Uuemõisa ja Nikolai kooli laste plakatid lähevad bussipeatustesse - Lääne Elu\nAvakülg Keskkond Uuemõisa ja Nikolai kooli laste plakatid lähevad bussipeatustesse\nUuemõisa ja Nikolai kooli laste plakatid lähevad bussipeatustesse\n2. oktoober 2011 19:39\nUuemõisa kooli 6. klass tegi "Teeme ära!" kampaaniale kurega plakati. Foto: Sirje Sinitskaja\n"Teeme ära!" 10. oktoobril algava kampaania välireklaamide seas on ka kahe Läänemaa kooli õpilaste joonistatud plakatid.\nTuleva aasta "Teeme ära!" reklaamide leidmiseks kutsusid korraldajad 30 Eesti kooli kooli lapsi joonistama plakateid, et katta plakatitega kokku ligi 100 bussiootepaviljoni ja reklaamtahvlit üle Eesti.\n"Uuemõisa lasteaed-algkooli ja Haapsalu Nikolai kooli õpilased on selles projektis osalemas, olles seega kõigile läänemaalastele suureks eeskujuks," ütles Teeme Ära maakondliku kommunikatsiooni juht Angela Allik nüüd, kus plakatid on valmis ja korraldajatele saadetud.\n"!Teeme ära!" tegijad kirjutasid kooli ja küsisid, kas meie lapsed tahaksid plakateid joonistada," selgitas Uuemõisa kooli õpetaja Sirje Sinitskaja.\nKunstiringi õpetaja Ene Küünarpuu juhendamise all valmis kolm plakatit — ühe tegi kuues ja kaks plakatit neljas klass.\n"Meie klassile meeldis see kohe, et saame liituda projektiga "Teeme ära!". Meile meeldib puhas loodus. Käisime suvel terve klassiga jalgrattamatkal Hiiumaal. Nautisime puhast loodust ja tahaksime, et igal pool oleks nii kaunis. Esialgu tahtsime küll nii, et poisid teevad ühe plakati ja tüdrukud teise, aga olime ikka kõik koos joonistamas-värvimas," kirjutasid oma plakatile saateks Uuemõisa kooli 4. klassi õpilased.\n"Meie klass soovib, et Eestimaa püsiks ikka puhtana. Ühel plakatil väike koerake tõstab käppa ja palub, et katkised pudelid tema käpakest ei vigastaks ja teisel plakatil olevad sinililled ütlevad, et neid lilleõisi me ei märkaks, kui oleks teede ääres prügi."\n6. klassi plakati joonistajad Simona Liisbet, Vironika, Ellinor, Jana ja Kertu kirjutasid aga: "Seda tehes oli meil südames hea tunne. Me nägime oma plakatiga väga palju vaeva.\nToonekurg meie pildil on väga õnnelik, sest just tema on üks nendest vähestest, kellele ei ole jäänud konservipurk jala külge kinni. Selle toonekure abiga üritame inimestele selgeks teha, et reostamine teeb maailmale palju kahju. Nii inimestele kui ka loomadele."\nHaapsalu Nikolai kool tegi kaks ühesugust plakatit ja käed panid külge 6. ja 8. klassi õpilased, ütles Nikolai kooli kunstiõpetaja Karel Rahu.\n"Nikolai kooli kunstitunnis oli kaheksanda klassiga plakatite valmistamine just parasjagu päevakorras, kui Aive Saadjärv mulle "Teeme ära!" projektist rääkis. Niisiis lähtusime valmistamisel põhimõttest, et plakat oleks kergesti märgatav," rääkis ta.\nKuna plakateid kasutatakse õues, valiti töövahenditeks aerosoolid, markerid, värvipliiatsid ning pastellid.\nKaheksas klass valmistas aerosoolidega detailide tarvis šabloonid ning kuues klass joonistas pastellidega tähti. "Juhendajana püüdsin võimalikult vähe värvivalikule piire seada ning iga laps valis tähe jaoks just endale meelepärase värvi. Nii saigi plakat lapselikult kirju ning kahtlemata käsitsi valmistatud plakati välimuse, milles peitubki ehk selle ettevõtmise võlu," selgitas õpetaja.\nLisaks kohustuslikule tekstile lisasid Nikolai kooli lapsed plakatile omalt poolt illustratsiooni, kus oli kujutatud määrdunud Maad ning seitset värvilist kätt — inspireeritud "Teeme ära!" logost — planeeti puhastamas.\n"Ma ei oska öelda, kuidas nad tegelikult tajusid, kui suure ettevõtmisega nende plakat seotud on. Igatahes tekitas põnevust teadmine, et just nende plakatit saab näha mõnes teises Eesti linnas," lisas õpetaja.\nTuleval aastal on "Teeme ära!" esimest korda ülemaailmne projekt. 2012. aastal on koristamas eeldatavalt 100 miljonit inimest. Kindlaid kaasatulijad on juba 58st riigist, kuid see arv on jõudsalt kasvav, ütles Angela Allik.\nEelmine artikkelLäänemaa jalgpalliklubid lõpetasid võidulainel\nJärgmine artikkelSoovijaid oodatakse kandideerima rahvaloendajaks


Palju tundlikke südameid, vähe tundlikke käsi — Sirp\n2013. aasta näidendivõistluse auhinnatuil on tihe seos teatriga, mistõttu nad mõistavad selle žanri võimalusi ja piiranguid. Eesti Teatri Agentuuri 2013. aasta näidendivõistluse laureaadid: I koht: Toomas Suumani „Viimase öö õigus” II koht: Martin Alguse „Väävelmagnooliad”III koht: Ott Aardami „Jää”, Viktor Kingsepa „Minu tänav” ja Andra Teede „Estoplast”\nKasutan juhust mitte keskenduda niivõrd Eesti Teatri Agentuuri 2013. aasta äsja lõppenud näidendivõistluse võidutöödele, kuivõrd aruteludele, mida tekitas žüriis (Andrus Laansalu, Mari-Liis Lill, Ene Paaver, Jukka-Pekka Pajunen, Marius Peterson, Anne Türnpu ja mina) terviku kogemine, s.t 82 võistlustöö lugemine. Seetõttu tulid siinsed mõtted mõnevõrra kriitilised. Kriitilisusega – eriti enesekriitikaga – pole lood praeguses eneseteostuslikus kultuuris vist kõige paremad. Ometi tasub kõigil kirjutavatel inimestel – sealhulgas mul endal – hoida meeles Jari Tervo mõte, et lugemisoskusega ei kaasne alati kirjutamisoskust. Kirjutamine on nagu elamine – õppetöö, millel pole lõppu.\nSelgelt paistis seekordse näidendivõistluse tööde seas silma sotsiaalne tundlikkus. Üheks võistluse keskseks motiiviks võib kahtluseta pidada praeguse Eesti ühiskonna probleemide käsitlemist, kusjuures luubi all kipub rohkem olema üksikisiku koht ja enesetunne ühiskonnas, mitte niivõrd ühiskonna üldine areng või probleemid. Võidutööd ulatusid kõik sellisest asetusest kaugemale. Viktor Kingsepa näidendis „Minu tänav” räägitakse autorile omaselt üldisemalt ühe kindla elulaadi taandumisest. Võidutöö, Toomas Suumani „Viimase öö õigus” haarab ühiskondlikke teemasid veelgi laiemalt, asetades eestlase enesetunnetuse ajaloolisse plaani, seosesse baltisaksa kultuuriruumiga. Andra Teede liigub oma „Estoplastis” Nõukogude korra hääbumise hetkedesse, „Jää” autorit Ott Aardamit huvitab aga ajastu asemel pigem ajatu.\nPaljude kirjutajate puhul tekib tunne: süda on autoril täiesti õiges kohas, probleemiasetus kutsub kaasa elama, aga vormilised oskused ei jõua järele. Süda on tundlik, aga käsi mitte. Mitmel juhul asetus sotsiaalne närv(ilisus) mõnevõrra vastuollu kontseptuaalse täpsusega, teksti üldise usutavusega – esimese võimendudes saab kannatada teine.\nÜsna paljud ei taju draamavormi. On mõnevõrra märgiline, et võistluse võitja on teenekas näitleja, dramaturg ja lavastaja ning teisedki auhinnatud teatriga seotud. Draamakirjandusel on kindlad piirangud ja võimalused ning just teatritaustaga kirjutajad oskavad nendega paremini arvestada.\nSilma kargas laiem probleem: paljusõnalisus. Kuna kirjandus (ka draamakirjandus) on oma olemuselt demokraatlik ja suures osas institutsionaliseerimata, s.t ligipääsetav enam-vähem igale inimesele, kellel elementaarne lugemis- ja kirjutamisoskus, siis ometi on aeg-ajalt tunne, et sellest ei piisa. Näidenditekstides esines palju üleseletamist. Draamavormi valguses paistis silma sõnalise ja kujutatava identsus, niigi selge tegevuse ülesõnastamine. Leidus üldist plakatlikkust: arusaam, et „pahad on pahad ja head on head” võib kõlada hästi laulus, aga mitte tingimata draamatekstis.\nOtsekohesus ei too automaatselt kaasa täpsust, veenvust, tõepärasust, ökonoomsust, dünaamilisust. Just näidendivorm lubab jätta paljud asjad ütlemata, asetada öeldav ja tehtav omavahelisse hõõrdumisse. Aeg-ajalt tekkis soov saata teksti kirjutanu näiteks Bergmani filme vaatama. Bergmani tegelaste ajuti samuti ohtrasõnaline jutt on käitumisega alati kummalises pinges, viimane on tihtipeale autentsem ja tõepärasem kui jutt – ning mõlemad võivad loo raames sügavalt muutuda, langemata siiski karakteri loogikast välja. Muutumine avab karakterit, mitte ei lõhu teda. Enamgi, dialoogi tasandil ei pruugi tegelaskuju enamasti asja tuumani jõudagi. Mõnikord läheb nii, et jutt mitte ei edasta tegelase kavatsusi, vaid pigem varjab – sellist mängu võis leida näidendivõistluse „esiotsa” töödest. Draamavorm võimaldab vastuolusid, hõõrdumisi, salakäike kõne ja käitumise vahel. Öeldakse üht, mõeldakse või tehakse teist. Öeldakse midagi triviaalset, aga kontekst annab öeldule hirmsa tähenduse. Või hoopis vaikitakse.\nKuigi näidend on oma olemuselt ehitatud üles dialoogile, oleks soovinud näha rohkem mõtlemist sellele, mis jääb dialoogi taha, mis toimub dialoogi ümber. Kui tegelased keskenduvad rääkimisele, võib intriig soiku jääda, konflikt lahjaks või ülepea kaotsi minna. Osavalt välja mängitud intriige, veenvaid puänte oli võistlustööde hulgas vähevõitu – mõnedki tegelased unustasid ennast probleeme välja rääkima. Et tegevuslik minimalism toimiks, on vaja tugevat atmosfääri, mis viiks lugeja-vaataja mingisse selgelt eristuvasse ruumi – nagu Ott Aardami fosselik-kruusvallilik „Jää”. Paljud autorid seletavad liiga palju asju lahti, jätmata lugeja kujutlusele ruumi. Näidend ei ole artikkel, blogisissekanne, loeng, netikommentaar, pamflett, päevik, näidendil on oma spetsiifika. Näidend vajab oma ideele laiema paletiga illustratsiooni, keerukamat olukorda, kus tegelaste taotlused ristuvad või tegelased ise mõnevõrra kaitsetuks muutuvad. Seega on lavaline dialoog üks keeruline vorm: see on pealispinnal näidendi keskne osa, kuid rohkem võiks mõelda dialoogile kui vahendile.\nKindlasti peab silmas pidama, et paberil elab dialoog teist elu kui laval või kinolinal. Loetava näidenditeksti osaline „suletus” mõjutab nii autorit kui ka lugejat. Viimane ei pruugi alati tekstis peituvat potentsiaali ära tunda: eks võistlustööde hindamisel saigi üheks argumendiks teksti võime tekitada kujutluspilte. Selles osas tõstan esile Martin Alguse äreva hingamisega „Väävelmagnooliad”, mida lugedes tekkisid detailselt silme ette konkreetsed lavapildid, mitte ainult tegelaskujude asetus ruumis, vaid isegi valgus. Autorite rakursist vaadatuna aga võiks püüda juba teksti tasandil kujutada ette lavalist situatsiooni, teksti tegevuslikku konteksti. Andra Teede „Estoplasti” käsikirjast oli näha, et autor oli mõelnud mitmete misanstseenide peale, episoode oli lugedes kerge silme ette manada.\nParaku jäi silma ka huumorimeele (või naerma ajava huumorimeele), komöödiate vähesus. Eks see on samuti seotud sotsiaalse tundlikkusega: rasketele teemadele on raskem distantsiga läheneda. Kuigi just teatud (enese)irooniline kõrvalpilk tõmbaks tundlikud ja valusad umbsõlmed suuremasse pingesse – või vastupidi, aitaks jamasid lahti sõlmida. Võiks öelda Jaan Kaplinski kombel: teemat tuleks kindlasti võtta tõsiselt, aga seda, et teemat tõsiselt võetakse, ei peaks nii tõsiselt võtma.\nMitu žürii liiget täheldasid tööde hulgas seriaalide mõju: filmilik mõtlemine tungib draamateksti. See motiiv haakus üldisema tendentsiga: tekstid jätavad kiirustava ja lohaka mulje, head ideed rikutakse viimistlemata vormistamisega. Arvatavasti just kiirustamise ja kannatamatusega kaasnenud lohakuse ja pealispindsuse tõttu jäid mõnedki hea ideega tekstid esile tõstmata.\nTendentsiks võib nimetada ka teatritekste teatrikunstist. Üsna palju on töid teatri tegemistest, teatri probleemidest ja intriigidest, teatri olemusest. Meenub üks inglise prosaisti Nick Hornby essee, kus ta kritiseerib tänapäeva inglise proosat, kuna väga suur osa romaanide peategelasi on kirjandusinimesed, s.t kirjanikud ei hakka sageli tegema karakteri loomisel uurimistööd, ei malda elada sisse tundmatusse, vaid rahulduvad alaga, mida nad kõige paremini tunnevad. Sellest ka luuletajate, kirjandusprofessorite rohkus nüüdisproosas. Näidendivõistluse raames hakkas silma sama tendents: teatritekstid, kus räägitakse teatraalide elukutsega seotud kahtlustest, üleelamistest, konfliktidest.\nNiipalju siis kriitikat. Kuigi sellel korral polnud ühtegi absoluutset favoriiti, siis võistluse esiots tõusis siiski selgelt esile. Olgu need siin veel kord ära mainitud.\nI koha pälvis Toomas Suumani „Viimase öö õigus”: painava ja kirgliku õhustikuga sissevaade baltisaksa maailma ja selle hääbumisse ning sedakaudu loomulikult ka eestlane olemisse. Kusagilt kostab oluline küsimus: mis saab meist sedasi edasi? Näidendis on toorest jõudu, irreaalsust ja irratsionaalsust. Tekst pole kõnekas mitte ainult ajalooliselt, vaid ka psühholoogiliselt ja sotsiaalselt.\nII koht läks Martin Alguse „Väävelmagnooliatele”: kombatava õhustikuga tekstile, millest koorub mõte, et kui elu on pidev olelusvõitlus, võib igaüks olla kaotaja, parem juba vihast lahti lasta. Samuti peab mainima näidendi luulelist, justkui tegelaste hingamisest tekkivat keelt.\nJagatud III koha pälvis kolm näidendit. Viktor Kingsepa „Minu tänav” on reaalsuse ja sürreaalsuse piiril balansseeriv sooja südamega tekst hääbuva linnaosa vaesest ja veidrast, krehvtise suuvärgiga kogukonnast, mis ei suuda või taha hea uue ilma halastamatule pealetungile vastu seista. Ott Aardami „Jää” pälvis tähelepanu kui unenäolise atmosfääriga lugu, mis taotles poeetilist argisust ja minimalismi ilma silmahakkavate dramaatiliste konfliktideta. Andra Teede „Estoplast” on omapärase ainese ja ülesehitusega, olmet, huumorit ja tõsidust täpselt doseeriv näidend, taustaks Nõukogude Liidu lagunemine.


