- Kuidas eemaldada randmerasva\nNaha all oleva käe wen põhjused ja ravimeetodid - Angioma\nTihend võib olla erineva suurusega - läbimõõduga 0,5—11—12 cm. Seetõttu muutub wen soodsaks keskkonnaks bakterite, viiruste, valgu toksiinide ja muude inimese tervist mõjutavate antigeenide arengule.. Seetõttu on enne mis tahes weni eemaldamist vaja uurida selle suurust ja asukohta, pahaloomuliste rakkude olemasolu või puudumist selles. Riietus ei mõjuta lümfisõlme. Kui kontuurid on selgelt nähtavad, palpeerib kirurg.\nNaha all oleva käe wen põhjused ja ravimeetodid\nKrooniliste haiguste õigeaegne ravi, Hügieenieeskirjade järgimine. Weni juuresolekul on vaja selle seisundit pidevalt jälgida, väikeste muudatustega tasub külastada meditsiiniasutust. Te ei tohiks tegeleda enesega ravimisega, see võib põhjustada haiguse ägenemist. Käe rasv on ebameeldiv haigus, mis põhjustab moraalset ebamugavust. Kasvajast vabanemine on lihtne, kuid seda tuleb teha haiglas ja mitte üksi. Kui ohtlikud on wen käsivarrel, õlal, küünarnukil?\nTuleb märkida, et käte piirkonnas kasvavad lipoomid sageli liigesteks, internodeks, mis häirib normaalset inimtegevust. Selliste nahaaluste moodustumiste kuhjumine võib provotseerida lipomatoosi - paljude väikeste lipoomide kiudude kiudaineid. Weni eripäraks on ebameeldivate aistingute puudumine, palavik või heaolu halvenemine. Nahal pole ärritust, see ei sügele. Valu ilmneb ainult siis, kui kasvaja kasvab liigselt ja puudutab närvikiudusid.\nEnamikul kliinilistest juhtudest ei kujuta sellist laadi nähtused ohtu, kuid paljude provotseerivate tegurite taustal, mille hulka võib kuuluda ka wenipõletik, on lipoomi muutmine pahaloomuliseks kasvajaks väheoluline.\nNeoplasmide lokaliseerimise peamised kohad on kael, nägu, rind, selg, kuid need võivad ilmneda ka kätele. Selles tsoonis asuvad rasvad põhjustavad patsiendile sageli mitte ainult füüsilisi, vaid ka esteetilisi ebamugavusi, isegi kui need on väikese suurusega.\nVistrik või lümfisõlm?\nVälimuse põhjused Teadusmaailmas on esitatud palju hüpoteese sellise ebameeldiva probleemi põhjuste kohta nagu käe kuidas eemaldada randmerasva, kuid üksmeelt pole. On üldtunnustatud seisukoht, et valitsevad tegurid, mille negatiivne mõju võib põhjustada rasvarakkude patogeenseid muutusi, on järgmised: Hormonaalsed häired, mida tuvastatakse eriti sageli noorukitel, naistel menopausi ja raseduse ajal. Maksa, aga ka seedetrakti organite haigused üldiselt. Ülekaalulisus või kiire kaalukaotus.\nMitmete ravimite võtmine, sealhulgas hormoonid, antibiootikumid, suukaudsed kontratseptiivid. Endokriinsüsteemi haigused, patoloogiad.\nNaiste kaenlaalune rasv on sageli epileerimisprotseduuride tulemus, käsivarre paksenemine, nagu meeste rasv, võib olla rasunäärmete rikkumise tagajärg. Tuleb märkida, et mingite konkreetsete põhjuste taustal ei ole weni välimuses mingit seaduspärasust. Igal üksikjuhul võib lipoom tekkida teatud provotseerivate tegurite tõttu. Video Rasvad käe peal Funktsioonid: Rasvkoe patoloogilisi kasvajaid on mitut tüüpi, mis erinevad lokaliseerimise, struktuuri ja välimuse eripära poolest.\nPeamised käsikäppade tüübid on: Lihtsad või pehmed lipoomid, mis hõlmavad näiteks käe all olevat rasva. Need põhinevad rasvamassil, mis on suletud nahaaluste kihtide kapslisse.\nNeil on omadused, mis mõjutavad lihaskoe, sealhulgas käsi. Need on naha sekretsiooni väljutava kanali tsüst. Sõltumata lokaliseerimise piirkonnast mõjutab see närvikudesid. Sagedamini tähendab see õlale või muule kätepiirkonnale, millel puudub paks rasvakiht, kahjustusi luukoes. Käte iga wenvormi raviks valitakse teatud, kõige sobivamad ravivõimalused.\nNäiteks randme rasvkude hõõrutakse sageli pideva riietuse vastu. Kuna lipoma suureneb, võib ebamugavustunne ilmneda, näiteks ebamugavustunne liikudes.\nVistrik või lümfisõlm? - Wen\nFlegmoni nahk ja pehme kude Purulentne tromboflebiit Panaritium Erysipelas Sageli kaasneb mädase lümfadeniidiga lümfisoonte põletik - lümfangiit.\nRasv käsivarrel naha all: kuidas kiiresti vabaneda, eemaldamine - Vinnid\nNäiteks põhjustab wen küünarnuki kõverdamisel kompass rasva kadu hind eripära tõttu harjumuspäraste kuidas eemaldada randmerasva tegemisel sageli palju probleeme.\nTavaliselt kasvavad käte lipoomid äärmiselt aeglaselt, sageli mitme aasta jooksul. Sellest hoolimata on soovitatav neoplasm eemaldada, kuna on võimalik suurendada wen läbimõõtu kuni kümme või enam sentimeetrit. Kui ohtlik Käe lipoomi iseloomustatakse kui healoomulist kasvajat, mis kuidas eemaldada randmerasva kipu arenema pahaloomuliseks kasvajaks.\nMitmete tegurite taustal on siiski väike oht rasvarakkude degenereerumiseks pahaloomuliseks moodustumiseks. See võib põhjustada põletikuliste protsesside arengut käe wen rakkudes, lipoomi nakatumist, lihaste või luukoe kahjustusi.\nDiagnostika Naha all oleva käe wen määramiseks piisab diferentsiaaldiagnostika läbiviimisest, mis aitab välistada muud haigused, millel on sarnased etioloogilised tegurid ja välised ilmingud. Lisaks võib kasutada selliseid tehnikaid nagu ultraheli ja radiograafia. Nende kasutamine on vajalik kudede kahjustuse sügavuse, käe weni struktuuri määramiseks.\nKui on kahtlus lipomarakkude degenereerumises pahaloomuliseks kasvajaks, on vajalik biopsia. Kuidas ravida Käe wen-i ravimeetodid võivad neoplasmi suurusest, selle struktuurist ja omadustest olenevalt oluliselt erineda.\nNäiteks: Ichthyol salv, Vishnevsky salv.\nKuidas vabaneda käe wenist?\nTõhusad ravimid, mis aitavad eemaldada weni sisu. Kandke valitud salvi iga päev sideme alla regulaarselt, kuni lipoom purskab.\nJärgmisena peate lihtsalt kahjustatud piirkonda määrima kuni täieliku paranemiseni. Aaloe, Kalanchoe. Ükskõik millise taime lehti tuleb hõõruda õrna olekusse, kanda käte lipoomi ja katta sidemega. Muutke kompressi iga paari tunni tagant.


Tavaline tööpäev, mida lühiajaliselt katkestas järjekordse tõlkeartikli valmispunumine Postimehele. See nädal tuleb neilt soove nigu Vändrast neidsamuseid... :-) Aga hea ongi: see raamatutõlkimine edeneb (ilmselt kirjastaja tohutuks raevuks...) visalt ning väike vahepala pigem aitab kiiremini edasi minna, annab uut indu.\nUlmelistis puhkes täna huvitav arutelu teemal "Millist raamatut soovitaksid Sina põhikooliealise noore ulmekirjanduse juurde meelitamiseks?" Maru palju asju käis läbi, mis pole paraku mu "radarile" seni mahtunud. Igatahes päris huvipakkuv arutelu oli, millest nii mõndagi tasub kõrva taha panna. (Paraku ei saa huvilistele erilist linki anda, sest olemasolev listi arhiiv on tagasihoidlikult öeldes raskesti käsitsetav... ütleme nii, et kel on visadust, leiab vastavad kirjad siit.)\nVaadatud: Kondid (TV3), Põgenemine (TV3), Vahelevõtja (Kanal2), Heroes (TV3)\nIlmunud tõlked: Abdul Turay: mustad mehed ja eesti naised: kogu tõde (Postimees 11.11.2009)\nPostitas Qiilaq kell 05:14\nSildid: ilmunud tõlked, Loetud, Postimees, tõlkimine, ulme, Vaadatud


Hannes Luts: ühe rongisõidu tegelik hind - Tänane leht\n3. juuni 2015, 15:29\nKui soetatakse uued, mugavamad rongid ja nende kiirus suureneb, võiks vähemalt kiirrongiliiklus Tallinna ja Tartu vahel muutuda isetasuvaks, kirjutab transpordianalüütik Hannes Luts.\nPostimehe 30. mai numbris oli ülevaatlik kokkuvõte sellest, kui palju maksab tegelikult rongisõit ühe reisija kohta Tallinna-Tartu liinil. Seejuures jäi andmetest mulje, nagu oleks rongisõidu tegelik kulu ühe reisija kohta üle kolme korra suurem kui bussisõidul.\nParaku on need andmed eksitavad, kuna põhinevad kogu Eesti diiselrongiliikluse andmetel, mida ei saa pidada representatiivseks, kui hinnanguid antakse vaid Tallinna-Tartu liini kohta.\nTallinna-Tartu liin on vaieldamatult Elronile üks tasuvamaid. Seda tõestab ilmekalt fakt, et kui ligikaudu 50 protsenti kogu diiselrongiliinide piletitulust laekub just Tallinna-Tartu rongidelt, moodustab sealne läbisõit vaid pisut üle kolmandiku kogumahust. Seega jääb ka dotatsioonivajadus mitu korda alla paljudele teistele Lõuna- ja Edela-Eesti liinidele.\nViimaste puhul näeme aga, et ka bussifirmad ei ole huvitatud neil suundadel kommertsalustel teenuse pakkumisest, vajades niisamuti dotatsiooni. Järgnevalt püüan ära tuua rongi- ja bussiliikluse maksumuse, arvestades ka Tallinna-Tartu liini spetsiifikat, et lugejal oleks täielik ülevaade, millised ühe või teise transpordiliigi kulud tegelikult on.\nEsiteks ei vasta tõele infrastruktuuri kasutustasu esitatud osakaal. Iga Tallinna-Tartu sõidu eest tasub Elron Eesti Raudteele taristu kasutustasu praeguste tariifide alusel ca 125 eurot. Lehes ilmunud analüüsi alusel peaks see summa olema ca 500 eurot. Viimane arv tuleneb Edelaraudtee infrastruktuuri väga kõrgetest kasutustasudest, mis ajavad keskmise näitaja suureks. Praegu maksab Edelaraudtee rööbasteede kasutamine umbes seitse korda rohkem kui Eesti Raudteel.\nTeiseks ei ole korrektne võrrelda rongiliikluse kulu koos taristu kasutustasude ning aktsiisidega olukorras, kus bussifirmad teede kasutamise eest eraldi tasu maksma ei pea. Aktsiisi maksavad nii rongi- kui ka bussivedajad. Raudteetaristule ei jõua sellest rahast aga sentigi. Nii seab riik raudteevedajad teadlikult halvemasse seisu, mistõttu on dotatsioon osaliselt ka kompensatsioon ebaõiglaselt kõrgete maksude eest.\nParaku ei näe seda raha kaubavedajad ega näinud ka äsja tegevuse lõpetanud GoRail, mistõttu on praeguse poliitika tagajärjeks vedude kandumine raudteedelt maantee- ja õhutranspordile. Arusaamatuks jääb loomulikult see, miks leiab riik, et keskkonnasõbraliku raudteetranspordi tegevust tuleb pärssida.\nKolmandaks on bussiliikluse aktsiisimäärad ebaproportsionaalselt madalad võrreldes kahjuga, mida need meie teedevõrgule põhjustavad. Sõiduki negatiivne mõju teekattele suureneb teljekoormuse kasvades eksponentsiaalselt. Kütusekulu aga mitte. Seega tähendab aktsiisipõhine maksustamine automaatselt riiklikku soodustust veoki- ja bussifirmadele. Viimastele ei kehti isegi raskeveokimaks, mis kõnealust kahju vähesel määral korvaks.


