Els Himma\nEls Himma (sünninimega Els-Reet sündinud 23. jaanuaril 1940 Tallinnas) on eesti džässilaulja.\nTema vend oli Rolf Uusväli.\nEls Himma saavutas rahvusvahelise taseme laulmises iseõppimise teel.\n1960. aastail laulis ta ansamblis Kevad. 1970. ja 1980ndail teenis elatist Tallinna varieteedes ja osales mitmes muusikafilmis, neist tuntuim on Peeter Urbla “Šlaager”.\nAastast 1991 on ta vabakutseline laulja.\nTuntumad Els Himma laulud on Millest sa elad ja hingad, See tunne pole uus, Kailakii-kailakoo, Must mees, Ootama peab ja Üksinduse aeg.\nTa on üles astunud paljudel džässifestivalidel: Tallinnas, Leningradis, Soomes, Thbilisis jne.\nEls Himmal on kaks tütart. Tuntum neist on Nancy Himma-Mantsik, kelle lauljakarjäär õitses 1990ndatel.\nViimati muudetud: märts 18, 2009\nÜhtegi artisti Els Himma plaati pole meie lehele veel lisatud. Äkki oskad aidata?\nMida arvata ongi! Vaadake sünniaastat! Ja ta on senini daam väga heas vormis ja väga ilusa selge häälega! Tänane laul “Millest sa elad ja hingad!” Eesti laulu otsimise saates oli ju sama hea kui aastaid tagasigi! Minu meelest super!\nKa mina leian, et Els on suurepärases vormis. Pärast lemmiklaulu saadet sai ta küll kohati materdada, aga seda ilmselgelt võhikute käest. Elsu hääl pole aastatega muutunud ja lauluesitus oli super.\nOlin eile kullaproov 585 kontserdil.\nVaieldamatult on Els Himma supervormis. Ta säras ja tema hingamist oli kuulda ja tunda üle saali. Koos Koit Toomega esitatud hitt Millest Sa elad ja hingad läks sügavale hinge ja heliseb seal veel täna veel valjemini…\nÕnne ja ilusaid hetki uueks aastaks!\nVäga sümpaatne laulja.Kunagi pole endast liiga palju arvanud – alati tagasihoidlik,meeldivalt riietatud,kena häälega ja senini säilinud daam.Pole ennast välja pakkunud ajakirjade veergudel näidates säilinud nooruslikkust nagu mõned,kes koorivad end isegi alasti.Temas on sarmi ja naiselikkust.Edu ja õnne ka edaspidiseks ja toredaid esinemisi meie kõikide rõõmuks.\nMida arvad artistist Els Himma Sina?\nAnsambli Els Himma liikmed


Saunaessents eukalüpti ja piparmündiga, AAB, 250 ml - Saunatarbed - Vannitoa- ja saunatarvikud - Majapidamis- ja kodukaubad\nLoodusliku eukalüptiõli aurud on eriti head hingamisteedele, aga parandavad lisaks organismi kõigi rakkude varustamist hapniku ja vajalike toitainetega. Värskendab enesetunnet, stimuleerib, tõstab kontsentratsioonivõimet. Piparmündiõli aitab taastuda peale stressi. Normaliseeriv rasvasele nahale, leevendab pingeid. On toniseeriv, võib vähendada norskamist.\nSauna aroomiõlid, EMENDO, 4 x 10 ml


EAS kummutas kaitseminister Jüri Luige väited - Tehnika\nEAS kummutas kaitseminister Jüri Luige väited\n17. detsember 2019, 16:33\nMilremi mehitamata roomiksõiduk\nEttevõtluse Arendamise Sihtasutus (EAS) leiab vastupidiselt kaitseministeeriumile, et relvade tootmisega tegelevate ettevõtete ja laiemalt kogu kaitsetööstuse rahalisele toetamisele piiranguid seatud pole.\n«EAS toetab ekspordile suunatud ettevõtlust ning kaitsetööstus on üks tööstusharu teiste seas. EASi toetustes ja teenustes eraldi piiranguid kaitsetööstusele ei ole,» ütles EASi toetuste keskuse direktor Monica Hankov.\nKaitseminister Jüri Luik saatis möödunud nädalal majandusministeeriumile kirja, milles märkis, et Eesti riik peaks investeerimisfondide kaudu süstima kohalikesse kaitsetööstusettevõtetesse senisest rohkem raha, kuna sektori eripäradest tulenevalt on ettevõtetel sageli probleeme nii laenutagatiste saamisega kui ka investeeringute kaasamisega.\n«Näiteks on nii finantsteenuseid pakkuv sihtasutus KredEx kui ka riikliku riskikapitalifondi valitseja SmartCap kinnitanud, et investeeringute puhul on tõepoolest kaitsetööstusel teatud piirangud, mille tõttu see sektor ei ole investoritele atraktiivne või nad ei tohi sinna investeerida,» seisab Jüri Luige kirjas majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumile (MKM).\nMinister tegi seetõttu ettepaneku, et MKM ja EAS uuriksid võimalusi, kus riigi tootearendusmeetmete puhul oleksid abikõlblikud ka relvade ja laskemoonaga seotud projektid. Sihtasutus Kredex võiks Luige hinnangul aga analüüsida võimalusi kasvufaasis olevatele kaitsetööstusettevõtetele riskikapitali investeeringute pakkumiseks.\nMonica Hankovi sõnul on juba EASi klientide seas ka kaitsetööstuse valdkonna ettevõtteid.\n«Praegu on käimas näiteks projekt «Kaitse- ja julgeolekutööstuse innovatsiooni klaster», mille eesmärk on tõsta ettevõtete rahvusvahelist konkurentsivõimet kaitse- ja julgeolekusektori turgudel ning seeläbi suurendada müügitulu ning lisandväärtust. Lisaks oleme eraldi toetanud kaitsetööstuse valdkonna ettevõtteid, näiteks Threod Systems OÜ ja Milrem AS,» ütles Hankov.\nSamamoodi nagu fondifondi investeeringuid, on rahastatud näiteks Viljandi pakiautomaaditootjat Cleveron, milles riigil on osalus 13 protsenti.\nViimasel paaril aastal on kaitsetööstuse toetamise eelarve olnud kuni 700 000 eurot aastas, mida on näiteks neli korda rohkem kui suurt meediatähelepanu pälviva «Ajujahi» konkursi auhinnafond. 2018. aastal läks kaitseinvesteeringute 251 miljoni eurosest kogumahust 53 Eesti ettevõtetele.\nEesti kaitsetööstusettevõtete käive on aastas rohkem kui 80 miljonit eurot, millest eksport moodustas 2018. aastal 39 protsenti ehk 34,3 miljonit eurot, ja see kasvab umbes 10–15 protsenti aastas. Ettevõtete peamised sihtturud on Põhjala ja Balti riigid, aktiivselt tegutsetakse ka USA ja Lähis-Ida suunal.\nEesti kaitsetööstusettevõtted tegelevad kaitseotstarbelise varustuse tootmisega, aga ka küberkaitselahendustega, autonoomsete süsteemide, sensorite, side- ja seiretehnoloogiate ja elektroonika arendamisega. Väga vähesel määral toodavad Eesti ettevõtted militaarrelvi ja laskemoona.


„iduEdu“ tutvustab ka tavatuid õpetamise võimalusi : Õpetajate Leht\n13. sept. 2019 Rainer Rannala Tallinna haridusameti üldosakonna juhataja - Kommenteeri artiklit\nMullune „iduEdu“. Foto: Albert Truuväärt\nSügisvaheaja reedel, 25. oktoobril kella 11–16 on kõik huvilised taas oodatud Tallinna kesklinna hariduskvartalisse, et saada osa „iduEDU“ festivalist.\nEsimene moodsa õppimise festival „iduEDU“, kus õpetajatele, õpilastele ja lapsevanematele kingiti sada moodsa õppimise töötuba, sai teoks Eesti Vabariigi juubeliaastal.\nFestivali eesmärk on lihtne – see on Tallinna haridusasutuste koosõppimise päev. Oodatud on siiski ka uudistajad kaugemalt, et head kogemused leviks üle Eesti.\nKesklinna hariduskvartalis – Tallinna reaalkoolis, Tallinna inglise kolledžis, Tallinna Kesklinna põhikoolis, Tallinna keskraamatukogus ja nendevahelisel õuealal – pakutakse rikkalikus valikus töötubasid. Päeva esimene pool on sisustatud eeskätt haridusasutuse juhtidele ja õpetajatele mõeldes, teine pool suunatud ka õpilastele ja lapsevanematele.\nTöötube viivad läbi Tallinna koolid ja lasteaiad, kellel on jagada häid ideid huvitavaks õppimiseks, samuti eKool, HITSA ja Startup Estonia. Oma panuse annavad õpilasfirmad, kes tutvustavad oma tehtut ja innustavad olema ettevõtlik. Keskraamatukogus keskendutakse täiskasvanuharidusele ja elukestvale õppimisele. Festivali expo– ehk näitusealal tutvustavad firmad uuenduslikke ja seni tavatuid võimalusi, mida õpetamisel-õppimisel võiks kasutada.\nInspiratsiooni saab näiteks Tallinna Kullatera lasteaia töötubadest „Tere tulemast Coding Express pardale!“ ja „STEAM-vahendid lasteaias“, samuti Tallinna Pae gümnaasiumi töötoast „Loodusteaduste laborid ja nutikad sensorid“.\nSA Hariduskiirendi jagab nippe 21. sajandi oskuste kiiremaks omandamiseks, seekord on fookuses ettevõtlusõpe. Õpilasi, lapsi ja miks mitte ka vanemaid köidavad kindlasti põgenemismäng koolitunnis (Tallinna inglise kolledž), tutvumine droonidega ja lennuharjutused (Tallinna 21. kool) ning PlayBoxi juhendatud mäng Lego ja Duplo klotsidega.\nSee on vaid väike loetelu pakutavatest teemadest. Kogu festivali programm ja ajakava on avaldatud Facebookis ning festivali kodulehel www.iduedu.ee, seal saab ka osalejaks registreeruda.


"Kõik, mida ma tean armastusest"\nPiinlikult aus ja otsekohene ülestunnistus noorusaja katsumustest ja täiskasvanuks kasvamise väljakutsetest. Lood sellest, kuidas vastassugupoolega tutvumine ja liini ajamine on elus kõige tähtsam, olenemata sellest, et enamasti need tutvused ja lävimised pettumust valmistavad. Autor räägib asjadest nii nagu nad on, ilma suhkruvaaba ja valehäbita. Täiskasvanuelu ongi üks rist ja viletsus ning me kõik õpime töö käigus. Noorena võib näida, et kõik oskavad kõike seda täiskasvanu asja kuidagi loomulikult ja iseenesest ja kui sa oled 30 siis on sul kuidagi eriliselt pingutamata oma kodu, kolm last ja imeline abikaasa, rääkimata tulutoovast ning üliglamuursest töökohast. Aga seda, kuidas sinna jõuda, ning kuidas selle käigus iseennast täiesti mitte ära kaotada, seda ei räägita.\n"Sellised ööd kippusid aga üha rohkem korduma, mis tekitas tunde, et ma ei kogu neid lugusid oma lõbuks, vaid et need määravad mu loomuse."\nOma toonilt on raamat ülimalt positiivne ja elujaatav, kuigi teemadeks on ka sõltuvushäired, alkoholism, lähedase kaotus ja murtud südamed. Bridgit Jones 2.0. Ma loodan, et selle võrdlusega autorit ei solva. Mulle isiklikult Bridget Jones väga meeldib. Ta on selline kergemeelne karikatuur 30-aastase vallalise naise katsumustest, kelle põhieesmärk näib olevat kiiresti tanu alla saada. "Mida ma tean armastusest" on selles osas sarnane, aga läbivaks jooneks on hoopis armastus sõprade vahel ja armastus enda vastu.\n"Kui suur New Yorgi seiklus oli kestnud nädala, sain järsku aru, et kohad on mälestuste ja suhete kuningriigid, et maastik peegeldab ainult seda, mis tunne sul sees on."\nArmastusest enda vastu ma kirjutan natuke veel. Ma usun, et mu lugejaid, nagu ka mind ennast, on see jutt enda armastamisest ära tüüdanud. Ikka ja jälle ilmub mõni ülikõhn juustejuurtest varbaküünteni plastikuga kaunistatud Barbie, kes kriiskab, et peab ennast armastama just sellisena nagu ta on, mis tekitab ülejäänud inimestes kerge muige, et sul hea rääkida, ise sa ennast ju ei armasta, milleks muidu oma naturaalsest olekust nii kaugele oled mehitanud. Või siis teised, kes ei mahu ühestki uksest muidu sisse kui külg ees ja tekitavad suuremas osas inimestes tülgastust, räägivad kehapositiivsusest ja enda armastamisest. Aga see pole tõeline enda armastamine. See on isekas ja nartsissistlik eneseväljendus. See on endale tähelepanu otsimine ja selle kaudu enda valideerimine. Inimene, kes ennast päriselt armastab, on tasakaalus, ta ei tee ekstreemseid eksperimente oma kehaga ja ta ei otsi välist tunnustust. Ja mulle tundus, et seda sõnumit püüdis ka autor oma raamatus edasi anda.\n"Iga korralik mees eelistab endaga kooskõlas naist sellisele, kes muudkui esineb, et talle muljet avaldada. Kunagi ei peaks eraldi vaeva nägema selle nimel, et mehe tähelepanu püsiks sinul. Kui meest on vaja panna sinust huvituma, siis on tal probleeme, mille lahendamine pole sinu asi.\nKui jood enda ikka veel purju ja flirdid teiste inimestega oma poisssõbra silme all, siis on midagi teie suhtes valesti. Või pigem on midagi sinus valesti. Selle küsimusega, miks sul on vaja niisugust tähelepanu, tasub tegeleda pigem varem kui hiljem. Sest maa peal ei ole ühtegi meest, kes suudaks sulle lõputult pakkuda kohest mõnutunnet, et sinus peituvat tühjust täita.\nÜkski praktiline kaalutlus ei ole nii tähtis, et selle pärast tasub olla vale inimesega suhtes. Puhkusi saab tühistada, pulmi ära jätta, maju müüa. Ära kasuta praktilisi kaalutlusi oma arguse varjamiseks."\nMulle väga meeldis just see osa, kus ta tegi kokkuvõtteid selle kohta, mida oli armastuse kohta õppinud. Mida vanemaks ta sai, seda paremini need kokkuvõtted kõlasid. Eriliselt sümpaatne oli isiklikult mulle see mõte, et mida iganes sa teed - raseerid oma tutti või võtad kaalust alla või teed trenni või värvid oma juukseid - tee seda enda pärast, mitte sellepärast, et mõnele mehele (inimesele) muljet avaldada.\n"Inimesed kohtuvad, kandes endas valu, millest nad isegi teadlikud pole. Sellel on oma põhjus, miks ühesuguste painajate või sarnase lapsepõlve või sama verd esivanematega inimesed kipuvad lõpuks ikkagi kokku jääma. Minu arust on nii, et kõige sügavamal sisemuses peituvate tunnete sõrmeotsad sirutuvad välja ja puudutavad teise omi alateadlikul tasandil. See võib olla nii hea kui halb. See võib viia läheduse või üksteisemõistmiseni või vastastikuse sõltuvuse ja draamani.\nKui saad vallalisena vanemaks, on üheks kõige suuremaks proovikiviks hoiduda küünilisusest. On tõesti kohutavalt raske mitte tunda enda armastusest reedetuna ja mahajäetuna ja mitte lasta sellisel tundel muutuda nihilismiks, skeptilisuseks või vihaks. Kuigi küünilisus teeb nalja ja kaitseb sind, tähendab see kergema vastupanu teed. Tõeline kunst seisneb selles, kuidas leida usaldus ja säilitada lootust."