[17-19. JUN] CDLC BigMeet - Lowlifer foorum - ...meie elustiil!\n[17-19. JUN] CDLC BigMeet\nPost by Toivoku » 07 Mar 2016, 19:55\nNii, järjekordselt soome ürituse ajad teada, siinkohal tahakski teada,et kes tulevad, eelminaasta oli lubajaid 10 korda rohkem kui realseid tulijaid, veits nõme oli hotelli öelda,et ou 10 toa asemel võtame 4\nET siis masterplaan on 16 hommikul/päeval, tõmmata juba soome ära, seal ootab mul papsi poolt yks majake koos kämpingutega, kus on saun ,magamis võimalused ja see on otsejärveääres,et kes kõvem mees on saab pommi ka hüpata. Hinnaks mu mäletamist mööda oli vist 10-15 euri.\n17 hommikul ajaks kargu alla, ja vast grilliks natukene või kebabi sööma ja teeks väikese ekskursiooni ja siis hakkaks läbi pori linna vaikselt jämi poole kulgema.\nÖöbimine kohapeal siis hotellis, eelmine aasta oli 70 euri(täpsustan homme üle) ,2 ööd, üks inimene. Toad üldiselt 2 kohalised aga võimalus ka kolmas sinna sokutada, sest olemas on mingi veider seinapealne voodi\nToas on telekas ,külmkapp ja riiete kuivati.\nKüsimused, ettepanekud kõik on oodatud .\nHetkel siis minejad:\nToivo, Aigi, Joosep.\nEelmine aasta palju rahvast polnud aga tore oli endiselt .\nRe: CDLC BigMeet 17-19.06.16\nPost by Kapsu » 07 Mar 2016, 20:17\nJama et samal ajal leedus üritus on soomes olen juba mitu korda käinud, leedus ei kordagi.\nPost by Toivoku » 07 Mar 2016, 20:22\nKapsu wrote: Jama et samal ajal leedus üritus on soomes olen juba mitu korda käinud, leedus ei kordagi.\nMul endal mingi nõme vaimne blokk ees selle leeduga, kohe nagu üldse ei kutsu :S aga sitt jah,et ajad klapivad.\nPost by RUF » 07 Mar 2016, 20:42\nPole üllatuspostitus peale eelmist kahte, aga ürituste kuupäevadega on jah see aasta päris pede! Nädalaajase vahega Stancest, Big Meet ja Leedu. Midagi Juulisse ka jääb üldse? Või Augustisse?\nJa nagu Kaspargi, siis Leetu tahaks juba sellepärast minna, et seal pole veel käinud. Kugi Soome oleks tripina kõvem. Megahead paugutamise teed jne.\nPost by Silkx » 07 Mar 2016, 21:14\nNii palju kui ma CDLC Nikoga suhelnud olen siis neil on plaanis Fitted Fest korraldada juulis. Hetkel 100 % kindel pole aga tahavad teha 30.07.2016 Lubas tead anda, kui kuupäeva lukku on pannud.\nEi tea kas siin keegi veel nendega suhtleb äkki on kellegil rohkm infot.\nPost by Toivoku » 07 Mar 2016, 21:18\nFitted Fest Lahti, Vesijärven Satama 30.7 lukus juba Pole ka muidugi väga kaugel, aga see veidikene teistsugune üritus kui bigmeet, nagu ma ole naru saanud.\nPost by Silkx » 07 Mar 2016, 21:29\nPost by Toivoku » 07 Mar 2016, 21:31\nSilkx wrote: Vähem kärakat?\nesiteks ta ju ainult 1 päevane ja show alasse päris igaüks ei saa.\nPost by Silkx » 07 Mar 2016, 21:35\nNagu meil eestis\nPost by RUF » 07 Mar 2016, 23:38\nKui Fitted on juulis, siis pigem see plaanis. Kui vastu võetakse üldse Saab juunis Leetu minna.\nPost by callaway » 08 Mar 2016, 00:32\nMe ka Mekaga Freshfitile\nPost by ZaintS » 08 Mar 2016, 14:21\n08-10 juuli on Leedus iga-aastane Chill'n'Grill.\nTraditsioone järgides tuleb vist ka see aasta see sõit ette võtta.\nPost by RUF » 08 Mar 2016, 14:33\nZaintS wrote: 08-10 juuli on Leedus iga-aastane Chill'n'Grill.\nMind Chill n Grill üldse ei tõmba. Kuskil põllu peal täis peaga sääskede toitmist mitu päeva. Keelest ka midagi aru ei saa. Kuigi Big Meet'i toimimisvalem on umbes sama, siis tundub see igatahes etem. Kõikide lisavõludega. Aga mida ma ka tean. Vana inimene juba.\nVõi on mu arvamust ümber lükkavaid videoid? Mis tõestavad, et tegemist ei ole Pühajärve stancepartyga?\nPost by ZaintS » 08 Mar 2016, 17:04\nRUF wrote: Mind Chill n Grill üldse ei tõmba. Kuskil põllu peal täis peaga sääskede toitmist mitu päeva. Keelest ka midagi aru ei saa. Kuigi Big Meet'i toimimisvalem on umbes sama, siis tundub see igatahes etem. Kõikide lisavõludega. Aga mida ma ka tean. Vana inimene juba.\nMa ei ole absoluudselt müügiinimene, et seda üritust maha müüa\nAga autosid kordades rohkem, kui Big Meetil. Lätist, Leedust, Venemaalt jne Päris Pühajärveks ei tituleeriks - häirivalt joobes kedagi ei märganud (ürituse alale pääsemiseks on alkopiirang, kõik autod kontrollitakse selle koha pealt üle). Eelmine aasta organiseerisin Eesti delegatsioonile ürituse alal eraldi maja ka ööbimiseks, ehk telke ei pidanud püsti panema.\nÜrituse alal erinevad söögikohad, kohvikud ja ujumisvõimalused kohe üritusealal järves jne.\nLisaks liiguvad kogu aeg turvamehed ringi ja mingit laaberdamist autode juures ei toimu.\nAaa, ja ühtegi sääske pole viimastel aastatel olnud\n+ väga hea koht, kus lähiriikidest kontakte saada.\nJa no kui enda auto reklaami saanud, siis peab minema\nMinu hinnangul kordades vägevam üritus, kui Freshfit, aga igaljuhul ei taha antud teemat solkida\nPost by Kristjan_R » 08 Mar 2016, 21:33\nCDLC aeg nii halb see aasta, naise lõpetamine just see aeg, oleks tahtnud tulla küll.\nPost by callaway » 08 Mar 2016, 21:35\nPeale seda videot hakkasin isegi mõtlema....\nLeedu naised päris kenad ju\nPost by biits » 08 Mar 2016, 22:02\ncallaway wrote: Peale seda videot hakkasin isegi mõtlema....\nMida mõtlema? Et me lähme Gatebil'ile ning sina Leetu?\nPost by Toivoku » 09 Mar 2016, 00:37\nSa ka muust ei mõtle ,kui otsapeale saamisest .D\nPost by callaway » 09 Mar 2016, 08:45\npff....ma ei saa niikuinii ma rohkem vaataja\nPost by Silkx » 09 Mar 2016, 09:21\nSiin hea suud pruukida, pruudid ei saa ligi.\nPost by callaway » 09 Mar 2016, 09:41\neieiii ma ei saa enda välimuse ja iseloomu pärast\nPost by Kristjan_R » 09 Mar 2016, 10:21\ncallaway wrote: eieiii ma ei saa enda välimuse ja iseloomu pärast\nVälimust ju nagu on, iseloom on küll sitt jap\nPost by Jorgen » 09 Mar 2016, 10:27\nNo olid küll ju seal laval koos Märdiga, see ei aidanud ?\nPost by callaway » 09 Mar 2016, 11:16\nhahaa mine pekki naljaninad\nPost by RSipp » 15 Mar 2016, 15:13\nJorgen wrote: No olid küll ju seal laval koos Märdiga, see ei aidanud ?\nHahaha... see on küll kümpi.\nPost by Toivoku » 20 Apr 2016, 21:14\nKuna kõik lähevad vilniusesse siis loobusin grilli ja sauna majast järve ääres ja panin kinni 3 tuba , ehk siis Mina, Aigi, Ronald ,Sirli ,Olari ja Anett.\nKui kedagi peaks veel huvitama 4 päevane üritus mitte 2 päevane siis kirjutage ja proovin tube juurde orgunnida, aga mida kiiremini seda parem. .\nPost by Toivoku » 20 Jun 2016, 23:16\nkäidud nähtud tehtud, vähem rahvast kui eelnevatel aastatel, aga siiski ülikõva ENam BBS Rs pole moes, on breytonid ja futurad mida oli mõlemaid 5-6 ringi kindlasti\nÄge oliveel see,et seekordoli rohkem masinaid mida kannatas ka kapoti alt vaadata\nAuhinnaline koht oli ainult publics fav ja selleks sai bagitud jaguar.\nOlid mõned lisaauhinnad kui need noh jagati suht suvaliselt\nRe: [17-19. JUN] CDLC BigMeet\nPost by Silkx » 20 Jun 2016, 23:37\nVaatan, et eestit käiakse igal pool kolme autoga esindamas\nPost by Toivoku » 21 Jun 2016, 13:37\nSilkx wrote: Vaatan, et eestit käiakse igal pool kolme autoga esindamas\nnoh 3 kohtu8seadus ja eestlane võtab seda tõsiselt. Panen siia mõned pildid sommidelt, vbla kedagi huvitab vaadata, me ise väga ei klõpsutanud kahjuks . Ja nagu vanade autodega ikka siis reis oli veidikene selline künklik, Olaril sai õli otsa ja sidur liises kõvasti, mul pill üle 5k pöörde ei läinud ja subarul kukkus summuti alt ära\nhttps://www.flickr.com/photos/mmyyrylai ... 070841790/\nhttp://juhuts.kuvat.fi/kuvat/Tapahtumat ... Bigmeet16/\nPost by Toivoku » 03 Jul 2016, 10:14


Vooremaa Kuidas tappa Eesti väikelinn\nKuidas tappa Eesti väikelinn\nMind ajendas seda avalikku kirja kirjutama siiras mure Jõgeva kui oma kodulinna tuleviku pärast. Lisaks sellele mustab selline tegevus ka minu endist kooli, õpetajaid, kaasõpilasi, samuti lähedasi. Õpikunäide sellest, kuidas ei tohi õige asja nime all vale asja korraldada.\nFacebook’i varikonto, mis nimetab ennast Jõgeva Linnakodanikuks (kuna linnakodanikud valivad linnavalitsuse ja sealt omakorda ka linnapea, siis tundub antud aktsioon isegi Harta 12 valguses tähtsam üleskutse, kui see oleks Jõgeva linnapea poolt) ja väidab ajavat õiget asja. Keskendub ühe inimese ja tema kolleegide paarikümne aasta töö mustamisele.\nMõningad päevakajalised näited, miks see asi vale tundub:\n1. Varjatud rahastamine — parteide rahastamise näide. Miks parteide rahastamine? Parteide rahastamise skandaal sai alguse sellest, et anonüümse rahastuse toel levitati oma tõekspidamisi. Ning tänu varjatud rahastamisele, saadi suurem reklaampind oma “tõele”.\nFacebook’i konto loomine ei maksa küll raha, aga põhimõte on sama. Anonüümne tegutsemine (ka aeg on raha) ei anna selget ülevaadet, kelle algatusega on tegemist. Kas on see eelmisel päeval noomida saanud ja viha kandva 12-aastase kius, mõne täiesti asjasse mittepuutuva inimese nali, konkurendi või tema abilise n-ö ärategemine, mõne partei tagatoabroileri ettekirjutatud kampaania või siis tõesti Jõgeva linna hariduselu pärast siirast muret tundva linnakodaniku algatus.\nTeema algatanul on hetkel väga mugav. Kui asjad lähevad tema tahtmist mööda, saab ta võtta au ja kuulsuse endale, kui aga asjad lähevad teistpidi, siis hüljata oma nime all arvamust avaldada julgenud isikud ja pesta käed puhtaks.\nEhk kui kutsutakse selgi kokku panema, on hea teada, kelle selja vastu ennast toetada.\n2. Vaenu õhutamine – Yana Toomi näide. Tuua välja vana hea teie ja meie kaart ehk siis asjasse mittepuutuv kahe kooli teema. Tulevik on mõlema kooli jaoks hägune ja selline viha ülespuhumine teeb tulevikus ühes koolis õppimise, töötamise veelgi keerulisemaks.\nEi pakuta välja tulevikunägemust, vaid manipuleeritakse mineviku hirmudega.\n3. Küberkiusamine – näited on pea igast koolist. Kui üks täiskasvanu või ühte kindlasse erakonda kuuluv või üks koolidirektor teist täiskasvanut/ teise erakonda / teist koolidirektorit avalikult ja anonüümselt laimab. Kuidas seda lastele seletada? Kas selline tegutsemine on siis ikkagi sallitav?\nKuna leht on avalik (infot näevad mitte ainult Jõgeva Linnakodaniku sõbrad), siis siit võib rahulikult inspiratsiooni hankida iga õpilane, õpetaja või muu kodanik, kes tunneb, et sooviks tulevikus samasuguse anonüümse kampaania korraldada.\nOn ainult ühe poole tõde.\nKoolireformi tulek on teada olnud juba aastaid. Usun, et nii linnavalitsusel, koolide juhtkondadel kui ka õpetajatel on olnud niigi keerulised ajad ja lähema poole aasta jooksul läheb olukord aina keerulisemaks.\nKuidas seletada tulevikus Jõgevale tööle kandideerida kavatsevale spetsialistile, et oled oodatud ja ära karda, sind me kohe mustama ei hakka?\nVälja paistab kibestumus ja kartus oma töökoha tuleviku pärast. Tahe elimineerida igasugune konkurents ning huvi Jõgevale tööle ja elama tulla.\nKuigi Jõgeva Linnakodanik tegi nii endale kui ka tulevikus sarnaseid aktsioone planeerivatele isikutele tõelise karuteene ja kogu teema on laia pilti vaadates lihtsalt ühe seltskonna hale katse sõnavabaduse sildi all teisi mustates enda või oma kaaskonna positsiooni parandada, on see siiski ohtlik pretsedent.\nEttepanekuid olukorra parandamiseks pole\nKas Jõgeva Linnakodanikul on põhjendatud ja läbimõeldud ettepanekuid kooli direktorit valiva komisjoni osas või üldiselt antud murele lahenduse leidmiseks?