Eestist pärit moekunstnik Kristian Steinberg esineb Londoni moenädalal! | Buduaar\nEestist pärit moekunstnik Kristian Steinberg esineb Londoni moenädalal!\n2010. aasta 15. detsember 15:23\nEnamikul meist pole aimugi, et Eestist pärit ja nüüdseks juba kaheksa aastat Londonis edukat moedisaineri karjääri tegev Kristian Steinberg töötab iga päev selle nimel, et näidata veebruaris toimuval Londoni moenädalal oma uut, 2011/2012 sügistalvist kollektsiooni. Kristian annab oma esimese intervjuu Eesti väljaandele.\nIntervjuu Kristianiga on kokku lepitud pühapäeva pärastlõunasse Viru keskuses, kus moekunstnikul on samaaegselt mõned casting’ud modellidega, kelle moekunstnik isiklikult üle mõõdab. Nimelt annavad ta uude kollektsiooni oma panuse ka mitmed eestlased – seda nii käsitöömeistrite kui modellidena.\nMoekunstnik on pärit Tallinnast ning tema pere pages 1989. aastal Nõukogude võimu eest Rootsi – Kristian oli siis 13-aastane. “Jäime Rootsi, kus elasin 13 aastat. Käisin seal keskkoolis ja pärast seda õppisin keemiat. Seejärel võtsin aasta vabaks ja läksin kunstikooli, kus õppisin külalisõpilasena tekstiilikunsti. See aasta oli super huvitav. Seejärel käisin kaks aastat Stockholmi juurdelõikus- ja rätsepaakadeemias, kus korraldasin kooli moenäitusi ja seal paningi tähele, et mulle meeldib väga teha erinevaid projekte, olla see, kes disainib mitte ainult esemed, vaid terve atmosfääri,“ kirjeldab ta oma moehuvi avastamisest. Disainer rõhutab, et see kool on Rootsis prestiižne, kus on õppinud ka enamik Rootsi moekunstnikest. Just see kool andis Kristianile hea hüppelaua, millelt moemaailma edasi liikuda.\n“Pärast seda saatsin oma portfoolio Central St. Martinsisse, sain sisse meeste rõivaste kursusele ja kolisin Londonisse,“ räägib mees, kes töötas juba moekooli esimeses klassis Alexander McQueeni moemajas ja lõpetas hiljem maailma ühe mainekama kooli esikohaga.\nMilles peitub tema edu saladus? Kindlasti mitmekülgsuses ja huvis moemaailma iga aspekti vastu. “Mind kui disainerit huvitab näha oma loomingut võimalikult mitme nurga pealt – olen tegelenud ka pressiga, olen teinud ajakirjadele stilistika-töid, käinud väga palju Londoni ja Pariisi moenädalatel ülevaateid saamas, et osata teha moekriitikat. Samuti olen töötanud kauplustes – näiteks Armani ja Prada – selleks, et töötada klientidega. Itaallastel on tore ütlemine, et müüja on disaineri parem käsi ja see on ka õige – kui lähed kauplusesse, siis on just müüja disaineri ja kliendi vahelüli, see, kelle kaudu saab klient sisse selle õige tunde, mida ta kauplusesse saama tuli. Asi ei ole ju alati riietes, asi meelelahutuses, innovatiivsuses, unelmas, mida disainerkauplustesse otsima minnakse,“ hindab ta. Lisaks on tal oma erakliendid, kellele on disaininud muu hulgas ka pulmariideid: “See on alati ülim au!“\nLoe edasi, kuidas toimus töö Alexander McQueeni moemajas, talvisest Buduaari ajakirjast!


Professionaalne meisterlikkus liikumises: Nissan avalikustas Brüsseli autonäitusel NV300 ideekaubiku\nUuenduslik NV300 ideekaubik näitab, kui hästi sobivad Nissani kaubikud ümberehtituste jaoks.\nMobiilne töökoda, mis on täis professionaalidele mõeldud nutikaid lahendusi.\nVarustatud integreeritud kõik ühes kaasaskantava akulahendusega Nissan Energy ROAM, mis pakub puhast ja tõhusat energiat liikvel olles.\nNissan avalikustas uue NV300 ideekaubiku, et näidata, kui hästi sobivad Nissani tarbesõidukid igat tüüpi ümberehtituste jaoks.\nBelgias Brüsseli autonäitusel avalikustatud sõiduki kaubaruum on ümber kujundatud loomingulistele tisleritele mõeldud mobiilseks töökojaks. See sisaldab mitmesuguseid praktilisi ja uuenduslikke lahendusi ning näitab, kuidas Nissani mitmekülgne tarbesõidukite valik saab olla ideaalne partner igas sektoris ja igal tegevusalal töötavale professionaalile.\nNV300 ideekaubik on varustatud integreeritud kaasaskantava akupaketiga Nissan Energy ROAM, mis on kõik ühes ilmastikukindel toitepakett energia mugavaks, heitevabaks ja vaikseks kasutamiseks liikvel olles. Akupaketi mahtuvus on 700 Wh ja suurim võimsus 1 kW, mis teeb sellest suurepärase tipptasemel energiakeskuse mobiilsete spetsialistide jaoks.\nTisleril, kes liigub sageli ühe töö juurest teise juurde, võimaldab see kasutada elektrit oma tööriistade ja tahvelarvutite jaoks tõhusalt ning keskkonnasõbralikult.\nNissan Energy ROAM, mis koosneb Nissan LEAF’i elektriautodelt saadud vanadest akudest, on uusim näide Nissani juhtpositsioonist jätkusuutlike energialahenduste arendamisel. Toitepaketti saab laadida ka NV300 ideekaubiku katusele paigaldatud päikesepaneeli abil, mis teeb sellest tõeliselt võrguvälise energialahenduse.\nNissan Europe’i tarbesõidukite planeerimis- ja turundusosakonna juht Francesco Giacalone ütles: „V300 ideekaubik näitab, et Nissani jaoks on tuleviku tarbesõidukid tõelised partnerid äriklientidele. Need on praktilised ja mitmekülgsed ning Nissan Energy ROAM-i lisamisega ka tõeliselt uuenduslikud ja autonoomsed. Usume, et sellel lahendusel on tarbesõidukite sektoris tohutu potentsiaal ja see tõstab Nissani tarbesõidukid teiste seas selgelt esile."\nNV300 ideekaubik on suurepärane näide uutest võimalustest, mida Nissan võib ühel päeval äriklientidele pakkuda. Selle isikupärastatud kaubaruum sisaldab uuendusi, nagu integreeritud puutetundlik arvuti, rööbastel liikuv iste, ruumi säästvad panipaigad ja LED-valgustid laes.\nKaubiku sisu on välja töötatud ja loodud koostööna Nissani ja Briti tunnustatud disainistuudio Studio Hardie vahel.\nNissan Energy ROAM tugineb kaasaskantava akupaketi prototüübile, mida demonstreeriti ideeautodes Nissan Navara Dark Sky ja Nissan Navara EnGuard, mis avalikustati vastavalt 2018. ja 2016. aasta Hannoveri autonäitusel. Tegemist on veel ühe praktilise näitega Nissani intelligentsest mobiilsusest ning sellest, kuidas Nissan soovib kasutada oma akutehnoloogiat ja elektriautode alaseid teadmisi täiesti uutes ärivaldkondades.\nNissan NV300 on ruumikas ja uskumatult praktiline tarbesõiduk, mis on saadaval erinevas pikkuses ja kõrguses. Nissan pakub terves tarbesõidukite seerias, kaasa arvatud auhindadega pärjatud pikapile Navara, 5 aasta / 160 000 km tootja garantiid (100 000 km kaubikul e-NV200). Garantii saab täielikult järgmistele omanikele edasi anda.


Suunakood Krakow am See\nLinn või piirkond: Krakow am See\nKrakow am See suunakood on 038457. FFiktiivse telefoninumbri 4927701 ja suunakoodi 038457 jaoks tuleb valida number 038457 4927701. Krakow am See asub Saksamaa.\nSuunakoodi prefiks seob abonendi telefoninumbri kindla asukohaga. Lisaks suunakoodile on olemas ka muud tüüpi prefiksid: Rahvusvahelised riikide eesliited, mobiiliteenuse pakkujate eesliited ja mitmesuguste teenuste eesliited. Neid kombineeritakse mitmetel otstarvetel. Kui helistatakse ühest riigist teise ja kõne vastuvõtjal on lauatelefon, siis ühendatakse riigi eesliide suunanumbri ja abonendi numbriga. Fiktiivse telefoninumbri 4927701, suunakoodi 038457 (Krakow am See) ja Riigi suunakood 0049 jaoks tuleb valida number 0049 38457 4927701. Kui helistatakse mobiilsideseadmesse, ühendatakse Riigi suunakood mobiiliteenuse pakkuja eesliite ja abonendi numbriga. Kui helistatakse samas riigis asuvale abonendile, saab selle riigi koodi välja jätta. Riigisiseste kõnede korral ühelt lauatelefonilt teisele võib paljudes riikides suunakoodi ära jätta, kui mõlemal abonendil on sama suunanumber. Riikides, kus tellijatel on pärast teise asukohta või linna kolimist võimalik säilitada sama telefoninumber, tuleb loomulikult valida ka suunakood - antud juhul 038457.\nTeenuste eesliidete kaudu juurdepääsetavate teenuste eest võivad tasuda mitte ainult telekommunikatsiooniettevõtted, vaid ka neid teenuseid pakkuvad ettevõtted. Seetõttu pakuvad mitmed kahtlased ettevõtted teenuseid, millest on vähe kasu, kuid millega kaasnevad kõrged tasud. Kasumi edasiseks suurendamiseks üritavad sellised teenused helistajaid võimalikult kaua liinil kinni hoida. Järelevalveasutused võtavad selliste pakkujate vastu korrapäraselt meetmeid, kuid sellele ei saa alati kindel olla. Lisaks erinumbritele, mida saab nende eesliidete abil tuvastada, on ka kiirvalimisnumbreid. Kõige tuntumad on hädaabinumber 112 Euroopas ja 911 Põhja-Ameerikas. Neid numbreid saab kasutada üleriigiliselt ja nad ei vaja eesliiteid, st Riigi suunakood +49 (0049) ega suunakoodi 038457 (Krakow am See).\nKui te ei asu Saksamaa ja soovite helistada inimesele Krakow am See, peate lisaks suunakoodile lisama ka Riigi suunakood. Saksamaa Riigi suunakood on +49 (0049), seega kui olete Eesti ja soovite helistada inimesele Krakow am See, peate selle inimese telefoninumbri ette lisama eesliite +49 38457. Sellisel juhul jäetakse välja suunanumbri ees olev null. Fiktiivse telefoninumbri 4927701, suunakoodi 038457 (Krakow am See) ja Riigi suunakood 0049 jaoks tuleb valida number 0049 38457 4927701.


Maitsestatud kartulid, mis sobivad suurepäraselt jõuluprae lisandiks.\nKoori ja lõika kartulid pikuti pooleks. Keeda kartulid poolpehmeks. Määri lõikepind õliga ja riputa sellele köömneid. Küpseta 180-200º C juures krõbedaks.


Kasutaja arutelu:KrisHarry – Vikipeedia\nTere tulemast Vikipeediasse, KrisHarry! Palun jälgi eesti keele reegleid. Vaata ka, kuidas teised Sinu loodud artikleid toimetavad. Ave Maria 24. veebruar 2010, kell 11:14 (UTC) enne siia kasutajaks tegemist tegin ma siia veel mõningaid artikleid. kas kuidagi saaks need minu nimele?\nMis nime all Sa nad tegid? Andres 27. veebruar 2010, kell 12:08 (UTC)\nräägingi et mul polnud siis kasutajat. Oli siis mingi number 90.165...\nKuidas siis ilma IP-aadressi teadmata vahet teha, millised parandused sinu omad on? Mis artiklites sa neid muudatusi tegid? Klõpsa selle artikli ajalugu ja vaata sealt oma IP-aadressi. Taivo 2. märts 2010, kell 14:59 (UTC)\nVõid kirjutada nende artiklite arutelulehtedele, et oled seal selle ja selle aadressi all kirjutanud. Andres 2. märts 2010, kell 16:16 (UTC)\n90.190.245.134, see peaks olema\nSeda ei ole vaja kuhugi kirja panna. Artiklid ei ole kellegi isiklik omand. Kui soovid teha mingit ülevaatlikku loendit enda kaastöödest, siis piisab ju sellest kui tead ise, milliste artiklite juures oled vaeva näinud.--WooteleF 3. märts 2010, kell 17:15 (UTC)\nMõnel inimesel on parem tunne, kui kõik tema kaastööd on ühe nime all koos. Mina olen ka selline. KrisHarry tahtis neid parandusi enda nimele. Ma annaksin küll, kui oskaksin. Taivo 3. märts 2010, kell 18:15 (UTC)\nMuud lahendust ei oska pakkuda. Andres 3. märts 2010, kell 19:27 (UTC)\nTäiesti teist pilti ei tohi laadida olemasoleva pildi peale. Niisiis lae too pilt (ning sisukama nimega) uuesti üles ja lisa kogu juba uue pildi kohta -- Ahsoous 13. märts 2010, kell 18:54 (UTC)\nKui sa teed uue lehe või muudatusi, siis jälgi, mida sa kirjutad. Vaata, et sa paneks komasid ja suuri algustähti, kuhu vaja. Pelmeen10 14. märts 2010, kell 22:00 (UTC)\nPalun tutvu eesti keele reeglitega. --Epp 3. aprill 2010, kell 13:29 (EEST)\nPalun ära võta keeletoimetamise ja toimetamise malle artiklitest maha. Taivo 13. aprill 2010, kell 16:40 (EEST)\nKes on selle pildi\nautor? Kas autor lubab seda mis tahes otstarbel kasutada?\nautor? Kas autor lubab seda mis tahes otstarbel kasutada? --WikedKentaur 5. aprill 2010, kell 20:02 (EEST)\nKordan WikedKentauri küsimust. Kust need pildid pärinevad?--WooteleF 17. aprill 2010, kell 10:59 (EEST)\nMina soovitaks need maha võtta. Pelmeen10 17. aprill 2010, kell 13:59 (EEST)\nKui vaja, siis võtamegi. Esmalt aga ootame üleslaadija vastuse ära.--WooteleF 17. aprill 2010, kell 14:35 (EEST)\nKustutatud.--WooteleF 18. aprill 2010, kell 23:44 (EEST)\njalgpallurite infokastides on olemas ka see kuupäev, millal andmeid uuendati. Ole hea ja paranda ka need asjad andmete muutmisel ära -- Ahsoous 12. mai 2010, kell 17:31 (EEST)\nPalun pane kuhugi kirja, milliste allikate põhjal Sa kirjutad. --Epp 21. mai 2010, kell 01:32 (EEST)\nKui sa jalgpalluri mängude arvu mallis uuendad, siis sa pead ka "| koondis_seisuga = ..." tänase kuupäeva panema! Pelmeen10 21. mai 2010, kell 22:21 (EEST)\nJäta meelde, et sa ei paneks tavalise sidekriipsu (-) jalgpallurite mänguaastatele, vaid pikema (–) Pelmeen10 22. mai 2010, kell 22:02 (EEST)\nFailinimed peavad kirjeldama sisu.--WooteleF 11. juuli 2010, kell 09:24 (EEST)\nPalun lisa pildi Picture 148.jpg juurde ka sobiv litsentsimärgis (selleks redigeeri pildi lehekülge). Pikne 11. juuli 2010, kell 10:38 (EEST)\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Kasutaja_arutelu:KrisHarry&oldid=2098689"\nLehekülje viimane muutmine: 11. juuli 2010, 10:38\nSelle lehekülje viimane muutmine: 10:38, 11. juuli 2010.


