Philips HX6836/24 Sonicare hambahari ProtectiveClean 4500 @ Kodumasinad\nEsileht » Philips HX6836/24 Sonicare hambahari ProtectiveClean 4500\n2 režiimi (Clean ja White)\nTavalise hambaharjaga võrreldes eemaldavad Philips Sonicare ProtectiveClean 4500 tihedalt koos paiknevad kvaliteetsed harjased kuni 7 korda rohkem kattu. Spetsiaalse kumera kujuga võimas otsik muudab tagumiste hammaste ja suu tagaosa puhastamise lihtsaks.\nPuhastusrežiim Clean tagab põhjaliku puhastamise ja valgendusrežiim White sobib ideaalselt hammaste pindmiste plekkide eemaldamiseks.\nÜhe täieliku laadimiskorraga saate hambaharja kaks nädalat tavapäraselt kasutada. Pikematele reisidele soovitame kaasa võtta laadija.


Kehahoolitsused - Herb Spa\nKehahoolitsus pipra ja mandliga 70 min / 65 €\nHerb signatuur: pipar, mandel, lavendel, majoraan, rosmariin, saialill ja mürr\nTrimmiv kehahoolitsus sojapuudri ja jaluroonjaga 70 min / 69 €\nKehahoolitsus, mis töötab gravitatsioonimõjudele vastu ja tänu soja imelisele toimele stimuleerib nahas kollageeni ja elastiini kiudude sünteesi. Visuaalset väljanägemist parandav ja salendav toime on klientide seas tunnustatud ja paljude naiste lemmik. Hoolitsus koosneb kogu keha massaažist sojapuudri, kohvi, jaluroonja, mee ja jogurtiseguga. Eriline massaažitehnika, mis sarnaneb meemassaažiga, kuid oluliselt pehmem, on nahka tõstva ja stimuleeriva efektiga. Tulemusena on nahk hapnikuga rikastatud, pinguldatud ja parema toonusega.\nHerb signatuur: luuderohi, kask, hobukastan\nMassaaž Herb® ekstraktide ja meresoolaga 40 min / 42 €; 70 min / 59 €\nSuurepärane kombinatsioon massaažist ja kehahoolitsusest. Meresoola ja magusmandliõli on täiustatud eritoimeliste herbidega (lavendel/rosmariin/kummel/värske muru), mis efektiivselt puhastab nahka ja vähendab liigset vedelikku. Hoolitsus koosneb kogu keha koorimisest. Pikema, 70 minutilise hoolitsuse sisse mahub ka massaaž ja keha mähis, mille ajal saab nautida peamassaaži. Hoolitsuse lõpetab lõõgastav soe dušš.\nHerb signatuur: lavendel, kummel, rosmariin, roos\nHerb® nimirituaal keha- ja näohoolitsus 70 min / 69 €\nHerb signatuur: lavendel, rosmariin, päevalill, kibuvits\nLihaspingeid maandav keharituaal 75 min / 63 €\nHerb signatuur: mänd, sidrunhein, kummel\nŠokolaadimassaaž 70 min / 60 €\nHerb signatuur: kakao, apelsin, kookos, päevalill


Puuviljad: paras ports on 2,5 tassitäit - Terviseuudised\n25. detsember 2017 13:13\nHommikusöök Inimesed, kes söövad tavaliselt hommikusöögihelbeid või teraviljaputru, peaksid valima ilma suhkrulisanditeta tooted. Proovige lisada toidule marju või virsikulõike. Samuti on tervislikuks variandiks peotäie marjade söömine koos madala rasvasisaldusega maitsestamata jogurtiga. Kõrge suhkrusisaldusega puuviljamahla joomise asemel võib värskendavaks alternatiiviks olla mineraalvette pigistatud pooliku sidruni või laimi mahl. Olge aga mullidega vee suhtes mõõdukad, kuna see võib hambaid lõhkuda.\nEnamik inimesi võib lisada oma toidusedelisse rohkem puuvilju isegi juhul, kui nad soovivad oma suhkrutarbimist vähendada. Tervislike puuviljade tarbimist saab lihtsustada järgmiste meetodite abil:\n*Püüdke süüa iga päev vähemalt 2,5 tassitäit puu- või köögivilju.\n* Tehke madala suhkrusisaldusega puuviljadest eelnevalt suupisted valmis, et vältida töödeldud alternatiivide tarbimist.\n* Puuviljamahla joomise asemel sööge värskeid puuvilju.\n25. December 2017, 13:20\nEaka inimese kõhumure\nVanema inimese seedesüsteem muutub võrreldes nooremaga. Järjest tähtsam on sel ajal mitte kahjustada neid häid baktereid, mis inimene on kaasa saanud ..\nVanema inimese seedesüsteem muutub võrreldes nooremaga. Järjest tähtsam on sel ajal mitte..