\nJõgeva Linnakodaniku lehelt leidsin sellised ettepanekud;\n– ei saa olla teisest valdkonnast? (arstide näide)\n– ei tohi olla süsteemis sees olnud või kohalik (tutvused tulevad mängu)\n– ei tohi tulla väljastpoolt Jõgevat (Mihkel Kübara näide)\nSamad küsimused tekivad ka direktorikandidaadi kohta. Aga see ei piirdu ainult sellega. Sama küsimus tekib tulevikus kõikide Jõgevale linna või mis iganes avalikesse ametitesse kandideerida soovijate kohta. Huvitav, kui kerge on Jõgevale ükskõik mis ametikohale särava silmaga oma ala spetsialisti leida?\nPaar küsimust mõtisklemiseks:\n*Kui paljud inimesed said sellest ettevõtmisest kasu? Vähesed\n*Kui paljudele tehti haiget? Kordades rohkematele\n*Kas teema sai selgemaks? Ei\n*Kas Jõgeva linna või tavalise Jõgeva linnakodaniku kuvand läks sellega paremaks? Ei\nSoovin kõikidele asjasse puutuvatele osapooltele jõudu keeruliste aegade ületamiseks ja üksteisemõistmist. Linnavalitsus ja tema otsused on ja on olnud kõikidele nähtavad. Õigeaegset ja sisulist kaasamõtlemist ei keela keegi ja usun siiralt, et keegi ka õigeaegsetest küsimustest kõrvale ei põikle.\nAnnele (saan aru, et tema on siin algataja või vähemalt esindaja): Selgitamaks, kas tõesti need 200 inimest on sinu aatekaaslased, palun korralda teema lõpetuseks üks küsitlus.\nA. Olen liitunud Jõgeva Linnakodanikuga siirast huvist ja murest Jõgeva hariduselu pärast\nB. Soovin osaleda Jõgeva hariduselus vaenu õhutavas laimukampaanias\nPärast küsitlust palun sulgege konto (kuna see ei ole Facebook’i ega ka eetikareeglitega kooskõlas).\n2. Jõgeva linnavalitsusele ja/ või maavalitsusele ( sest mõlema esindajad on siin olemas): Suunata Jõgeva arengust huvituvad Facebook’i inimesed kuhugi oma lehele, sarnaseid teemasid neutraalsel pinnal ja oma nimede all edasi arutama. Jõgeva nimetusega avalikke seinu on Facebook’is mitmeid.\n3. Kõikidele julgetele, kes oma nime all arvamust avaldavad ja suudavad näidata oma meelsust ilma viha ja mustamiseta: Jõudu!\nhttp://www.facebook.com/jogeva.linnakodanik/posts/104678149700119?comment_id=16002&offset=0&total_comments=44Jõgeva gümnaasiumi vilistlane, endine Jõgeva linna kodanik, Taisto Liivandi poeg


Pärnu linn - Lastekaitse\nNõustamist ja abi laste hoolekande valdkonnas korraldab lastekaitseteenistus.\nSõltuvalt abivajaduse iseloomust tegelevad lastekaitsespetsialistid järgmiste ülesannetega:\n1. Sotsiaalnõustamine: info jagamine sotsiaalosakonna kaudu osutatavate sotsiaaltoetuste- ja teenuste kohta; kodanike edasisuunamine valdkonna siseselt küsimusega tegeleva lastekaitseametniku poole, abivajavate laste kohta saabunud teadete registreerimine ja edastamine küsimusega tegeleva(te)le lastekaitsespetsialistile, lastele ja peredele suunatud ühekordsete toetuste avalduste vastuvõtt ja menetlemine.\n2. Juhtumitöö: kohene reageerimine hädaohus olevatest lastest saabunud teadetele, vajadusel lapse paigutamine turvalistesse tingimustesse, abivajavatest lastest saabunud teadetele reageerimine ja sekkumismeetmete planeerimine, lapse huvi väljaselgitamine, lapsevanemate nõustamine, vajalikele sotsiaalteenustele suunamine, kodukülastuste läbiviimine lapse heaolu jälgimiseks, juhtumiplaani koostamine.\n3. Kohtutöö: eestkostja ülesannete täitjana avalduste esitamine kohtule orbude ja vanemliku hoolitsuseta laste elu korraldamiseks ning arvamuste andmine kohtule alaealist puudutavas asjas.\n4. Asendushoolduse korraldamine orbudele ja vanemliku hoolitsuseta lastele: alaealisele huvidele enim vastava asendushoolduse vormi kohaldamine (kõik tegevused lapsendaja- või eestkostepere leidmiseks, perekonnas hooldamise- või asenduskoduteenusele suunamiseks; kui alaealise eestkostjaks on määratud Pärnu linn, siis linna esindajana eestkostja ülesannete täitmine ja lapse heaolu jälgimine).\n5. Töö puudega laste ja nende peredega: hooldajatoetuse määramine vanematele, kes ei saa töötada puudega lapse hooldamise tõttu; tugiisiku-, kooliabistaja-, lapsehoiuteenuse korraldamine puudega lapse perele; taotluste menetlemine täiendava lapsehoiuteenuse või invatransporditeenuse saamiseks.\n- Asendushooldusteenus abivajavale lapsele\n- Abivajavast lapsest teatamine ja andmekaitse (juhend)\n444 0094; 444 0095\nTurvakoduteenus tagab ajutise eluaseme, turvalise keskkonna ja esmase abi kuni 18-aastasele abivajavale või hädaohus olevale lapsele ja koos temaga abi vajavale täisealisele pereliikmele. Teenuse saajad on eelkõige Pärnu linna elanikud. Teiste omavalitsusüksuste elanikele osutatakse vältimatut abi.\nkab 204, 205 ja 206A/206B (II korrus)\nVastuvõtt: E, T: 8.30–12\nN: 8.30–12 ja 14–17


Kogu perega bodypump’i | Elu on ilus\nKogu perega bodypump’i\nJaanuari esimesel nädalal nautisin talvepuhkust, mis lõppes ühe korraliku bodypump trenniga. Kutsusin P. endaga kaasa, et näidata talle meie klubi superlahedaid saale ning riietusruume ja treenerit. Loodan, et ta tuleb meile kevadel üle. Igatahes pingutasin suuremate raskustega, kui tavaliselt ja jõudu tundus olevat rohkemakski. P. võttis see trenn korralikult läbi, sest ta pidas seda kergemaks, kui see tegelikult on. Pärast sõitsime veidi ratastel. Ega üksinda poleks veel niipea jõusaali uksest sisse astunud. Tunnen sinna minnes end alati üsna ebamugavalt.\n14. jaanuaril tegin uuesti polari fitness testi, mis määras VO2max väärtuse. 23.11.09 oli see 32 ning uus tulemus 44, mis tähendab minu vanuses muutust rahuldavast väga heaks. Kasutaja info all muutsin veel aktiivsuse madalalt mõõdukale. See suurendas nädala eesmärke.\nLaupäeval (23. jaanuaril) oli kauaoodatud päev, mil E. sai üksinda kodus olemise asemel minuga trenni kaasa tulla. Võtsime talle kangi ja 2 kilost ketast ning 2 kilost hantlit. Esimese korra kohta sai päris tublilt hakkama, tunnisest trennist u 40 minutit tegi kaasa. Nagu P.-le olid ka talle kõige raskemad poolkükid ja “prantslane”. Trenn ja treener meeldisid niiväga, et ootab juba järgmist laupäeva. Enda jaoks oli seekord bodypump üks raskemaid, sest mõned harjutused asendati teistega. Tulemuseks 374 kcal, mis on siiani parim. Taastumine võttis ühe päeva rohkem aega. Superhea trenn oli.\nTeise trennikuu kokkuvõte. Nädala eesmärk muutus kaheksandal nädalal: treenida 4h 55min (2h 20min I tsoonis, 2h 35min II tsoonis) ja kulutada 1900kcal.\nkuuendal nädalal 3*BP, 1*streching ja 1 trenn kodus dvd järgi. Otsustasin hakata raskusi tunde järgi ja “vanadelt kaladelt” spikerdades juurde lisama.\nseitsmendal nädalal 4*BP, 1*streching ja 10 minutit rattasõitu. Kuigi oli talvepuhkuse nädal ei raatsinud varahommikusi trenne vahele jätta. Energiat oli rohkem ja sel nädalal tehtu eest säras polari ekraanil karikas – excellent!\nkaheksandal nädalal 2*BP, pärast ühte BP-i 30 minutit rattasõitu. Kolmas trenn selle nädala lõpetamiseks oli õhtul pärast tööd 60 minutit rattasõitu + 12 minutit stepperil + 10 minutit jooksurajal. Stepperil võib teinekordki sammuda, aga jooksurajal pidin esimese hooga ninali kukkuma. Tuleb ennast kokku võtta ja jõusaali tutuvustav treening läbi teha.\nüheksandal nädalal 3*BP ja nendele otsa 20-30 minutit rattasõitu.\nThis entry was posted on 27. jaan. 2010, in Elustiil, Sportlik and tagged BodyPump, Polar FT60, Stretching. Bookmark the permalink.\tLisa kommentaar\nMuudame elustiili vererõhu alandamiseks →


Minireketlon — Raevallamangud\n1. Võistlusala minireketlon koosnev lauatennise ja sulgpalli üksikmängudest ning toimub ??? 2021. aastal algusega 10:00. Võistluse orienteeruv lõpp on 20:00. Toimumise koht: Jüri Spordihoone. Päeva esimeses pooles võistlevad mehed ja teises pooles (orienteeruvalt kell 15:00) naised.\n2. Osalevate võistkondade nimeline registreerumine tuleb teha hiljemalt ... 2021. indrek@raespordikeskus.ee. Koha peal saab nimesid muuta, kuid mitte lisada.


Vabatahtlik abipolitseinik Marion Pettai leidis oma tõelise kutsumuse – Raplamaa Sõnumid\nMarion Pettai on 22-aastane Rapla naine, kes on olnud silmapaistev mitmes valdkonnas. Tänavu valisid kolleegid ta aktiivse tegevuse eest abipolitseinikuna politsei- ja piirivalveameti Lääne prefektuuri aasta parimaks vabatahtlikuks.\nPettai on Raplamaalt pärit ning peab Raplat oma lapsepõlvekoduks, kuigi viimased kaheksa aastat ehk oma noorukipõlve on ta veetnud Tallinnas. Pettai ütleb enda kohta, et ta on hakkama saaja tüüp, põhjendades sellega, miks ta otsustas tavagümnaasiumist loobuda ning minna õppima Tallinna Vanalinna täiskasvanute gümnaasiumisse, et kooli kõrvalt tööl käia.\nSel ajal sai alguse tema karjäär turunduses. Nimelt asus Pettai tööle Kanal 2 turundusassistendina. Esialgu kooli kõrvalt oli töökoormus väike. Kui kool sai lõpetatud, hakkas ta otsima lisavõimalusi enese täiendamiseks. Pettai esimene tööülesanne oli sisestada Kanal 2 saadete-sarjade reklaame eetriprogrammi ja turundusjuhi assisteerimine. Sealt edasi hakkas ta saateid pildistama. Näiteks pildistas ta Margna produktsioonis saateid „Kuldvillak“ ja „Minu mees suudab“. Pettai oli saate „Mis? Kus? Millal?“ ametlik fotograaf. Fotograafi ja fotohaldurina oli Pettai ülesandeks meediat fotodega varustada.\nAjapikku lisandus tööülesannete hulka ka kujundus. Pettai õppis selgeks kujundusprogrammi kasutamise ning asus kujundama Kanal 2 reklaame ajalehtesse ning bännereid veebi. Ühel hetkel ülendati naine assistendiametist turundusspetsialistiks ning ülesandeid tuli veelgi juurde.\nTeles töötamise tõttu hakkas Pettai huvi tundma ka operaatoritöö vastu ning omandas teleoperaatori kutse. Alal, mil enamik on mehed, torkas naine suure 15 kg telekaameraga silma. Rapla naise operaatoritööd oleme näinud näiteks „Suure komöödiaõhtu“ telgitaguseid, „Kuula mu laulu“ või Elu24 Anu Saagimi laive vaadates.\nPettai jaoks oli töö Kanal 2 võimalus oma hirmude ületamiseks. Naine tunnistab, et varem pelgas ta inimestega, veel enam televiisori vahendusel tuntuks saanud inimestega suhelda, aga teles töötamine on aidanud tal sellest hirmust üle saada. Operaatorina töötamise kogemuse eest on Pettai väga tänulik ja ütleb, et vaatamata vastutusrikkale tööle anti talle kui algajale siiski vaba voli.\nKõigele vaatamata hakkas Pettai endalt küsima, mis saab edasi ning kellena ta õigupoolest töötada soovib. Lähikondsete jaoks täiesti ootamatult hakkas teda pärast nelja aastat tõmbama teletööst ja suurlinnast eemale ning hoopis sinise vormi suunas.\nKas abipolitseinikke tuleks rahaliselt premeerida... Rapla politseijaoskonna patrullitalituse juht Margus Kaldma andis ROL-i täiskogu ees ülevaate meie abipolitseinike panusest avaliku korra tagamisel. T...\nabipolitseinik, Marion Pettai


Eesti Raudtee prognoosib tuleval aastal kaubaveo vähenemist - Logistikauudised\nEesti Raudtee prognoosib tuleval aastal kaubaveo vähenemist\nEesti Raudtee nõukogu kinnitas eile ettevõtte 2009.aasta eelarve, mille tuludeks on planeeritud ligi 1,7 miljardit krooni ja mis põhineb kaubaveo mahu vähenemisel 9 protsendi võrra.\nEelarve koostamisel prognoosis Eesti Raudtee oma infrastruktuuril 2009.aasta kaubaveo mahuks 23 miljoni tonni, mis on 9 protsenti vähem, kui on kavandatud 2008.aastaks, krjutas Postimees.\nKaubavedude mahu vähenemine on prognoositud lähtuvalt Loode-Venemaa sadamate arendamisest. Tõenäoliselt vähendab Ust-Luuga sadama kaubakäitlemise võimsuse kasv tuntavalt naftasaaduste vedu läbi Eesti.\nSeega seisab Eesti Raudtee ees raske töö, et kompenseerida muude veoliikide arvelt vähenevat naftasaaduste vedu ja olla suuteline jätkama alustatud infrastruktuuri investeeringuprojekte.\nEesti Raudtee kavandab järgmisel aastal paigutada infrastruktuuri parendamisesse 836 miljonit krooni, mis lõviosas tuleb Euroopa Liidu tõukefondidest, suuremad projektid on seotud RailBaltica trassi kapitaalremondiga.