Eesti suurima ekspedeerimisfirma emafirma laienes jõudsalt - Logistikauudised\nEesti suurima ekspedeerimisfirma emafirma laienes jõudsalt\nDSV Transpordi emafirma tõusis suurostu järel maailmas neljandaks logistikaettevõtteks.\nASi DSV Transport emafirma DSV A/S viis lõpule UTi Worldwide Inc (UTi) aktsionäridele tehtud ülevõtupakkumise, mille tulemusel tekib maailma suuruselt neljas logistikaettevõte.\nMaailma suuruselt neljas logistikaettevõte hakkab opereerima DSV kaubamärgi all. Contract Logistics andmetel läks möödunud aasta oktoobris alustatud UTi omandamine DSV-le maksma 1,35 miljardit dollarit. DSV annab teada, et ühinenud ettevõtte 800 kontoris ja 300 logistikakeskuses töötab 44 000 inimest. Orienteeruv aastakäive ulatub 12 miljardi dollarini.\n„Tegemist on DSV jaoks globaalselt läbi aegade ühe tähelepanuväärsema tehinguga, mis jätkab DSV strateegilist kurssi, kus lisaks orgaanilisele kasvule on oluline roll ka omandamistel ja liitumistel,“ kommenteeris DSV Transport juhatuse esimees Jaan Lepp. Ta lisas, et ühinemine ei avalda siiski otsest mõju meie regioonis, kuna UTi ei ole olnud Euroopa tugevalt esindatud. „Küll aga tähendab see meie klientidele DSV tegutsemisstandardite märkimisväärset geograafilist laienemist ja palju uusi võimalusi Põhja-Ameerikas, Aafrikas ja Aasias,” lisas ta.\nDSV A/S on Kopenhageni börsil noteeritud logistikaettevõte, mis tegutseb 70 riigis ja omab Eestis 100% tütarettevõtet DSV Transport AS.\nUTi Worldvide Inc. on Kalifornias paikneva peakorteriga logistikaettevõte, mis tegutseb 58 riigis. Eestis tegutsevat äriühingut ei ole.


Autor Teema: Hoidistame talveks puravikke (Loetud 2447 korda)\n« : 15 august, 2011, 09:09 »\nÄsja käisin metsas seeni korjamas ja mõtlesin otsida mingit infot seente kohta, hetkel leidsin huvitava artikli delfist mis räägib puravikkude hoidistamisest\nSambla ja lehekõdu vahelt sirguvad noored puravikud kutsuvad hoidistama. Kõige paremini sobivad selleks „kõvad“ puravikud, mis on tihked ja tugevad ning taluvad paremini nii transporti kui ka töötlemist.\nSeente korjamiseks sobib kõige paremini väike, terav roostevaba nuga. Korjata tuleks laia lamedasse korvi, mitte eriti paksu kihina, muidu võivad alumised seened liigselt muluda saada.\nPuravikud, nagu enamik seeni, ei talu pesemist (imavad kiirelt vee endasse). Nad puhastatakse mullast ja prahist pintsliga. Noori väikesi puravikke kuivatatakse tervelt või poolitatult. Suurematel puravikel eemaldatakse kübara all olevad torukesed ning kaabitakse noaga maha jalalt pealmine kiht.\nPuraviku hoidistamine on meil väga levinud. Sagedamini kasutatakse järgmisi meetodeid:\n* omas mahlas (puhastatult)\nSügavkülmutades säilib puraviku värskus ja maitse peaaegu muutumatult. Paraja suurusega tükid tuleks eelnevalt blanšeerida või pannil omas mahlas kergelt hautada. Rasvainet ega maitseaineid ei lisata, jahutakse ning pakendatakse külmutuskarpi või n-ö lukuga säilituskotti.\nKuivatatavad puravikud peavad olema noored, värsked ja kindlasti kuiva ilmaga korjatud. Kuna seened koosnevad suuremas osas veest, siis tuleb kuivatamisel arvestada kuni 90 % massikaoga. Puhastatud puraviku jalg ja kübar lõigatakse umbes 0,5 cm paksusteks liistakuteks. Kuivatamiseks on põhiliselt kaks võimalust: nööril või praeahjus.\nNöörile aetuna riputatakse puravikud sooja õhu tõmbusesse, pliidi või soemüüri lähedusse. Suurema puravikusaagi puhul on mõttekas valmistada raam, kuhu saab mitu nööri korraga kinnitada ja siis koos raamiga pliidi kohale kuivama asetada. Olenevalt pliidi kütmise aktiivsusest on 3-4 päeva pärast puravikud säilitamiseks valmis.\nPraeahjus tuleks kuivatada puravikke õhukese kihina, alustades 50ºC temperatuuriga, mida hiljem tõstetakse kuni 70ºC-ni. Kuivatatud puravik ei tohi olla nätske, aga ei tohi ka kergelt murduda. Kaanega klaaspurgis, jahedas ja pimedas hoiuruumis säilivad kuivatatud puravikud vähemalt 12 kuud.\nPuravikud on väga maitsvad ka marineeritult, sobides suurepäraselt nii külmroana kui ka praelisandiks, samuti kinkimiseks. Marinaadis võib kasutada maitse järgi erinevaid vürtse ja köögivilju. Väiksema äädikakoguse puhul ning säilimise kindlustamiseks tuleks kindlasti hoidised pastöriseerida keevaveenõus 90 ºC juures 30 minutit.\nOmas mahlas puravikud viivad keele alla. Sellised hoidised tuleb aga kindlasti steriliseerida kiirkeetjas või autoklaavis sobival režiimil.


Water Ser renoveerib Jüri kanalisatsiooni - Ehitusuudised\nWater Ser renoveerib Jüri kanalisatsiooni\nRae valla elektri-, vee- ja soojusettevõte Elveso ning Rae vald sõlmivad täna Jüri vee- ja kanalisatsioonivõrgustiku esimese osa renoveerimiseks lepingu OÜga Water Ser Ehitusjuhtimine.\nTeise osa hanke võitjaks on kuulutatud Nordecon Infra, kellega on plaanis sõlmida leping esmaspäeval.\nAS Elveso juhataja Toomas Heinaru sõnul oli hanke näol tegemist viimase osaga kolmeetapilisest Rae valla Pirita jõe reoveekogumisala veemajandusprojekti raames korraldatavast torustiku ehitushankest, millega luuakse 2010. aasta lõpuks kogu piirkonna ulatuses liitumisvõimalused vee- ja kanalisatsioonivõrgustikuga ning renoveeritakse või ehitatakse välja vee- ja kanalisatsioonitorustik.\n“Kolmanda etapi esimese osa elluviimiseks korraldatud hankele laekus kaheksa pakkumist, Pildiküla ja Jüri Tammiku piirkonna torustiku ehitamise hankel osutus võitjaks Water Ser Ehitusjuhtimine koostöös Water Ser No-Dig OÜ-ga, kes teostavad tööd ligi 8 miljoni krooni eest,” räägib Heinaru.\nWater Ser Ehitusjuhtimine OÜ esindaja Andres Pürgi sõnul on neil väga hea meel, et saavad Rae valla veemajandusprojektis kaasa lüüa. “Lisaks täna sõlmitavale lepingule vastutab Water Ser ka Rae valla joogiveerajatiste ehitamise eest – joogiveerajatiste projekteerimine on tänaseks lõpusirgel ning ehitustööd algavad veel sellel aastal,” ütleb Pürg.\nSõlmitava lepingu raames kaasajastabWater Ser määratud piirkonnas vee- ja kanalisatsioonivõrgustiku ning loob võimaluse Jüri reovee suunamiseks Tallinna reoveepuhastusjaama. Projekteerimistööd algavad kohe pärast lepingu sõlmimist ning ehitustööd järgmise aasta alguses, tööd on plaanis lõpetada 2010. aasta talvel.


TKHobinurk - Käsitöö: Värvilised munad... ei siiski kerad :D\nTKHobinurk - Käsitöö\nSiin lehel näeb minu tehtud käsitööd :)\nLastele ja täiskasvanutele (galeriid)\nVärvilised munad... ei siiski kerad :D\nKui fb-lehel sai eelmisel nädalal maha hõigatud, et muutkui värvin, siis nüüd teen väikse kokkuvõtte sellest, et mida ma värvisin :D\nNagu tutvustav pilt aimu juba annab ja postituse nimigi siis tegu oligi lõngade värvimisega. Minu täiesti esimene värvimise kogemus!\nOli alguses plaanis teha täitsa puhtaid tooni kerasid... sain isegi emalt katsetamiseks vanasid veneaegseid villase riidevärve. Läks ikka natuke aega enne, kui jõudsin värvimiseni ja siis, kui olin oma esimese suure lõngavihi väiksemateks teinud (noo ei julenud ma kohe suurt vihti värvi sisse lükata, pärast on terve viht äkki raisus) ja otsapidi värvipakkideni jõudnud väiksemate vihtidega siis korraga tekkis täielik vastapandamatu soov mitut värvi ühe vihi peal kasutada. Noo nii ahvatlev ja põnev oli see! Kuna ju kogemus puudus üldse lõngade värvimisel siis tuulasin natuke netis ringi ja leidsin naljaka ja põneva viisi, kuidas värvida lõngu - tühjaks saanud vildika sisudega, mis lahustatakse erinevates purkides ära ja lõng sisse ja vollaa, kirju lõng olemas :D\nMa asendasin vildikasisud lõngavärvidega ära ja katsetasin. Esimene kera sai tehtud kollase ja erepunase villase värviga.\nTuli täitsa ägedate värvidega välja ja see andis ka indu juurde uuesti katsetada teiste värvidega :)\nJärgmisena läksid käiku villase värvidest: pruun, lõheroosa ja vaarikaroosa.\nJa siis.... tuli tagasilöök, sest - värvid polnud mitte teps need, mis nad olla võiksid. Ei oodanud kohe mitte niiiii tumedaid värve :S Ema käest uurima hakates selgus, et tumedad värvid on tingitud sellest, et värvi sai liiga palju. Noo muidugi! Loogiline ju, need värvipurud on ju jube tumedad ka ja polegi midagi imestada , et kui seda värvipigmenti saab liiga palju siis tulevadki tumedad toonid lõngale :)\nTegin kohe ka uue katse ja lisasin vähem värvipigmenti ja tulemus sai muidugi heledam ja ilusam :D\nVõrdluseks siis panin mõlemad vihid vastakuti pildile ja kerakesed. Kui need vihid olid kuivad siis muutus värv vähe heledamaks ja lõpuks hakkasid mulle need tumedamad täitsa meeldima :)\nEdasi tuli tahtmine katsetada munavärvidega. Leidsin vanu värvilisi lehekesi, millega mune värvida saab aga paraku olid kõik saksakeelse juhendiga ja muud keeled puudusid pakenditelt. Külmikust aga leidsin mingeid eelmiste aastate geel munavärve ja isegi ühe pakikese värvilisi lehti munade värvimiseks kus kenasti ka eestikeelne kasutamisjuhend peal.\nEsmalt läksid kasutusse juba ära kuivanud geelvärvid. Lõikasin need pooleks ja sulatasin poolikud geelijupid üles, äädikat juurde ja lõngad sisse.\nSai täitsa lahedad värvid lõngale ja kera mõnusalt kirju :)\nEdasi jõudis kord värviliste lehtede kätte. Seekord toimisin hoopis teisiti, kui enne. Tegin ühest vihist "kommituutu" erinevate värvidega, lisades iga tuutu sisse ühe viiest värvist ja pistsin keema.\nTeistkordne tagasilöök. Noo ei tulnud sedasi välja nagu ma vaimusilmas nägin ja mõtlesin, et tuleb :S Minul jooksis mõte sedasi, et värvid kenasti laiali valguvad jne aga tulemus oli sootuks midagi muud...\nSelle vihi värvisin uuesti üle aga siis kasutasin juba teist meetodit värvide lisamisel tuutudesse. Sulatasin värvid eelnevalt äädikaga väikestes topsides paberi küljest lahti ja kallasin siis need õigete värvide kohale lõngavihi siseküljele, kuhu polnud üldse nagu värvi jõudnud esimesest korrast ja läks uuesti keema.\nNüüd siis sai juba selle mida tahtsin :D Sellest sai üks kõige kirjum kera üldse :)\nUus katse tuli juba vanaviisi nagu enne olin teinud - purkidega. Kasutusse läksid seekord villase värvidest sidrunikollane, leheroheline ja vanaroosa ning munavärvidest lahustasin ühe sinise lehe jupi ära.\nÜlimalt mõnus värvide kooslus sai!\nTäna sai värvitud päeval ka viimane väike viht ära, mis kahest suurest vihist sai tehtud. Oleks juba varemgi selle ära teinud aga pererahvas hakkas kodus nurisema, et "ööääähh, jälle see rõve äädika hais siin!" :D Nii tuli see värvimise tegevus ette võtta siis, kui muud tegelased kodust ära on :) Hetkel siis kuivab ja lähipäevil ehk õnnestub ka see siia juurde lisada. Seni aga nuputan ja hakkan katsetama, mida neist ilusatest värvikülluslikest keradest teha annaks, et värvid ilusti mänglema pääseks.\nEt siis kahest suurest vihist sain 9 kera, millest 2 jätsin valgeks ja 1 veel ootab tegelikult keraks tegemist, sest see viht alles kuivab :)\nKirjuta siia oma tekst :)\nMuu käsitöö (galerii)\nBeebipapud ja -kindad (galerii)\nLõngad ja poolikud asjad\nSinised papud valge äärega\nRoosad papud valge äärega\nArhiiv november (11) oktoober (1) veebruar (4) detsember (3) november (2) oktoober (2) september (5) august (3) juuli (1) aprill (1) märts (1) veebruar (2) jaanuar (1) oktoober (1) september (1) juuli (1) juuni (1) aprill (4) märts (9) veebruar (4) jaanuar (2) detsember (1) november (3) oktoober (2) september (3) veebruar (1) jaanuar (6) detsember (7) november (5) september (3) august (2) juuli (2) juuni (3) mai (2) aprill (20)\nTellimused, ostusoovid jms küsimused:\nNB! Siin lehel leiduvad fotod on autorikaitse objekt!\nKui aga tahad pilti jagada kuskil sotsiaalmeedias või mujal internetis, siis lisa algallika link juurde (ehk viide siia blogisse) või siis jagadagi kohe tervet postitust :)\nPiltide omavoliline töötlemine ja enda nime all esitlemine (kui enda tehtud tööd/fotot vms) ning võistlustel kasutamine, pole lubatud!\nGraveerimine - Pildid puidul\nSaa uuendusi mailile\nTriinu Kallas. Teema Pildi aken. Teemapiltide allikas: mammuth. Toetab Blogger.