Nõidus viib Jõgevamaa gümnaasiumi direktori tagasi Põlvasse - Tartu Postimees\nNõidus viib Jõgevamaa gümnaasiumi direktori tagasi Põlvasse\n9. jaanuar 2016, 13:37\nLõuna-Eestist pärit Savi tunnistab, et lahkub Jõgevalt raske südamega, kuid samas kiskus hing piirkonda tagasi. «On ikka kahju ära minna, aga teisest küljest Põlvaga tundsin, et kas nüüd või mitte kunagi, otsusega oodata ei saanud,» ütles Savi.\nKolmele Jõgevamaa gümnaasiumi eesotsas oldud aastale tagasi vaadates hindab Alo Savi kõige enam seda, et kokku sai pandud suurepärane kollektiiv, mis käib ühte jalga ja töötab ühes hingamises. Samuti tõstab ta esile uudset õppesüsteemi, mille praeguseks on üle võtnud Tartu Tamme gümnaasium ja väikeste muudatustega ka Võru gümnaasium, samuti kaalub selle rakendamist Nõo reaalgümnaasium.\n«Tegemist on õpilase arengut kõige paremini toetav õppesüsteemiga, mis tagab sügavama õppimise ja rahulikuma elutempo. Kõik, kes on tulnud gümnaasiumisse õppima, saavad seda ka teha,» rääkis Savi.\nSüsteemi tuumaks on perioodõpe: kooliaasta on jagatud kolmeks kümne nädala pikkuseks perioodiks. Õppetunni pikkuseks on 75 minutit, iga ainet on kaks tundi nädalas ning ühe ainekursuse mahuks on 20 õppetundi. Perioodi lõppedes tunniplaan vahetub ning tulevad uued kursused.\nPõlva riigigümnaasiumi direktori ametikohale kandideerimise ühe suure põhjusena tõi Savi välja aasta lõpus valmiva liginullenergia koolihoone, kus on palju avatud õppepinda, mis võimaldab õpet korraldada hoopis teistmoodi ja huvitavamalt ning on seega 34-aastasele koolipapale suureks väljakutseks.\nTeiselt võis Savi sõnul rolli mängida ka väike nõiduse moment. Nimelt alustas ta pedagoogitööga just Põlvas, kui sai ülikooli lõpetamise järel sealse ühisgümnaasiumi ajaloo ja ühiskonnaõpetuse õpetajaks.\n«Teise aasta õpetajate päeval andis kunstiõpetaja Voldemar Ansi uutele pedagoogidele sellised väiksed kuusepuud, kus oli tuleleek sees ja ütles, et sellega olete nüüd igaveseks seotud Põlvaga ja siit te enam ära ei saa. Nüüd kardan, et see tõmbabki tagasi. Üritasin küll nõidust murda, aga midagi ei ole teha, nõidus on tugevam,» muigas Savi.\nKuni jaanuari lõpuni töötab Alo Savi veel Jõgeval, kus tuleb kokku sõlmida viimased otsad. Põlvasse tööle asudes ootavad esmalt ees kohtumised õpilaste ja õpetajatega.\n«Nende eesmärgiks on anda õpilastele kindlustunne, et riigigümnaasium alustab sügisel tegevust, pedagoogidele tahan aga öelda, et kõik head ja toredad õpetajad, kes tahavad uudses koolikeskkonnas töötada, on oodatud ka riigigümnaasiumisse kandideerima,» ütles Savi.


Heategevuskuu Kastre valla noortekeskustes - Uudised ja teated - Kastre vald\nHeategevuskuu Kastre valla noortekeskustes\nMelliste noorte üleskutse kogukonnale\nJaanuaris kutsusid Melliste noored ja noorsootöötaja üles kogukonnaliikmeid annetama vanu riideid ja tekstiili taaskasutusse. Oma panuse andsid elanikud üle kogu valla. Esialgne plaan oli punuda ja heegeldada kaltsuvaipasid noortekeskuse tarbeks, kuid kuna noortekeskuste kuuteema oli heategevus ning noortekeskuses käivad suured loomasõbrad, siis kasutame saadud materjali ka selleks, et valmistada midagi loomade varjupaiga heaks. Materjali tuli palju ning erisugust, mis loob meile võimaluse seda mitmekülgselt taaskasutada.\nAitäh kogukonnale ja kaasaaitajatele, tänu teile saavad noored teha noortekeskuses endale meelepäraseid tegevusi, tehes seeläbi head ka teistele.\nMelliste noortekeskuse noorsootöötaja\nKülalisesineja Roiu noortekeskuses\nRoiu noortekeskuses käis külas vabatahtlik Rosmarii Rosenthal Sa Tartu Ülikooli Kliinikumi Lastefondist, kes rääkis heategevusest, annetamisest ja vabatahtlikuks olemisest. Noored said küsida annetamise kohta ja abivajajate laste kohta. Noorte jaoks oli üllatav, et igakuiselt vajab abi lausa 400 last. Pärast kohtumist on nad teadlikumad heategevusest ja loodetavasti jagavad oma teadmisi kaaslastega.\nLisaks meisterdasid Roiu noored vaprusehelmeid vähihaigetele lastele. Hetkel on käsil öökullide heegeldamise projekt diabeedihaigetele lastele. Jaanuaris kogusime annetuseks riideid, mänguasju ja varjupaiga loomadele vajaminevaid asju - korralikud kasutatud riided annetame abivajajatele. Püüdsime kuu jooksul märgata heategijaid. Noorte poolt said tunnustatud Maksim, Andry, Marliin ja Laura Liis. Aitäh kõigile annetajatele ja heategijatele!\nVõnnu noored väärtustavad heategevust\nHeategevuskuu raames selgus, et Võnnu noored on väga teadlikud heategevusest ja peavad seda väga oluliseks. Pärast arutelusid otsustasid noored tagastada noortekeskusesse kogunenud taara, et saadud tulu annetada lastele. Lähiajal külastame Võnnu noortega Võnnu hooldekodu Härmalõnga, et pakkuda sealsetele inimestele rõõmu ja oma energiat täis seltskonda. Veedame nendega aega, soovides sellega näidata, et ka nemad on väga oluline osa meie kogukonnast.\nVõnnu noortekeskuse noorsootöötaja


Jalutuskäik Jaapani aias | kodus.ee\nLummav vaatepilt. | Toomas Tuul\nAsusime Kadrioru parki Jaapani aeda rajama mitmel põhjusel. Esiteks vajas pargi kaugeim nurk Hundikuristiku ja Kirdetiigi ääres korrastamist. Samas oli vaja midagi erilist – paika, kuhu meelitada külastajaid jalutama kaugemale kui Luigetiik ja Roosimägi.\nMinu eesmärk oli luua mitte jaapanipärane, vaid tõeline Jaapani aed. Koos arhitekt Kersti Lootuse ja dendroloog Olev Abneriga otsustasime, et seda peab kindlasti kujundama jaapanlane. Õnneks innustas Kyotost pärit maastikuarhitekti Masao Sonet meie ettepanek, sest rajatava ala looduslikud tingimused – vesi, reljeef ja suured puud – võlusid meest kohe.\nKujundaja tehtud esimene kavand ei näinud tiigi veepinnale ühtki elementi. Aga kui me Jaapanis erinevaid aedu väisates nägime ühes veesilmas kordumatult kaunist vesiroosivaipa, veensime Masao Sonet lubama ka Kadriorgu samasugust. Nüüd istutame igal aastal Jaapani aia sünnipäeval, 31. juulil siia ühe vesiroosi. Kunagi saab see koht vesiroose täis!\nKevadel püüavad tiigi kaldal pilku õitsvad kirsid, suve hakul rododendronid, siis iirised ja võhumõõgad. Sügisel veetlevad vaatajaid lillede, sõnajalgade, puude ja põõsaste värvilised lehed.\nJaapani aias on kivid ja vesi taimestuse kõrval märgilise tähendusega elemendid. Rahulikud jalutuskäigud, mõtisklused, looduse nautimine ja mediteerimine ei eelda istumist ning seega ka pinkide olemasolu. Samuti puuduvad Jaapani aias valgustid.\nSiia valitud puud-põõsad väljendavad parimal viisil aastaaegade vaheldumist. Algselt plaanisime aeda tuua ainult jaapani taimi, kuid Eesti heitlik kliima sai neist paljudele saatuslikuks. Seega pidime nad asendama siia sobivamatega.\nAia kujundaja on hoolega läbi mõelnud õieilu ja värvide jagunemise igasse aastaaega. Peale õitsvate püsikute-põõsaste-puude on siia istutatud okasvorme –mände ja jugapuid. Sügiseti tõmbavad tähelepanu kirgastes toonides kontpuud, korea vaher, sarapuu. Tutvust tasub teha nõiapuuga, aga ka pensilvaania vahtraga, kelle rohelised sooned lähevad veebruaris korallpunaseks. Märtsis-aprillis loobub ta siiski eputamisest, tõmmates selga tavapärase kuue.\nJaapani aia meeleoluga harmoneeruvad Kirdetiigi äärde varem istutatud väärikad hõberemmelgad, samuti vanad kased ja vahtrad.\nTraditsioonilises Jaapani aias kummardatakse kive, sest need kuuluvad Jaapani peajumalale. Sõnatul kokkuleppel käime meiegi mööda teid ega lähe rohule trampima või kividele istuma! Jaapani aias tuleb austada loodust.\nMaso Sone sai kivide paigutamiseks inspiratsiooni Tallinna vanalinna katustest. Kõrgemad neist meenutavad talle kirikutorne, üks eraldi seisev raekoda ning madalamad keskaegsete viilkatuste sakke.\nTaimedel Jaapani aias on oma iseloom. Nad kord kummardavad loomuliku kasvukeskkonna ees, ent teinekord eemalduvad sellest, aimates järele looduse stiihiat.\nLegendi järgi on jaapani iirise õiel 9 sinist tooni. Leidke need üles!