Torontos tabati terroristide rühm CTV - Estonian World Review\nTorontos tabati terroristide rühm CTV\nToronto äärelinnast Pickeringist avastati terroristide ladu kolme tonni ammooniumnitraadiga. Samas vahistati seitseteist terroristi, keda oli jälgitud pikemaajaliselt Torontos ja suurlinna lähistel. Kõik vahistatud olid Kanada elanikud ja muslimiusulised. Eelnevate andmete põhjal oli juba tuvastatud side ka Al - Quaidaga.\nSamas konfiskeeriti relvi ja detonaatoreid. Terroristide poolt oli pildistatud nii Toronto allmaaraudteid, teletorni ja muid rahvarikkaid kohti, milliseid peeti ka rünnakute sihtmärkideks. Võrdluseks- Oklahoma tragöödiaks oli vaja ainult üks tonn ammooniumnitraati.


Gentian taim: fotod, tüübid, kasvatamine, istutamine ja hooldamine avamaal - Aed - 2020\nTalvekindlad mitmeaastased rohttaimed, mida hinnatakse lillede helesinise värvuse tõttu. Nende hulgas on väikseid rosetti või vaipu moodustavaid igihaljaid taimi, mis on istutatud kiviaedadesse, ja kõrgeid, muljetavaldavaid suurusi, rohttaimi mixborderitele ja parkidele looduslikus stiilis.\nEhkki geniaadid on kuulsad oma siniste lillede poolest, võivad mõned liigid ja sordid lilled olla valged, kollased ja lillad ja isegi roosad. Lilled on üksikud või kogutud õisikutena, lehtrikujuliste, torukujuliste või kellakujuliste, 4–7-kroonlehtedena (tavaliselt viis kroonlehte). Lehed on vastupidised või volditud.\nEnamik kevadel ja suvel õitsevaid juurvilju on päevalill ja kasvavad hästi neutraalses või lubjarikkal pinnasel. Nad kasvavad luksuslikult, kui need on varustatud hea drenaažiga, mis tavaliselt juhtub mägiküngastel või konteinerites, mullapinna kohal tõstetud lillepeenardes, potikultuuris. Gentiana asclepiadea (Gentian Gentian) eelistab aga niiskemaid olusid, mis arenevad puudega kaetud kohtades ja kasvavad hästi osalise varjundiga põõsaste vahel. Suurepärane G. lutea (G. kollane) on võimas piiritaim päikeseliste kohtade jaoks.\nEnamik sügisel õitsevaid liike vajab happelist, niiskust säilitavat mulda, rohkesti lehehuumust ja eelistavad kohti mäenõlvadel, kus poolpäikesekiired ei lange. G. sino-ornata (G. Sino kaunistatud) on suurepärane konteinertaim, see sobib ka esiplaanil äärekivide kasvatamiseks. Mõelge ainult sellele, et keskmisel real on konteineris talvitumine taimedele ebasoodne. Riigi soojematel ja kuivematel aladel on sügisel õitsevad harilikud hajuvalgustus hajutatud, jahedamates põhjapoolsetes piirkondades kasvavad nad aga avatud kohtades. Kõik allpool loetletud taimed on talvekindlad, taluvad külma vähemalt -20 ° C. Enamik geniaate sisaldab kibedaid aineid, kust nende venekeelne nimi pärineb.\nGentiana põõsaste kõrgus võib varieeruda 0,2–0,5 meetrit. Kõige sagedamini on neil lühikesed ja sirged võrsed, samal ajal kui lühendatud ja paksul juurel on mitu nööri-sarnase kujuga võrset. Vaheldumisi on tahked lehtplaadid. Väikesed või üksikud lilled võivad olla nelja- või viielülilised. Kõige sagedamini on neil sinine, sinine või lilla värv, kuid on ka liike, millel on valged ja kollased lilled. Lilleõie kuju võib olla lehtri- või kellukakujuline, mõnel liigil näeb see välja nagu taldrik. Õitsemise aeg sõltub täielikult liigist ja võib ilmneda suvel, kevadel või sügisel. Vili on kahepoolmeline kast, mille sees on väikesed seemned.\nAednike seas on kõige populaarsem gentiumi seemnete paljundamine. Külvamine toimub reeglina otse avamaal aprilli viimastel päevadel või septembri lõpus. Mais või esimestel sügisnädalatel õitsevad liigid ei soovita eksperdid külvata pärastlõunal päikese käes valgustatud aladel, nende istutamiseks on soovitatav valida koht lääne nõlval või osalises varjus. Sügisel õitsevate liikide kasvatamiseks on kõige parem valida koht veehoidla lähedal, kus on suurenenud õhuniiskus.\nKui emajuur külvatakse kevadel avatud mulda, tuleb suurepärase ventilatsiooni korral seemet kihistada kaks kuni kolm kuud temperatuuril kuni 7 kraadi. Mõne liigi puhul tuleb seemneid kihistada madalal temperatuuril vaid neli nädalat. Kui aga istutamiseks valitakse alpi liik, peavad aednikud seemnematerjali kihistama vähemalt 60–80 päeva. Enne külmikusse köögiviljadele mõeldud riiulile panemist tuleks seemned kombineerida peene liiva või graanuliturbaga vahekorras 1: 3. Talikülviga ei pea seemet kihistama, sest nad lähevad talvel looduslikult läbi.\nMaatüki pind on tasandatud ja ühtlaselt jaotatud sellel on väikesed juurviljaseemned, mis surutakse maapinnale vaid kergelt, mitte puistatakse maa peale. Kui seemned on suured, tuleb neid peale piserdada õhukese mullakihiga.\nKui emajuurt kasvatatakse seemikute kaudu või see osteti spetsialiseeritud kaupluses, siis tuleb põõsaste vahel avatud maale istutades kindlasti jälgida vahemaad, mis peaks olema võrdne 15–30 sentimeetriga. Kui maandumine on lõpule viidud, tuleb kasvukohta rikkalikult joota. Samas kohas saab sellist kultuuri kasvatada 7 aastat või isegi kauem.\nKui emajuur külvati talle hästi sobivale kasvukohale, ei tohiks aedniku kasvatamisel selle kasutamisel mingeid probleeme tekkida. Seemikute ilmumisel peavad nad tagama mullapinna õigeaegse kastmise ja kobestamise ning umbrohi tuleb kasvukohast õigeaegselt eemaldada.\nKui sellist taime kasvatatakse dekoratiivsetel eesmärkidel, siis on vaja kuivatatud lilli õigeaegselt puhastada, mis säilitab selle dekoratiivse efekti. Kui eelseisv talv peaks olema kerge lumine ja härmas, siis piirkonnas, kus geniaal kasvab, on vaja visata kiht kuuseokste oksi.\nSelline taim on hügrofiilne, seetõttu on vajalik, et kasvukoha pinnas oleks pidevalt pisut niiske. Sellega seoses tuleb seda joota süstemaatiliselt, kasutades samal ajal piisavas koguses vett. Eriti vajab see kastmist pika kuiva perioodi vältel, pungade panemisel või lillede avamisel. Kui peenar joota, tuleb selle pind taimede lähedal hoolikalt lahti lasta, rebides samal ajal kõik saadaolevad umbrohud. Kastmise, umbrohutõrje ja pealmise riietuse vähendamiseks tuleks kasvukoha pind katta multšikihiga, mida kasutatakse orgaanilise materjalina (põhk, saepuru või turvas).\nSellist rohttaime pole vaja sööta, eriti kui kevade alguses multšida ala turbaga, mis on eelnevalt segatud sarvjahu ja lubjakiviga.\nAvamaal mulda kasvatades võivad emajuurt mõjutada basaal- või hallmädanik, rooste, lehed ja mõned viirushaigused. Võrreldes teiste seenhaigustega on emajuurt halli mädanikust kõige raskem ravida. Ja täna pole viirushaiguste vastu veel tõhusat ravimit leitud, seetõttu tuleks haiged põõsad võimalikult kiiresti üles kaevata ja põletada, et viirus edasi ei leviks.\nKui põõsast mõjutab hall mädanik, ilmuvad selle pinnale pruunikas-halli värvi laigud, mis suurenevad kiiresti. Haiguse arengut täheldatakse kõrge õhuniiskusega. Aja jooksul ilmub laikude pinnale hall hallitus. Põõsa nakatunud osad tuleks võimalikult kiiresti välja lõigata, kasutades selleks väga teravat tööriista, mis on eelnevalt desinfitseeritud, ja kindlasti on vaja haarata terve kude. Seejärel teostatakse haavade põhjalik töötlemine Fundazole lahusega. Põõsaste vältimiseks on soovitatav pritsida või tolmu pista fungitsiidsete preparaatidega. Kõige sagedamini mõjutab selline haigus emajuurt istikute paksenemise ajal, kuna neis on täheldatud väga halba õhuringlust.\nSamuti on määrimine määrimine seenhaigus. Mõjutatud taimes ilmuvad lehestikule väikesed pruunikaskollase värvi laigud, millel on lillad veljed. Neid tuleb pritsida vaske sisaldavate vahenditega, näiteks võite kasutada vasksulfaati, Bordeauxi vedelikku või muid sarnaseid fungitsiide.\nRooste põhjustajad on kemikaalidele vastupidavad seened. Haigestunud taimel on lehelabadel tumepruunid pustulid, nende sees küpsevad seente spoorid. Nakatunud põõsasosad lõigatakse välja ja hävitatakse tingimata, neid ei saa komposti panna. Pärast haigete põõsaste kasvukoha märkimist tuleb kõiki teisi taimi piserdada fungitsiidse preparaadiga.\nBaasmädanik mõjutab kõige sagedamini selliste taimede Aasia liike, õitseb sügisel. Kuna haigus areneb kõrge õhuniiskuse tingimustes, ilmuvad varremädaniku alusel harilikud seemikud. Noorte taimede kaitsmiseks kondensatsioonitilkade eest tuleb seda varjualust (klaas või kile) asetada mitte eriti suure nurga alla. Ja ka selleks, et kaitsta seemikuid sellise haiguse eest, tolmutatakse taimede põhiosa Tsineba abil.\nGentiani tripsides võivad asuda nälkjad, teod, sipelgad, röövikud ja nematoodid. Nälkjad ja teod vähendavad tunduvalt põõsaste dekoratiivsust, nügides pungad ja lehtplaadid. Kui saidil on siilid ja kärnkonnad (seedeloomade looduslikud antagonistid), siis on see väga hea. Kui neid seal pole, tuleb teha püünised. Selleks pannakse krundi pinnale mitmes kohas kartulid, mis tuleb kõigepealt lõigata 2 osaks, selle asemel võite võtta purgid ja kaevata need maasse kuni 1/3 kaelast, peate neisse valama kääritatud kompoti või õlle.\nSipelgad ei kahjusta seda kultuuri, kuid mitte kõigil aednikel pole hea meel näha neid oma saidil. Kui selline vajadus ilmneb, saate neist lahti saada spetsiaalse insektitsiidse ravimiga, mida müüakse vabalt spetsialiseeritud kaupluses.\nThripps imeb väikeseid putukaid, kõige aktiivsemat pesitsemist täheldatakse soojal aastaajal. Sellised putukad imevad emajuurest välja rakumahla, samas kui põõsa nendes osades, kus on torkeid, ilmuvad väikesed värvimuutused. Thipside hävitamiseks peate kasutama insektitsiidse ravimi lahust.\nGentian (ladina keeles: Gentiana) - mitmeaastane, harva üheaastane ravimtaim (leitud põõsa või põõsa kujul) perekonnast Gentian. Varred on püstised, nende kõrgus võib olenevalt liigist varieeruda vahemikus 10 cm kuni 1,5 m. Tehke servadega oksad voldikud, istmetud, vastupidise paigutusega.\nGentians hämmastab oma õisikute ilu. Õitsemise ajal ilmub põõsa kohale pidev pilv, mis koosneb suurtest korollastest. Kõige sagedamini on need kellakujulised (mõned plaadi kujul), jagatud 4-5 kroonlehtedeks. Sinine palett tundub kõige suurejoonelisem: helesinisest kuni safiirini, hõõguv, on valgete, roosade, kollaste, lillade õitega sorte.\nArvukates perekondades on umbes 400 liiki, neist 90 võib leida Venemaalt. Üldiselt on nad levinud põhjapoolkera parasvöötme kliimavöötmes. Niidutaimed, neid võib leida 1200–5000 m kõrgusel merepinnast.\nArvatakse, et taime ametlik (ladinakeelne) nimi anti Gentiuse auks, Ilüüria kuningale, kes kasutas katku ravis kollast emajuurte risoomi. Glükosiidide olemasolu tõttu, mis annavad kõikidele taimeosadele mõru maitse, sai emajuur oma populaarse hüüdnime, mõnikord võib seda leida kibeduse nime all.\nKas seda on raske hooldada?\nSellest kaunist taimest on paljud aednikud teenimatult mööda läinud. Põhjuseks on laialt levinud arvamus nõudliku hoolduse kohta, arvatakse ka, et keskmises ribas olev taim talvitub avamaal. Isegi talvena. Ja hooldus pole tülikas kui populaarsete daaliate või gladioolide puhul.\nMitmesuguste liikide hulgast saate valida taimi mis tahes saidi kaunistamiseks: mõned kasvavad ilusti varjus, teised kasvavad poolvarjulistel või päikesepaistelistel aladel, enamik kasvavad hästi neutraalse reaktsiooniga muldadel, on liike, kes eelistavad happelist või leeliselist pinnasereaktsiooni, nagu mõned “mägi elanikud”. emajuureliigid kasvavad kivisel pinnasel hästi.\nPeaksite lähemalt uurima üksikuid emajuhtide liike, leidma nende omadusi ja siis ilmnevate puudustena muutuma eelisteks.\nGentian kopsu (Gentiana pneumonanthe) Sellel on lai levikuala: kogu meie riigi, Baltimaade ja Skandinaavia territoorium, aga ka Balkan ja Vahemeri, kus seda leidub niitudel, metsaservades ja koplis. Sirgete hargnemata varte kõrgus on 25–60 cm. Altpoolt on nad paljad, kaetud vaid väikeste soomustega, ülal on lihtsad piklikud lehed. Augustavate siniste lillede läbimõõt on umbes 5 cm, need asetatakse ükshaaval ja õitsevad varte otstes.\nGentian on kopsu. Foto saidilt greennirvana.ru\nSeitsmeosaline emajuur kasvab Venemaa Euroopa osas (Gentiana septemfida). Ta kasvab Krimmis, Kaukaasias ja Väike-Aasias. Sellel madalal taimel (umbes 30 cm) on palju sirgeid varre, mis on täielikult kaetud kitsaste lehtedega.\nGentian on seitsmeosaline. Foto saidilt plantarium.ru\nLilled on tumesinised, kuni 4 cm, moodustavad kapitaalse õisiku. Õitsemine algab juuni keskel ja kestab suve lõpuni. Talvekindel taim, mida kasutatakse dekoratiivina.\nGentian varreta (Gentiana acaulis) või Koch (Gentiana kochiana) kasvab Lääne-Euroopa mägismaal. Taim on kuni 10 cm pikk. Varred on väga lühikesed, lehed piklikud, talvituvad. Suured siniste lillede klaasid suunatakse otse üles. Seal on sort valgete lilledega. Õitsemine toimub mais-juunis.