Meelelahutus Archives - Page 6 of 17 - Läänlane.ee\nAvaleht»Arhiiv»Meelelahutus (Page 6)\nSUUR FOTOGALERII: Itaalia muusika festivalile tuli tuhandeid inimesi\nBy Ivar Soopan on 3. juuni 2018 Fotogalerii, Kõik uudised, Läänemaa, Meelelahutus\nHaapsalu muutus eile Itaalia muusika keskuseks – piiskopilinnuse müüride vahel peeti Itaalia muusika festival. Selle tarbeks kutsuti Haapsallu armastatud Itaalia muusikud eesotsas laulja, kirjaniku ja näitleja Pupoga. Kliki fotol ja vaata suurt fotogaleriid: Haapsalu Itaalia muusika festival toimus esimest korda, kuid Itaalia muusikat sai piiskoplinnuse müüride vahel kuulata ka möödunud kahel aastal, kui suure rahvahulga ees esinesid Toto Cutugno ja […]\nMagic Thor esineb Haapsalus koomilise etendusega\nBy Ivar Soopan on 26. mai 2018 Kõik uudised, Läänemaa, Meelelahutus\n8.-10. juunil toimub Haapsalus kaasaegse tsirkuse festival Hoog, kus astub üles Rootsi “tänavatsirkuse isa” Thorsten Andreassen artistinimega Magic Thor. Tema ülesandeks on improviseerida koos eesti mustkunstnike Charleka ja Kuboga festivali avaetendusel “Peatumatu hooga”, anda sooloetendusi ning siduda kokku tantsu- ja tsirkusekoolide etteasted. Magic Thori koomiline etendus “Comedy Street Show”on segu maagiast, žongleerimisest ja stand-up’ist, kus […]\nBy Ivar Soopan on 25. apr. 2018 Kõik uudised, Läänemaa, Meelelahutus\nHaapsalus tegutseva Omena Õigusbüroo juhtivpartner ja endine Lihula vallasekretär Ermil Miggur on mees, kelle esimene päev 33-aastasena oli ühtlasi tema vallavanema ametiaja algus (Miggur oli ka endise Nissi valla vallavanem). Sellesama eluaasta viimasel päeval astub ta lavale stand-up koomiku rollis. Nimelt otsustas pool oma elust õigusteadusega tegelenud magistrikraadiga jurist ning ettevõtja, et on viimane aeg hakata elama […]\n« Eelmine 1 … 4 5 6 7 8 … 17 Järgmine »


Lia Virkus soovitab: Emadepäeva küpsisekook - Raadio 7\nLia Virkus soovitab: Emadepäeva küpsisekook\nLihtne küpsisekook, aga maitseb väga hea!\n3 pakki kandilisi küpsiseid, nt Selga iiri kohvi maitselisi küpsiseid\n0,5 l pohla-, jõhvika- või kirsimoosi\nMurenda küpsised ja rösti koos võiga kergelt pannil. Lisa moos, sega ühtlaseks. Tõsta segu kilega vooderdatud kaussi või vormi ning lase üleöö külmas seista. Hommikuks on kook valmis. Kummuta taldrikule ja serveeri.\n« Rahvastikuminister: emadepäevast on pühakodade uksed taas avatud\nLia Virkus soovitab: rabarberikook kardemonibeseega »


Statistika – Põhja-Eesti Regionaalhaigla Verekeskus\nEestis tegutseb neli verekeskust Põhja-Eesti Regionaalhaigla verekeskus, Tartu Ülikooli Kliinikumi verekeskus, Pärnu Haigla veretalitus ja Ida-Viru Keskhaigla vereteenistus. Kõik neli verekeskust koguvad oma teeninduspiirkonnas doonoritelt verd, valmistavad, uurivad, säilitavad ja väljastavad verekomponente.\nRegionaalhaigla Verekeskuse tegutsemispiirkonnaks on Põhja-Eesti ja saared. Üle poole Eesti donatsioonidest kogutakse Regionaalhaigla verekeskuses.\nkogub ligikaudu 30 000 donatsiooni aastas.\nvalmistab 20 erinevat verepreparaati (kõige laiem valik Eestis).\nsäilitab 60% Eesti vere varudest, teatud toodete osas 100%.\nvarustab verepreparaatidega 14 erinevat Eesti haiglat, peamine teeninduspiirkond on Lääne- ja Põhja-Eesti. 70% toodangust kasutatakse ära Regionaalhaiglas.\nEesti elanikkonnast 2,8% on doonorid, rahvusvaheline soovitus on, et see näitaja oleks 4%. Selleks, et riik oleks verega hästi varustatud ja meil õnnestuks kriise ära hoida ning iga patsient saaks just talle sobiva ja vajaliku verepreparaadi, siis vajame pidevalt nii uusi kui ka püsidoonoreid – abivalmis inimesi, kelle jaoks vähemalt paar korda aastas verd loovutada on eluviis. 2021. aastal oli keskmine vereloovutuste arv ühe doonori kohta 1,7.\n2021. aastal verekeskuse külastajatest 3569 ei pääsenud vereloovutusele, mis moodustab 11,6% kõigist külastustest. Peamine doonoriks mittesobivuse põhjus oli madal hemoglobiini tase.


Inno ja Irja kohvik: Eesti valija lasi end ära petta. Jälle.\nEesti valija lasi end ära petta. Jälle.\nKui vaadata praegust Soome parlamendivalimiste-eelset peaministrikandidaatide teledebatti ja võrrelda seda sellega, mis toimus Eestis, siis erinevad need teineteisest nagu öö ja päev, kuigi Eesti ja Soome on naabrid, hõimurahvad, nii kultuuriliselt kui muus osas väga sarnased, vähemalt seda sarnasust armastatakse rõhutada. Tegelikult, nagu debatist selgub, on eestlased ja soomlased ikka väga erinevad.\nEestis oli põhifookus enne parlamendivalimisi julgeoleku teemadel, selleks tõmmati kampaaniasse terve rida kindraleid, umbes nagu sõja ajal. Julgeoleku teema aitas tähelepanu tõmmata ära majandusteemadelt, mis on praegu Soomes põhifookuses ja mis teemal ajakirjanikud poliitikuid päris tõsiselt grillisid. Stuudios olid poliitikute vastuseid hindamas kolm majanduseksperti.\nSarnaselt Soomega on Eesti praegu langenud stagnatsiooni, aga Eestis majandusseisaku teemat üldse ei tõstatatud. Opositsiooni esindajad küll tegid ajakirjanike eest osa tööd ära, püüdes ise välja selgitada, kust tuleb majanduslikult keerulises olukorras raha valitsusparteide suurte lubaduste katteks, aga neile küsimustele lihtsalt ei vastatud. Tõde tuli päevavalgele alles pärast valimisi: raha tuleb kütuseaktsiisi tõusust - see teadmine ajas rahva marru ja paljud kahetsesid, et selliste poliitikute poolt olid hääletanud. Aga nagu öeldakse, takkajärgi pole ilus rusikatega vehkida. Valimistel tehti valed valikud ja seda põhjusel, et valijal polnud enne valimisi piisavalt infot. Sest nii valija, kui ka ajakirjanikud, kes on ise samuti valijad, lasid end lihtlabaselt ära petta. Jälle.\nLisan veel Soome parlamendivalimiste debati olulisemaid märksõnu: töökohtade loomine, majanduskasv, kärpekavad, investeeringud, laenu võtmine, ettevõtluse toetamine, Kreeka kriis.\nSellest Eesti ja Soome valimisdebattide suurest erinevusest räägiti ka viimases Vaba Mõtte Klubis:\n17. aprill 2015 23:43\nsellistest asjadest võiks rohkem juttu olla peavoolumeedias. mis teie ettepanekud on on olukordade vältimiseks.\n18. aprill 2015 14:25\n18. aprill 2015 16:43\n140000 võimuerakonna püsivalijat ehk ametnikud ja riigiteenistujad hääletavad alati oma tööandja poolt. Eesti suuruses kogukonnas piisab sellest, et võimupartei on kindlalt valitud (158971 häält)\nVõimuerakonna valija ei hääleta muutuste poolt vaid hääletab leivakannika poolt.\n19. aprill 2015 09:57\nEks Capuas arutati ka sellest, millises marinaadis on jaanalind maitsvam. Samal ajal prõmmis Attila aga juba uksele.\nEks ka siis oli innosid, kes ütlesid, et see jaanalinnu teema ongi õige teema. Ärgem tehkem paanikat, tuul lihtsalt kolksutab aknaluuke, pole seal Attilat ega kedagi. Lõpuks selgus, et oli ikkagi Attila\n21. aprill 2015 01:21\nEesti vaesuse põhjus on pangakasumite mittemaksustamine: http://arileht.delfi.ee/news/uudised/eestis-tegutsevad-pangad-teenisid-kolme-kuuga-191-miljonit-eurot-puhaskasumit?id=71325729\n27. aprill 2015 15:34\nEesti vaesuse põhjus on meie oma juhtide lollus.\nMeil peaks kehtestatama riigikapitalismi , kõig\nPraegu on ju nii, et:\nLähtudes Eesti Panga soovitatud statistikaameti andmetest, jõuame järeldusele: majanduskasv ületab inflatsiooni kümne aasta lõikes vaid 1,3 protsendiga. Võib öelda, et sisuliselt nullib inflatsioon majanduskasvu.\nMõne aja pärast aga selgub, et patsient on surnud või riigist lahkunud. Pole teda-pole probleemi, milles kühvel?\nB ELEKTRI HINNA TÕSTMISE ABIL\nC KÜTUSE HINNA TÖSTMISE ABIL\nSTABIILSE MAJANDUSE TAGAB JA INFLATSIOOONI PIDURDAB TASUTA ELEKTER\n30. aprill 2015 00:16\nisiklikult arvan, et neid hääli võltsiti täpselt nagu ka presidendi valimiste puhul...\nei usalda seda valitsust,ega ka usa residenti kadriorus...tegelikult on see hoopis\nKatariina II jaoks ehitatud nii et tõmmaku sealt minema.


Lõikumine 16.12.18 / Psühhiaatria\nLõigun ennast, et valusaid tundeid alla suruda ja ei suuda lõpetada, sest ei näe selliseste tunnetega elul mõtet. Olen proovinud lõikumist lõpetada kuid ei suuda, sest siis tekivad ka tugevad enesetapu mõtted.\n2) Elumõtte küsimus on noortel alati päevakorras, sinul on ta praegu tumedates värvides, negatiivne, perspektiivitu.\nSelle probleemi lahendus algab Depressiooni kõrvaldamisest, sisepingete maandamisest ja kehalise tervise-aktiivsuse suurendamisest. Alusta jalutuskäikudest - 3...4 km ja paljud muremõtted jäävad seljataja. Tee minu Ringutus-Painutus (minu Palve) harjutust - see aktiveerib ka ajutegevust, ergutab kõiki siseelundeid. Toime väga hea. Soojad joogid ja apteegist mõni rahustav tee. Aga soojad joogid ka piisavalt head.\n3) Piisavalt uneaega ja julgust puhata.\n4) Mure-Päevik. Sinna kirjuta oma kurb-mõtted - nad ei pea peas keerlema ja sind vaevama.\n5) Kiituste Päevik. Kiida ennast, kiida enda positiivseid omadusi, kiida täna tehtut ja homme kavandatavat.\nSellest murest saad priiks - tegutse!