EELK konsistooriumi korraldused kogudustele seoses koroonaviiruse haigusega COVID-19 - Eesti Kirik\n18.03.2020 | Urmas Viilma | Rubriik: Teated\n3. Soovitav on hoida kirikud ning muud palve- ja pühakojad avatud, et inimesed saaksid viibida palves, süüdata küünlaid ja kindlaksmääratud kellaaegadel kõneleda vaimulikuga. Soovitav on hoida kirikud avatuna ka ajal, mil tavapäraselt on toimunud jumalateenistus.\n5. Kõikides kogudustes suhtuda kõrgendatud tähelepanuga sanitaar- ja hügieeninõuete täitmisse. Eriti puudutab see kirikusse või mõnda teise koguduse avalikku ruumi saabuvate või seal viibivate inimeste kätepesu või desinfitseerimise võimalusi. Samuti tuleb hoolitseda regulaarselt, vajadusel mitu korda päevas selle eest, et kõik kohad ja pinnad, mida inimesed sageli puudutavad, või esemed, millega inimesed vahetult kokku puutuvad, oleks puhtad ja vajadusel desinfitseeritud. Kõigil peab olema kirikus turvaline.\n8. Jätkuvalt palvetada kõikidel jumalateenistustel ja palvustel viiruse tõttu hukkunud inimeste hingede ja haigestunute pärast; paluda õnnistust arstidele ja meditsiinipersonalile, kes haigeid ravivad ja nende eest hoolistevad; kõigi ametnike ja otsustajate pärast, et Jumal annaks neile kannatlikku ja tasakaalukat tarka meelt õigete sammude astumiseks ja otsuste langetamiseks; hingerahu ja meelekindluse pärast kõigile inimestele; kogu tekkinud olukorra lahenemise pärast Eestis ja kogu maailmas; et Issand Kristus hinge ja ihu arstina oleks ise kõiki tervendamas ja õnnistamas.\nHeaks kiidetud EELK konsistooriumi e-hääletusel\nEelmine: SÜNNIPÄEVAKUU SOODUSTELLIMUS


Härrastemaja Magamistoas 🔧🔧 Näpunäiteid Kodu Paranemist. Tee Oma Käed - 2019\nIsegi kui sisekujundusvaldkonnas on palju kõrgelt austatud mehi, jääb see endiselt huvi pakkuvale elukutsele. Lisage sellele asjaolu, et sisekujunduse kliendid on suurema tõenäosusega naised, ja saate aru, miks paljud stiilid kalduvad olema rohkem naiselik külg. Nii et me valisime otsekohe meheliku magamistoa, mida vaadata.\nIsegi kui sisekujundusvaldkonnas on palju kõrgelt austatud mehi, jääb see endiselt huvi pakkuvale elukutsele. Lisage sellele asjaolu, et sisekujunduse kliendid on suurema tõenäosusega naised, ja saate aru, miks paljud stiilid kalduvad olema rohkem naiselik külg.\nNii et me valisime otsekohe meheliku magamistoa, mida vaadata.\nVaadates seda ruumi läbi Sheffield Guidelinesto sisekujunduse objektiivi - funktsiooni, meeleolu ja harmoonia - näeme, kuidas see töötab nii hästi.\nEsmalt uurime tereumi funktsiooni. Nagu iga magamistuba, peab see toimima mitmel viisil: see peab pakkuma maailmast vaikset aeglustust, see peab pakkuma mugavat lugemist ning see peab olema romantiliste hetkede jaoks soodne.\nSiin näeme, et see tuba täidab kõik vajalikud funktsioonid. Voodilambil on aknast loomulik valgustugevus, nii et voodis saab voodipesu ja riiulite taga olevad raamaturiiulid pakuvad ruumi loodusele, raamatutele ja fotodele. Me lihtsalt muudaksime ühe asja: lisame teise laterna teisele küljele voodis.