\nGentian Gentian (Gentiana asclepiadea) muidu nimetatakse g. See moodustab kõrge kuni 80 cm kõrguse põõsa, vars on kaetud piklike lehtedega, terava tipuga, ulatudes 6-9 cm pikkuseks. Lillelehtrid (umbes 5 cm) moodustavad rassmose õisiku, tavaliselt tumesinise, peaaegu sinise, kuid on ka valgeid. Õitseb juuli algusest suve lõpuni. Talvekindel välimus.\nGentian gentian, klassi 'Alba'. Foto saidilt frustratedgardener.com\nKevadiste emajuurte levikuala (Gentiana verna) - Siberi, Altai ja Lääne-Euroopa mägised maastikud jõuavad ka Taga-Karpaati. Taim on üsna madal - ainult 5 cm maapinnast, moodustab elliptiliste lehtede rosett.\nÕitsemine algab suve alguses, kui lühikese varre tipus õitsevad sinise värvi lilled. Samuti on väga haruldane Kaukaasia alamliik, kellel on õrnad kollased õied ja valgeõieline sort. Taim on talvekindel, sobib kiviaedadesse.\nDauria geniaat (Gentiana dahurica) leitud Sayani mägedes, Daurias, Mongoolias ja Tiibetis. Kuni 40 cm kõrgused taimed, mis asuvad maapinnal, paiknevad kitsates lehtedes. Suured tumesinised lilled õitsevad juulis ja uhkeldavad kogu augusti.\nDaurian gentianus, klass Nikita. Foto saidilt ubrankabarbie.za.pl\nLillemüüjad on seda liiki kasvatanud alates 1815. aastast. See on hea mitte ainult avamaal, vaid ka konteinerites, lõikamiseks on see suurepärane. Seal on hinne 'Nikita'.\nAias kasvatamiseks sobivad paljud emajuured, kuid neil on keeruline anda mingeid üldisi soovitusi - kõik sõltub selle loodusliku elupaiga tüübist ja kohast. Igal juhul tuleks enamiku sortide koht valida mitte liiga avatud ja kuiv, palju eelistatavam on kerge osaline varjund.\nPinnas valitakse kompositsioonilt lähedaselt sellele, millel liik looduses elab. Näiteks Gentian Clouse (Gentiana clusii) ja Dinari linn (G. dinarica) kasvavad lubjarikkal pinnasel, nii et aias tavalises mullas peate lisama killustikku või natuke kondijahu. Gentiaani varreta kivid sisaldavad nõrgalt happelist savist-huumuslikku mulda ja hiinlased kaunistasid (G. sino-ornata) on hea happelise koostisega.\nNeil on mulla koostise osas erinevad eelistused: kollane emajuur ja kevadine emajuur kasvavad hästi lahtistel, toitainerikkatel, niisutatud muldadel. Geenjas on seitsmeosaline, elab mägedes kividel ja aias vajavad sarnased tingimused. Neid lilli kasvatades peaksite olema kannatlik - nad on ju üsna tujukad.\nSeda, et geenjas asustatud nematoodid saavad aru ainult nende tegevuse tulemustest: ülemised leheplaadid on põõsastes pisut deformeerunud, nende areng ja kasv on hilinetud ning võrsed on märgatavalt moonutatud. Sellise kahjuri hävitamiseks tuleb põõsaid 3 korda piserdada spetsiaalse nematoodide parandamise vahendiga; seda saab osta spetsialiseeritud kauplusest.\nGentiani istutamine ja hooldus\nLaskumine: seemnete külvamine avamaal - aprilli lõpus või septembri lõpus.\nÕitsemine: sõltuvalt liigist - kevadel, suvel või sügisel.\nValgustus: kevadel õitsevate liikide puhul eelistatakse eredat hajutatud valgust või osalist varju, eriti pärastlõunal. Sügisel õitsevad liigid eelistavad eredat päikesevalgust.\nPinnas: väga niiske muld.\nKastmine: korrapärane ja rikkalik: muld peaks olema kogu aeg pisut niiske.\nÜlemine riietus: pole vaja, piisab, kui mulch ala turbaga kevadel.\nHaigus hall ja basaalmädanik, määrimine, rooste.\nKahjurid: teod, nälkjad, sipelgad, tripid, röövikud ja nematoodid.\nOmadused: Gentian on ravimtaim.\nGentian taim - kirjeldus\nGentiaanid ulatuvad 20 cm kuni pooleteise meetrini. Neil on tavaliselt sirged ja lühikesed varred ning emajuurte paksul ja lühenenud juurel on nööri-kujuline protsess. Terved istumata lehed paigutatakse järgmises järjekorras. Gentian lilled on viie- või neljaliikmelised, ühe- või väikesed. Need on tavaliselt värvitud sinise, sinise või violetse värviga, ehkki mõnikord leidub kollaste või valgete õitega liike. Gentiana lille sarv on kellukese või lehtrikujuline, mõnes taimes on see taldriku kujuga. Gentians õitsevad sõltuvalt liigist kevadel, suvel või sügisel. Selle perekonna taimede viljad on kahepoolmeline karp väikeste seemnetega.\nGentian seemned külvatakse enne talve avamaal või seemikute kasvatamiseks. Talikülviga ei vaja seemned eeltöötlemist. Kaevake maatükk, levitage seemned pinnale ja sulgege rehaga. Võrsed taluvad rahulikult kevadist madalat temperatuuri, kuid neid tuleb varjutada otsese päikesevalguse eest. Säilitage mulla optimaalne niiskus kogu hooaja vältel. Sügiseks moodustub lehtede rosett.\nKuidas kasvatada emajuurt seemikute seemnetest kodus\nGentian seemne fotosessioonid\nGentiana kasvatamiseks seemikute valmistamise meetodil tuleb seemned ette valmistada. Need on väga väikesed; idanemise tagamiseks on vajalik kihistumine. 1-3 kuud hoidke mõõdukalt niisketes tingimustes õhutemperatuuril 7 ° C, vajalik on ventilatsioon. Selleks segage seemned granuleeritud turba või peene liivaga suhtega 1 kuni 3. Kihistumisperiood kehtestatakse katseliselt: mõne jaoks piisab 1 kuust, alpi jaoks on vaja vähemalt 2.\nSeejärel jätkake külviga. Kõige parem on kasutada keraamilisi mahuteid. Muld: segage universaalset seemikute substraati jämeda liivaga suhtega 1 kuni 1.\nLaotage seemneid harvemini mulla pinnale, piserdage peene pihustiga, katke kile või klaasiga, hoidke õhutemperatuuri 20 ° C juures.\nIdanemisprotsess võtab 12-20 päeva. Ventileerige põllukultuure kondensaadi eemaldamiseks regulaarselt.\nKui võrsed ilmuvad, eemaldage varjualune, tagage hajutatud valgustus ja õhutemperatuur vahemikus 14-18 ° C. Kui võrsed on piisavalt tugevad, moodustavad need tõelise lehe paari, siirdavad need eraldi konteineritesse, süvenedes idulehe lehtedeni.\nSiirdamine avamaale aprilli lõpus või mai alguses, kasutades maakoore uuesti laadimise meetodit.\nMillal istutada emajuurt maasse\nKõige sagedamini kasvavad nad seemnest emajuur. Gentian külvatakse avamaal aprilli lõpus või septembri lõpus. Tüübid emajuurtest, mis õitsevad mais või varasügisel, on ebasoovitav külvata pärastlõunal päikese käes valgustatud aladele, parem on istutada neid osalises varjus või lääne nõlval.\nOtstarbekam on kasvatada sügisel õitsevaid taimeliike tiikide lähedal, kus on kõrge õhuniiskus.\nKuidas emajuurt istutada\nKui kavatsete kevadel külvata emajuure seemneid maasse, tuleb neid hea ventilatsiooni korral kõigepealt kihistada 2–3 kuud temperatuuril, mis ei ületa 7 ° C. Mõne liigi seemned on madalal temperatuuril ja ühe kuu jooksul kihistumiseks piisavad, kuid kõrgete mägiliikide seemneid tuleb kihistada vähemalt 60–80 päeva. Enne külmkapis köögiviljakarpi panemist segatakse seemned granuleeritud turba või peene liivaga suhtega 1: 3.\nKui külvate talvel juurviljaseemneid, ei pea te neid kihistama, sest neid töödeldakse talvekuudel madalatel temperatuuridel looduslikult. Väikesed seemned nad on hajutatud tasandatud maa pinnale ja surutud pinnasesse ainult kergelt mulda, ilma et see mulda sulguks. Suured seemned soovitatav on piserdada maa peal.\nKoduses seemikus kasvatatud või spetsialiseeritud kaupluses ostetud seemikute istutamisel asetage need üksteisest 15-30 cm kaugusele. Pärast istutamist ärge unustage maatükki joota. Ühes kohas kasvab emajuur seitse või enam aastat.\nSelline meetod nagu põõsa jagamine ei sobi igat tüüpi dženamentide jaoks. Mõned neist viivad raskusteta isegi lihtsa siirdamise uude kohta. Jagamisel ja istutamisel peate proovima võimalikult palju juuri hoida, kaevates suure maa tükiga taime välja.\nMõnda maapinna katteliiki saab kevadel hõlpsalt tütarpesade abil paljundada. Alates sügisest lisatakse emataime alla mulda ja multši, lõigatakse pleekinud käppadega varred ja kevadel hakkavad nad jagunema. Ärge kaevake kogu põõsast välja, parem on osa ettevaatlikult servast ära lõigata ja viivitamatult uude kohta siirdada.\nKollane emajuure seemikud\nPistikute abil saab paljundada palju liike. Tavaliselt lõigatakse pistikud enne õitsemist ja juuritakse lahtises ja niiskes pinnases asuvas võsas. Juured moodustuvad 4 nädala jooksul.\nVäikesed emajuuriseemned tuleb kokku puutuda madala temperatuuriga, see tähendab kihistada 1–3 kuud temperatuuril umbes + 7 ° C. Värskelt külvatud seemned külvatakse, väikesed segatakse liivaga ja hajutatakse pinnapealselt, surudes neid kergelt mulda. Suuremad puistatakse kergelt mullaga.\nKülvata saab sügisel, talvel. Enne külvamist peenra peal olev maa tuleb hoolikalt tasandada, sõeluda ja veidi tihendada.\nGentians aia kujundamisel\nGentians oma ebahariliku sinise ja sinise varjundiga toob teie aeda ilu ja originaalsuse. Kõige hõlpsamini hooldatavad on lastovnaya ja seitsmeks jagatud linnad. Ilma probleemideta kasvab aias kollane linn: kuni 1,5 m kõrgune, väga suurejooneline oma suurte hallide lehtede ja kollaste lillede keerdudega, mis on varretasandil paigutatud. Ta näeb väga hea välja õues koos teiste kõrgete taimedega või üksi murul.\nKollane emajuur massiivis\nMõni liik (näiteks sügisene õitsemine), mis vajab kõrge õhuniiskust, tunneb end tiigi lähedal suurepäraselt koos teiste niiskust armastavate taimedega. Madalad sordid on piiride ja allahindlustega head. Nende särav sinine värv on suurepäraselt ühendatud valgete, roosade ja kollaste õitega.\nGentians ja floksid awl\nJa muidugi on Alpi mäe kivimites ja madalamatel astmetel alamõõduliste mandrite pungad koos nende võrreldamatu sinise lehtrikujulise lillega asendamatud. Nad näevad harmooniliselt saksifragmentide ja madalate terade kõrval. Proovige seda erakordset taime oma aias kasvatada ja jagage oma õnnestumisi kommentaarides. Ja kui teil juba on neid kauneid lilli, siis rääkige meile oma kogemusest nende kasvatamisel.\nPidevat katet moodustavaid emajuurte liike levib risoomi jagamise teel hõlpsasti. Protseduur viiakse läbi kevadel või sügisel. Kaevake põõsas, jagage see mitmeks osaks (iga tükk peaks sisaldama osa risoomist ja kasvupunktidest), proovige hoida maakoore puutumata. Külvake aukudesse vett ja kaevu, hoidke üksikute taimede vahel umbes 25 cm vahemaa.\nPaljundamine pistikute abil peaks toimuma kasvuperioodi alguses (kevadest suve alguseni). Kuna pistikuteks kasutatakse külgmisi (kõrgetel, hargnevatel juurviljadel) või peamisi võrseid (madalakasvulistel tuleks need juurest ära murda). Pistikud süvendatakse mulda 1/3 võrra, kaetakse ülevalt kärbitud plastpudeli või klaaspurgiga. Juured ilmuvad 20-25 päeva pärast.\nKollane emajuur (Gentiana lutea)\nLooduslikes tingimustes leidub seda liiki Kesk-Euroopas ja Väike-Aasias. Seda peetakse kõige jõulisemaks kõigist teadaolevatest gentiantide tüüpidest, põõsa kõrgus on umbes 1,5 meetrit. Sellise taime juur on pöördeline. Suurtel madalamatel leheplaatidel on petioles ja ovaalne-elliptiline kuju, samas kui varrelehed on väiksemad. Kollasete õite pikkus on umbes 25 millimeetrit, nende moodustumine toimub võrsete tippudel ja ka ülemiste leheplaatide aksilides. Põõsad õitsevad suveperioodi keskel ja õitsemine kestab 1,5–2 kuud. See külmakindel liik suudab talvituda ilma peavarjuta. Seda on haritud alates 1597. aastast.\nSuureleheline hiidlane (Gentiana macrophylla)\nSellel liigil on lai valik, nii et looduses võib teda leida Mongoolias, Kesk-Aasias, Lääne- ja Ida-Siberis, Hiinas ja Kaug-Idas. Selle sirgete või tõusevate võrsete kõrgus on umbes 0,7 meetrit, samas kui risti ulatuvad nad 0,3 kuni 0,6 sentimeetrini. Võrsete põhi 20–80 millimeetri kõrguseks varjutatakse vanade lehtplaatide kiulistesse jäänustesse.\nGentiani ravivad omadused\nEnamikul emajuurte tüüpidel on raviomadused, sellega seoses on sellist kultuuri laialdaselt kasutatud ametlikus ja alternatiivmeditsiinis. Kõige olulisem aine, mis on sellise taime osa, on glükosiid, mis aitab stimuleerida söögiisu, normaliseerida seedeorganite tööd ja omab ka spasmolüütilist toimet. Juure sisse kuuluvad ka alkaloidid, mis suudavad pärssida köha ja krampe, alandada temperatuuri ning neil on ka rahustav ja põletikuvastane toime. Juured sisaldavad ka tõrva ja tanniine, aromaatseid ühendeid, pektiine, inuliini, rasvaõli, suhkruid ja askorbiinhapet. Enamiku tüüpi emajuurtes leidub juurtes fenoolkarboksüülhappeid, mis aitavad tugevdada soolestiku evakueerimise funktsiooni. Selle taime põhjal valmistatud preparaate soovitatakse kasutada selliste haiguste korral nagu kõhukinnisus, diatees, aneemia, ahalia, kõhupuhitus, tuberkuloos, malaaria, kõrvetised, kurguhaigused, vähk ja krooniline hepatiit. Traditsiooniline meditsiin soovitab kasutada selliseid aineid nagu kibeda ekstrakti või kollase emajuure mõru tinktuuri. See taim sisaldub ka tasudes, mida kasutatakse söögiisu suurendamiseks.