Eesti inimesed ajas. Ajalugu 5. klassile – Opiq\nÕppekomplekt (Ajalugu 5. kl (Eesti ajalugu))\nÕppekomplektis on 29 peatükki ja õpetaja ülesannetekogus 110 ülesannet.\n5. klassi „Eesti inimesed ajas” on üles ehitatud ajaloo eksemplaarsele kujutamisviisile. Meetod on õpetajatele tuttav 2008. aastal ilmunud õpikust „Inimesed ajas”, mis kujutab endast pilguheitu üldajaloole. Kuna 5. klassi ajalookursuse ainekava jätab ainesisu osas küllaltki vabad käed, siis peaks „Eesti inimesed ajas” pakkuma huvi esmajoones neile õpetajatele, kes eelistaksid 5. klassis keskenduda Eesti ajaloole ja seda poole väiksema tunnimahuga.\nVäljaandja kinnitab: õpik vastab põhikooli riiklikule õppekavale ning haridus- ja teadusministri poolt õppekirjandusele kehtestatud nõuetele.\n1. Mis on ajalugu ja kuidas seda uuritakse\n1.1. Ajalugu on põnev ja kasulik\n1.2. Aja mõõtmine\n1.5. Arhiivid ja muuseumid\n2.2. Eelajalooline Eesti\n3.2. Võitlus rüütlitega\n3.3. Elu rüütlilinnuses\n3.4. Elu kaubalinnas\n4.2. Rasked ajad Liivimaal\n4.3. Haridus ja mõtteviis Rootsi võimu ajal\n4.4. Vene tsaaririigi koosseisus\n4.5. Elu mõisas\n4.6. Elu talus\n4.7. Rahvuslik ärkamine\n4.8. Moodne ühiskond\n5.2. Eesti Vabariigi loomine\n5.3. Elu Eesti Vabariigis\n5.4. Teine maailmasõda\n5.5. Okupeeritud Eesti\n5.6. Elu Nõukogude Eestis\n5.7. Eesti taasiseseisvumine\n5.8. Eesti kaasaja maailmas


Vaiko Eplik: „Minu sound on teistsugune” – Ajakiri KITARR\nParim rütmikool kitarristile – koostöö tantsijatega\nKristo\t8. nov. 2010\nKITARR.EE\t12. sept. 2012 2k Views\n„See on minu kliin saund!” hõikab helilooja, laulja ja multiinstrumentalist Vaiko Eplik ruumis, kus on salvestatud kaks tema viimast sooalbumit ning mis samaaegselt toimib ka pillide ning helitehnika panipaigana. Ta tõmbab medikaga üle keelte ning tuba täidab kärin, millega võiks vabalt mängida mistahes AC/DC riffi.\n„Kui mul on selline lugu, kus ma tahan head drive’i algusest lõpuni, siis ma vajutan siia,” seletab Vaiko edasi ja astub distortion pedaalile, „kui on vaja dramaatilisemat efekti, ehk kui loo dünaamika nõuab suuremaid kontraste, siis on mul see,” ja sisse lülitub overdrive’i plokk, „ning soolo jaoks saab neid ka paarikaupa sisse lülitada.” Seda öeldes rakendatakse tööle ka fuzz-pedaal ning võimendi läheb lõikavasse tagasisidesse.\nOn aasta 2012 juuli keskpaik ning oleme Vaikol külas, et piiluda tema muusika köögipoolele ja teha tutvust tema muusikalise vanavara kollektsiooniga.\nUmbes 20-ruutmeetrises kambris ei ole palju vaba ruumi. Ühes nurgas igavleb trummikomplekt, teises konutavad paar kombotüüpi kitarri lampvõimendit. Riiulitel külitavad mitmesugused efektiplokid. Ettevaatamatult liikudes on tõenäoline, et jooksed maha mõne süntesaatori. Ühes päris pirakas kastis ootab oma hetke elektrikannel. Aga mis peamine, kõikjal, kuhu vaatad − seintel, seina ääres – vahivad sulle vastu kitarrid, kitarrid ja veel mõned kitarrid.\nMis värk sul nende kitarridega on?\nMis mulle kitarri juures kõige rohkem meeldib, on naeruväärsusenilõputu võimaluste paljusus. Juba akustilise kitarriga on võimalik nii palju asju teha; juba see, kas pillil on nailon- või metallkeeled tähendab kahte eraldi maailma. Lisaks võid sa mängida sõrmede või medikaga, võid panna tehisküüned, mängida slaidiga – jälle täiesti erinevad asjad. Kõik see saab uue dimensiooni, kui sul on kõlaava asemel helipead ning kitarri küljest tuleb välja juhe. Kas juhe on pistetud Fenderi või Marshalli võimendisse, on paljude jaoks juba kaks eri ookeani. Lisaks on veel efektide maailm, mis on mind täiesti endasse neelanud… Praktiliselt ei ole midagi, mida kitarriga teha ei saaks. Kitarri võib matkale kaasa võtta, et kellelegi muljet avaldada; võib teha orkestraalseid lõppematu akustilise ruumiefektiga maastikke; võib kogu elu seda maailma tundma õppida, katsetada ja proovida ning ikka näha vaid jäämäe veepealset osa.\nKuigi ma olen ise pikalt klaverit õppinud, on kitarr mu lemmikpill. Ja kuna ma ei ole kunagi korralikult kitarri õppinud, on paljud minu kitarrimänguvõtted tulnud sellest, et ma olen tegelikult pianist. Kas või see, kui palju ma pöialt kasutan. Minu jaoks oli alguses isegi harjumatu, et kitarril hoitakse vasakut kätt just sedapidi, nagu seda hoitakse.\nTundub päris fundamentaalse takistusena. Kuidas sa sellest üle said?\nEsimesed kaks aastat mängisin kitarri ainult vasaku käe pöidlaga, sest mul polnud aimugi, kuidas kitarri häälestada. Pillil oli kolm või neli keelt, häälestasin need klaveri järgi mingisse akordi ja mängisin pöidlaga punki erinevatel positsioonidel. Mida aeg edasi, seda vähem panin rõhku pöidla tööle ning hakkasin üha rohkem teiselt poolt teiste sõrmedega ka midagi vastu mängima.\nLõpuks ma sain täiskomplekti keeli. Meie tolleaegse bändi kitarrist Paul Daniel − virtuoos juba siis − aeg-ajalt keetis oma keeli ja siis vahetas neid. Vahel, kui meil oli esinemine ja ta endale uue paki keeli ostis, sain mina need paar-kolm korda läbikeedetud vanad keeled endale − panin need oma akustilisele peale ja lõpuks õppisin ka n-ö hispaania häälestuse ära.\nSiis ma nuputasin tükk aega, kuidas kitarril akorde võetakse. Istusin klaveri taga, kitarr käes, võtsin klaveril näiteks G-duuri ja hakkasin mõtlema, kuidas kitarri häälestuses seda G-d võtta. Ainuke akord, mida ma ei suutnud välja mõelda, oli C, sest see on teistest lihtakordidest erineva loogikaga. Minu ainuke kitarriõpetaja oligi õigupoolest bändi teine kitarrist Priit Võigemast, kes ühes proovis näitas, kuidas C-d võetakse. Rohkem pole ma kitarritunde saanud.\nTänu sellele on paljud mu akordid omapärased, valesti sisse harjutatud. Näide sellest, kuidas piirangud ja keerulised olukorrad toodavad huvitavaid lahendusi.\nPäris müstiline, et sinu avastuste retkel polnud kedagi – kui juhtum C-duuriga välja arvata − kes oleks nõuga abiks olnud.\nMina olin laulja ja pidin salaja vaatama, kuidas kitarristid akorde võtavad. Ega keegi seal õpetada ei viitsinud. Milleks lauljale duure õpetada, ühel hetkel võtab kitarri kätte ja jama ongi majas! Iseenesest pole ma kunagi kitarri harjutanud, ainult mänginud. Ma ei saagi karistamatult harjutada ilma, et idee ei tuleks − ikka lõpeb asi sellega, et mõtlen mingi loo välja…\nLoe edasi ajakirjast (4/2012)\nAndri RiidVaiko Eplik\nHelmut Hark kitarri valmistamisega ei kiirusta


Ratsatalu sündis armastusest « Hiiu Leht\n04.september, 2012 Sport\nReedel käis tänavuse konkursi aasta põllumees žürii tutvumas Hiiumaa ratsaspordiklubi juhataja Jaanus Berkmanni tööde-tegemistega. “Kõik, kes on konkursi nominendid, ongi sisuliselt juba võitjad,” märkis žürii esimees Are Selge.\nKui esimesel aastal valis žürii aasta põllumehe ainult ankeetide põhjal, siis nüüd käiakse kõik paigad ise läbi, sest kohapealne elu on huvitavam ja emotsionaalsem kui paberile kirjutatu.\n“Miks me siis siin elame, järelikult oleme rahul,” ütles Jaanus Berkmann žüriiliikmetele Linnumäe talli ja oma tegemisi näidates.\nKoos tütarde Maarja ja Marisega veab Berkmann Hiiumaa ratsaspordiklubi ning korraldab erinevaid ratsavõistlusi ja -koolitusi. Lisaks on ta kümme aastat korraldanud Linnumäel Kärdla ratsupäevi.\nPere vanem tütar Maris õppis Eesti maaülikoolis loomaarstiks ja töötab praegu Soomes. Maarja jätkab õpinguid Tallinna tervishoiu kõrgkoolis. Kogu oma vaba aja pühendavad mõlemad hobustele.\nAre Selge ütles, et Berkmannide juures jätsid talle väga hea mulje kogu Linnumäe kompleks ja eriti haritud peretütred, kellel hobustest rääkides säde silmas. “Näha on, et see pere naudib protsessi, mitte ainult tulemust,” ütles Selge.\nTema hinnangul on Jaanus Berkmann tegus mees, kes asjad käima lükanud. Enim hindas Selge alustatu jätkusuutlikkust: “Vaatad neid peretütreid ning näed, et nad on kirega oma hobi juures.”\nŽürii esimees märkis, et maaelu on investeeringutemahukas ja ettevõtluse käimalükkamine võtab aega terve inimpõlve, seepärast on jätkajate olemasolu eriti oluline.\nAasta põllumehe konkursile esitas Jaanus Berkmanni kandidatuuri Eesti ratsaspordiliit.\nMaalehe eestvedamisel korraldatakse aasta põllumehe konkurssi juba 12. korda. Projektijuht Silja Lättemäe ütles, et tänavune on sama tihe kui eelnevadki. “Igal aastal kahtleme, kas on veel edukaid põllumehi, keda siiani pole märgatud,” ütles Lättemäe. Ja üllatuseks leidub selliseid inimesi nii suuremates kui väiksemates maakohtades hulgi.\nTraditsiooniliselt on konkursile esitatud piimakarja- ja teraviljakasvatajaid. Kuid aastaid on korraldajad püüdnud maaelu tutvustamiseks kandidaatide hulka tuua juurde ka muudes valdkondades edukalt tegutsejaid, nagu näiteks lihaveise- ja maakarjakasvatajad, lamba- ja isegi kalakasvatajaid. Lättemäe põhjendas, et parima väljaselgitamiseks on oluline tutvustada ka teisi alasid, millega maal tegeleda võimalik.\nIdee korraldada aasta põllumehe konkurss tuligi levinud väärast arusaamast, et maal elavad vaid need, kes mujal hakkama ei saa. Konkursi korraldajad tahtsid tõestada vastupidist.


FC Flora osaleb Südameliidu konverentsil - Delfi Sport\nFC Flora osaleb Südameliidu konverentsil\nReedel, 14. detsembril korraldab Eesti Südameliit Eesti Rahvusraamatukogu konverentsisaalis strateegiakonverentsi “Laps on kallis”, mille läbivaks teemaks on: “Mida saaks teha, et lastest kasvaksid terved ja võimekad täiskasvanud?”.\nKonverentsi raames on avatud vaba mikrofon ideede panga loomiseks, milles osaleb sõnavõtuga ka jalgpalliklubi FC Flora treener Aavo Sarap, kes tutvustab võimalusi terveteks valikuteks läbi jalgpalliharrastuse.\nJalgpalliklubi FC Flora ja Eesti Südameliidu koostöö sai alguse käesoleval sügisel Kalevi Keskstaadionil toimunud tervise- ja liikumispäeva “Süda kogu eluks” raames. Jalgpalliklubi FC Flora poolt osalesid tervisepäeval FC Flora peatreener Arno Pijpers, FC Flora mängijad Teet Allas, Taavi Rähn, Märt Kosemets, Aleksander Saharov ja Mark Shvets. Üritusele saabunud lastega viisid läbi pallimänge ja -võistlusi FC Flora noortetreenerid Priit Adamson, Ilmar Põhjala ja Marko Kuusik.\nStrateegiakonverents toimub 14. detsembril Eesti Rahvusraamatukogus kell 11.00 — 15.00. Vaba mikrofon on sõnavõttudeks avatud kella 13.45-st.