Kas gängid või sisserändajad: mida räägivad Rootsi elanikud plahvatustest ja vägivallast? - Uudised - Elu24 - Eesti kõige menukam veebitabloid\n11. veebruar 2020, 13:02\nKas gängid või sisserändajad: mida räägivad Rootsi elanikud plahvatustest ja vägivallast?\n13. jaanuaril kärgatas Stockholmi kesklinnas järjekordne pomm.\nAinuüksi alanud aasta jooksul on Rootsis kärgatanud mitu plahvatust, mis on kohaliku politsei teatel seotud jõukudevahelise arveteklaarimisega. Parempoolsed poliitikud näitavad aga vägivallalainest rääkides näpuga sisserändajate suunas. Mida arvavad asjast Rootsis aastaid elanud välismaalased?\nRootsit on pikka aega peetud üheks turvalisemaks riigiks, kuid viimastel aastatel on riigi elanikke šokeerinud sagedased plahvatused ja tulistamised.\n«Tegelikult rootslane on hirmul, kuigi nad seda välja ei näita,» rääkis Elu24-le viimased kaheksa aastat Rootsis elanud eestlanna Marili (täisnimi toimetusele teada)\n2019. aastal toimus Rootsis kuritegevuse ennetamise riikliku nõukogu statistika andmetel 257 pommiplahvatust. 2018. aastal oli neid 162. Uimastitega seotud jõuguvägivalla kasv Rootsis tõi 2019. aastal kaasa pommiplahvatuste 60-protsendilise kasvu, vahendas Reuters.\n«Autosid plahvatab meeletult, aga nii palju kui olen põliste rootslastega rääkinud, on see probleem olnud juba aastakümneid, lihtsalt nüüd meedia kajastab rohkem,» rääkis Marili.\nKuritegevus Rootsis hoopis langeb?\nRootsi politsei seostab viimase paari aasta jooksul suuremaid linnu tabanud tulistamiste ja pommiplahvatuste lainet jõukusevaheliste konfliktidega.\nPolitsei ei ole küll avaldanud palju infot, kuid Rootsi meedia andmetel on mõned ründajad kasutanud lõhkematerjaliga täidetud vaakumkolbidest tehtud kiirpomme.\nElu24-ga rääkinud ajakirjanik David Keytoni sõnul on irooniline, et üldiselt on Rootsis kuritegevus langenud, kuid pommirünnakutest räägitakse, sest need on sensatsioonilised ja tekitavad hirmu. «Kuid väärib märkimist, et need plahvatused üldiselt ei tapa ega vigasta, seega võivad plahvatavad seadmed olla mõeldud pigem hirmutamiseks kui tapmiseks,» kirjeldas aastaid Rootsis elanud mees.\n«Nagu ma aru olen saanud siis kõik need pommid mis on lõhatud siin viimasel ajal, nende ühine nimetaja on, et pommid on tehtud termosesse,» rääkis Elu24-le samuti aastaid Rootsis elav eestlanna Lia Parktal.\nParktali sõnul ei ole neid plahvatusi terrorismiga seostatud. «Aga gängidest või kes täpsemalt selle taga on, sellest ei ole ka juttu mitte kuskil,» lisas ta.\nMarili sõnul hoiab nii tema kui ka kõik tema tuttavad nendest n.ö ohupiirkondadest eemale. Küll aga tõstatatakse plahvatuste ja jõuguvägivallaga seonduvat teemat pidevalt üles ka «Eestlased Rootsis» Facebooki grupis.\n«Inimesed on vihased ja hirmul, aga otsest kokkupuudet vist pole kellelgi olnud,» sõnas ta. «Need jõugud ja omavahelised jagelemised toimuvad peamiselt teatud piirkondades ja sealt hoiavad tavainimesed eemale. Vägistamisi on küll väga palju.»\nAvalikkuse pahameele ja suurenenud vägivalla pärast on valitsus pidanud suurendama kulutusi ka politseile ja käivitama organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise programmi, sest seadusest ja õiguskorrast on saanud ka üks peamisi poliitilisi lahinguvälju.\nKeyton rääkis, et Stockholmis toimunud plahvatused ei ole teda otseselt mõjutanud, sest ta elab plahvatuspiirkondadest eemal. Siiski on mehe sõnul oluline rõhutada, et see pole hiljutine nähtus. «Jõuguvägivald on Rootsis eksisteerinud aastakümneid. Muutunud on vaid see, kuidas see on tänavale jõudnud ja kuidas seda politiseeritakse,» selgitas Keyton.\n21. jaanuaril Stockolmi äärelinnas Husby-s asuvas kortermajas toimunud plahvatuse tagajärjed.\nViimati kärgatas võimas plahvatus Rootsis 22. jaanuari hommikul kell kuus Norrköpingis ühe kortermaja teisel korrusel. Plahvatuses said inimesed kergemaid vigastusi.\nRootsi väljaanne Aftonbladet kirjutas, et plahvatus võis olla seotud motojõukude sõjaga, kuna kortermajas elas motojõugu No Surrender juht.\nEelmisel aastal toimus kolm kuritegu, mis olid suunatud sama motojõugu vastu: topeltmõrv Norrköpingi ööklubi ees 5. detsembril, plahvatus Linköpingis 7. juunil ja plahvatus Örebros asuva striptiisiklubi ees 26. juunil.\nRootsi politsei pole soovinud plahvatuse ja motojõugu seost kommenteerida.\nVaid päev varem, ööl vastu 21. jaanuari kärgatasid plahvatused Stockholmi äärelinna kahes kortermajas - viga sai vähemalt üks inimene, kes viidi kergete vigastustega haiglasse, kirjutas Postimees.\nAmetivõimud said kell 2.30 varahommikul häireteated Husby ja selle lähedal asuva Kista linnaosas toimunud plahvatustest. «Kuulsime kaht võimast plahvatust. Siin haiseb kõik põlemise järele,» sõnas Aftonbladetile anonüümsust soovinud pealtnägija.\n«Plahvatused toimusid üksteisest umbes 500 meetri kaugusel ning mõneminutilise vahega,» sõnas päästekeskuse juht Åsa Sköld. Plahvatused lõhkusid majade fassaade, aknaid ning elektriliine.\nSeoses viimaste plahvatustega ei ole politsei veel kedagi kinni võtnud ja pole teada, kas need on omavahel seotud.\n«Seal kus need kaks viimast pommi plahvatasid, 500 meetri kaugusel üksteisest, seal rahvas räägib, et peaks juba kuhugi maale ära kolima,» kirjeldas Parktal Elu24-le hirmu, mis inimesi valdab.\nVaid nädal varem, 13. jaanuaril, kärgatas plahvatus aga Stockholmi kesklinnas. Plahvatus leidis aset Gyllenstiernsgatanil umbes kella ühe paiku öösel. Stockholmi politsei andmetel ei saanud keegi viga.\nSVT andmetel plahvatas lõhkekeha ühe korterelamu trepikojas ja päästeteenistus evakueeris elanikud. Stockholmi politsei pressiesindaja Mats Eriksson märkis toona, et plahvatuskoht ei ole täpselt teada.\nUudisteagentuuri TT teatel oli kärgatust kuulda mitme kilomeetri kaugusele ja plahvatus purustas ümbruskonna majade aknaid.\nKella kolme paiku öösel kärgatas tugev plahvatus ka Uppsala kesklinnas ühe restorani ees.\nRootsi politseiülem Anders Thornberg hoiatas, et Stockholmis ja Uppsalas toimunud plahvatused märgivad uue jõuguvägivalda täis aasta algust. «Usun, et vägivald jätkub samal tasemel senikaua, kuni ühiskond saab selle kasvu kontrolli alla,» sõnas ta intervjuus Rootsi uudisteagentuurile TT.\nPolitseiülema sõnul on plahvatuse taga väiksem jõuk tõsisemaid kurjategijaid, kes kasutavad karme meetodeid. «Kuigi me oleme pingutanud ja saavutanud tulemusi, on liiga palju uusi ja üha nooremaid kurjategijaid, kes tulevad esile,» sõnas Thornberg.\nSiseminister Mikael Damberg soovib lõhkeainekuritegude eest määratavaid karistusi sel aastal karmistada.\nNovembris, pärast seda, kui Malmös pitsarestoranis tule avanud kurjategija tappis 15-aastase poisi, moodustas siseministeerium töörühma, mille peamiseks ülesandeks on vägivaldsete kuritegude vastane töö.\nSiis ütles politsei, et töörühm keskendub kurjategijate tänavatelt ärasaamisele, relvade ja lõhkeainete juurdepääsu vähendamisele ning politsei kohaloleku suurendamisele konfliktidest mõjutatud piirkondades.\nSiiski ei suudetud neid probleeme vaid politsei kaasamisega lahendada. «Keerukatele probleemidele pole lihtsat lahendust,» ütles töörühma juht Stefan Hector novembris.\n«See valitsus on kaotanud Rootsis kontrolli kuritegevuse üle. Oleme viimastel aastatel näinud, kuidas hukkunute arv on suurenenud. Nüüd suurenevad pommiplahvatused,» ütles Rootsi opositsioonipartei Mõõdukad liider Ulf Kristersson.\nMis sisserändajad siia puutuvad?\nUSA president Donald Trump tegi juba 2017. aastal pagulaste aadressil kuulsa kommentaari, kui ütles: «Vaadake, mis Rootsis toimub. Rootsis! Kes oleks seda uskunud? Rootsi!».\nKeytoni sõnul on see tõepoolest nii, et mõned poliitilised rühmitused seovad kuritegevuse tõusu 2015 - 2016 massilise sisserändega. «Mis on vale, sest vähestel neil aastatel tulnud inimestel oleks olnud võimalusi piisavalt integreeruda, et vägivallas olulist rolli mängida,» arutles ajakirjanik Keyton.\nÜldiselt omistatakse vägivald Keytoni sõnul ikka uimastitega kauplevatele jõukudele, enamasti vaesematest linnaosadest. «Arvatakse, et mõned jõugud on seotud ka Balkanilt tulnud teise või kolmanda põlvkonna sisserändajatega,» rääkis ta.\nPolitsei on tuvastanud umbes 60 puudustkannatavat piirkonda - peamiselt suuremates linnades ja nende ümbruses, kus on kõrge tööpuudus, madalad sissetulekud ning kus on võimust võtnud narkootikumid ja jõugud.\nMarili sõnul on meedia hakanud vägivallaga seonduvaid uudiseid veidi rohkem kajastama ja plahvatuste kõrval tõuseb esile kogu kuritegevus. Kuna reeglina ei öelda, kust kurjategija pärit on, siis.... «Igaüks teeb sellest omad järeldused,» lisas Marili ja märkis, et olukord on praegu kõige hullem just Malmös.\n«Tegelikult on see jõukudevaheline sõda, mis ei ole seotud migratsiooniga, vaid pigem narkootikumidega,» ütles Keyton ja lisas, et loomulikult kasutavad parempoolsed poliitikud seda ära ja väidavad teisiti.\nImmigrandid Rootsi parlamenti ees meeleavaldusel.\nElu24-ga rääkinud Lia Parktali sõnul on järjest suurem probleem pagulased, keda riik avasüli vastu võtab.\nKui viimastel aastatel hakkasid suuremas osas Euroopas paremäärmuslikud immigratsioonivastased rühmitused häälekalt migrantide sissevoolu vastu võitlema, siis Rootsi oli ses osas erand ja võttis pagulasi vastu avasüli.\nKuid mitte kõik Rootsis ei läinud sellise avatusega kaasa ja nii leidsid karmimat sisserändepoliitikat nõudnud erakonnad endale järjest enam toetajaid.\nKui 2010. aastal toetas neonatsidega seostatud paremäärmuslikku Rootsi Demokraatide erakonda 5,7 protsenti, siis 2018. aastaks oli nende toetus tõusnud 17,5 protsendini.\nSisserändevastase erakonna üks hüüdlauseid oli «Hoidke Rootsi rootslasena».\n«Nüüd ongi keeruline, ise nad on lasknud olukorral nii kaugele minna. Võtavad vastu asüülipalujaid, aga saadavad välja inimesed, kes on siin juba elanud mitu mitu aastat, maksu maksnud ja tööd teinud,» rääkis Parktal.\nTa lisas, et valitsuse käitumine näib praegu pigem lihtsalt tulekahjude kustutamisena. «Aga suuri samme ei julgeta teha, sest kardetakse, et neid hakatakse rassistideks kutsuma,» tõdes Parktal.\n«Rootslane on üldiselt selline, et ega ta avalikult ei virise ega väga sõna võta. Vähesed tunnistavad, mida nad tegelikult neist arvavad,» kommenteeris Marili ja lisas, et tegemist on ikkagi ju heaoluriigiga.\nSiiski tundub Marilile, et valitsus on hakanud tasapisi aru saama, et sisserändajatega seotud teema on üle käte läinud.\nKeskmiselt taotleb Rootsis asüüli igal aastal umbes 100 000 inimest. 2016. aasta oli aga rekordaasta, siis sai riik 151 000 asüülitaotlust.\n«Mingi aeg plaaniti küll koomale tõmmata seda (sisserändajate arvu - toim) ja siis olid juba need sisserändajad tänaval, et mis mõttes,» sõnas Marili.\n«Isiklikult olen elanud kahes kohas ja mõlemad nendest on sellised mitte nii kirevad linnaosad, sellepärast jään ma sellest segadusest ja uudistest eemale,» lausus Parktal. Ta rääkis, et elas varem linnaosas, kus 90 protsenti elanikest olid rootslased, aga nüüd on seal jälle sisserändajaid, neist suurem osa on siiski «valged» (Ida-Euroopast tulnud inimesed).\nAga just plahvatustega seotud Stockholmi linnaosad ja ka Malmö ning Gävle on Parktali sõnul erinevaid rahvusi täis.\n«Selline linnaosa nagu Tensta on kui väike Somaalia,» rääkis Parktal ja kirjeldas, kuidas kogukonnas toimivad oma keel, omad traditsioonid ning rootslased seal ei käi. «Rootsi riik on ise teinud valesti ja need nii-öelda abi vajajad pannud kõik ühte kohta. No muidugi siis nad ju ei integreeru,» arutles ta.\n«Lõppkokkuvõttes jah, segregatsioon, olgu see siis vabatahtlik või majanduslik on integratsiooni takistav probleem,» märkis ka Keyton.