\nAlternatiivses meditsiinis kasutatakse sageli emajuuripõhiseid veetooteid, samal ajal kui neid võetakse seestpoolt ja ka välispidiselt. Näiteks: jalgade tugeva higistamise korral soovitatakse keetmist, mädaseid haavu tuleks piserdada pulbriga, mis sisaldab kummeli ja emajuurte juuri (1: 1), emajuurte maapealsetest ja maa-alustest osadest valmistatud koorest kasutatakse kompressi valmistamiseks, mis eemaldab lihaseid ja liigeseid valud.\nGentianist on mitmeid üsna tõhusaid rahvapäraseid retsepte:\nSöögiisu parandamiseks. Kuivatatud juurte emajuurt koguses 1 spl. l tuleb ühendada 1 spl. vesi. Segu peaks keema madalal kuumusel 10 minutit. Jahutatud kurnatud puljong joob enne sööki 20 milligrammi.\nAlates artriidist ja reuma. 0,7 liitrit vett tuleb kombineerida 3 spl. l kuiv emajuur. Segul lastakse keeda 15 minutit ja seejärel nõutakse seda paar tundi. Kurnatud puljong on purjus enne sööki ½ spl.\nMalaaria, krooniliste kõrvetised, kopsutuberkuloos, loid seedimine ja kõhukinnisus. Pool liitrit viina tuleb ühendada 50 grammi kuivatatud emajuurega, pudel tumedaid tooraineid tuleb tihedalt korgida ja eemaldada jahedas ja pimedas kohas nõudmiseks 7 päeva jooksul. Kurnatud tinktuuri tuleks juua 30 tilka üks kord päevas, eelnevalt lahjendatud 6 spl. l vesi.\nKuidas emajuurt hooldada\nKui olete valinud taime jaoks sobiva koha, ei põhjusta emajuure istutamine ja hooldamine avamaal mul probleeme. Pärast võrsete ilmumist peate neid ainult jootma, mulda kobestama ja seemikute ümber umbrohtu umbrohutama. Kasvav emajuur aia kaunistamiseks eemaldage kuivad lilled õigeaegselt.\nJa kui ennustatakse, et oodata on lumeta külmakraadist talve, siis igaks juhuks kaetakse kasvukoha külma eest kuuseokste oksad.\nKrantsi jootmine ja söötmine\nGeeniuse niisutamine eeldab, et kasvukoha pinnas oleks alati pisut niiske, seega peaks kastmine olema korrapärane ja piisav. See on eriti oluline kuival perioodil, kui taim paneb pungad või avab juba lilli. Pärast jootmist peate põõsaste ümber mulda lahti võtma ja umbrohu muru eemaldama. Selleks harvem multšige taimede pind orgaanilise materjaliga - saepuru, õled ja veelgi parem - turvas.\nMaarjajuure lill on üks neist haruldastest taimedest, mis ei vaja täiendavat väetamist ja kui multši all kasutada turvast, asetades selle varakevadel platsile ja lisate sellele lubjakivist kruusa- ja sarvjahu, siis ei vaja maikelluv muid väetisi.\nJuhendaja kasvukoha valimisel tuleks lähtuda tingimustest, milles taim elab looduskeskkonnas. Reeglina areneb emajuur kõige paremini heledas varjus. Ideaalne asukoht oleks läänepoolne külg. Võib istutada suure puu võra perifeeriasse - keskpäevapäikese kõrvetavad kiired ei kahjusta taime.\nHoolimata asjaolust, et gentianid on peamiselt mägitaimed, ei talu nad põuda. Nii et muld ei kuumeneks ega kuivaks, istutage läheduses madalakasvulised teraviljad - looduslike niidutingimuste jäljendamine.\nTaim on võimeline kohanema kõrge õhuniiskusega: seda saab istutada tiikide lähedal.\nPinnase osas on taime jaoks eelistatav väike kogus kruusa (selle tagab pinnase vee läbilaskvus, kaitstes niiskuse stagnatsiooni juurtes).\nEnamik emajuurtest liike kasvab hästi neutraalse reaktsiooniga pinnases. Delexlus gentian ja Dinar gentian eelistavad lubjarikast mulda (enne istutamist lisage peotäis kondijahu või tuhka). Kergelt happelise reaktsiooniga muld sobib emajuure varreta ja happeline Hiina kaunistuseks. Neid tuleks joota hapendatud veega (lisada paar graanulit sidrunhapet).\nKollane ja kevadine härjasrahvas vajavad toitvat lahtist mulda.\nTaime normaalseks kasvuks ja arenguks on vaja mõõdukat regulaarset kastmist, pinnase kobestamist, umbrohu eemaldamist, väetamist.\nStagneerunud niiskus on taimele kahjulik - kandke vett regulaarselt, kuid väikeste portsjonitena. Parem on kastmine pehmendatud veega (vihmavee kogumiseks võite aias asetada tünni või seista selles tavalise kraanivee jaoks).\nKobestage pinnas, eriti pärast tugevat vihmasadu (see aitab kiiremini eemaldada liigne niiskus juurtest).\nPealmine riietamine ja pügamine\nTaim ei vaja sagedast söötmist, vastupidi, need võivad lõppeda surmaga. Piisab, kui igal kevadel kevadel uuendada turbakihti multši, lisada sõltuvalt taime vajadustest luujahu või aia lubi. Õitsemise perioodil võite teha väikese annuse kompleksseid mineraalväetisi.\nDekoratiivsuse säilitamiseks lõigake ära närbunud õisikud.\nSellisel taimel põhinevaid vahendeid ei saa võtta raseduse ajal, kibeduse individuaalne talumatus, hüpertensioon, maohaavand ja kaksteistsõrmiksoole haavand. Päevas ei saa te võtta rohkem kui 35 tilka alkoholi tinktuura emajuurt. Üleannustamise korral võite tunda vertiigo, peavalu ja mõnikord on näo punetus.\nKõigile manustajaskonna sortidele iseloomulikest märkidest võib märkida, et see on rohttaim. Selle varred on sirged, vastasküljel kasvavad piklikud voldikud ning juured on lühikesed ja paksud. Sellega võib-olla sarnasus lõpeb. Edasised omadused sõltuvad juba õie liigist. See võib olla kas miniatuurne poolpõõsas üheaastane, kõrgusega kuni 10 cm, või lopsakas mitmeaastane põõsas kuni 1,5 m pikk.\nGentian õitsemine on väga suurejooneline ja särav, kuid ka liikide poolt kindlaks määratud. Seal on varajase õitsemise, suve ja hilise sordid, mis võimaldab teil ainult sellest kultuurist luua lillepeenra, mis õitseb kogu aastaaja. Lilled ise on enamikul liikidel kellukeste kujuga ja mõnel näevad nad välja nagu ümar taldrik.\nPõhivärviskeemi esindavad kõik sinised ja violetsed toonid. Valgete, kollaste või roosakaste õitega geniaale on vähem levinud.\nKuid emajuuriseemned, olenemata tüübist, on alati väikesed, suletud kahepoolmelistesse kastidesse.\nPopulaarsed gentiansi sordid\nArvestades kultuuri mitmekülgset liigilist mitmekesisust, on aiapidajatel mõnikord keeruline valikut teha. Tõepoolest, enamasti peate valima mitte nii palju kui soovite, vaid lähtudes saidi pinnase omadustest. Kuid mõned härrased on ikka veel tavalisemad aedades ja lillepeenardes, kutsudes oma šikkaid kellukesi.\nÜsna kõrge, püstiste vartega kuni 60 cm pikkune põõsas. Lilled on kollase lilla täpikesega, klaasikujulised, lehtede telgedes õitseb mitu tükki. See õitseb augustis. Eelistab osalist varju ja niisket mulda.\nKuni 30 cm kõrgused hilise õitsemisega liigid, mida iseloomustavad õite suurus ja kuju. Need on suured, läbimõõduga kuni 6 cm, koosnedes 4 kroonlehest (5 asemel, nagu enamiku taimede puhul). Igal kroonlehel on õhukesed pikad kiud piki serva ja keerduvad. See õitseb septembris kõige sagedamini siniste pungadega, kuid on ka valgeid sorte.\nÜks kõige tagasihoidlikumaid mitmeaastaseid kääbuseid. Taime kõrgus on vaid 8 cm, samal ajal kui sellel on algsed rombi kujuga lehed. Kuid lilled on mitu korda suurem kui põõsas. Need on värvitud hallikasvalgeks ja kroonlehtede välisküljele ulatuvad lillad triibud.\nVahetult lillepeenral külvatakse kõige sagedamini mitmeaastased liikid mannekeenid.\nkevadel, aprilli lõpus,\nenne talve, septembri viimastel päevadel.\nKevadkülviks tuleb seemned kihistada, kuid talvel külvatakse need kuiva kujul.\nKuna seemnete suurus on tagasihoidlik, pole sügavad sooned vajalikud. Piisab lihtsalt oksaga tulevase peenra visandada ja pinnale seemneid puistata. Seejärel täitke rake abil õhukese mullakihiga põllukultuurid. Talvisel maandumisel võite puistata langenud lehed peale. Tulevikus tuleb istutada mandri kasvanud põõsad, säästes sellega peenraid.\nAia geniaalne hooldus\nHoolimata mõningatest nõudmistest, ei ole geniaadid kapriissed kultuurid ja võivad kasvada peaaegu ilma aedniku osaluseta. Kõige olulisem on valida neile sobiv koht ja pinnas, tulevikus jääb see lihtsalt põõsaste arengu toetamiseks.\nNii üheaastased kui ka mitmeaastased taimeliigid ei võta palju tähelepanu. Sellest piisab:\nKastke lilli vastavalt vajadusele. Samal ajal ei ole vaja lillepeenrasse sohu korraldada, sest isegi niiskust armastavad sordid võivad liigse niiskuse tõttu surra.\nVabastage pinnas põõsaste all ettevaatlikult, nii et koorik ei moodustaks.\nEemaldage regulaarselt umbrohtusid, eriti alamõõduliste sortide jälgimiseks, et need ei uputaks neid.\nKui need on õigesti “õigesse” mulda istutatud, ei ole gentiini vaja toita. Multšige taimed lihtsalt turbaga.\nGentian ei vaja pügamist kui sellist - see moodustab iseenesest. Kas on võimalik tuhmunud pungad ära lõigata, et need ei rikuks põõsaste välimust. Igat tüüpi emajuurt paljundatakse edukalt pistikute abil ja mõnda pistikute või kihina. Mitmeaastased sordid talvituvad meie kliimas hästi, kuid noorel harilikul harilikul talvel, kui lund on vähe, on parem puistata lehestikuga.\nNagu näete, pole geniaadi kasvatamine nii keeruline sündmus. Peate lihtsalt arvestama selle liiginõuetega. Sobilikul pinnasel ja õige valgustusega kasvab see ilusti peaaegu iseenesest, rõõmustades teid võluvate kellukestega.\nSee on mitmeaastane mägi. Kultuur on külmakindel, kasvab peamiselt Lääne-Euroopas. Lillede kõrgus on väike - umbes 10–15 cm .Lehed on ovaalsed, piklikud. Lilled on suured, "vaata" üles. Nad ilmuvad juunis. Iga pungi suurus on umbes 50 mm. Värvus on sinine või sinakas. Selle sordi huvitav omadus on pungade võime sulguda vihma lähenedes.\nPäris pikk mitmeaastane taim. See võib kasvada kuni 0,8 m. Lehed on teravad, suured, pikliku kujuga. Kangid võivad sisaldada 1-3 punga. Kroonlehed on sageli sinised, lilla varjundiga, harvem valged. Õitsemine algab augusti alguses.\nKitsasleheline taim, mille võrsed on umbes 0,4 m. Lilled on suured, sügavsinised, ilmuvad rühmadena. Pungade kuju on kelluke. Taim on mitmeaastane. Õitseb suve keskel.\nSee mitmeaastane sort võib kasvada kuni 0,6 m. Lehed on varredesse paigutatud paarikaupa. Lilled kasvavad kimpudena. Kroonlehtede värv on sini-sinine. Õitsemine algab juunis või juulis.\nRistõieline (ristõieline, rist)\nLiigil on tiheda lehestikuga võrseid, kasvab kuni 0,5 m. Õitsemine algab suve teisel poolel või hilissuvel. Pungad on seest värvitud ilusa lilla tooni ja väljast kergelt roheka värvusega. Lehed on taime peal paigutatud paarikaupa. Pealegi moodustab iga paar risti eelmisega ja sordi nimi on sellega seotud.\nKultuur on tundlik niiskuse ja temperatuurimuutuste suhtes - pungad on öösel ja vihmastel päevadel suletud.\nÜsna kõrge talvekindel välimus. Taimed võivad ulatuda 1,5 m kõrgusele. Lehed on ovaalsed. Nagu nimest järeldada võib, on kultuuri kroonlehed kollased. Pungad asuvad üksteise all. Põõsad õitsevad suve keskel.\nSelle sordi lillede kasv on 0,7–0,8 m. Suurem osa lehestikust asub taime põhjas. Lilled ilmuvad suve lõpus. Kellukakujulistel pungadel on helesinine värv, need kasvavad rühmadena varte ülaosas.\nAlamõõdulised liigid. Selliste lillede kõrgus ei pruugi ulatuda 10 cm-ni. Sagedamini on need umbes 5 cm kõrgused miniatuursed taimed. Lehed on piklikud, ovaalsed. Kroonlehed on värvitud helesinises toonis. Õitsemise algus toimub juunis.\nSuur Gentian Gentiana macrophylla\nGentian suureleheline Gentiana macrophylla foto\nPõõsa kõrgus on 10–40 cm. Varred on püstised, hästi hargnenud. Piklikud leheplaadid, põhilised on suuremad, kõrgemad on väiksemad, enamik neist asub varre põhjas. Lilled on kellukakujulised, võivad olla sinakasvioletsed või roosad, tumedama tooni triipudega. Kõige lopsakam õitsemisperiood leiab aset juulis-augustis, üksikud õied ilmuvad oktoobri lõpuni.\nHiina Gentiana kaunistatud Gentiana sino-ornament\nGentian Hiina kaunistatud Gentiana sino-ornata foto\nPõõsad ulatuvad 15 cm kõrguseks, kasvavad laiuseks 30 cm., Voldikud on hele-kujulised. Gramofoni lilledel on suitsune sinine toon, alust kaunistavad lumivalged ja kahvatusinised triibud. Õitsemine toimub mais-augustis. Happeline reaktsioon on eelistatav pinnasele ja maandumine päikesepaistelisel alal, aukudesse istutades tuleks lisada kruusa.\nGentian capitate Gentiana cephalantha\nGentian capitate Gentiana cephalantha foto\nTaime kõrgus varieerub vahemikus 10–30 cm. Lehtterad on suured, pikad, teravate otstega. Corollas koguneb varre ülaossa paar tükki. Korola halo on roosa ja lilla, kroonlehtede servi kaunistavad kontrastsed varjud. Ta õitseb septembris, rõõmustades umbes 2 kuud.