\nVoodi jalamil on ka üsna funktsionaalne; Siin näeme, et seda kasutatakse roosi kroonlehtede ja sülearvutite pihustamiseks. Teil võib olla rohkem praktilisi eesmärke silmas pidades, näiteks kohapeal, mis ähvardab seeliku riideid või kohti rüütama. Kuid oluline asi on see, et pinki, väikese kummuti või looma rinnakorvi püstitamine voodilauas võib viia igasuguse magamistoa välimuse, sõltumata stiilis.\nSelle ruumi mõttes on see tuba mehelik ja kõikehõlmav, kaasaegne ja rahustav. Meeleolu joonistatakse pimedas nahaplaadist, värvi lihtsast kasutamisest ja tavalisest sisali vaibast. Rooside peal on pimedus, kuid kerge vaip kergendab seda ning neutraalsete toonide kasutamine suurendab rahulikku meeleolu.\nLõpuks, harmoonia mõttes ei ole siin midagi tähtsust. Neutraalsed toimivad, et tuua kogu pilk kokku, ja vähesed punased taustalad taustal lisavad natuke kõrgendatud huvi, häirimata ruumi ühtsust. Kõik sisustus on siin kaasaegsed, kuid nad on kaasaegsed nii, et nad lähevad klassikaks muutumisele, kuna järgivad klassikalise mööbli märke.\nKokkuvõttes, see tuba räägib romantikat, ilma et see oleks friilne või liiga naiselik. Rõivad kroonlehed ja sülearvuti viivitamatult meelde lugu foto taga, kus inimene, kes elas selles toas, leidis end õnnelikku naisega. Oleme kindlad, et osaliselt tunnistati ta heas mõttes disaini.\nPõhiline » Kaunistamine » Härrastemaja Magamistoas\nPuidust Mänguasjade Kastid Kaunistamiseks


Airbnb juht ütleb, et nad vajavad miljoneid uusi majutajaid, et peatset reisitungi ära teenindada - Ärileht\nAirbnb juht ütleb, et nad vajavad miljoneid uusi majutajaid, et peatset reisitungi ära teenindada\nAirbnb tegevjuht Brian Chesky\nFoto: Phil McCarten, Reuters/Scanpix\nKuigi majutuskeskkonnaga Airbnb on tänaseks juba liitunud neli miljonit inimest, kes võimaldavad oma kodus või neile kuuluval kinnisvaral ööbimist, usub Airbnb tegevjuht Brian Chesky, et nad vajavad veel miljoneid uusi majutajaid selleks ajaks, kui reisimine koroonapandeemia järgses maailmas taastuma hakkab.\n„Ma usun, et meil saab olema suuremat sorti probleem, kus meie keskkonna kaudu tahetakse broneerida oluliselt rohkem majutuskohti, kui meil pakkuda on. Me usume, et koroonapandeemia järgselt tuleb selline reisimise tung, mida me ei ole kunagi varem näinud,” rääkis Chesky reedel antud intervjuus, kirjutab CNBC.\nTema sõnul vajab Airbnb keskkond selleks, et peagi kasvavat nõudlust ära teenindada, miljoneid uusi majutajaid. Täna on keskkonnaga liitunud neli miljonit inimest, kes võimaldavad oma kodus või neile kuuluval kinnisvaral ööbimist. „Me näeme praegu väga palju vaeva, et uusi majutajaid oma keskkonda saada,” kinnitas Chesky.\nJuba on reisisektoris aktiviseerumise märke näha Ameerikas, kus üha rohkem ameeriklasi saavad oma vaktsiinisüsti kätte ja osariigid on asunud koroonapiiranguid leevendama. Airbnb jaoks, kes aga sõltub paljuski sellest, et inimesed avaks oma kodud majutuse pakkumiseks, on aga suurimaks mureks see, kuidas saada järjest rohkem neid kasutajaid, kes on valmis enda juures ööbimist pakkuma.