https://100.ut.ee/ajakava/ 1. detsembril 1919 toimus Eesti Vabariigi Tartu Ülikooli avaaktus ning tegevust alustas eestikeelne, ennekõike eestlastest üliõpilastele mõeldud ja Eesti ühiskonda teeniv ülikool. Rektor Toomas Asseri sõnul ei tähista Tartu Ülikool alanud aastal mitte ainult rahvusülikooli, vaid ka kogu eestikeelse kõrghariduse sajandat aastapäeva. Kuigi rahvusülikoolist rääkides keskendutakse enamasti eesti keele ja kultuuri hoidmisele, on ülikooli kohustused tunduvalt laiemad. „Rahvusülikool on Eesti ülikool. Me peame kujundama teadmuspõhist ühiskonda ja majandust, hoidma ja edendama demokraatlikku õigusriiki ja omariiklust,“ kommenteeris rektor Asser. Aastapäeva jooksvalt täieneva programmiga saab tutvuda juubeliveebis 100.ut.ee. Aasta jooksul esitletakse ülikooli ajalugu ja teadlasi tutvustavaid raamatuid ning avatakse kunsti- ja ajaloolisi ülevaatenäitusi. 18. mail toimub vilistlaskokkutulek „Lähme koos!“, et tervitada Tartus kõigi aegade suurimat hulka Tartu Ülikooli lõpetanuid. Kokkutulekul esitletakse ka Theodor Lutsu dokumentaalfilmi „Alma Mater Tartuensis“ (1932) taastatud versiooni. Augustis Paides toimuval arvamusfestivalil panevad rahvusülikooli juubeli ja „Eesti Vabariik 100“ meeskonnad seljad kokku, et kutsuda ülikoolide teadlasi arutlema Eesti tuleviku üle ning kõnelema ühiskonnaga avatumalt. Eestikeelse ülikooli sajanda õppeaasta juhatab sisse 2. septembril toimuv kontsertaktus Tartus Kassitoomel. Sügisel jõuab Eesti Televisiooni ekraanile saatesari, mis toob ajalooliste tagasivaadete kaudu fookusse tänapäeva, arutledes rahvusülikooli rolli üle. Rahvusülikooli aastapäeva tähistamiseks vermib Eesti Pank kaheeurose käibemündi ja Eesti Post annab välja postmargi. Pidustuste kõrghetk saabub novembri viimastel päevadel ja detsembri alguses. Tartu Ülikooli muuseumis avatakse ülikooli ajaloo uus püsinäitus, esitletakse raamatut „Eesti rahvusülikool 100“ ja Vanemuise kontserdimajas tuleb esmaettekandele helilooja Pärt Uusbergi teos „...ja tuulelaeval valgusest on aerud…“. Kavas on ka valgusmäng „Vikerlaste varjuvald“ toomkiriku varemetes Toomemäel ja traditsiooniline tõrvikurongkäik. 30. novembril toimub piduõhtu Eesti Rahva Muuseumis ja 1. detsembril peetakse ülikooli peahoone aulas aastapäeva aktus. Rahvusülikooli juubel on pühendatud Eesti riigile ja eesti keelele. Juubeliaastal toimuvad sündmused ja pidustused on ülikoolipere tänu ja kingitus, millest on oodatud osa saama kõik Eesti inimesed. Eesti Vabariigi Tartu Ülikool sündis koos riigiga. Esimese maailmasõja lõpu järel 1918. aasta detsembris andis Saksa sõjavägi Tartu Ülikooli üle Eesti valitsuse esindajale Peeter Põllule. Ülikooli ametlikuks keeleks tunnistati eesti keel ja pärast ettevalmistusi asus 6. oktoobril 1919 õppima 351 üliõpilast, sh 305 eestlast. Ülikooli avaaktus peeti 1. detsembril 1919, mil Tartu rahu läbirääkimised polnud veel alanudki. Rahvusülikooli juubeliaastal koostatakse ka Tartu Ülikooli uut arengukava, millega seatakse alma materi sihte aastateks 2020-2025. Arengukava koostamise käigus toimuvad ülikoolisisesed arutelud ülikooli rolli ja eesmärkide üle. Täna, 21. jaanuaril toimub arengukava esimene seminar „Eesti keel ja rahvusvahelistumine”. Järgmised seminarid on pühendatud tasulise kõrghariduse temaatikale, teaduse rahastamisele, õppekavaarendusele ning ülikooli eesmärkidele ühiskonna teenimisel. 17. mail oodatakse kõiki nende teemade üle arutlema ülikooli visioonikonverentsile. Lisateave: Kadri Asmer, „Rahvusülikool 100“ projektijuht, 529 9994, kadri.asmer@ut.ee Andres Soosaar, „Rahvusülikool 100“ korraldustoimkonna esimees, 5919 I saw such a number of UK website host and I am so overwhelmed of information, so I have some information for professional web host in UK to offer deep technical expertise


Kääpal saab seigelda Kalevipoja legendide maailmas - Jõgevamaa Koostöökoda\nKääpal saab seigelda Kalevipoja legendide maailmas\n20. september 2013 Kell 14:25\nKääpal avati 2013. aasta augustis Kalevipoja-teemaline kõrgseiklusrada “Lennuk”. Saare vallas kultuurielu edendava ja turismiteenuseid pakkuva sihtasutuse Kalevipoja Koda eestvõttel ja Leader-programmi toetusel valminud 17 elemendiga seiklusrada tekitab adrenaliini ning pakub võimalust end vaimselt ja füüsiliselt proovile panna.\nNagu kolm aastat varem samas paigas valminud Krati seikluspargi raja, ehitas ka kõrgseiklusraja “Lennuk” välja Valdo Kanguri juhitav OÜ Seiklusring, kellel päris suur sellealane kogemus. Tööd kestsid paar kuud. Projekti järgi pidi elemente tulema mõnevõrra vähem, ent ehituse käigus tekkis uusi ideid ning needki tehti teoks.\nKõrgseiklusrada “vallutada” sooviv inimene peab kõigepealt läbi tegema lihtsama ja maapinnale tunduvalt lähemal kulgeva Krati seikluspargi raja. Kui selle raja tunnetus käes, oskab inimene adekvaatsemalt hinnata, kas keerulisem rada on talle võimetekohane või mitte.\nKa kõrgseiklusraja pakutavatest võimalustest on võimalik osa saada kolmel erineval moel. Kes tunneb, et on igasugusteks katsumusteks valmis, võib teha kõiki elemente läbiva täisringi ning saada korraliku füüsilise koormuse ja kuhjaga elamusi. Kes oma võimeid tagasihoidlikumateks hindab, võib teha väiksema ringi, mis ei läbi kõige kõrgemal asuvaid ning suuremat füüsilist jõudu ja vaimset kontsentratsiooni nõudvaid elemente. Kel aga aega vähe, võib ära proovida üksnes sõidud mööda zipline’e ehk õhutrosse.\nKui Krati seikluspargi rada kolm aastat tagasi avati, oli seiklusparke Eestis veel suhteliselt vähe. „Lennuki” avamise ajaks oli neid kõvasti juurde tulnud. Kääpa kõrgseiklusrajal on siiski eeldusi teistest erineda, sest sealsed atraktsioonid on seostatud Kalevipoja legendidega. Seepärast saigi seiklusrada ka nimeks “Lennuk”: seda nime kandis teatavasti laev, millega Kalevipoeg võttis ette teekonna maailma otsa. Ning seiklusraja läbimist võibki võtta kui teekonda koos eeposekangelasega.\nMööda võrku või redelit esimesele platvormile ronimine on näiteks võrreldav laeva ehitamisega. Nagu Kalevipojal, tuleb ka seiklusrajal kulgejal teel valikuid teha ning õõtsuda justkui tormisel merel. Pikk õhutrossilend üle suveteatriplatsi ja tagasi on aga nagu jõudmine koerinimeste maale ning naasmine tagasi koju. Atraktsioonidega sobivaid lugusid aitas „Kalevipojast” välja otsida Kääpal tegutseva Kalevipoja muuseumi juhataja Ulvi Tamm.\nKõrgseiklusraja valmides koolitas OÜ Seiklusring välja ka instruktorid, kes külastajaid juhendavad. Instruktori või isa-ema saatel võivad lihtsamaid elemente läbida ka väiksemad lapsed, iseseisvalt raja läbimiseks peaks inimene olema aga vähemalt 150 cm pikk ning suutma iseseisvalt arukaid otsuseid vastu võtta ja turvavarustust käsitseda.\nTänu „Lennuki” valmimisele on Kalevipoja Kojal võimalik nüüd Kääpale saabuvatele huvireisijatele veelgi põnevamat paketti pakkuda: kõigepealt peaksid nad käima muuseumis ja tutvuma Kalevipoja lugudega, seejärel tegema läbi madalama seiklusraja, ning kui jaksu ja julgust jätkub, lõpuks ka kõrgseiklusraja.\nKõrgseiklusraja “Lennuk” väljaehitamine läks maksma ühtekokku 17 118 eurot, sellest 15 000 eurot tuli Leader-programmist ja ülejäänu kattis SA Kalevipoja Koda omafinantseering. Saadud Leader-toetus kulutati ehitustöödele, seiklusraja maastikule planeerimisele, mõõtmistöödele, metsaaluse ettevalmistusele, võsa raiumisele, seiklusraja elementide jaoks materjalide soetamisele ja turvavarustuse soetamisele.


Juhtkiri: YouTube'ist Objektiivi videote kõrvaldamine on märk ideoloogilise diktatuuri pealetungist • Objektiiv\nJuhtkiri: YouTube’ist Objektiivi videote kõrvaldamine on märk ideoloogilise diktatuuri pealetungist\nYouTube’i otsus asuda kõrvaldama Objektiivi videoid kuulutab kurja ning võib päädida üleüldse “vihakõneks” tembeldatud Objektiivi kanali sulgemisega. Märgid näitavad, et peame valmistuma taas eluks ideoloogilise diktatuuri tingimustes, kus sõna on kõike muud kui vaba, tõdeb Objektiivi toimetus juhtkirjas.\nEile õhtul andis YouTube Objektiivi toimetusele e-kirja kaudu teada, et on eemaldanud kaks meie videot – Markus Järvi nädalakommentaari ja ühe “Fookuses” saate –, sest nende kohta olevat laekunud kaebused, mille alusel kvalifitseeriti videod “vihakõneks”.\nSümptomaatiliselt ei selgita keegi, mis nendes videotes endast “vihakõne” kujutas ning millega on niisugune hinnang põhjendatud. Tõtt-öelda jääb arusaamatuks, kuidas üldse YouTube eestikeelsetele materjalidele oskab vastavat hinnangut anda.\nIgal juhul on olukord tõsine, sest YouTube on Objektiivi videote peamiseks kanaliks ja samas moodustavad videomaterjalid meie publitseeritud materjalide keskse tähtsusega osa. Seejuures jõudsime alles hiljuti olulise verstapostini, kui selgus, et Objektiivi videoid on YouTube’is vaadatud ühtekokku rohkem kui miljon korda.\nTähelepanuväärne on ka see, et just nagu pole teada, mis, milliste reeglitega ja kuidas kõnealustes videotes vastuolus oli, nii ei ole teada ka see, kes Objektiivi materjalide peale YouTube’ile kaebusi esitab. Just nagu nõukogude ajal, nii leidub ka nüüd anonüümseid pealekaebajaid, kes vääritimõtlejaid võimudele üles annavad.\nTäpselt samuti on kõnekas, et Objektiivi videote mahavõtmist ei ole võimalik vähegi mõttekal moel vaidlustada, sest ühelegi vaidele YouTube lihtsalt ei vasta, nende rahuldamisest rääkimata. Veelgi enam, Eestis ei ole YouTube’il ega Facebookil isegi ühtegi esindajat, kellega saaks probleemist rääkida ning kellelt saaks otsuste kohta selgitust küsida.\nNiisugune olukord on pehmelt öeldes pentsik, sest kui Eesti ettevõtted on oma teenuseid osutades seotud tarbijakaitse seadusest tulenevate päris tõsiste kohustustega, siis sadadesse miljonitesse dollaritesse ulatuvate kasumitega USA sotsiaalmeediahiiud ei kohustu järgima mitte ühtegi Eestis kehtivat seadust, olgugi et nad osutavad oma teenuseid sadadele tuhandetele Eesti tarbijatele.\nLisaks kõigele muule näitab võimuringkondade huvipuudus niisuguste probleemide vastu, et nende mure sõnavabaduse pärast on võlts. Sõnavabadusest räägitakse selleks, et välistada või pärssida domineeriva ideoloogia kriitikat, ent sõnavabadust päriselt ohustavate probleemide suhtes suletakse silmad ja kõrvad.\nEi ole sugugi välistatud, et esimeste videote kõrvaldamine on alles eelmäng Objektiivi hääle tõsisemale mahasurumisele, mis võib päädida ka meie YouTube’i kanali sulgemisega. Kõiki märke silmas pidades oleks pigem üllatav, kui asjad selles suunas ei liiguks. Igal juhul peame valmistuma taas eluks ideoloogilise diktatuuri tingimustes, kus sõna on kõike muud kui vaba.\nTõsine olukord: YouTube kõrvaldas pealekaebajate tõttu Markus Järvi nädalakommentaari ja “Fookuses” saate\nOluline verstapost: Objektiivi YouTube’i videoid on vaadatud rohkem kui miljon korda\nSildid ideoloogiline diktatuur sõnavabadus tsensuur YouTube