\nGentian: liigid ja sordid avamaal\nMõned huvitavad faktid Gentiani kohta:\nliikide mitmekesisus, suur arv kultiveeritavaid sorte - peaaegu 90,\nEuroopa liike kasvatatakse aktiivselt parasvöötme laiuskraadidel, kuid Aasia Gentiana näeb välja mitte vähem tähelepanuväärne,\nrohttaim on üheaastane lill ja mitmeaastane,\nlehed on vastasküljel, elementide kuju on munajas,\nõisikud on üksikud, mõnikord - umbellate,\npungade varjund: sinise originaalne kombinatsioon sinise, violetse, lilla, "taeva" toonide ja hele sinise värviga. Valgete, punaste, kollaste, rikkalikult karmiinpunaste õitega taimed on suurepärase väljanägemisega,\nravimtaimetootjad kasutavad aktiivselt paksu juurajuurt,\ntaime varred on roomavad või püstised, pikkus - 6 cm kuni 1,5–2 m,\npaljud liigid on külmakindlad, sobivad kasvatamiseks parasvöötmes ja põhjapoolsematel laiuskraadidel,\nvili on ühe pesakastiga, seemnete suurus erineb erinevate liikide taimedes.\nTeine nimi on "merekell". Keskmise suurusega liigid: umbes 40 cm. Varred on vähe, lehed, pungad asuvad kogu võrsete pikkuses, need avatakse omakorda. Kellade toon on sügavsinine, lilla varjundiga.\njootmine. Vedeliku perioodiline lisamine mõõdukalt. On oluline, et aluspind ei oleks väga kuiv,\ntemperatuur Parim indikaator on umbes +18 kraadi. Ruumis pole soojust vaja: seemikud tõmmatakse varakult, siis on oht, et seemikud valmivad enne tähtaega, kui saate neid kasvukohale siirdada,\nvalgustus. Otseseid päikesekiiri pole vaja, kuid hajutatud valgust ei saa vältida. Konteinerit on mugav hoida ida- või lääneaknal või lõunaküljel siseruumides, kuid mitte aknal, vaid laual või öökapil, et kõrvetav päike ei põleks hellust rohelisi,\nvali. Eraldi mahutites istutatakse kasvatatud seemikud kahe tõelise lendlehe moodustamisel. Võite kasutada turvasuppe, milles seemikud siirdatakse seejärel saidil mulda.\nProtseduur viiakse läbi pärast pinnase hoolikat ettevalmistamist: väetamine, kaevamine, kobestamine, umbrohu eemaldamine juurtega. On oluline, et pakane täielikult katkeks. pärast istutamist jootakse noori taimi, kuid geniaalne väetis viiakse läbi 7 päeva pärast püsivasse kohta istutamist.\nPõhireegel on toitainete segude, mineraalsete ühendite ja orgaaniliste ainete mõõdukas kasutamine. Sageli kahjustab liigne kasulik koostisosa taime, haigused ja õitsemisperioodi rikkumine on võimalikud. Kui mulla niiskust suurendatakse ja perenaine lisab liiga palju lämmastikku, siis algab sageli elementide mädanemine, ilmuvad pruunid laigud ja lehtede kuivatatud otsad.\nPealmine riietumine, tuhmunud elementide õigeaegne eemaldamine on protseduurid, millega ei tohiks aega kokku hoida. Oluline on pinnase kobestamine, et rikastada mulda hapnikuga ja vähendada niiskuse stagnatsiooni ohtu tihedas, raskes substraadis. Vajalik on kõrgekvaliteediline kastmine, eelistatavalt settinud vedelikuga. Vee pehmendamiseks kasutatakse puutuhka.\nTegevused on lihtsad, kuid eelised on suured. Kiht multši on vajalik piirkondade jaoks, kus sajab harva. Gentian on tagasihoidlik, kuid substraadi kuivamine mõjutab taime negatiivselt. Multš on õled, turvas, võite kasutada kruusa või tasaseid veerisid.\nPinnase õigeaegne umbrohutamine ja kobestamine on protseduurid, mille käigus umbrohud ei ummista noore hariliku harjaskonna kasvu, pinnas läbib hästi niiskust ja õhku ning vähendab niisutamise järgset vee seismajäämise ohtu.\nPeaaegu kõik gentiumi tüübid ei põhjusta aednikele probleeme: taim on tagasihoidlik, haige harva. Düsplaasia, juurte mädanemine, lehtede närbumine, nõrk õitsemine on ebaõige hoolduse tagajärg. Enamikul juhtudel rikuvad amatöör-aednikud niisutamise reegleid või kasutavad kõva vett. Liigse niiskuse korral areneb sageli seen, millega peate võitlema õigeaegselt ja asjatundlikult.\nMida teha Toimingute algoritm:\nMõista putrefaktiivse taimestiku põhjuseid, eemaldada seenhaiguse leviku peatamiseks tugevalt kahjustatud taimed.\nArgasiinis ostetakse lisaks põõsaste ja pinnase töötlemiseks mõeldud fungitsiide. Bordeaux'i vedelik, Maxim, Skor, Fundazole, Epin, vaske sisaldavad preparaadid on seene hävitamiseks tõhusad vahendid.\närge istutage magevees emajuurt,\nkobestage mulda sagedamini\nkohandage kastmist vastavalt ilmastikuoludele ja ilmastikuoludele teatud aastal: sajab sageli või harva,\nÄrge asetage emajuurt raske, savise pinnasega kasvukohale.\nMida teha, kui kahjurid ilmuvad? Parasiitide putukate tapmiseks kasutage insektitsiide. Pihustamist teostatakse rahuliku, mitte niiske ilmaga, järgides keha kaitsmise reegleid. Ennetamiseks kantakse taimedele peale kahjurite eemaldamist tubakalehtede keetmist tsitrusviljade või sibulakooride põhjal. Elujõu taastamiseks on pärast kemikaalide kasutamist kasulik emajuurt kasta tõhusa Epini biostimulaatoriga, mis põhineb Echinacea purpurea ekstraktil.\nvarreta sortide ja dinaargentiina puhul viiakse protseduur läbi juuni esimesel kümnendil. Sorte, mis viskavad pungi suve lõpuks, töödeldakse sügise algusest, ja neid paljundatakse nii, et põõsas õitsemisperioodi lõpus jagatakse,\nvali terved tugevad põõsad, kaeva ettevaatlikult välja, eralda pool taime labidaga. On oluline, et igal osal oleks kasvupunkt (neer) ja mulda moodustav tükk,\nümberistutamisel kasutatakse rangelt ümberlaadimismeetodit: mulda ei saa raputada ega juurtest puhastada,\nüksikud liigid istutatakse kohe kasvukohale või kasvatatakse jagatud taime mõlemad osad potis ning kevadel istutatakse nad maasse. Peaasi, et mulla koostis oleks optimaalne: viljakas, happelisusega, vastavalt konkreetse liigi nõuetele, koos jämeda liiva kohustusliku lisamisega.\nMeetod sobib võimsate risoomidega, peamiselt torukujuliste sortidega, kevadel õitsevate ja Aasia emajuurtega õisikutele. Juurdunud juursüsteemiga sortide puhul ei saa seda meetodit rakendada. Põõsa jagamine on suurepärane meetod sooja langusega piirkondade jaoks: kui pakane ja külm tekivad varakult, peate kasutama mõnda muud meetodit.\nVeel üks lihtne vegetatiivse paljundamise meetod sobib pikkade vartega taimedele. Pole midagi keerulist: ülekasvanud võrse surutakse maapinnale, kinnitatakse kronsteini või muu kujundusega, piserdatakse maaga, jootakse, väetatakse, nagu tavalisel põõsal. Hea hoolduse ja piisava mullaviljakuse taseme korral on suve lõpuks juurdumine juurdunud. Nüüd saate "beebi" hoolikalt välja kaevata, istutada püsivasse kohta (külmakindlate sortide jaoks) või lillepotti (taimedele, mis ei talu külmi eriti hästi).\nPärast puuviljakastide valmimist kogutakse istutusmaterjal, kuivatatakse hästi varjus ja hoitakse väikestes paberkottides või linastes kottides. Võrsed lühenevad peaaegu juurteni, kui emajuur on novembrist varakevadeni maas. Soojust armastavad liigid kaevatakse üles ja viiakse tuppa.\nPaljud looduses esinevad juurviljasordid kasvavad üsna karmides tingimustes ning külm ei häiri kevade algusega lillede tegevuse jätkamist. Sobivate tingimuste loomiseks on oluline ostmisel selgitada, kuidas valitud sort talvitub.\nRohkem soojust armastavaid liike kaevatakse sügisel, siirdatakse potti ja hoitakse jahedas ruumis kuni esimeste soojade päevadeni. Enamik gentiana sorte võib talvituda otse platsil, kuid ehitage kindlasti usaldusväärne varjualune langenud lehtedest ja nõeltest. Paks looduslike materjalide kiht kaitseb põõsaid külmumise eest.\nTaime kasutatakse aktiivselt kiviaedade ja kiviste aedade saitide kaunistamiseks. Ebatavalised heledad sinised varjundid näevad kollaste ja lumivalgete pungadega lillede taustal tähelepanuväärsed.\nAiateede lähedal asuvate alade kaunistamiseks sobivad madalad, peaaegu küpsetamata sordid. Gentiana istutatakse sageli allahindlustega, seda kasutatakse paelussi istutamisel. Kui pungad avanevad, on raske silmi nii ilusast taimest nagu Gentian eemale rebida. Fotod annavad hämmastava ülevaate Euroopa ja Aasia sortidest. Gentiana madalatest põõsastest pärit "vaip" näeb välja sama luksuslik kui sait, kus kasvab ameeriklane unusta mind ja mitte Crocus.\nGentianit kasutatakse aktiivselt traditsioonilise meditsiini retseptides:\nGentiana juure baasil valmistatakse keetmine, mis näitab kolereetilist ainet seedimise stimuleerimiseks.\nKülmaga on kasulik juua geniaadi infusiooni.\nVahendil on kasulik mõju ka närvisüsteemi seisundile.\nPaljud ravimtaimede tootjad soovitavad allergiliste reaktsioonide, parasiitnakkuste tuvastamiseks ja liigesekahjustuste saamiseks manustatava juurekatega juustu.\nTaimseid infusioone ja muid traditsioonilisi ravimeid võetakse pärast konsulteerimist sobiva profiiliga arstiga. Looduslikud ühendid sisaldavad suurt protsenti bioaktiivseid aineid, annuse või manustamissageduse ebaõige valimine, kasutamine ilma piiranguid arvestamata võib tuua kahju, mitte kasu.\nJärgnevast videost leiate kasulikke soovitusi emajuurte kasvatamiseks avamaal maapinnast seemnete külvamisest sügishoolduseni:\nSee liik on kängus - kasvab kuni 0,3 m. Paljud võrsed on kaetud lantseolaadilehtedega. Lilled on ultramariinse värviga, moodustavad 8 tükist rühmi. Kultuur hakkab õitsema suve keskel. See ilus periood kestab umbes poolteist kuud.\nTänaseks on aretajad aretanud suure hulga kultuuri hübriide. Nendest eristuvad sordid Farorna ja Gloriosa, milles sinine on tõhusalt ühendatud valgega. Populaarsed on ka monofooniliste pungadega sordid. Nende seas on True Blue, Tumesinine, Bernardi, The Sinine Keiser, Elizabeth Brand.\nKohapeal kasvatamiseks sobivad paljud kultuurisordid. Muidugi on igal liigil individuaalsed omadused. Kuid võite anda mõned üldised soovitused istutamise ja põllumajandustehnoloogia nüansside kohta. Parim koht lille asetamiseks on varjutatud ala, kus on hea õhuniiskus.\nPinnase valimisel tuleks arvestada konkreetse kultuurisordi loodusliku elupaikaga. Näiteks Gentian Kluz kasvab lubjarikkal mullal. Seetõttu on korrektne istutada see tavalisse pinnasesse killustiku või kondijahu lisamisega. Kivistel aladel kasvab näiteks mannataimede sorte (näiteks seitsmeosaline). Selline taim nõuab aias sobivaid tingimusi.\nKõige tavalisem põllukultuuri istutamise meetod on seeme. Külvamine toimub kohe avamaal, tehke seda aprilli lõpus. Kui aednik valib sügisese istutamise, siis tasub protseduur läbi viia septembri lõpus. Kui istutamiseks valitud sort õitseb mais, tuleks erilist tähelepanu pöörata päikesevalguse puudumisele saagi kohas keskpäeval. Äärmuslikel juhtudel peate korraldama spetsiaalse varjualuse.\nKui taim õitseb sügisel, on parim võimalus paigutada see tiigi lähedale. Selle põhjuseks on kõrge niiskus, mis on selliste lillede jaoks vajalik.\nGentian - vastunäidustused\nTaimsed preparaadid on raseduse ajal vastunäidustatud, kibeduse individuaalne talumatus, hüpertensioon, mao- ja kaksteistsõrmiksoole haavandid. Gentiani alkoholisisalduse tinktuuri lubatud päevane annus on 35 tilka. Üleannustamine võib põhjustada selliseid sümptomeid nagu näo punetus, peavalud ja pearinglus.\nGentian Deleclus või Clusi Gentiana clusii\nGentiana Clusey sort Pobole Gentiana clusi 'Pobole' foto\nLühikesed varred ja väikesed piklikud lehed on peaaegu nähtamatud: neid peidavad suured kellakujulised lilled. See hakkab õitsema juunis. Ideaalne ruumide täitmiseks kivide vahel.\n15–30 cm pikkused varred ulatuvad samale laiusele. Helesinise tooni korollad ilmuvad suve lõpus. Paljundamine toimub eranditult seemnena (keskmises ribas on idanevus hea).\nGentian suureõieline Gentiana grandiflora\nGentian suureõieline Gentiana grandiflora foto\nTaim on umbes 10 cm kõrgune. Lilled: kuni 5 cm pikad üksikkellad, värvus tumesinine või lilla. Õitsemise periood algab mai keskel ja kestab umbes 1 kuu. Eelistab lubjarikast mulda.\nKõige tähelepanuväärsem on tüvi JP Dark Blue.\nJahutatud Gentian Gentiana frigida\nJahutatud Gentian Gentiana frigida foto\nPisike 4–10 cm pikkune põõsas. Varred on püstised, juulis õitsevad nende tipus kellukesed kollakasrohelise tooni õied, kroonlehtede servi kaunistavad sinised täpid. Nõuab lubjarikka, niiskusmahukat mulda.\nPoint Gentian (Gentiana punctata) - 20–60 cm kõrgune taim.Õitsemise periood langeb juulist augustini. Lehtede telgedes ilmuvad helekollase tooniga kellukesed korolid, millel on lillad täpid. See nõuab püsiva õhuniiskuse säilitamist, talub osalist varju, kergelt happeliste ja happeliste reaktsioonide mullad tõusevad.\nGentian ternifolia klassi Dali Gentiana ternifolia Dali\nRoomavad võrsed kaetakse lineaarsete-lantsetsete leheplaatidega. Sügisel ilmuvad taevasinise tooni lehtrikujulised koroolid, seestpoolt kahvatu, väljast kaunistatud valgete laikude ja tumesinise tooni triipudega. Talvekindluse tsoon 5 (kuni -29 ° C).