\nSarnase probleemiga seisavad silmitsi ka mitmed teised jagamismajanduse ettevõtted. Ka Uber teatas hiljuti 250 miljoni dollarini küündivast ergutusprogrammist, mille kaudu nad tahavad tuua keskkonda senisest rohkem autojuhte.\n„Vaadates, kuidas vaktsineerimine USA-s edeneb, oleme me täheldanud, et nõudlus mobiilsusteenuste järele kasvab kiiremini, kui meil on juhte pakkuda,” märkis Uber hiljuti USA väärtapaberi- ja börsikomisjonile saadetud kirjas.\nAirbnb tegevjuhi Brian Chesky sõnul ei ole neil küll pakkuda väga palju ergutusmeetmeid selleks, et uusi majutajaid keskkonda saada. „Ma arvan, et me peame lihtsalt jätkama oma loo jutustamist ning tooma välja, mis on need eelised, mida inimesed saavad, kui võõrustavad Airbnb keskkonna kaudu teisi,” lausus ta. Chesky sõnul on majutajate poolt täiesti märgatav huvi olemas.\nAirbnb juht märkis, et nad on alustanud ka turunduskampaaniat, kus nad näitavad, et see, et keegi saab nende keskkonda kasutades endale majutuse broneerida, on suuresti tänu nendele kasutajatele, kes majutust pakuvad. Selleks kasutab Airbnb fotosid, kus näitab inimesi üle maailma erinevates Airbnb ööbimiskohtades peatumas, et tekitada inimestes nostalgiat aja järele, kus sai ilma piiranguteta reisida.


Uhkuse rumalus | Piiblivõti | Avatud Piibli Ühing\nLoe läbi alltoodud kirjakoht: Tn 4:25-34\nTaaniel seletab unenäo\n25Kõik see tabas kuningas Nebukadnetsarit.\n26Kaheteistkümne kuu pärast, kui ta oli kõndimas Paabeli kuningliku palee katusel,\n27hakkas kuningas rääkima ja ütles: "Eks see ole see suur Paabel, mille ma oma võimsa jõuga olen ehitanud kuninglikuks valitsuspaigaks ja oma väärikuse auks?"\n28Sõna oli alles kuninga suus, kui taevast kostis hääl: "Sinule, kuningas Nebukadnetsar, öeldakse: Sinult võetakse kuningriik,\n29sind aetakse ära inimeste juurest ja su asupaik on väljal loomade juures; sulle antakse süüa rohtu nagu härgadele ja sinust käib üle seitse aega, kuni sa mõistad, et Kõigekõrgem valitseb inimeste kuningriigi üle ja annab selle, kellele tahab."\n30Selsamal silmapilgul sai see sõna Nebukadnetsari kohta tõeks ja ta aeti ära inimeste juurest; ta sõi rohtu nagu härjad ja ta ihu kasteti taeva kastega, kuni ta juuksed kasvasid pikaks nagu kotkasuled ja ta küüned olid nagu linnuküünised.31"Aga pärast selle aja möödumist, mina, Nebukadnetsar, tõstsin oma silmad taeva poole ja mulle tuli mõistus tagasi; ja ma õnnistasin Kõigekõrgemat, kiitsin ja ülistasin teda, kes elab igavesti, kelle valitsus on igavene valitsus ja kelle kuningriik püsib põlvest põlve.\n32Kõiki, kes elavad maa peal, ei tule panna mikski, sest tema talitab, nagu tahab, niihästi taeva väega kui maa elanikega, ega ole seda, kes võiks lüüa tema käe peale ja öelda temale: "Mis sa teed?"\n33Selsamal ajal tuli mu mõistus tagasi, ja mu toredus ja hiilgus tulid tagasi mu kuningriigi auks; mu ametikandjad ja suurnikud otsisid mind, ja mind pandi taas mu kuningriigi üle ja mulle anti veelgi suurem võim.