peenise laienemist läbi Peenis laienemist rahvameditsiinis füüsilise ettevalmistuse\nNotice: Osta peenise laienemist koor Tšerkassõs\nViasil Erektsioonihäired täiendus Review. Viasil Review: Viasil on parim erektsioonihäirete pill muundada oma energia ja tagasi seksuaalse Graal sa kord nautida puberteeti.See on tagatud, et pakkuda teile maksimaalset tulemust. Tootjatel on nii kindel oma toodet.ProstaPlast plaaster aitab mitte ainult vabaneda haiguste sümptomitest, vaid ka põhjuste tekitajatest. See on eriti oluline erektsioonihäirete ja meeste viljatuse korral, sest impotentsuse põhjuseks on muud tervisehäired. Kasutus. ProstaPlast plaastri kasutamine on küllaltki lihtne. Plaaster lisatakse kõhu piirkonda, kus on palju.Potenga: tõhus potentsi supplement otse USAst Potenga kapslid on loodud unikaalsete koostisosade põhjal. Põhikomponendiks on L-arginiin, mis laiendab veresooni organismis, mis lubab verel vabalt jõuda südamesse ja muudesse organitesse ja seega ka peenisesse.Üks kõige tõhusamaid ravimeid kasutatakse erektsioonihäirete - Ravimid Yohimbeks Harmony põhineda johhimbiin C-vitamiini, tsinkoksiidi, naatriumseleniiti ja jahvatatud ženšennijuured.Nende kasutamine Neofasseni koostises ei ole juhuslik – need on kaks kõige tõhusamat taime rasvkoega võitluses. Nende omadused täiendavad üksteist, moodustades koos asendamatu koostise. Nende omadused täiendavad üksteist, moodustades koos asendamatu koostise.Erektsioonihäirete noortel põhjustavad peamiselt psüühilised põhjused, mehed vanuses 40 aastat, ta areneb tõttu ebatervislike eluviiside ja mõju orgaaniliste tegurid: sclerosis multiplex veresoonte, hüpertensioon, puudus liikumine, ressursside toidu, alkoholi kuritarvitamine ja suitsetamine.Lühiajaliste kasutamine ( Viasil sisaldab 20 mg, mis on samaväärne 400 mg kogu herb, mis on soovitatav päevane annus) ei tohi te märkate mõnda kõrvaltoimet, aga pikaajalise kasutamise sa võiks alustada kannatavad unetuse, peavalu ja peapööritus, mis on sagedased kõrvaltoimed hariliku ženšenni. Ginkgo biloba.VigaPlus™ on üks parimaid erektsioonihäirete ravi pillid kõik tööd väga sarnasel viisil: VigaPlus™ pillid suurendada organismis lämmastikoksiidi mõju. Lämmastikoksiidi on kemikaal, mida keha toodab loomulikult ja üks ülesanne organismis on lõõgastuda lihased peenise.Põhjused on erinevad, ületöötamine, psühholoogilised raskused ja väsimus, depressioon, isegi tõsised terviseprobleemid võivad olla nende taga, kuna nad töötavad. Ainult 10% inimestest on otsustanud arsti poole pöörduda kohe, kuigi erektsioonihäirete ravi on sageli sama tõhus kui 90 protsenti. Noorematele meestele Varasemate.Tema kasutamine tugevdab suuõõne ja meeleolu ajal suguühet oluliselt. Lisaks tugevdab see reaktsiooni, kuna see hoiab ära verevoolu kõhuõõnde. Selle tulemusena suureneb tema verevarustus ja veresooned oluliselt laienenud.See on erektsioonihäirete diagnoosimise aluseks, kuid seda juhtub siiski harva. Enamik mehi ei teata oma probleemidest arstile ja isegi kui häired diagnoositakse, siis juhtub see teiste haiguste diagnoosimise tulemusena, kui probleemid potentsiga tulevad välja juhuslikult. Drivelan Ultra – tõhus viis erektsioonihäirete vastu.Sulle oluline terviseinfo, professionaalsed nõustajad, testid, foorum ja ravimiinfo. Eesti suurim tervisenõustamise keskkond, kus tipparstid vastavad inimeste küsimustele. Veebisaidil on üle 50 000 tasuta nõuande Eesti parimatelt arstidelt.Vardenafiil 20 mg kui koos kasutamine nifedipiin hilinenud pressiteade (30 või 60 mg 1 kord päevas) mõjutada suhteline biosaadavust (AUC) и C max Nifedipiinil, mis metaboliseerub kaudu CYP3A4. Kuna nifedipiin ei muutunud vardenafiili plasmakontsentratsiooni. Hüpertensiooniga patsientidel, nifedipiin kontrolli all, Vardenafiil annus.Cavageject'i kasutamine koos ravimitega - sümpatomimeetikumid vähendab alprostadooli aktiivsust, mis ei anna erektsioonihäirete suhtes soovitud tulemust. Koostoimed Kaverdzhekt koos teiste antihüpertensiivse toimega preparaatidega on näidustatud viimase toime suurenemisega, mis ähvardab liigset depressiooni rõhu all ja kokkuvarisemist.Hemorroidide ägeda rünnaku korral ei asenda selle ravimi kasutamine anorektaalse piirkonna muude haiguste spetsiifilist ravi. Ravi tuleb manustada lühikese aja jooksul. Kui sümptomid ei liigu kiiresti, on vaja läbi viia proktoloogiline uuring ja korrigeerida ravi. Kasutamine raseduse ja imetamise ajal. Geelid, kapslid ja teised.\n(erektsioonihäirete korral kasutatavad ravimid), sest see võib esile kutsuda olulise vererõhu languse koos selliste tõsiste kõrvaltoimete tekkevõimalusega nagu näiteks minestamine ja südamelihaseinfarkt. Glütserüültrinitraadi võtmine koos sildenafiili, vardenafiili ja tadalafiiliga on vastunäidustatud.Lavexi ei soovitata kasutada koos teiste ravimitega, mis on ette nähtud erektsioonihäirete raviks, sellist tüüpi koostoime ohutust ja efektiivsust ei ole uuritud. Sildenafiili ja ritonaviiri ei tohi samaaegselt võtta. Uuringud on näidanud, et sildenafiili eritumine väheneb samaaegselt SRA3A4-erütromütsiini, ketokonasooli, tsimetidiini.DICKUPRIO looduslik koostis tõhustatud erektsiooni jaoks. Dickuprio kasutamine. Suurendage oma libiidot ja saate tugevama ja pikema erektsiooni tänu sellele uuenduslikule koostisele, mis on teaduslikult välja töötatud ja põhineb 100% looduslikel koostisosadel. Emake Loodus tegi sinust mehe. Ta valmistas ette kõik, mida vajate.Tõhus lahendus erektsiooniprobleemidele ja suuremale libiido tekkele. Erinevate tsivilisatsiooni tegurite kaudu mõjutab erektsioonihäirete probleem kindlasti suuremat osa elanikkonnast kui varem. Pingutus, stimulandid, kehv toitumine, istuv eluviis, samuti elustiili haigused nagu hüpertensioon ja suhkurtõbi on ebasoovitavalt pingetõkestamist raske vältida.Ebaõnnestunud seksuaalne kogemus, hormonaalse tausta ebastabiilsus või pika masturbeerimise periood võib käivitada erektsioonihäirete protsessi. Eriti eristavad eksperdid mitut tüüpi haigusi: Orgaaniline düsfunktsioon, mis näitab, et meestel nooremas eas ilmneb soov, kuid samal ajal ei saavutata erektsiooni võimet. Vähenenud tõhusust väljendatakse seksuaalse soovi täitmise.Man Pride. Looduslikud viisid erektsiooniks. Üks levinumaid meeste seksuaalse probleeme, mis on küps aastaselt erektsioonihäired, mis on Busier öeldes probleeme esinemise erektsioonihäirete liikmeks, samuti jõuda orgasmi.Siiski jääb üle oodata, kui see on tõhus võime vastu erektsioonihäirete ja kui see on väärt raha ja meie jõupingutusi raiskamata meie aja. Kuidas see töötab. Viasil taime pill teoste abistades adenosiintrifosfaat (ATP: adenosiintrifosfaat), samuti mitokondrid keha suurendada füüsiline lämmastikoksiidi tootmisega. See raske mõista.Erogan - erektsioonihäirete kapslid. Erogan erektsioonihäired on looduslike koostisosade kombinatsioon, mis mõjutavad urogenitaalset süsteemi, suurendab vereringet ja taastab ka tervise psühholoogilise seisundi. Nende kapslite lihtne kasutamine võimaldab teil end alati eneses kindel olla ja saada vajaduse korral vahetu mõju. 30 minuti.L-arginiin ei ole ainus tõhus toimeaine Drivelan Ultra preparaadis. Selle tugevat toimet abistab Tribulus terrestris ekstrakt, millel on tugev mõju meeste hormonaalsele tasakaalule. Kapslite tarbimine aitab tõsta testosterooni taset üle 40 protsendi! Kindlasti mõjub hästi erektsioonile, ning libiido ja seksuaalelu kvaliteedile.Pidev kasutamine õli aitab saavutada paks, luksuslik juukseid väga lühikese aja jooksul. Koostis Bliss Hair Bliss juuksed koosneb looduslikest väga tõhus komponentide, et “äratada” seisvate folliikulite ja stimuleerida juuste kasvu kogu pea mahust. Põhikomponenti: kontsentraat avokaadoõli.L-arginiini HCL: Võimas koostisosa, mis on näidanud, et aidata meeste erektsioonihäirete. Uuringud näitavad, et 37% meestest ED kogemus positiivseid tulemusi käesoleva koostisosa vaid üks kuu. Täidiseks 600mg selle aminohappe, see on koostisosa, mis muundatakse lämmastikoksiidi ning parandab erektsiooni ja seksuaalse parandamiseks.Alates eilsest on apteekides müügil näomaskid 95-aastane naine näitab eeskuju: liikuda tuleb, olgu juubel või koroonaepideemia Kurikuulus viljatusarst vahetas doonorspermad enda oma vastu ja eostas sadu lapsi Teade apteegis: maske veel ei ole, maske ei ole ka küsides, päriselt ka (3) Koroonaviiruse saanud nakkushaiguste arst räägib, mida rängast kogemusest õppis (1) Kuus põhjust.Selliste ravimite näidustuseks (ravimi omaduste kokkuvõtete põhjal) on erektsioonihäirete ravi täiskasvanud meestel. See ei tähenda, et ravimi kasutamiseks peab ootama täieliku impotentsuseni. Ravimit võib kasutada “soorituse parandamiseks” ka siis, kui erektsioon ei ole sinu hinnangul piisavalt püsiv või piisava jäikusega.Man Pride intiimne geel – tõhus viis erektsioonihäirete vastu. Üheks polulaarseimaks erektsioonihäirete vastaseks preparaadiks on Man Pride geel. Geeli vormis saadaval olevana imenduvad selles sisalduvad toimeained kergesti ja saavad alustada tööd seal, kuhu need on ette nähtud toimima Tootja kinnitusel annab Man Pride geel vahetu.Man Pride intiimne geel – tõhus viis erektsioonihäirete vastu. Üheks tõhusaimaks ja populaarseimaks erektsiooni parandavaks preparaadiks turul on Man Pride. Geeli vormis saadaval olevana imenduvad selles sisalduvad toimeained kergesti ja saavad alustada tööd seal, kuhu need on ette nähtud toimima. Vastavalt tootjale annab Man Pride.Tagasi mehisus aitab uuenduslike arengut teadlased – Deeper Gel laienemine koor potentsi. See on uskumatult tõhus vahend raviks erinevaid seksuaalse probleeme ja erektsioonihäirete igasuguse raskusastmega. Vaid kuu mees suudab unustada, mis on impotentsus, kiire ejakulatsioon ja nõrk Deeper Gel. Kõik probleemid kaovad, suurendada tugevust.\nMain tugevatoimeline ainet kantud toidulisand on PDE5 inhibiitoriga. Arstid nõus, et see komponent on tõhus aine, mis on olnud edukas ravi erektsioonihäirete. Kliinilised uuringud kinnitavad, et sümbioosis taimsed ained, tõhususe inhibiitor suurendab paar korda. Preparaat BIOMANIX sisaldab rohkem kui kuus eri komponente, mida tunnustatud.Kui kombineeritud kasutamine udenafiili (suukaudsel vastuvõtu doosis 30 mg / kg) koos nitroglütseriini (ühekordne intravenoosne süstimine 2,5 mg / kg) eksperimentaalses katsetingimustes täheldati mõju farmakokineetilisi omadusi udenafiili kuid neid kombineerida ikka ei soovitata, kuna see võib alandada vererõhu taset.Artikkel on avaldatud 1. juunil 2014 ajakirjas Harvard Men’s Health Watch. Umbes pooltel 40-70 aastastest meestestest on esinenud erektsioonihäiret, kuid õnneks ainult 10% neist esineb see raskel kujul – see tähendab võimetust saada üldse mingisugust erektsiooni.Erektsioonihäire ravimi võtmine aitab saada vahekorra alustamiseks piisava jäikusega erektsiooni umbes 70% meestest.Taim on ka efektiivne erektsioonihäirete ja impotentsuse raviks. Arali juuretikstraadi kasutamine kaks korda või kolm korda päevas kuus aitab parandada söögiisu, suurendada töövõimet ja normaliseerida une. Samuti avaldab see kasulikku mõju südame-veresoonkonna seisundile. Tulemuste kohaselt oscillographic uuringus patsientidel.Kas Erogan on tõesti tõhus ja turvaline? Nagu rõhutasid teadlaskonna eksperdid, samuti arvukad uuringud, iseloomustab Erogan efektiivsus ja ohutus. Isegi pikk kasutamine ei põhjusta kõrvaltoimeid. Seda soovitatakse turul kättesaadavaks üks parimatest valmististest. Mehed, kes abi otsisid, leidis teda Eroganis! Seda kinnitavad.Raviks erektsioonihäired probleem looduslik erektsioonihäirete raviks tablette võib olla üks parimaid valikuid põdejatele. Füüsilised abinõud võivad anda vähem invasiivne võimalus ravida seda probleemi ilma kõrvaltoimeid, mis sageli võib olla seotud muu ravi nagu retseptita ravimite või kirurgia võimalused.Minu patsiendid otsivad sageli abi erektsioonihäirete või väikese peenise sündroomi korral. 90% juhtudest saab neid probleeme lahendada mitteinvasiivsete meetoditega, ilma antibiootikume või hormoonravi kasutamata. Täna on müügile ilmunud väga hea ja looduslik vahend MaralGel libiido suurendamiseks. Selle massaažigeeli abil saate.Samuti aitab see ära hoida või ravida leukopeeniat vähipatsientidel, kes saavad keemia- või kiiritusravi. Inimkatsed on näidanud, et aasia ženšenni kasutamine vähendab kroonilise obstruktiivse kopsuhaiguse (KOK) sümptomeid (Gross, 2002) ning maovähist tulenevaid surmajuhtumeid ja metastaaside esinemissagedust (Suh, 2002). Silmas tuleb.# 2 - hirvesarve Plus - 75 pts. See heakskiidetud arst Vormel toob mees võimu koostisaine koheselt rakud peenise tihendada igakülgselt seksuaalse tervist ja elujõudu. Garantii: kui sa ei ole näinud tulemusi, mida ootasid või ei ole täidetud mis tahes viisil, saata seejärel tagasi oma tühi või osaliselt kasutatud pakendid ja they'll toetuse oma raha tagasi 100% miinus laevandus.ReAction on täiesti ohutu preparaat kapslite kujul erektsioonihäirete ja madalate seksuaalsete võimete jaoks. Selle saavutamine annab endale võimaluse efektiivsemaks kogemuseks, paremaks mõistmiseks ja eelkõige teie partneri rahuloluks. See on tõhus ja ohutu viis reproduktiivsüsteemi seisundi parandamiseks. Mis on reActioni tõhususe.Mees Extra on üks parimaid meessoost parandamiseks pillid turul. Kui te võtate seda, on sul võimalik nautida suuremaks ja tugevamaks erektsioon (ideaalne neile, kes võib põevad erektsioonihäirete). Sul on ka võimalik nautida intensiivsem orgasmi (nagu siis, kui soo ei piisanud) ja siis suutma hoida oma partneri täidetud kogu öö.Regulaarne trenn parandab nii vaimset kui ka füüsilist tervist ning toetab südame ning veresoonkonna tööd. See mõjub hästi vererõhule ning suurendab veres lämmastikoksiidi sisaldust. See tähendab, et trenn ja viagra – levinud erektsioonihäirete ravim – mõjuvad organismile samamoodi. Lämmastikoksiid on kemikaal, mis mõjutab.Teaduslikud uuringud selle toote on kestnud. See tõestab, et see on ohutu inimtoiduks ja see on tõhus. See on toetus kliiniliste uuringute väidab, et see on ohutu inimtoiduks. Meedikute heaks ka seda. Nad viitavad oma klientidele, kes on erektsioonihäirete seda kasutada. Üle kaheteistkümne miljonit inimest üle kogu maailma on kasutanud.Mis on Prelox ja Clavin Ultra? Prelox ja Clavin Ultra on väga kallid toidulisandid. Preloxi hind netiapteegis 50-100€ kuus, Clavin Ultra 8 kapsli hind on umbes 27€. Neile mõlemale omistatakse tootja poolt toimeid, mis võivad jätte mulje nagu need aitaksid leevendada erektsioonihäiret.- kui kasutate erektsioonihäirete ravimeid, mis sisaldavad (PDE-5 inhibiitorid) nt sildenafiili, tadalafiili või vardenafiili. - kui te lähete silmakae (läätse hägusus) operatsioonile, teavitage palun oma silmaarsti enne operatsiooni, kui te kasutate või olete kasutanud Cardura XLi. See on vajalik seetõttu.\n0 thoughts on “Tõhus kasutamine PeniMaster erektsioonihäirete”\nOsta geel peenise laienemise Orehhovo-Zujevo Sitemap xml