Keskkonnainvesteeringute Keskus, Keskkonnateabe Keskus, KESTA, Looduskaitse all olevad liigid Eestis, Looduskaitsekuu, Looduskaitseseadus, Roheliste rattaretk\nEesti Kultuurkapitali audiovisuaalse kunsti aastapreemia\nEesti Kultuurkapitali auhinnad\nEesti Kultuurkapitali helikunsti aastapreemia\nEesti Kultuurkapitali rahvakultuuri aastapreemia\nKeskkonnainvesteeringute Keskus on Eesti sihtasutus, mida haldab Rahandusministeerium. KIK-i eesmärgiks on keskkonnakasutamisest laekuva raha sihtotstarbeline paigutus loodusressursside taaskasutamisse ja keskkonnaprobleemide lahendamisele ning s ...\nKeskkonnateabe Keskus oli Keskkonnaministeeriumi hallatud riigiasutus. Keskus lõpetas tegevuse 2013, kui Eesti Meteoroloogia- ja Hüdroloogia Instituudi ja Keskkonnateabe Keskuse tegevus korraldati ümber ja moodustati uus riigiasutus: Keskkonnaage ...\nKeskkonnakaitse ja -tehnoloogia teadus- ja arendustegevuse programmi KESTA viis ellu 1. aprillist 2010 Sihtasutus Archimedese Teaduskoostöö Keskus ning 1. märtsist 2012 Sihtasutus Eesti Teadusagentuur. Programm lõppes 31. oktoobril 2015. Partneri ...\nLooduskaitse all olevad liigid on Eestis jagatud 3 kategooriasse. Esimesse kaitsekategooriasse kuuluvad valdavalt vähenenud arvukuse ning kriitiliselt halvas seisus elupaikadega, suures hävimisohus olevad liigid, kelle edasine säilimine Eesti loo ...\nLooduskaitsekuu on Eestis tähistatav looduskaitsele pühendatud ühe kuu pikkune periood. See algab mai teisel pühapäeval ehk emadepäeval ja lõppeb 5. juunil ehk keskkonnapäeval. Looduskaitsekuud hakati tähistama 1980. aastast. Enne seda tähistati ...\nLooduskaitseseadus on Eesti Vabariigis kehtiv seadus, mille peamisteks eesmärkideks on bioloogilise mitmekesisuse säilitamine ja kaitse, taime- seene- ja loomaliikide ja nende elupaikade kaitse, samuti kultuuriloolise ja esteetilise väärtusega lo ...\nLooduskultuuri seminar on Tallinna Loomaaia ja Tartu Ülikooli semiootika osakonna koostöös korraldatav seminarisari, mille eesmärgiks on looduskeskkonna ja eesti kultuuri läbipõimumiste ja valupunktide avalik ja laiapõhjaline käsitlemine. Loodusk ...\nRoheliste rattaretk on traditsiooniline iga-aastane rattasõiduüritus, mille käigus tutvutakse ühe Eesti piirkonnaga ja käsitletakse sealseid keskkonnateemasid. Esimene retk toimus kevadel 1988 ja see oli ajendatud murest Virumaa keskkonna pärast. ...\nRohevik on keskkonnafestival, mida Eestis korraldab 2011. aastast Põhjamaade Ministrite Nõukogu. 2011. aastal toimusid festivali raames 15. septembril Tartus Eesti Maaülikoolis konverents "Kaasaegsed ökolinnad", 16. septembril Tallinnas konverent ...\nTallinna Keskkonnaamet oli Tallinna linna ametiasutus 1. jaanuarist 2005 kuni 31. maini 2019, mille tegevusvaldkonnaks oli linna keskkonna- ja looduskaitse korraldamine ning tervislikuks elukeskkonnaks soodsate tingimuste loomine lähtudes säästva ...\nAkadeemia on Tartus riigi toel ilmuv kultuuriajakiri, mille eesmärk on "vahendada eri teadusharude tänapäevast taset ja arengut". Ajakirjas avaldatakse filosoofiliste, teaduslike ja populaarteaduslike artiklite ja esseede tõlkeid ning algupärasei ...\nEesti Keel ja Kirjandus oli eesti kultuuriajakiri, mis ilmus Tartus. Ajakiri moodustati ajakirjade Eesti Keel ja Eesti Kirjandus ühendamisel 1940. aastal. Ajakirja ilmus 1941. aastal 6 numbrit jaanuarist juunini, viimane oli kaksiknumber. See on ...\nEesti Kirjandus on endine ajakiri, mis ilmus Tartus aastail 1906–1940. Aastast 1908 oli ta Eesti Kirjanduse Seltsi kuukiri. Aastal 1940 ühendati Eesti Kirjandus ja Eesti Keel ajakirjaks Eesti Keel ja Kirjandus, mis oli praeguseni ilmuva ajakirja ...\nEstonian Art on eesti kunsti teemaline ingliskeelne ajakiri, mida annab 1997. aastast välja Eesti Instituut. Kaks korda aastas ilmuv ajakiri kajastab tänapäevaseid suundumusi Eesti kujutavas kunstis ja arhitektuuris, lisaks on leida kunstiajalool ...\nEstonian Literary Magazine on eesti kirjanduse teemaline ingliskeelne ajakiri, mida annab alates 1995. aastast välja Eesti Instituut. Kaks korda aastas kevadel ja sügisel ilmuv ajakiri tutvustab välislugejale eesti kirjanikke ja luuletajaid ning ...\nKeel ja Kirjandus on Eesti Teaduste Akadeemia ja Eesti Kirjanike Liidu kord kuus Tallinnas ilmuv ajakiri, mis avaldab keele- ja kirjandusteaduslikke ning folkloristikaartikleid ja kirjanduskriitikat. Ajakiri asutati 1958. Ajakiri ilmub praegu Ees ...\nKirjandusarhiiv on blogiformaadis ilmuv veebiajakiri, mis avaldab peamiselt enne II maailmasõda Eestis ilmunud kirjanduslikku kriitikat, esseistikat, ajaloolisi artikleid ja kirjandustutvustusi. Kirjandusarhiivi ülesanne on tutvustada osaliselt m ...\nKriteerium oli eestikeelne kultuuriajakiri, mis ilmus veebiajakirjana. See vahendas peamiselt välismaist filosoofiat ja kultuuri ning edastas välismaiseid kultuuriuudiseid. Kriteerium ilmus alates veebruarist 2006 üks artikkel nädalas. Ajakirja t ...\nKUNST.EE on aastast 2000 neli korda aastas ilmuv Eesti kunsti- ja visuaalkultuuri ajakiri. Kvartaliajakiri on 1958–1996 ilmunud almanahhi Kunst järjepidevuse jätkaja, seega sisuliselt Eesti vanim kunstialane perioodikaväljaanne. Ajakirja kirjasta ...\nKunstiteaduslikke Uurimusi on Eesti Kunstiteadlaste ja Kuraatorite Ühingu välja antav teadusajakiri, mis sisaldab originaaluurimusi kunstiajaloo, -teooria ja visuaalkultuuri kohta, samuti avaldatakse kunstiteaduslike raamatute ja ürituste ülevaat ...\n1923. aastal Friedebert Tuglase asutatud ajakiri Looming kuulub traditsiooniliste almanahhi-tüüpi kirjandusajakirjade hulka. Loomingu põhitaotluseks on algusest peale olnud uudiskirjanduse avaldamine ja eesti kirjanduse hetkeolukorra kajastamine. ...\nLoomingu Raamatukogu on aastast 1957 ilmuv ajakiri, mis loodi ajakirja Looming lisana. Ajakiri avaldab väärtkirjandust pehmes köites odavate väljaannetena.\n"Loomingu Raamatukogu kuldsari" on 2020. aasta jaanuarist ilmuv raamatusari, mis sisaldab Loomingu Raamatukogus läbi aegade ilmunud teoseid. Kuue kümnendi lemmikuid hõlmavas sarjas antakse välja nii ilukirjandust kui ka esseistikat. Raamatuid ei ...\nMuusika on Eestis ilmuv muusikaajakiri. Ajakirja antakse välja aastast 2002. Praegune väljaandja on SA Kultuurileht. Peatoimetajaid: Anneli Remme 2003 Ia Remmel 2004. aastast Reet Marttila 2002\nMuusikaleht oli aastatel 1924–1940 Tallinnas ilmunud muusikateemaline kuukiri. Ajakirja andis välja Eesti Lauljate Liit. Ajakirja tegevtoimetaja aastatel 1932–1940 oli Eduard Visnapuu. Šarže muusikainimestest joonistas Roman Koolmar. Ajakirja trü ...\nNinniku on veebis ilmuv tõlkeluuleajakiri, mille asutasid aastal 2001 Kalju Kruusa ja Hasso Krull. Ninniku eesmärk on "avardada eestikeelse tõlkeluule publitseerimise võimalusi, tutvustada tõlkijate uuemat loomingut, muuta kõigile kättesaadavaks ...\nRaduga oli Eestis aastail 1986–2006 ilmunud venekeelne ajakiri, ajakirja Vikerkaar paralleelväljaanne. Aastail 1989–1990 levitati ajakirja üle Nõukogude Liidu. Töötajaid: Tatjana Teppe, Alla Kallas, Boriss Štein, Elvira Mihhailova, Mariina Tervon ...\nSign Systems Studies on Tartu Ülikooli Kirjastuse väljaantav rahvusvaheline mitmekeelne semiootikaajakiri. Ajakiri asutati 1964. aastal Juri Lotmani algatusel. See on üks maailma vanemaid semiootikaajakirju. Kuni 1992. aastani oli ta põhiliselt v ...\nTartu Ülikooli Kunstiajaloo Kabineti väljaanded oli Tartu Ülikooli kunstiajaloo õppetooli poolt välja antud kunstiteaduslik ajakiri, mis ilmus aastatel 1937–1940. Tartu Ülikooli Kunstiajaloo Kabineti väljaanded hakkasid ilmuma 1937. aastal kunsti ...\nVaramu oli aastatel 1937–1940 Tallinnas ilmunud kuuajakiri. Aastal 1940 hakkas ajakirja asemel ilmuma ajakiri Viisnurk. Ajakirja andis välja K/O Ü." Kultuurkoondis” Tallinnas, vastutav ja tegevtoimetaja oli Henrik Visnapuu, kunstiosakonna toimeta ...\nVihik on Eesti Kirjanduse Seltsi ebaregulaarselt ilmuv ajakiri. Esimene number ilmus mais 2002. 2002–2004 oli toimetaja Berk Vaher, 2004–2005 Priit Kruus ja alates 2006. aastast Jaak Tomberg. Ajakirja esimene toimetaja Berk Vaher iseloomustas Vih ...\nVikerkaar on 1986. aastast ilmuv eesti kultuuriajakiri, mis avaldab ilukirjandust, esseesid ja arvustusi. Ajakirja asutati seoses perestroikaga kahe rööpväljaandena, millest teine oli venekeelne Raduga, mille viimane topeltnumber ilmus 2006. aast ...\nVärske Rõhk on kirjandusajakiri, mis keskendub noorte autorite loomingu avaldamisele. Ajakiri ilmub kuus korda aastas. Värskes Rõhus ilmuvad noorema põlvkonna autorite luuletused, proosatekstid, ja arvustused uuema kirjanduse kohta, lisaks tõlked ...\nAakre rahvamaja on rahvamaja Tartu maakonnas Elva vallas Aakre asulas. Rahvamaja juhataja on Sirle Lüüs. Rahvamaja avati 1967. Lisaks piirkonna kultuurielu edendamisele ja kultuuri vahendamisele korraldab ja koordineerib rahvamaja ka Aakre piirko ...\nAruküla rahvamaja ehitati Arukülla 1974. aastal Harju rajooni uueks kultuurimajaks ning pidi kuni Eesti Vabariigi taastamiseni maja jagama Aruküla kolhoosiga. Praegu asub hoones peale Aruküla Kultuuriseltsi veel ka Raasiku vallavalitsus. Praegune ...\nEmmaste rahvamaja on endine rahvamaja Hiiumaa vallas Emmastes. Maja valmis 1987. Selle arhitekt on Maris Remi ja sisekujunduse autor on Raili Morgen. Ehitustöid juhtis brigadir Jaroslav Krivun. Emmaste rahvamaja kogupind on 2179.4 m² ning selle p ...\nHaimre rahvamaja on rahvamaja Rapla maakonnas Märjamaa vallas Moka külas. Rahvamaja juhataja oli Eha Kaljusaar aastatel 1999–2019. Rahvamaja asutati 1937. Suvepidude korraldamiseks on rahvamaja kõrval park. "Teeme ära" talgutega on pargis tehtud ...\nJõelähtme rahvamaja on rahvamaja Harju maakonnas Jõelähtme vallas Jõelähtme külas. Rahvamaja on Jõelähtme valla kultuurikeskuse allasutus. Rahvamaja tegevust juhib Merike Kahu.\nKanepi Seltsimaja on kultuuriasutus Põlva maakonnas Kanepi vallas Kanepi alevikus. Tegemist on vanima maarahvamajaga Eestis, maja pärineb 1887. aastast. Seltsimaja ehitas omal jõul Kanepi Laulu Selts. Hoonet laiendati ja ehitati ümber 1924. aasta ...\nKannel on kultuurimaja Võrus aadressil Liiva 13. Maja haldab SA Võru Kannel. Maja ehitati 1964 ja enne seda oli samas kohas Kandle seltsi vana seltsimaja, mis 1962–1963 lammutati.\nKarepa rahvamaja on rahvamaja Lääne-Virumaa maakonnas Haljala vallas Karepa külas. Rahvamaja asub Võle–Vainupea–Kunda maantee ja Rahvamaja tee ristil. Karepa rahvamaja ehitasid Karepa külaelanikud talgute korras 1938. aastal. Hoone oli varem Rutj ...\nKihnu rahvamaja asub Pärnu maakonnas Kihnu vallas Linakülas. Esimene rahvamaja saarel sai lõplikult valmis 1950. aastal, kuid hävis tulekahjus 1999. aastal. Uus rahvamaja asutati 2001. aastal. Kihnu rahvamajal on oluline roll kultuuri ja kogukonn ...\nMitte segi ajada samas vallas asuva Kolga rahvamajaga Kolgaküla rahvamaja on rahvamaja Harju maakonnas Kuusalu vallas Kolgakülas. Esimene Kolgaküla rahvamaja avati 1931. Ehitamise algatas Kolgaküla Haridusselts. 17. juulil 2006 põles süüdatud rah ...\nKärdla Kultuurikeskus on Hiiumaal Kärdla kesklinnas asuv kultuurikeskus. See on ehitatud 1959. aastal. Keskuses on teatri- ja kontserdisaal, kinosaal, näituseruum, Kärdla Linnaraamatukogu ning huviringide ja personali ruumid. 2015. aasta jaanuari ...\nLinda rahvamaja on rahvamaja Võrumaal Antsla vallas Kobela alevikus. Hoone ehitati 1973. aastal tollase Linda kolhoosi kontor-klubiks ja see asub tehisjärve kaldal. Hoone projekteeris arhitekt Toomas Rein, kes pälvis koos insener J. Portiga Linda ...\nMai kultuurikeskus on 1986. aastal projekteeritud hoone Pärnus. Hoone projekteeris arhitekt Tõnis Palm. Keskus kuulub Pärnu linnale. Algselt oli hoone mõeldud pommivarjendiks linnajuhtidele ja ühiskonna koorekihile. Taasiseseisvumise ajal aastal ...\nMustamäe Kultuurikeskus Kaja on kultuurikeskus Tallinnas Mustamäe linnaosas aadressil Eduard Vilde tee 118. Keskust haldab Mustamäe linnaosa valitsus. Keskuse põhimääruse järgi on selle tegevuse eesmärk "luua Mustamäe linnaosa elanikele vaba aja ...\nPraegune hoone ehitati aastatel 1957–1961. 11. veebruaril 1961 toimus hoones avakontsert, kus esinesid puhkpilliorkester, tantsijad, lauljad, segakoor ja külalised Tudulinnast. Kontserdi jäädvustas Tallinnfilm ja selle lõiku näidati dokumentaalkr ...\nEesti Kultuurkapitali arhitektuuri aa ..\nEesti Kultuurkapitali arhitektuuri si ..\nEesti Kultuurkapitali helikunsti aast ..\nEesti Kultuurkapitali kirjanduse aast ..\nEesti Kultuurkapitali kirjanduse siht ..\nEesti Kultuurkapitali kujutava ja rak ..\nEesti Kultuurkapitali Kujutava Kunsti ..\nEesti Kultuurkapitali näitekunsti aas ..\nEesti Kultuurkapitali näitekunsti sih ..\nEesti Kultuurkapitali rahvakultuuri a ..


