ja pettumust Toronto politsei pärast sõltumatu ülevaadepensionile jäänud kohtunik Gloria Epstein alustas kadunud isikute juhtumite käsitlemist. Läbivaatamine lõppes 2020. aasta novembris pärast rääkimist enam kui 1200 inimesega ning täielik aruanne ja Epsteini soovitused avaldatakse mõnda aega 2021. aasta alguses. Toronto City News teatas sel ajal.\nMcArthur mõisteti Se mõrvade eest 2019. aastaks eluaegsesse vanglasselim Esen, Soroush Mahmudi, dekaan Lisowick, Abdulbasir Faizi, Skandaraj Navaratnam, Andrew Kinsman, Kirushna Kanagaratnam ja Majeed Kayhan.\nSelle juhtumi kohta lisateabe saamiseks vaadake Hapnik Uus eriline, 'Tapja tabamine: Bruce McArthur.'\nMiks eemaldati Millbrooki kaksikud kadunud ja ekspluateeritud laste riiklikust keskusest?\nPõhja-Carolina minister kahtlustas oma naise surnuks lämmatamist - aga miks ta seda teeks?