Ennustus: Okogie alla 16.5 punkti\nKoefitsient: 1.82 (08.09.2019 - 12:49)\nLõpptulemus: J. Okogie 19 punkti\nOmavahel kohtuvad Hiina ja Nigeeria. Nigeeria on favoriit ja füüsiliselt ka palju tugevamad kui Hiina. Nigeeria võitis Lõuna-Korea vastu suurelt 40ga ja Elevandiluuranniku vastu ka 17ga. Hiina suutis viimases mängus võita Lõuna Koread. Okogie on viimased mängud skoorinud vähe ja seal kus ülesõit, seal ta ei skoori väga ja lastakse teistel mängida. Arvan et Okogie skoorib vähem kui 16.5 punkti.


Tallinna uusarendused jõuavad kesklinnast kaugemale\nUudised Arvamus Intervjuu Tarbija Töö Anna teada LHV Kinnisvarauudised Elektrituru avanemine Moodnekodu Reisileidja Arhiiv Tallinna uusarendused jõuavad kesklinnast kaugemale\n05. august 2012 15:05\nUNESCO maailmapärandisse kuuluv Tallinna vanalinn\nKui möödunud aastal oli arendustegevus enam koondunud kesklinna, siis juba sama aasta teisel poolel ja üha enam sel aastal on see koondunud nii kesklinna kui ka muude linnaosade miljööväärtuslikesse asumitesse.\nSamuti on enam hakatud rajama ja renoveerima väiksemaid hooneid tervikliku elukeskkonnaga. Tulenevalt suurest nõudlusest on enam rajatud ka suuri perekortereid, selgus Uus Maa Kinnisvarabüroo ülevaatest.\nKesklinnas on aktiivsemad piirkonnad Kadriorg, kus renoveeritakse väiksemaid puitmaju, ja asumi südalinnapoolne piirkond, kus ehitatakse või renoveeritakse mastaapsemaid kivimaju. Kallima hinnaklassi hoonete arendustegevus, mis tähendab vanemate kivimajade renoveerimist, leiab aset ka Vanalinnas.Aktiivseimad miljööalad, kus renoveeritakse, aga ka ehitatakse uusi maju, on endiselt Kassisaba ja Kalamaja, kuid üha enam ka Pelgulinn.Äärelinnas on endiselt ehitamisel ja kavandamisel suuremaid kortermaju, mille pakkumishinnad algavad tsirka 900 eurost ruutmeetri eest. Enam aga jätkati juba rajatud projektide järgmiste etappidega.Edukas müük, eriti kesklinnas, on hakanud kergitama turule saabuvate uute korterite keskmiseid pakkumishindu.


ERRi juht: oleme saanud lubada endale elada mulli sees\nERRi juhatuse esimees Erik RooseFoto: Andras Kralla\nTegelikult ju ei pea muutuma, aga muutume me sellepärast, et ümbritsev keskkond muutub ja me ei saa selle eest pead liiva alla peita, tunnistas ERRi juht Erik Roose.\n"Rahvusringhäälingus on lisaks aastatepikkusele mantrale, et raha ei ole piisavalt, tõsi ka see, et raha on rohkem kui erameedial kokku," rääkis Roose Äripäeva raadiole. "Mõnes mõttes - heas mõttes - on ringhääling saanud lubada endale elada mulli sees. Pole väga pikalt olnud sellist kohta, mille puhul peaks kindlasti tegema valulisi valikuid."\nMeedia puhul muutub tarbijakäitumine koos põlvkondade muutusega. "Nüüdseks on tegelikkus ja mullisisene elu üksteisest üha kaugenenud, mis kajastub selles, et lineaarset meediat, eeskätt televisiooni ja raadiot, tarbib üha vähem inimesi. See on ka eraõiguslik trend," nentis ERRi juht.\nSündinud 1968 TallinnasLõpetanud Nõmme gümnaasiumi, Tallinna Tehnikaülikooli ehituse ökonoomika erialalETKVL, Eesti Erastamisagentuur, UKU, erinevad ametid 1991-1996Mainori majanduskool, lektor 1991-2001Eesti Ekspressi peadirektor 1996-1998Postimehe/AS Eesti Meedia ärijuht, peadirektor, müügidirektor 1998-2016Trio LSL raadiogrupp, müügidirektor 2016Alates 1. juunist Eesti Rahvusringhäälingu juhatuse esimees\nRivaliteedid majas sees\nRahvusringhääling on eriline meediaorganisatsioon, rõhutas Roose. "Erinevalt kõikidest teistest on meil Eesti rahvusringhäälingu seadus, mille järgi me tegutseme. Ja seadus on nii loodud, et otsused ja protsesside tööjaotus on juhatuse ja osakonna ja toimetuse juhtide ja nõukogu ehk omanike esindajate vahel üsna selgelt jaotatud."\nOmeti sattus ERR hiljuti avalikkuse tule alla seoses ühe skandaalse koondamisega "Aktuaalses kaameras", millest omakorda vallandus kriitikalaviin. Roose sõnul on majas sees vaja rohkem usaldust ning veidi rohkem seletada muutusi ja vajadusi muutuseks. Paraku see kõik omakorda aeglustab tempot.\n"Eks seal on erinevad rivaliteedid majas, aga üldine arusaam on see, et muutusi on vaja. Ka Ekspressis avaldatud töötajate pöördumises nõukogu poole toonitatakse, et me tahame muutusi, me ei ole muutuste vastu. Ma isegi ei saa täpselt aru, mille vastu siis ollakse," imestas Roose.\nSuuremad formaalsed muutused on ERRis toimunud koos enamike põhikohtade formeerimisega: uuele struktuurile tuli leida võtmetegijad, mis on Roose sõnul suuresti tehtud. Nüüd algab töö sektsioonides. "Muutusi on viie kuu jooksul olnud palju," rääkis Roose oma ametis oldud ajast. "AK toimetus oli esimene pikas reas, kes soovis tungivalt rohkem mõtteaega."\nTeletoimetuse struktuuride muutuse üks mõte oli Roose sõnul, et ERRis ei oleks 8-9 pisikest toimetust 3-30 inimesega ja väga erinevate nõudmiste, suutlikkuse ja mahtudega, vaid oleks kolm suurt toimetust ehk uudistetoimetus, päevakajaliste saadete toimetus ja elamussaadete toimetus. Tema sõnul tekibki efektiivsus kohas, kus nii kultuuri- kui haridustoimetuse töötajat saab kasutada ühises töövoos.\nLäinud aastal sai ERRist palka umbes 1400 inimest, kellest paljud on tööl lepinguga. Samas on palju neid, kes käivad majas võib-olla 1-2 korda nädalas ja on põhipalgal. Roose sõnul tuleb kogu see ahel tervikuna üle vaadata.\n"Meie tugev eelistus on kindlasti see, et garanteerida täiendav ja piisav töökoormus neile, kes on palgal. Võib-olla võtta ka osa lepingulisi põhipalgale ja teistega jälle vastupidi. Paindlikkust töösuhetes, mida töölepinguseadus ette näeb, on vähe kasutatud," tunnistas ta.\nKui aga rääkida palkadest, siis sellele kulus ERRis eelmise aasta eelarvest 54,8 protsenti. "Tuleb arvestada sellega, et eriti televisiooni, aga ka raadio tootmine on kulukas. Eriti kui ta tehakse vanade investeeringute baasilt ehk et televisiooni programmi tootmiseks pole raha pikki aastaid juurde antud," rääkis Roose. "Selline planeerimismeetod on viinud selleni, et meil aastaid on kolm kuud suvel televisioonid kordussaated. Meil on vaja rohkem raha programmidesse, et teha paremaid programme. Investeerinud on meil pidevalt alarahastatud."\nKelle laulu laulab?\nETV vaatajale pole kindlasti märkamata jäänud see, et mitme programmi puhul on näha lisarahastajaid (näiteks Liivimaa lihaveis), mida võib käsitleda sisuturundusena. Kes selliseid lepinguid sõlmib?\n"See on üks asi, mis võiks ja peaks muutuma," oli Roose veendunud. Ta kirjeldas senist, viimase kümne aasta praktikat, mis on käinud nii, et kõigepealt lepitakse kokku enam-vähem mingid programmimahud. Seejärel ütleb ETV juht, et tahaks umbes sellist uudistesaadet ning annab produtsendile selleks mingi summa. Summa raames toimetab produtsent omatahtsi ja sõltumatult. "Võib-olla see sõltumatus ongi juba nii suur, et ka produtsendid, keda on meil majas kahekohaline number, tulevad oma ettepanekutega," nentis ta.\nKui idee on huvitav, aga majas raha ei ole, siis produtsent ütleb, et leiab selle raha. Roose hinnangul võiks sel juhul olla mõõdik pigem kvalitatiivne. "Kui meil ei jätku raha, pool päevast on kordused, eetris on tühja ruumi ja keegi tuleb hea ideega, siis võetakse see ju vastu."\nAga legend lisaraha ümber on suurem, kui see asi tegelikult on, rõhutas Roose. Summad, mis seal liiguvad, on 3-4 protsenti aastaeelarvest. Loomulikult talle meeldiks, kui see paar protsenti tuleks riigilt juurde…\nRääkides aga sponsoritest ja sisuturundusest, siis on saate lõputiitrites ikka öeldud, kes abistas, rahastas ja toetas, selgitas Roose. "Enamus lisasaadetest programmis on tegelikult rahastatud ministeeriumite poolt, kes tahavad mingile spetsiifilisele rühmale juhtida tähelepanu. Igas ministeeriumis on selleks oma PR-osakonnad ja vahendid."\nLeedukate huvitav mudel\nERRi tänavuseks eelarveks on planeeritud 36,99 miljonit eurot ning tuludeks koos omatuludega 37,05 miljonit eurot (eelmisel aastal eraldati riigieelarvest ERRile 30,30 mln eurot).Riigieelarvega määratud põhitegevuse toetus on 30,72 mln eurot (0,42 mln rohkem kui eelmine aasta).Sihtotstarbelised eraldised riigieelarvest investeeringuteks on 2,52 mln eurot, millest0,3 mln läheb uue ülekandejaama teiseks makseks;0,4 mln uudistemaja remondi lõpetamiseks;0,15 mln eurot IT investeeringuteks.\nSamas kõlab veidi imelikult jutt, et raha ei jätku, kui eelarvesse tuleb niigi ligi 40 miljonit riigilt ning lisaks annavad raha veel ministeeriumid ja sihtasutused? "Ka sellepärast peame me efektiivsed olema," selgitas Roose. "Ma ei pea hetkel mõistlikuks minna, käsi pikal, ja küsida lisaraha. Kõigepealt tuleb meil endal tuba korda teha. Uudistetoimetuse ühendamisel on ERR olnud väga edukas. Viimase kahe nädalaga on sellest jäänud vale mulje, kuid see on toimunud juba eelmise juhatuse ajal." Roose sõnul on "Aktuaalne kaamera" jäänud võib-olla natuke ebaõiglaselt kõrvale uudistetoimetuse teiste protsesside juures, mis on läinud väga edukalt.\nKüsimus on tema sõnul laiem - kas, kuidas ja millises vormis on üldse vaja avalik-õiguslikku ringhäälingut kui sellist, mis on olemas kõikides Euroopa riikides. "Kindlasti ei saa öelda, et ERR on selle tõttu kõige kuulatavam, et meil on kõige rohkem raha. Meie eelarve on 35 miljonit eurot. Soome YLE eelarve on 508 miljonit," tõi Roose kõlava näite. Kui võrrelda seda rahvaarvu või riigieelarve arvuga, siis Eesti maksumaksja maksab nii absoluudis kui suhteliselt väga vähe, selgitas Rooose.\nAga tulles võrdlustega veidi rohkem tagasi maa peale, nentis Roose, et Läti rahvusringhääling saab eelarvest sisuliselt sama summa ja nende vaatajate-kuulajate numbrid on palju väiksemad.\n"Leedu läks eelmisel aastal, kui ma ei eksi, üle teisele rahastamismudelile, kus seoti ära promillide-protsentidega rahastamine aktsiisist ja tulumaksust, mis olid üle-eelmise aasta põhjal võetud ülejärgmiseks aastaks," rääkis Roose ja jätkas: "Selle mudeli puhul oli täpselt teada, mis oli eelmise aasta riigieelarve ja on stabiilne rahastamine. Alati võib ka öelda, et 1,5 protsenti on palju - teeme 1,4. Situatsioonis, kus see juba toimub, ütlen, et jälgime hoolega Leedu mudelit. Aga esimesed märgid näitavad, et see mudel on väga mõistlik."