Proovi kodus järele: näojooga suudab sind kolm aastat nooremaks muuta! - Anne ja Stiil\nProovi kodus järele: näojooga suudab sind kolm aastat nooremaks muuta!\nVärskest teaduskatsest selgub, et harjutused põskedele ja suule võivad sinu nägu silmnähtavalt muuta.\nSa juba tead, et trenni tegemine võib hoida sinu keha terve ja nooruslikuna igas vanuses. Nüüd ütlevad dermatoloogid, et spetsiaalsed näoharjutused võivad avaldada positiivset mõju sinu kaelale ja näole. Hiljuti avaldatud uuringust selgus, et naised, kes järgisid 30-minutilist „näojooga“ harjutusrutiini, nägid juba 20 nädala möödudes nooremad välja.\nViimastel aastatel on huvi nii-öelda näojooga vastu märkimisväärselt kasvanud. Peamiselt seetõttu, et levima on hakanud kuuldused, et sellega saab justkui vananemist pidurdada ja näolihaseid treenida. Siiani ei olnud aga kindlaid teaduslikke tõendeid, et need harjutused tõepoolest võivad naha ja näojoonte välimust parandada.\nNorthwesterni ülikooli teadlased ja dermatoloogid hakkasid koostööd tegema näojooga eksperdi Gary Sikorskiga, et testida tema harjutusi väikese grupi keskealiste naistega, kes soovisid nooremad välja näha. Naised olid vanuses 40-65 ning nende näonahal oli märke naha atroofiast, – teisisõnu õhenev ja lõtvunud nahk – mis on seotud vananemise ja päikesekahjustusega.\nKatses osalejad läbisid kaks treeningtundi Sikorskiga ning õppisid selgeks 32 kindlat harjutust, millest igaühte peab tegema ühe minuti jooksul. Neile anti kodune ülesanne teha neid harjutusi läbi 8 nädala jooksul iga päev. Pärast seda soovitati neil harjutusi teha ülepäeviti.\n9 nutikat ilusaladust, millest sa varem kuulnud pole 07.01.2018\n12 eesmärki: Tervislikud uusaastalubadused aasta igaks kuuks 31.12.2017\nOsalejatest tehti uuringu alguses fotod, järgmine foto tehti 8 nädala möödudes ning seejärel 20 nädala möödudes. Seejärel näidati fotosid dermatoloogidele, kellele ei öeldud, missuguses järjekorras fotosid tehti. Neil paluti hinnata 19 erinevat näojoont ning arvata naiste vanused igal fotol.\nDermatoloogide hinnangust selgus, et harjutuste järgselt muutusid naiste põsed pringimaks ja siledamaks. Programmi lõpus nägid nad ka visuaalselt nooremad välja. Osalejate keskmine vanus enne uuringut oli 50,8, kaheksa nädala möödudes 49,6 ning 20 nädalat hiljem 48,1.\nNorthwesterni ülikooli dermatoloogiaprofessor Murad Alam ütleb, et näojooga kasulikkus peitub just selle stimuleerivas mõjus näolihastele. „Nägu muutub siledamaks ja läheb toonusesse, tekitades nooruslikuma välimuse,“ lisab ta. Tema sõnul on lihastoonus oluline eriti siis, kui nahk hakkab vananedes elastsust kaotama ning naha ja lihaste vahel olevad rasvkoed muutuvad õhemaks. Just see loobki lõtvunud välimuse. Näolihaste regulaarne treenimine muudab aga nägu pringimaks.\n„Kui uuringutulemusi ka suurema inimeste grupiga testida, annab see lootust, et on olemas soodne ja tervislik viis end visuaalselt nooremaks muuta. Seda ilma kosmeetilise sekkumise ja vananemisvastaste toodetega,“ ütleb Dr Alam.\nKa antud uuringus osalenud naised on enda sõnul tulemustega äärmiselt rahul. Näolihaste harjutused on aga aeganõudvad. Seda näitab ka asjaolu, et alguses registreeris end uuringus osalema 27 naist, kuid enne selle lõppu loobusid neist 11.\nDr Alami sõnul mõjuvad harjutused positiivselt ka neile, kes soovivad, et nende põsed veidi täidlasemad välja näeksid. Järgnevalt jagame kaht näidet, mida ise kodus proovida saad.\nPõskede tõstja. Ava suu ja moodusta huultega O-täht. Aseta ülahuul ülemiste hakkaste peale ja nüüd püüa naeratada, tõstes põselihaseid üles. Aseta mõlema põse ülemisele osale sõrm. Nüüd lase lihased taas lõdvaks ning seejärel pinguta uuesti, tõstes põselihaseid üles-alla.\nPõskede modelleerimine. Suru huuled kokku ja naerata hambaid näitamata, surudes põselihaseid üles. Aseta sõrmed mõlemale poole suunurkadesse ning suru neid üles põskede suunas. Hoia asendeid 20 sekundit.\nSee on vaieldamatult 2018. aasta üks suurimaid soengutrende\nKas matt või läikiv huulepulk? Vali enda huule kujule sobiv


Ekraanilugeri abil tabeli lisamine rakenduses Outlook - Outlook Windows Phone'i jaoks\nOutlooki meilirakenduses saate Windowsi sisseehitatud ekraanilugeri Jutustaja abil meilisõnumis tabeleid luua ja redigeerida.\nVeergude ja ridade lisamine tabelisse\nKui teil on läbivate eraldajatega tekstiosa, on seda lihtne tabeliks teisendada.\nValige sõnumi koostamisel tekstilõik, mille soovite tabeliks teisendada.\nNipsake paremale, kuni kuulete teksti „Nupp Lisa ahendatud”, ja seejärel topeltpuudutage ekraani.\nTabel luuakse ja fookus viiakse tagasi sõnumile, nii et tabel on valitud. Teatatakse tabeliatribuudid.\nTühja tabeli lisamisel meilisõnumisse lisab Outlook kolme rea ja kolme veeruga lihtsa ruudustikutüüpi tabeli. Hiljem saate vajaduse korral veel veerge ja ridu lisada.\nViige sõnumi koostamisel kursor sinna, kuhu soovite uue tabeli sisestada.\nPärast tabeli loomist saate selle ilmet kiiresti muuta Outlooki valmislaadide abil.\nViige kursor tabelis mis tahes kohta.\nNipsake paremale, kuni kuulete teksti „Nupp Veel suvandeid ahendatud”, ja seejärel topeltpuudutage ekraani.\nNipsake paremale, kuni kuulete teksti „Nupp Tabel ahendatud”, ja topeltpuudutage seejärel ekraani.\nNipsake paremale, kuni kuulete teksti „Tabelilaadid”, ja seejärel topeltpuudutage ekraani.\nNipsake menüüs Tabelilaadid paremale, kuni kuulete soovitud tabelilaadi, ja topeltpuudutage seejärel ekraani.\nValitud laad rakendatakse tabelile ja fookus läheb tagasi tabelile.\nViige sõnumi koostamisel kursor tabelis mis tahes kohta, mida soovite kustutada.\nKuulete teksti „Nupp Kustuta ahendatud”. Fookus on nupul Kustuta. Valimiseks topeltpuudutage ekraani.\nLoendi kustutamiseks nipsake paremale, kuni kuulete teksti „Nupp Kustuta tabel”, ja seejärel topeltpuudutage ekraani.\nTabeli kustutatakse ja fookus läheb tagasi sõnumile.\nSaate muuta tabeli joondust, lisada tabelile selle hõlpsamini kasutatavaks muutmiseks pealkirja või kirjelduse, muuta tabelilaadide suvandeid jpm.\nViige sõnumi koostamisel kursor tabelis mis tahes kohta.\nNipsake menüüs Tabel paremale, kuni kuulete soovitud suvandit, ja topeltpuudutage seejärel valimiseks ekraani.\nValige tabeli joonduse kohandamiseks Joondus. Nipsake menüüs Joondus paremale, kuni kuulete soovitud suvandit, ja topeltpuudutage seejärel ekraani.\nPealkirja ja kirjelduse lisamiseks asetekstina valige Asetekst. Tippige dialoogiboksi tabeli pealkiri, nipsake paremale ja seejärel topeltpuudutage ekraani. Tippige tabeli kirjeldus. Lohistage ühe sõrmega mööda ekraani ülespoole, kuni kuulete teksti „Nupp Valmis”, ja topeltpuudutage siis ekraani.\nTabelilaadi suvandite muutmiseks valige Laadisuvandid. Nipsake menüüs Laadisuvandid paremale, kuni kuulete soovitud laadisuvandit, ja topeltpuudutage seejärel ekraani.\nViige sõnumi koostamisel kursor tabelis kohta, kuhu soovite veeru või rea lisada.\nNipsake paremale, kuni kuulete teksti „Nupp Lisa ahendatud”, ja topeltpuudutage seejärel ekraani.\nNipsake menüüs Lisa paremale, kuni kuulete soovitud suvandit, ja topeltpuudutage seejärel ekraani.\nTabelile lisatakse veerg või rida. Fookus viiakse tabelis lisatud reale või veerule.


Pealehele / Kõik ennustusvihjed / Serbia vs Puerto rico\nToimumise aeg: 06.09.2019 - 11:30\nEnnustus: Over 173,5\nKoefitsient: 3.40 (06.09.2019 - 9:33)\nSerbia on turniiril jooksul kõvasti punkte visanud ja Arvan et täna tuleb samasugune mäng. Kaitsele ei ole mõlemad meeskonnad eriti panustanus nii et ka siit on oodata viskekontserdit. Filipiinide vastu visati lausa üle 120 punkti mis on päris ulmeline. Kui tuleb samasugune jookse viska mäng siis ma ei näe probleemi et mõlema meeskonna Peale kokku visatakse 174 punkti.\nR, 06/09/2019 - 11:57\nRe: Serbia vs Puerto rico\nEnnustusvihje arvestusest eemaldatud, sest ühele sündmusele tohib postitada maksimaalselt 2 ennustusvihjet ja koefitsientide vahe peab olema vähemalt 0.50 (vt siit, reegel 2.6). Lisaks on vihje postitatud 09:36 ja sündmuse tegelik algusaeg on 11:30 (vt siit, reegel 2.9).


6 NÕUANNET | Praktilised soovitused tee-ehituse ajal liiklemiseks - Delfi\nJarmo Vooglaine, Maanteeameti piirkondliku talituse ajutise liikluskorralduse rakenduskoordinaator\nJarmo Vooglaine, Maanteeameti piirkondliku talituse ajutise liikluskorralduse rakenduskoordinaator jagab liiklejatele praktilisi näpunäiteid, kuidas tee-ehituse ajal kõigiga arvestavalt käituda.\n1. Nõuanne: Kui liikleja teab, et ta satub oma teekonnal tee-ehitusobjektile, siis esimene ja kõige tähtsam asi on varuda aega. Praeguses ühiskonnas tundub, et iga sekund on arvel, kuid ehitusobjekte läbides tuleb arvestada täiendava ajakuluga. Kui minna kuskile aja peale, siis tasub oma teekond ette planeerida. Selleks sobib väga hästi rakendus Tark Tee, kust leiab kõige värskema info tee-ehituse objektide kohta, mis tee peale jäävad.\n2. Nõuanne: Objektile lähenedes tasub kiirus maha võtta, et märgata ja jälgida ning loomulikult ka järgida liiklusmärke ja suunaviitasid. Kuna liikluskorraldus on selles kohas suure tõenäosusega muutunud, tasub olla eriti tähelepanelik ja mitte liigelda „mälu järgi” või vana harjumuse põhjal. Meenuvad juhtumid, kus uutest ringristmikest on sõidetud otse läbi ja toodud põhjendus, et ma olen ju 50 aastat siit otse sõitnud.\nAjutine liikluskorraldus on alati projekteeritud põhimõttel, et kui järgid kehtestatud piiranguid ja hoiatusmärke, siis on sul piisavalt aega, et võimalikele muutustele reageerida!\nVIDEO | Kas teadsid? 5 erinevat tööliiki teedeehitusel (5) 25.06.2020\n3. Nõuanne: Liikluskorraldusvahenditega reguleeritakse objektil lubatud liikumiskiirust ja liikleja ülesanne on sellest kinni pidada. Ehitusobjektil tohib sõita tõesti ainult nii kiiresti kui lubatud: kui maksimaalne kiirus on 30 km/h, siis tuleb sõita kuni 30 km/h. Kui sõita kohas, kus suurim lubatud kiirus on 50 km/h 90 km/h-ga, ei jää juhil piisavalt aega, et vajadusel pidurdada kohas, kus tee on ebatasane, tegemist on põikekohaga, teel on teetöid tegev masin vms. Liigume suunas, kus kõik kehtestatavad piirangud peavad olema aja- ja asjakohased. Tasub näha, lugeda ja uskuda liiklusmärke.\n4. Nõuanne: Kui objektil on liikluskorraldus arusaamatu või on näha mingeid ohtlikke olukordi või vastuolusid või on liikluskorraldusvahendid mingil põhjusel loetamatud, siis tasub sellest teada anda maanteeinfo tasuta lühinumbril 1510. Kuna liikluskorraldajad ei jõua alati igale poole, siis konstruktiivne tagasiside on teretulnud, samamoodi parandusettepanekud.\n5. Nõuanne: Kui objektil on tegemist kohaga, kus toimub liikluse reguleerimine kas liiklusseaduse (takistusega liikleja peab andma teed vabal sõidurajal tulijale), eesõigusmärkide, fooride või reguleerijate abil, siis tasub olla kannatlik ja jälgida teile antavaid märguandeid ning ka teisi liiklejaid. Eesõigusmärgid annavad õiguse teisele liiklejale. Kui fooris põleb punane tuli ja liikleja arvab, et ta lipsab läbi, võib see tekitada suure segaduse. Nii võib kokku sattuda vastassuunast tulijaga ja kui see juhtub kohas, kus pole võimalik mingil moel üksteisest mööduda, võib tekkida olukord, kus liiklus seiskub tervel objektil – sest keegi pidas ennast teistest tähtsamaks. Loomulikult on ka reguleerija märguanded täitmiseks. Ja tore, kui lehvitate reguleerijale või tänate teda tema töö eest.\nVahet ei ole, milline on liikluskorraldamise viis, reguleeritud liikluse puhul tuleb jälgida märguandeid!\n6. Nõuanne: Tee-ehituse objekte läbides, ja üldiselt liikluses, tuleks hoida suhtumist „meie liikleme”, mitte „mina liiklen”. Tuleb arvestada kaasliiklejate, teel töötavate inimeste, kergliiklejate, loomade, loodusnähtuste ja kõigega, mis asub teel, tee kohal, tee all ning tee kõrval. Tasub liigelda teadmises, et kõik võivad eksida, samamoodi meie ise. Seni kuni sõiduauto juhtimisse jääb inimfaktor sisse, on vead võimalikud. Ei ühiskonnas ega liikluses ei saa enesetapjalik käitumine ja teadlik reeglite rikkumine olla vabandatav ning tolereeritav, kuid alati tasub liigelda suhtumisega, et kõik eksivad.\nLiikluses on kõik kõigist sõltuvad ning keegi ei ole teisest kõrgemal, olenemata sõiduki vanusest, margist, suurusest ja muust!\nKorrakaitsjad jaanipäevast: tabatud joobes juhtide arv oli kõigest pea neljandik...