\nGentian kolmeõieline Gentiana triflora\nGentian kolme õiega Gentiana triflora foto\nLevinud Ida-Siberi looduskeskkonnas. Varred on püstised, kõrgus 40–80 cm. Voldikud on pikliku kujuga ja terava tipuga. Õitsemise periood: august-september. Lehtede telgedes ja varte ülaosades ilmuvad üksikud korkoljad või kimpude lilled (3-5 tk.). Värvus on tumesinine. Talvine vastupidavusvöönd sarnaneb eelmise vaatega.\nGentiana Gentiana kärntõbi\nGentian grunted sort Bunge Gentiana scabra Bunge foto\nPõõsa kõrgus on 30-50 cm .Lehed on munajad, istmetud, ülal tumerohelised, alumine osa on heledam. Lilled tumesinise varjundiga, võivad olla kaetud valgete laikudega, seal on valge õitega vorm. Ta õitseb kogu juulis ja augustis.\nKitsaslehine juurits Gentiana angustifolia\nGentia kitsaleheline sort Iceberg Gentiana angustifolia Iceberg foto\nLühike vars (pikkus 15-20 cm) lõpeb suure sinise värvi ühekordse korgiga (aretatud on valge õitega vorm). Õitsemise periood on mai-juuni. See kasvab hästi lubjarikkal savil pinnasel.\nHinne Frei - moodustab põõsa tiheda padja kujul. Lilled on sinised või valged. Soodsates tingimustes on võimalik korduv sügisene õitsemine.\nEttevalmistused enne külvamist on väga olulised. Algselt läbib seemnematerjal kihistumise. Selleks pannakse see vähemalt 2 kuud hästi ventileeritavasse jahedasse kohta. Erandiks võib olla see, kui külvi on oodata enne talve. Sel juhul satuvad seemned pärast istutamist kohe sobivasse temperatuurikeskkonda, mille tõttu kõik juhtub looduslikult.\nTe ei saa külvata kohe avamaal, vaid sobivas konteineris. Hea valik oleks kast köögiviljadele - sinna asetatakse turvas ja peene liiv, säilitades suhte 1 kuni 3. Pärast seda asetatakse seemned maasse. Oluline on arvestada seemnematerjali suurusega. Kui seemned on väikesed, piserdage neid mullaga, pole seda väärt, peate lihtsalt puistama neid ühtlaselt ühtlasele mullakihile ja veidi alla suruma. Kui seemned on suured, tuleks need kindlasti mullaga katta.\nGentiaanid sobivad suurepäraselt nii väikeste kruntide kui ka avara aia kaunistamiseks. Kultuuri eristavad suured ja erksad värvid, mis paistavad silma roheluse taustal. Värvipalett ulatub kahvatu sinise varjundist sügav tumesinise toonini, mis võimaldab teil valida mis tahes maastiku kompositsiooni jaoks õige valiku.\nGentiaanid sobivad rühmalillede lillepeenarde loomiseks, lähevad lillepeenardes hästi kokku teiste põllukultuuridega. Nad on soolo maandumisel head. Näiteks näeb selline taim kivises aias välja ilus ja loomulik. Eriti hästi näevad kivide seas alpi-, kitsalehelised ja kevadised sordid. Kuid iga kääbusliik suudab suurte munakividega luua lille õrna armu liigutava kontrasti. Kui soovite teha rokikojades või kiviaedades originaalsemat kompositsiooni, võite valida kõnealuse kultuuri jaoks tähelepanuväärsed kaaslased.\nParimad on siin saxifrage, kääbus-iirised, araabiad, levisia, huntberry, männimets, edelweiss.\nLillepeenarde jaoks valitakse tavaliselt suured sordid, kuigi kõik sõltub kavandatud kompositsioonist. Kui esiplaanil on gentaani, võite istutada koormatud võrsetega varjatud liigi. Partneritena peaksite valima ainult need kultuurid, mis ei kasva liiga palju ega sega oma naabreid. Gentian pannakse tavaliselt dekoratiivsete lehestiku taimede taustale. Niisiis ei varjuta miski lille ilu. Siiski on ka teisi võimalusi. Näiteks näeb hiina kaunistusega kaunitar välja koos seltskonnaga koos küttekehade, tsüklaanidega. Kollase emajuurt saab kombineerida kellukeste, salvei, settega. Roovõru sort on kombineeritud akoniidi, astrantia, metsageraaniumi, hariliku kuldrohu ja doronicumiga. Hea valik on dekoratiivsed teraviljad.\nKevadel õitsevad gentaalid (kitsarööpmelised, varreta, dinaarsed, alpikannid) on sageli kombineeritud arbeenia, venususside, tsecelria, pulbrilise priimulaga. Suvised liigid (suured, suurelehised, soised, seitsmekordsed) näevad suurepäraselt välja aruheina, ohaka varreta, elecampane, Balkani nelk. Kompositsioonide loomisel on oluline meeles pidada, et mõned kultuurid läbivad jagamisprotseduuri. Niisiis, need tuleb paigutada nii, et eelseisvad tööd ei kahjustaks teisi taimi.\nKasutage mõnda kultuurisorti ja potililledena. Selliste taimedega lillepotid võivad kaunistada lehtlaid ja terrasse. Pottsegude kompositsioonide lemmik on seitsmesektsiooniline ja kareda emajuurtega hübriid. Kaasaskantavaid lillepeenraid pottides saab täiendada salvei, luuderohi, settega. Maastiku puhastamine on veel üks viis, kuidas maastiku kujundamisel geniaane kasutada. Võite lisada sõnajala ja teha ilusaid paksu tihnikuid või võite valida hiiliva saagi ja kasutada seda elava vaibataolise muru loomiseks. Siin on vastuvõetavad monopolid ja kombinatsioon teiste mullakaitsevahenditega.\nSageli joonistatakse maalilise kultuuri abil aiapiirid. Saate teha heleda serva mööda radu mis tahes sordist. Kui piir kulgeb lillepeenarde ääres, on parem eelistada suuri liike, mis ei kao teiste lopsakate põllukultuuride vastu. Näiteks Dauria ja lasteaednikud on selle kvaliteediga head.\nJärgmisest videost leiate lisateavet geniaadi istutamise ja hooldamise kohta.


11.oktoober, 2016 Nööbist kinni / Transport\nLaevareisija üritas reedel mandrile sõita ent sadamas selgus, et madala veeseisu tõttu sõidab vaid parvlaev Harilaid, mille peale polnud lootust autoga pääseda. Reisija tahtis pileti tagastada, kassas öeldi, et see maksab 2 eurot ja soovitati pilet tagastada e-teeninduses. Koju jõudis laevareisija kell 7 ja selgus, et kell 6.30 väljunud laeva piletit enam tagastada ei saa. Õhtune tagasisõidupilet õnnestus küll tagastada, kuid piletilt arvestati maha 3,20 eurot. Miks on tagastustasu nii kõrge? Kas on õiglane küsida tagastustasu, kui laevad ei sõida ilmastikuolude tõttu ja pileti ostnud klient laevale ei mahu?\nVastab OÜ TS Laevad müügi- ja teenusevaldkonna juht Ele Reiljan: Piletite tagastamine on reguleeritud teenuste tüüptingimustes ja nende kohaselt kassades\ne-pileteid tagasi ei osteta ning piletite tagastamise hiliseim aeg on 15 minutit enne reisi toimumisaega. Kui tegemist on Hiiumaa liini reisiga, mis jäi ära vedaja süül, siis selle pileti saab tagastada ka hiljem. Kui laevad ei sõida, siis ei võta me pileti eest, mida ei kasutata, ka tagastustasu. Reisija võiks kirjutada tagastamise soovi ja info aadressil info@praamid.ee Pileti tagastamistasu 3,20 eurot on toodud hinnakirjas ning see jäi võrreldes eelmise operaatori poolt rakendatuga samaks.\nSildid: laevaris, piletid, TS Laevad


Vestas emiteerib 20 miljonit uut aktsiat\n4. veebruar 2014 kell 8:09\nPärast kaheaastast kulude kärpimist prognoosib Taani tuuleturbiinide tootja Vestas Wind Systems selleks aastaks kasumit ning plaanib kaasata 450 miljonit eurot uut kapitali.\n2013. aastal vähenes ettevõtte kahjum 82 miljoni euro võrra, aasta varem oli kahjum 963 miljonit eurot. Ettevõte teenis kolmandat aastat järjest kahjumit.\nLõppenud aasta oli Vestase jaoks viimane nn kahest läbimurdeaastast ning ettevõte rõhutab värskes aruandes, et läbimurdeperiood on läbi.\n2014. aastaks ootab Vestas ärikasumi marginaali suurendamist 3,5%lt 5%le.\nSydbanl analüütik Jacob Pedersen ütles, et Vestas on edukalt teinud läbi suured muutused.\nPärast aktsiate emiteerimist suureneb ettevõtte osakapital 10% võrra. „Vestas vajab raha kapitali suurendamiseks kohe, see paneb ettevõtte paremasse olukorda, kui ettevõttel õnnestub võita suuri tuuleenergia projekte,“ ütles Pedersen.\n5. november 2015 kell 7:33\nTaani tuulikutootja valmistas üllatuse\nVestas Wind Systemsi aktsia on täna hommikul Kopenhaageni börsil tõusnud ligi 5%, sest Taani tuulikutootja kolmanda kvartali kasum ületas mäekõrguselt analüütikute ootusi ning ettevõte kergitas juba teist korda käesoleva aasta kasvuprognoose.\n7. jaanuar 2014 kell 13:11\nVestase aktsia rallib\nVestas Wind Systemsi aktsia tõusis 6,39% 196,4 kroonini, kuna HSBC ja Jyske Bank tõstsid Taani tuuleturbiinide tootja aktsia hinnasihti.\n27. september 2013 kell 7:03\nVestas sai uut tuult tiibadesse, aktsia rallib\nTäna tuli teade, mis paneb Taani suurima tuulegeneraatorite tootja Vestas Wind Systems A/Si rahaasjad kindlamale alusele - firma loob meretuuleparkide tuulikute tootmiseks ühisfirma Jaapani firmaga Mitsubishi Heavy Industries Ltd.


SLÕL: Tundmatu kolmnurk liugles Kehra kohal\nEesti 31. juuli 2001\n"Pilku juhuslikult taevasse heites nägin puude kohal paremal pool teed umbes jalgpallisuurust eredat valguskera," räägib Priit. "Ta liugles nagu elektriline tuulelohe," kirjeldab samas viibinud Kadri läinud reedel Kehra kohal nähtud tundmatut lendavat objekti.\nReedel pärast kella kümmet õhtul nägid Tallinna-Türi maanteel autoga sõitnud inimesed Kehra kohal kummalist kolmnurkset lennumasinat. "Alguses mõtlesin, et mingi lamp mobiilimastis, aga need on ju punased," räägib 25aastane Priit ja jätkab: "Kui puude vahelt välja jõudsime, nägime, et asi lendab, ühes otsas vilkus punane, teises roheline tuli." Priit ei oska täpselt öelda, kummas otsas miski põles. Kõrgus võis olla poolteist kilomeetrit. "Siis viis valguskera selginesid ja ma mõtlesin, huvitav, kuidas lennukil nii saab olla?" räägib Priit. Kui objekt üle auto sõitis, paistis selgelt: eredad valgustid olid tema alumises osas.\n"Ähmaselt kujunesid objekti piirjooned, mis meenutasid väga võrdhaarset kolmnurka, aga sisuliselt sulas lennumasin hämarduva taevaga kokku," ütleb Priit. "Kui ma teda tagantpoolt nägin, tundus ta hästi lapik ja tiivad olid laiali. Tiiva otsad olid pisut ülespoole ja nende otstes vilkusid heledad tuled." Priit kinnitab, et eest- ja altvaates lendav objekt lennukit küll ei meenutanud.\nSamas autos viibinud Kadri lasi akna alla, et lennumasinat paremini näha ja selle häält kuulda. "Täielik vaikus, liugles nagu elektriline tuulelohe," räägib Kadri SL Õhtulehele. Tema sõnul ei jätnud tundmatu objekt mingit suitsujuga maha. "Esimene emotsioon seostus Stealth-hävitajatega, mis on radaritele nähtamatud."\nAutojuht Merje nägi lennumasinat rooli tagant vaid korraks. Temagi sõnul oli valgus väga ere ja intensiivne.\nVõis olla võõras lennuk\nEesti Õhujõudude Staabist öeldi SL Õhtulehele, et sel kellaajal ja kuupäeval pole nemad andnud luba ühelegi võõrriigi õhusõidukile Eesti territooriumi kohal lennata. Samuti puudub õhujõududel igasugune info juhtunu kohta.\nMeie andmetel pole reede õhtul sellist lendu Kehra kohal toimunud, kinnitab lennuameti peadirektori asetäitja Aadu Lee. "Kõikenägevaid primaarradareid meil pole, Eesti radar registreerib lennumasina, kui tema pardal on vastaja," seletab ta. Lee oletab, et Kehra kohal võis liikuda nii Ameerika kui Vene lennuk, sest praegu lihtsalt pole Eestil võimalik neid tuvastada. "Ilma luba küsimata, ilma raadiosideta," kirjeldab Lee üht võimalust. "Neid variante luurelendudel kasutatakse!"\n"Reisilennukid lendavad 9-12 km kõrgusel, nii et üle jäävad ilmselt deltaplaanid," seletab lennujuhtimiskeskuse lennujuhtimisosakonna asetäitja Tanel Kulbas.\n"Deltaplaan on küll kolmnurkne, aga mingisuguseid eredaid valgusteid tal küljes pole," ütleb kauaaegne para-plaanidega lendaja Teresa Mängel.\nIseenesest võib lambid deltaplaanile kinnitada, kuid Mängeli sõnul oleks see ohutustehnikat silmas pidades mõttetu.\n"Igasuguseid asju juhtub!"\nUfospetsialisti Igor Volke sõnul said tundmatud kolmnurgad tuntuks 1989-1990 eelkõige Euroopas, täpsemalt Belgias, kus sajad inimesed nägid lendavaid objekte. "Sealsed inimesed kirjeldasid neid primitiivse võrdkülgse kolmnurgana, millel mingeid lennutehnilisi tunnuseid polnud," seletab Volke. Tema kinnitusel nähti samasugust objekti ka 1990. aastal Paldiski sõjaväebaasi kohal. "Tallinnas Nõmmel nähti sarnast, kuigi süsimusta lennumasinat 1992. aastal, aga too tegi ventilaatori häält." Volke ei oska seletada heledate valgustite olemasolu. "Need võisid olla nii seiretuled kui ka muuks otstarbeks kasutatavad valgustid."\n"Ma ei usu, et ameeriklaste F-116 Kehra kohal lendas," räägib Copterlines´i üks omanikke Tõnis Lepp, et tegelikult võis objekt olla tavaline reisilennuk juhul, kui ta tuleb maanduma Narva poolt. "Kui tal on juba telik välja lastud, siis selle rataste küljes on tulesid terve rida," selgitab Lepp. Ta ütleb, et ka suured reisilennukid võivad õhus jätta mulje millestki väga kummalisest. "Kui kõik maandumispro?ektorid põlevad ettepoole, võib lainerist ka rombikujulise objekti välja lugeda," räägib Lepp. See, kas maal on kosta maandumismüra või mitte, oleneb tuule suunast.