Käina spordikeskus viidi odavamale küttele « Hiiu Leht\n28.detsember, 2013 Majandus / Sport\nSpordikeskuse õliküttekatel vahetati välja uue ja säästlikuma hakkepuidukatla vastu, mis vähendab küttekulu kolmandiku võrra.\nKonteinerkatlamaja asub Käina ujula sissekäigu kõrval, selle alus laoti vundamendiplokkidest, 12meetrise korstna alus valati kohapeal.\nKäina abivallavanem Tiivi Lipp ütles, et spordikeskuse üleminek hakkpuiduküttele hoiab kokku vähemalt kolmandiku küttekulusid.\nPlussidena nimetas Lipp ka seda, et uue katlamajaga väheneb oluliselt välisõhu saaste ja keskkonnakoormus ning CO2 emissioon, aga ka Hiiumaa sõltuvus välistest energiakandjatest nagu õli ja elekter. Samal ajal saavad tööd juurde kohalikud hakkepuiduga varustajad, sest kasutusele võetakse kohalik taastuv energiaallikas.\nUue katlaga hakatakse tulevikus kütma ka Käina huvi- ja kultuurikeskust, mis praegu on elektriküttel, paigaldatud on ka mõned õhksoojuspumbad. Uus ühendustrass spordikeskusest on kavas ehitada samaaegselt kultuurikeskuse hoone rekonstrueerimisega.\nHakkepuidu konteinerkatlamaja ehitas AS Efipa, alltöövõtjana tegi üldehitustöid OÜ Haasoja. Ehitustööde maksumus ilma käibemaksuta oli 158 000 eurot. Projekti toetas 65 000 euroga keskkonnainvesteeringute keskus, ülejäänu maksis Käina vald. Ehitustöö kestis kolm ja pool kuud.


Lennupiletid Salemal (Venemaa)-s, odavad lennupiletid Salemal (Venemaa) / Tickets.ee\nLennupiletid järgnevasse sihtkohta: Salemal, Venemaa kõikidelt lennufirmadelt madalate hindadega\nLennupiletid > Venemaa > Salemal\nLennupiletid linna Salemal (СЛЛ)\nBroneerige internetis kõige soodsamad piletid linna Salemal. Lennupiletite otsingusüsteemi Tickets.ee abil leiate vaevata parimad pakkumised ning saate kergesti osta lennupiletid linnast Salemal. Teil tuleb vaid sisestada lennu suund, kuupäev ja täiskasvanud reisijate ning laste arv. Seejärel pakub süsteem välja kõik võimalikud lennupiletite variandid linnast Gaithersburg.\nLisaks saate meie kodulehel alati kontrollida aktuaalset lendude reisigraafikut linna Salemal, Venemaa ükskõik millisest lennujaamast maailmas ning tutvuda allahindluste, kampaaniate ja viimase hetke pakkumistega kodust väljumata, et soetada lennupileteid sobivale reisile.\nKui palju maksab lennupilet linna Salemal\nLennupiletite hind linna Salemal linnast Gaithersburg sõltub päevast, kuust ning väljalennu ajast, kuid ka lennufirmast. Me võrdleme hindu otsereisidele ning ümberistumistega reisidele 750 lennufirma pakkumiste seast. Kasutage lennupiletite otsingut, et kontrollida hindu ning väljalennu kuupäevi teie linnast.\nKui mitu lennujaama on linnas Salemal? Millised lennujaamad on linnas Salemal?\nLinnas Salemal on järgnevad lennujaamad: Salemal.\nKasutajasessiooni unikaalne identifikaator klienditoe poole pöördumisel: 0307952874


okt. 24, 2015, autor Kaja\n25. oktoobril toimuvad Ukrainas kohalikud valimised, mida Euroopa Parlamendi delegatsiooni hulgas vaatlen. Üldine poliitline situatsioon Ukrainas on endiselt ärev. Valmisteks vajalikud põhiseaduslikud reformid on kohanud suurt vastupanu.\nMa sõidan valimisi vaatlema Harkivisse, kus on suur ümbarasustatud inimeste osakaal ja kus kardetakse ka palju valimisrikkumisi. Sõidame sinna täna õhtul koos Rootsi saadiku Anna-Maria Corazza Bildtiga.


KOHILA GÜMNAASIUMI 4.C KLASSI TEGEMISED: veebruar 2014\nTrimester ongi läbi - tänased toimetamised.\nTäna oli üks mõnus ja vahva päev - klassis istusid kõik imeilusates riietes ja tunda oli natukene ärevust. Matemaatikas mõõtsime täna mõõtühikuga vaks ja tööõpetuses meisterdasime lõngast kahkes-, kuue- ja nelijalgu. Aktusel said tublimad kiita ja lepiti direktoriga kokku, et iga päev loetakse raamatust nii mitu lehekülge, kui vana keegi on :)\nMitu vaksa on laud pikk?\nMeie klassi vahvad poisid.\nMargarita lõunasöök :)\nOotame piduliku kogunemise algust.\nMeie klassi tublid õpilased.\nMeie klassi väga tublid õpilased.\nEV viktoriini meie klassi parimad.\nPresident saatis meile tänukirjad - uhke tunne!\nMinu klassi väga vahvad õpilased.\nPostitaja: Kohila Gümnaasiumi 3.c klassi tegemised kell 16:25 Kommentaare ei ole:\nTäna oli lõpuks meie klassi esimene klassiõhtu. Olin väga õnnelik, sest enamus lapsi said tulla ja nautisid kõiki mänge ja lõpuks ka viimast disco minutit.\nSellel korral korraldas kõik mängud õpetaja, järgmisel korral on juba korraldajateks lapsed. Mida siis sellel korral tegime - sissejuhatuseks KULDVILLAK. (saate ka kodus mängida - https://jeopardylabs.com/play/klassihtu28 )\nSeejärel natukene maiustamist ning jätkame mängudega - "Kohad vahetavad", "Rivistuge - mingi tunnuse järgi", "Pikknina", "Silmade pilgutamine", "Laululahing", "Kauboimäng" ja lõpetuseks 15 minutit diskot.\nMinule klassiõhtu meeldis ja mõned pildid ka lisaks:\nLubasin, et järgmine kord teeme 3 tundi, sest 2 tundi jäi liiglühikeseks. Loodan, et lapsed räägivad samuti ainult positiivset.\nPostitaja: Kohila Gümnaasiumi 3.c klassi tegemised kell 19:30 Kommentaare ei ole:\nEV sünnipäevale pühendatud üritused.\nProjekt - Minu valmistatud toit II osa.\nProjekt - "Minu valmistatud toit"


Eesti digilahendused jõuavad kosmoseagentuuri - ITuudised\nAutor: ITuudised.ee • 13. juuni 2017\nEesti digilahendused jõuavad kosmoseagentuuri\nEttevõtlus- ja infotehnoloogiaminister Urve Palo ütles, et IKT ja e-riik on valdkonnad, kus me tunneme end hästi.\n„Eesti on väga rahul, et saab oma kogemust ESAle jagada ja panustada nii organisatsiooni arengusse. Loodame, et Eesti IKT lahendused aitavad ESAl muutuda efektiivsemaks ja tänu sellele jõuavad kosmosetehnoloogia rakendused kiiremini ja laialdasemalt maapealsesse kasutusse,“ lausus Palo.\nMinister täpsustas, et Eesti hakkab andma nõu, kuidas ESA kui organisatsioon võiks end digitaliseerida ning ESA soovib selleks Eestist värvata vähemalt kaheks aastaks kaks eksperti: e-riigi lahenduste eksperdi ja IT-juristi.\n„Saame ESAle pakkuda küberturbe alast nõustamist ja meie ettevõtted saavad pakkuda agentuurile oma digitaalseid lahendusi,“ selgitas Palo.\nESA peadirektor Jan Wörneri jaoks oli see esimene kord anda Eesti e-residendina kehtiv digitaalne allkiri. Palo ja Wörner kohtuvad Eesti eesistumise raames toimuval EL-ESA kosmoseministrite mitteametlikul kohtumisel 7. novembril Tallinnas.\nAllkirjastatud ühiste kavatsuste protokoll konstateerib Eesti edusamme digitaalühiskonna ja e-riigi arendamisel ning ESA huvi kasutada Eesti kogemust. Kokkuleppe sõlmimine näitab jätkuvat huvi vastastiku kasuliku koostöö vastu e-riigi, avaandmete, digitaalse allkirjastamise ja küberturvalisuse teemadel.\nEesti start-up Spaceit osaleb Airbus'i kutsel Pariisi tehnoloogiamessil