ELEKTRIHARI GLORIA POWERBRUSH SPEEDCONTROL 400W - Aiakaubad - Kõik tooted - bauhof.ee\n• 400W võimsusega elektrihari horisontaalsete kivipindade ja servade hooldamiseks.\n• 180° pööratav harjapea ning sujuv pöörlemiskiiruse regulaator (450 - 1000 p/min).\n• Ühe käepidemega disain töötamiseks servade lähedal.\nGloria Powebrush Speedcontrol on 400W võimsusega elektrihari, millel on 180° pööratav harjapea ning sujuv pöörlemiskiiruse regulaator (450 - 1000 p/min). Mitmefunktsiooniline puhastusekspert on sobilik horisontaalsete kivipindade ja servade hooldamiseks. Lisavarustus võimaldab ka puitpindadu töödelda. Gloria Powerbrushil on ühe käepidemega disain töötamiseks servade lähedal. Komplektis kivihari.\nTootja tootekood 293\nPakendi kõrgus, cm 121.5 cm\nKomplekti kuulub Kivihari\nhttps://www.bauhof.ee/et/aiakaubad/elektrihari-gloria-powerbrush-speedcontrol-400w-620778 4364561 ELEKTRIHARI GLORIA POWERBRUSH SPEEDCONTROL 400W https://www.bauhof.ee/media/catalog/product/6/2/620778_D1.jpg 129.00 129.00 EUR InStock /Kõik tooted/Aiakaubad /Kõik tooted/Aiakaubad /Aiatehnika /Kõik tooted/Aiakaubad /Aiatehnika/Eriaiatehnika /Suvi aias /Suvi aias/Aiatehnika /Suvi aias/Aiatehnika/Eriaiatehnika /Naudi talve /Naudi talve/Aiatehnika /Pakkumised aiatehnikale /Pakkumised aiatehnikale/Eriaiatehnika /Suur aiahooaja avapauk /Pakkumised /Pakkumised/Märgistatud aiatehnika vähemalt -30% • 400W võimsusega elektrihari horisontaalsete kivipindade ja servade hooldamiseks. • 180° pööratav harjapea ning sujuv pöörlemiskiiruse regulaator (450 - 1000 p/min). • Ühe käepidemega disain töötamiseks servade lähedal. • 14-päevane tagastusõigus Gloria Powebrush Speedcontrol on 400W võimsusega elektrihari, millel on 180° pööratav harjapea ning sujuv pöörlemiskiiruse regulaator (450 - 1000 p/min). Mitmefunktsiooniline puhastusekspert on sobilik horisontaalsete kivipindade ja servade hooldamiseks. Lisavarustus võimaldab ka puitpindadu töödelda. Gloria Powerbrushil on ühe käepidemega disain töötamiseks servade lähedal. Komplektis kivihari. add-to-cart 1 tk 9% 129 https://www.bauhof.ee/media/catalog/product/6/2/620778_Q1.jpg https://www.bauhof.ee/media/catalog/product/6/2/620778_F01meeleolu.jpg https://www.bauhof.ee/media/catalog/product/6/2/620778_F02meeleolu.jpg https://www.bauhof.ee/media/catalog/product/6/2/620778_F03meeleolu.jpg https://www.bauhof.ee/media/catalog/product/6/2/620778_F04meeleolu.jpg https://www.bauhof.ee/media/catalog/product/6/2/620778_F05meeleolu.jpg\nELEKTRIHARI GLORIA POWERBRUSH SPEEDCONTROL 400W on lisatud ostukorvi


Vaata treilerit popstaar Katy Perry peagi ilmuvast filmist - Elu24 : Välismaa staaridSoov.eeKV.eeosta.eeTartu PostimeesPärnu PostimeesSakalaVirumaa TeatajaJärva TeatajaValgamaalaneKanal2ReporterKukuMyHitsElmarKavaTänane lehtPostimeesMajandusMaailmKultuurSportKoduTervisTarbijaNaineIlmTeadusElu24ArvamusLemmikUudisedEesti LaulTallinn Fashion WeekVideoportaalSSCNoortebändGaleriiTV-kavaLiveMeeldibWideoGamefriikTänane lehtPostimeesMajandusMaailmKultuurSportKoduTervisTarbijaNaineIlmTeadusElu24ArvamusLemmikUudisedEesti LaulTallinn Fashion WeekVideoportaalSSCNoortebändGaleriiTV-kavaLiveMeeldibWideoGamefriikElu24StaaridVälismaa staaridVaata treilerit popstaar Katy Perry peagi ilmuvast filmist 4. aprill 2012 17:41Elu24.ee// : Popstaar Katy Perry elu jõuab kinolinadele.\nÄsja avalikustati naise filmi «Part of Me» täispikk treiler, mis annab hea ülevaate 4. juulil USA kinodesse jõudvast 3D linatükist.\nFilm näitab Katyt peamiselt muusikuna – milline on olnud tema tee kuulsuseni ning kuidas näeb välja tegelik popstaari tööelu väljaspool lavalaudu. Ka kergitab Katy Perry oma lahutuse tagamaid koomik Russell Brandist.Kirjuta toimetajalePrindiElu24StaaridVälismaa staarid LIITU POSTIMEHE UUDISKIRJAGAja ole kursis huvipakkuvate uudistega!LIITUE-posti aadressArtikli märksõnadkaty perrySamal teemalKaty Perry: kuulsus on rõve!\nPopstaar Katy Perryl on kuulsaks olemisest kõrini.\nPildid: kuidas sobib Katy Perryle uus juuksevärv?\nLauljatar Katy Perry on katsetanud igasuguseid juuksevärve. Kui mõned päevad tagasi oli staari soeng elektrisinine, siis nüüd näitas ta hoopis tumedamat tooni.\nMilline mees suudaks Katy Perryt petta?\nÜks Katy Perry lähedastest sõpradest vihjas, et lauljatar läks abikaasa Russell Brandist lahku sellepärast, et mees pettis teda.\nVaata pilti: Katy Perry uue poiss-sõbra kaisus\nPoptäht Katy Perry on eksmehest Russell Brandist üle saanud ja veedab järjest rohkem aega modellist kallima Baptiste Giabiconiga.\nKaty Perryt jälitab pesemata võttegrupp\nLauljatar Katy Perry väidab, et meeskond, kes teeb tema elust dokumentaali, lehkab ega pese juukseid.\nGALERII: TFW viimase päeva väsimatud külalised!Elu24 intervjuu! Liisi Eesmaa: väike rind on ilus!Elu24 intervjuu! Pesudisainer Kriss Soonik-Käärmann: klassikaline moeshow on minu jaoks igavGalerii: TFW neljanda päeva kirev seltskond!TFW galerii / Neljanda päeva moekollektsioonid: Kriss Soonik ja Baltman


John Locke (1632-1704) | Õigussotsioloogia | FANDOM powered by Wikia\nJohn Locke (1632-1704) oli Inglismaa filosoof. Teda loetakse esimeseks Briti empiristiks, kuid tema tähtsus seisneb ka esimese ühiskondliku lepingu teooria formuleerimises ja täiendamises. Tema ideed on avaldanud tohutut mõju politiilise filosoofia arengule ning teda loetakse samuti üheks mõjukaimaks valgustusaja mõtlejaks. Temast on saanud innustust Voltaire ja Rousseau oma tööde kirjutamisel ja ka Ameerika Iseseisvusdeklaratsioonis on tema ideed kajastatud.\nLoomuseisund (the State of Nature) Edit\nÜhiskondliku lepingu teooria on peaaegu sama vana kui filosoofia ise. See on veendumus, et inimeste moraalsed ja poliitilised kohustused on sõltuvad ja seotud nende samade inimestega, mille eesmärgiks on luua ühiskond. Ühiskondliku lepingu teooria idee avaldus juba Sokratese mõtetes. Siiski on see teooria pigem seostatav Thomas Hobbes’i, Jean-Jaccques Rousseau ja John Lockega.\nKui Hobbes pidas tänu nn loomuseisundi – the state of nature – olemasolule (mida seostas ta anarhia tekkimisega), mis oli täiesti vastuvõetamatu ratsionaalsetele inimestele, väga oluliseks võimu olemasolu, siis John Locke’i jaoks tähendas loomulik olukord sootuks midagi muud ja seetõttu on ka tema ühiskondliku lepingu teooria ning inimloomuse käsitlus Hobbes’i omast erinev.\nLocke’i arvates on loomuseisund inimese jaoks täiusliku ja täieliku vabaduse kehtestamiseks äärmiselt vajalik, sest tänu sellele saab ta kujundada ka elu vastavalt oma nägemusele. See ei tähendanud aga, et inimene võib teha mida iganes ta soovib, sest selline loomuseisund ei eksisteeri moraalsuseta. Inimesed võiksid eksisteerida küll poliitikata, kuid mitte moraalsuseta, sest see tuleneb Locke'i käisitluses loomuõigusest ning looduse seadustest, milles inimesed on võrdsed ja mille loojaks ta peab Jumalat. Selline looduse seadus keelab meil teisi kahjustamast kõigega, mis on seotud elu, tervise, vabaduse ja omandiga. Eksisteerivad normid, ehkki puudub mehhanism, mille kaudu need normid oleksid kõikidele kohustuslikud ning normide rikkumised karistatavad.\nÜhiskondliku lepingu teooria Edit\nMõiste ühiskondlik leping tähistab laia ulatust filosoofilisi teooriaid, mis kirjeldavad riigi tekkimist ja sotsiaalse korra tagamist läbi ühiskondliku kokkuleppe. See tähendab, et inimesed annavad ära teatud hulga õigusi, et saada vastu teatud hulk sotsiaalset stabiilsust.\nÜhiskondliku lepingu teooria annab sisu ideele, et indiviidi enese huvides on loovutada vabadusi, et saada hüvesid sotsiaalsetest struktuuridest. Locke'i järgi pole selline leping absoluutne ja jäik, vaid liigub alatise paranemise poole. Lepingujärgne riik on legitiimne ainult juhul, kui see teenib enamuse huvisid. Vastasel korral on lepingu muutmiseks meetodid, nagu valimised, seadusandlus ja türannia korral mäss.\nVälja otsitud andmebaasist "http://et.oigussotsioloogia.wikia.com/wiki/John_Locke_(1632-1704)?oldid=213"


Robottehnoloogia: CLOi teekond messile CES 2019 | LG MAGAZINE\nAutor: V. Keller 14.12.2018\nCLOi algus CES 2018 ajal oli veidi keeruline, kuid sellest hetkest on areng olnud kiire ning LG-l on robotitehnoloogia abil meie elude täiustamiseks suured plaanid.\nRobotid aitavad paremini osta, töötada ja mängida\n2018. aasta septembris alustas CLOi katseid suure Lõuna-Korea pagaritöökodade ketiga Paris Baguettes, tervitades kliente ja abistades neid ostusoovitustega. CLOi pakub isegi mänge ja mõistatusi, et ka lastel oleks vanemate ostlemise ajal lõbus. See robot oli üsna julge.\nJärgmisel novembril teatas LG, et arendab CLOi CartBotist lahenduse Lõuna-Korea supermarketite ketile E-mart. Ostjaid raskete esemete kandmisega abistav robottehnoloogia kasutab autonoomset sõitmist, et käia ostjatega poes kaasas, vältides teele jäävaid takistusi.\nNendele arengutele lisandusid CLOi CleanBoti ja GuideBoti edukad katsed Lõuna-Korea Incheoni rahvusvahelises lennujaamas. See sagimist täis lennujaam, mille ühest otsast teise on üle 1 km ja mida 2017. aastal läbis 95 miljonit reisijat, oli ideaalne paik, kus katsetada robotite lokaliseerimise, tuvastuse, teekonnaplaneerimise, vokaalse ja emotsionaalse interaktsiooni funktsioone. Katsetuse tulemusena võeti seal 14 CLOi robotit püsivalt kasutusele.\nIFA 2018 ajal ütles LG CTO IP Park ajakirjanikele, et CLOi arendustööd Lõuna-Koreas on vaid algus. Ta lisas: „Eeldame, et need teenindusrobotid laienevad ka teistesse avalikesse ruumidesse“.\n„Kõik see on ideaalseks katselaboriks laienevatele tehnoloogiatele ja uuenduslikele ärimudelitele. Meie ärimudel ei piirdu vaid robottoodete ja -lahenduste müümisega. Eesmärgiks on luua uusi roboteid kasutavaid andmete ja teenuste ärimudeleid.“\nRobottehnoloogia teeb koostööd\nTänu idufirmadele, nagu SG Robotics ja Robotis, on CLOi teinud suuri edusamme väljaspool nutikodu ja valdkondades, nagu näiteks toetatud kõndimine ja autonoomne sõitmine.\nSG Robotics loodi, et aidata inimestel kõndida ja kaitsta neid koormavate tööde ja igapäevase tegevuse eest. Tänu ekspertteadmistele kõndimise abivahendite valdkonnas on SG Robotics CLOi jaoks ideaalne koostööpartner. Angel Robotics omanduses olev ettevõte kasutab SEA (series elastic actuation) tehnoloogiat, mis aitab eksoskelettide abil luua senisest loomulikumat liikumist.\nSamal ajal ühendab Robotis isikustamise robottehnoloogiaga ja loob kõike, alustades eraldi osadest kuni terviklike robotiteni, mis pakuvad tuge hariduses, uurimistegevuses ja teavitustegevuses. Koos LG-ga kavandavad nad navigeerimisfunktsiooniga riistvara ja tarkvara loomist, mis viib teetähisteni, nagu näiteks supermarketites automaatselt klientidele järgnev CLOi CartBot.\nLG teeb ekspertteadmiste arendamiseks koostööd ka mitmete haridusasutustega, näiteks Toronto Ülikooliga, kellega LG-l on uurimistegevuse partnerlusleping ja tehisintellekti uurimislabor.\nCLOi SuitBot - esimene kantav robot\nSG Robotics ja LG SuitBot tutvustasid alakeha tugevust toetavat robotit messil IGA 2018 ning alates sellest hetkest on see robottehnoloogias laineid löönud. Eksoskelett toetab inimesi rasketel tõstetöödel või inimesi, kellel on raskusi kõndimisega. Samuti ühendub see nutika töökeskkonna loomiseks teiste CLOi robotitega.\nMugav sobivus ja loomulikult pöörlevad liigesed võimaldavad CLOi SuitBotil liikuda vabamalt ja loomulikumalt, et toetada kõndimisel, seismisel või töötamisel alakeha. Sandaali-tüüpi jalatsid ja automaatse reguleerimise funktsioon võimaldavad kandjal kostüümi lihtsamalt siseneda ja sellest väljuda, mis eristab LG CLOi SuitBoti paljudest teistest eksoskelettidest.\nPark lisas: „LG SuitBot on kavandatud vastavalt põhjalikele ergonoomilistele uuringutele, ajami- ja tajutehnoloogiatele. SEA tehnoloogia võimaldab loomulikku tuge. LG SuitBot ei kasuta nahale kinnitatud andureid. Lihtsalt kandke seda sarnaselt riietele ja oletegi valmis tegutsema.“\nCLOi liitub CES-il nutikodu revolutsiooniga\nLG esitlus messil IFA 2018 keskendus ThinQ-ile ja nutikodu tehnoloogiale ning ette kujutati tehnoloogiat, mis teeb meie eest ära koormavad ülesanded ja jätab rohkem aega asjadele, mida armastame. CLOi robotid olid esiplaanil nii esitluse kui ka näituse ajal.\nTolmu eemaldamisest külmkapi sisu kontrollimiseni või toidu valmistamise juhisteni ja energiasäästuni puhkusel olles - ThinQ pakub loendamatuid kodust elu lihtsustavaid funktsioone. Peagi lisandub sellele CLOi Home, kuid CLOi senised edusammud on liikunud lihtsast kodusest elust kõikidesse eluvaldkondadesse. Milliseid uudiseid on oodata messilt CES 2019? Liituge meiega Las Vegases ja vaadake ise! Ning kui te kohale ei jõua, leiate värskeimad uudised LG Magazine’ist.\nLiitu CLOi-ga messil CES\nCES toimub 8.-12. jaanuaril 2019. Maailma suurimal innovatsiooni- ja tipptehnoloogiamessil näitavad CLOi ja LG ühiseid saavutusi robottehnoloogias.


Mis võiks kutsuda vallutama minu vitamiinidega tuunitud üle mõistuse tütarlapselikku keha? — Sirp\nMis võiks kutsuda vallutama minu vitamiinidega tuunitud üle mõistuse tütarlapselikku keha?\nNew Yorgi kaasaegse kunsti väljal jäi möödunud aastal kõige enam silma Juliana Huxtable, kes esineb mai lõpus Helsingis.\nVeel alles 2014. aastal räägiti transsoolistest naistest peamiselt sekstöö kontekstis, kus soolised erinevused on kõige selgemalt näha. 2016. aastal on kuuldavaks saanud hoopis teistsugused transnaiste hääled – nende unistus saada kuulsaks näitlejaks või lauljaks on saanud tõeks. Veebruari lõpus avaldas Anonhi ehk ansambli Antony and the Johnsons laulja pika sõnavõtu, miks ta ei lähe 2016. aasta Oscarite galale, kuigi on eelmise aasta parima laulu nominent ning teine transsooline nominent Oscarite ajaloos. Anohni sõnavõtt on osa hiljuti esile kerkinud transsooliste positiivsest programmist.\n2015. aastal muutus maailm vähemalt transsooliste naiste hääle võrra mitmekesisemaks. Kõige kuulsamad soovahetuse läbi teinud naised on kahtlemata tõsieluseriaali „Kardashianite perekond“ laulja Kanye Westi ämm Caitlyn Jenner ja Netflixi hittseriaalis „Oranž on uus must“ naistevangla juuksurit mängiv Laverne Cox. Feministe kõnetab tõenäoliselt kõige rohkem Jill Soloway seriaalist „Transparent“, mille pealkiri osutab nii transsoolisele vanemale kui ka läbipaistvusele. „Transparent“ on revolutsioon laiatarbe meedias nii sisuliselt kui ka positiivse retseptsiooni mastaabis, mida tõestavad rohked mainekad auhinnad. Kõige olulisem moment selle seriaali juures on aga transsooliste kaasamine stsenaariumi kirjutamisse ja pole teist teleteost, kus osaleks nii palju transsoolisi, aga ka kväärnäitlejaid. Kunstnikest-aktivistidest paistavad kõige enam silma Reina Gossett ja Grace/Simon Dunham. Nende film „Palju õnne, Marsha!“ räägib transsooliste kultusaktivistide Sylvia Riviera ja Marsha P. Johnsoni vaatevinklist Stonewalli rahutustest 1969. aasta suvel. Sellest sai alguse geiaumarsside traditsioon. Filmis mängib peaosa Sean Bakeri „Mandariinis“ (2015) peaosa teinud vapustav Mya Taylor.\n2016. aasta alguses laaditi üles Jen Richardsi veebiseriaal „Naise lugu“ („Her Story“, www.herstoryshow.com), kus kuue 10minutilise episoodiga räägitakse lahti transsooliste naiste kõige olulisemad probleemid. Komöödia „Naise lugu“ transsoolised kardavad, et nende transsoolisust pannakse tähele ja paljastus võib nende väärikuse või elu ohtu seada. Transsoolised ega nende perekonnad ei ela väljaspool ühiskonda, nii et mõistmatus lähedaste seas on äärmiselt tavaline ja kahtlemata valuline, kas või seetõttu, et homofoobses maailmas vaadatakse ühel või teisel hetkel soovahetajale omasooiharuse pärast viltu või on neil endal sellepärast väga häbi. Nii ongi transsooliste positsioon väga habras, seda saadab pidev hirm kokku puutuda pimeda vihaga, kus mõtlematu raevutseja võib transsoolise inimese kaua ehitatud turvatsooni hetkega põrmustada. Transsoolistel on paraku rohkem kui cis-soolistel põhjust karta nii vägistamist, mida peamiselt kardavad naised, kui ka naeruvääristamist, mida kardavad kõige enam mehed.\nKaasaegses kunstis jäi 2015. aastal kõige enam silma New Yorgi uue muuseumi (New Museum) uuel triennaalil (New Triennial) osalenud ja tänavu mai lõpus Helsingis esinev DJ, luuletaja ja kunstnik Juliana Huxtable. Huxtable esitab oma loomingut enamasti kas ette lugedes või postinterneti roosa udu esteetikas alumiiniumile trükitud fotodel, kus tekst on läikiv, taust värviline. Juliana Huxtable’i kunst ja luule räägib sellest, mida tähendab olla noor mustanahaline kunstnik, kelle elu juurde kuuluvad ekstaasinarkootikumid, millest postküberpunkaritest transküborgide pidudel ära ei öelda. Teisisõnu, Huxtable ei määratle end vaid transsoolise mustanahalise naiskunstnikuna, vaid ka pooleldi tehisintellektina, UFOna segaduses maailmas, kus valida on Donald Trumpi ja Bernie Sandersi vahel. Mõlemal mehel on suur elektoraat, aga nende ideed oleksid justkui eri universumist pärit.\nHuxtable’i loomingus on kosmoselaev kodusem ja loomulikum kui mets ja loodus, aga ta pole ulmekirjanik. Ta kasutab Eesti kirjakultuurile mõnevõrra võõrikuid karme vandesõnu, mis angloameerika traditsioonis näivad pigem tavalised. Huxtable püüab võimalikult hästi tabada biitnike nostalgias apokalüptilise maailma newyorklikku skisofreeniat, kus inimene on tehnoloogiale jalgu jäänud ega suuda eristada komplekssete infokogumite vahel head ja kurja. Ta lugudes segunevad Angela Davise vasakpoolsed kõned popstaaride konservatiivsete sugutungioietega. Tema loomingus on müüdid, muinasjutud ja videomängude tegelased osa tegelikkusest, need on küborginimeste vaimsed proteesid füüsiliste tehnikavidinate kõrval.\nPraegu on transsoolisuse temaatika õhus, sellest räägitakse kohvikutes ja tänavatel, ent trendid kipuvad kiiresti muutuma. Loodetavasti jäävad transsooliste hääled siiski kauaks kõlama ning neile lisandub veel suur hulk igasuguste naiste hääli, mis võtaksid kas või pisut igasugu EKRE, Odini, RÜE, SAPTKi, Trumpi ning teiste harimatute ja argumendivabade rumala jutuvada ruumist endale.\nJuliana Huxtable esitab oma loomingut enamasti kas ette lugedes või postinterneti roosa udu esteetikas alumiiniumile trükitud fotodel, kus tekst on läikiv, taust värviline.


Taastav jooga - INFRA JOOGA\nTaastav jooga on TERVENEMINE läbi lõdvestuse!\nSee joogapraktika erineb teistest, pakkudes sügavat lõdvestust, ühendust, puhkust ning rahu. See on kombinatsioon sügavast lõdvestusest , hingamisest ja olemisest.\nOn hämmastav, mis juhtub siis, kui saame lihtsalt olla, mitte midagi teha.\nTeadlikkus ja tähelepanu pööratakse sisse poole, alistutakse asenditele ning aktsepteeritakse iseennast ja oma keha täpselt sellisena, nagu me oleme.\nALUSTAME GRUPITUNDIDEGA SEPTEMBRIST\nTUND TOIMUB TAVATEMPERATUURIGA SAALIS JA EI KASUTATA INFRAPUNASOOJUST.\nLäbi hingamise ja lõdvestuse toimub kehas avanemine, väheneb stress ja meel muutub rahulikumaks\nOluline samm tervenemisel ja heaolu suurendamisel on õppida tundma iseennast, saada sõbraks endaga ja hoolitseda enda eest sellisel siisil, millega me pole harjunud.\nPaljud arvavad, et lõõgastumine tähendab lahti laskmist, kuid vabanemise asemel püüame teha ruumi sellele, mis on ebamugav ja anda rohkem ruumi täielikuks kogemiseks sellest, kes me oleme.\nSOOVIN PERSONAALSESSE TUNDI REGISTREERUDA\nJoogatund sobib kõigile!\nTule tundi, kui oled alles alustamas oma joogateekonda ja ka siis, kui ole joogaga juba tegelenud.\nTaastava joogatund sobib kõigile - nii algajatele kui ka edasijõudnutele jooga harrastajatele, olenemata vanusest ja füüsilisest ettevalmistusest.\nSiin on sulle 6 põhjust, miks tulla Taastavasse joogasse:\nMe elame ühiskonnas, kus on unustatud, mida tähendab puhkamine. Kui vaadata statistikat erinevates riikides, siis 30-55% või isegi rohkem inimesi kannatab kroonilise unepuuduse all. See aga põhjustab kurnatust ning tervisehäireid. Maailm oleks hoopis teistsugune, kui isegi 10% meist puhkaks paremini.\n1. Taastav jooga rahustab närvisüsteemi\nSügav hingamine ja aeglustamine aktiveerib parasümpaatilise närvisüsteemi juba esimesest asendist. See omakorda aitab leevendada võitle-või-põgene stressireaktsiooni mõju, mis pikajaliselt aktiveerituna kahjustab keha ja heaolu. Närvisüsteemi rahunemine viib lõõgastuse kehasse kuni rakutasandini välja.\n2. Taastav jooga aitab pingeid kehas üles leida\nTaastav jooga tegelik pingutus seisneb valmisolekus vaadata, kuidas ja kus me pingeid hoiame. Lubades kehal lõdvestuda ja lastes hingamisel avarduda, saame pehmendada leitud pinget ja olla nendest vähem haaratud.\nAvastades, kus ja kuidas me pingeid hoiame, leiame ruumi muutusteks, et pinge ei piiraks meie füüsilist, emotsionaalset ja vaimset heaolu. Kui avastame, et hoiame end kusagil kinni, laseme läbi hingamise uuesti lahti. See loob võimsa vabanemise ja kerguse.\n3. Taastav jooga aeglustab elutempot\nTaastav jooga on suurepärane võimalus ennast igapäevaelu karusellist eemale tuua. Ta annab sulle lühikese puhkuse ja aitab kehal ning meelel rahumeda, suurendades teadlikkust iseendast. Asendites olemine ja aeglaselt liikumine lubab uurida sügavamalt enda sisemaailma.\n4. Taastav jooga suurendab teadlikkust\nTaastava jooga praktikaga laieneb enese- ja kehateadlikkus. Paigalolek ning aeglane liikumine loovad ruumi asendite ja hingamise sügavamaks kogemiseks, tekib teadlikkus füüsilisest tunnetusest, tekkivatest mõtetest ja emotsioonidest. Läbi joogapraktika märkame ja tunnetame ümbritsevat maailma rohkem.\n5. Taastav jooga õpetab teadlikult lõdvestuma\nTaastav jooga on aeglane meditatiivne praktika, kus asendit hoitakse pikalt, olles toetatult puhkeasendis, et luua tingimused teadliku lõdvestuse arendamiseks ja mis kõige tähtsam - vabastada kehas ja meeles tarbetuid harjumuspäraseid pingeid. Taastava jooga põhieesmärgiks on : Kuidas ma saan lasta oma kehal ja meelel lõõgastuda? Kuidas ma saan vähe teha ja rohkem olla?\n6. Taastav jooga toob välja selle, mida püüame vältida\nSaada oma osalemissoov siit\nMillal soovid tundi tulla? *