\n34Nüüd mina, Nebukadnetsar, kiidan ja ülistan ja austan taeva kuningat, sest kõik tema teod on tõde ja tema teed on õiged! Tema võib alandada neid, kes käivad kõrkuses."\nPalu täna Jumalalt õiget perspektiivi iseendale ja oma saavutustele.\nLugedes edasi sellist lugu, tundub täiesti uskumatu, et Nebukadnetsar ei võtnud kuulda hoiatust, mis talle nii selgelt anti. Vaid kaheteist kuu möödudes sellest kui unenäo tähendus talle teatavaks sai, on Nebukadnetsar taaskord täis omaenda tähtsust. Aga kas pole see mitte nii tüüpiline inimkäitumine? Kui mitmeid kordi oleme kõrvale jätnud oma sõprade aegsaid hoiatusi, eelistades uskuda omenda ilmeksimatusesse?\nJätkuvalt näeme kuidas Jumal pöörab ümber inimeste arvamusi neist endist ja nende võimeist. ‘Jumal paneb\naga alandlikele annab armu’ [1Pt 5:5]. Siin mõistetakse otseselt ja tõsiselt hukka Nebukadnetsari ülbus ja kogu ta elu hiilgus muudetakse loomasarnseks eksistentsiks – süües rohtu nagu kariloom ja ‘ta ihu kasteti taeva kastega’ (s 30). Jumal ei käitu mitte alati nii otseselt ja järsult ning kindlasti on ka palju teisi algpõhjuseid hullumeelsusele peale selle, mis sellest tekstist ilmneb. Sellegipoolest on raske respekteerida inimesi, kes on täis omaenda tähtsust ja saavutuste aupaistet ning vaatavad ülevalt alla teistele, kes pole saavutanud nii palju kui nemad.\nOn äärmiselt tähendusrikas, et Nebukadnetsari taastamine saabub alles siis, kui ta ‘tõstis om silmad taeva poole’ (s 31). Seda tehes, tunnistab ta ühtlasi nii Jumala ülimuslikkust kui ka omaenda tähtsusetust. Ta vaatenurk muudetakse täielikult. Kui ta on oma silmad taeva poole tõstnud – täidetakse ta mõtted Jumala au, valitsue ja väega. Ning Jumal on helde teda taastades.\nMe võime nii kergesti olla pimedad omaenda uhkuse suhtes. Kas meie mõtteid täidavad meie enda teod ja saavutused või vaatavad meie silmad Jumalale ning Tema aule?\n← Pühapäev, 29. November 2009\nTeisipäev, 1. Detsember 2009 →


Must-toonekurg Karlutt 1966. aastal - Underi ja Tuglase Kirjanduskeskus\nMust-toonekurg Karlutt 1966. aastal\nJärvamaa Muuseumis Paides\nPaide rajooni ajalehe Võitlev Sõna fotoreporter Aleksander Luhasalu on 1966. aastal fotole jäädvustanud mustrilise kleidi ja vahva tukaga tüdruku Malle Mägi, kes hoiab süles haruldast must-toonekurge. Linnu nimi on Karlutt.\n9. augustil 1966 on K. Ratnik lehes kirjutanud nõnda:\n“Maikuu lõpul teatas mulle Türi metskonna metsaülem sm. J. Pikklaan, et Eniste vahtkonna metsavaht sm. A. Kivinukk on metsast leidnud vigastatud musta toonekure. Linnul oli vasakul tiival lahtine luumurre.\nKuna tegemist oli haruldase linnuga, kelle asustatud pesapaiku leidub kodurajooni laantes vaid paar-kolm,\nkerkis kohe küsimus: mida edasi teha? Kas lind hukata ja lasta sellest muuseumile teha korralik topis või püüda teda terveks ravida? Kuuldused musta toonekure leiust olid vahepeal jõudnud ka Paide Keskkooli. Ja kohe avaldas selle kooli õpilane noor naturalist Malle Mägi kindlat soovi kure eest hoolitsema hakata. Liisk elu kasuks oligi langetatud.\nKuid kure murdunud tiiba ei suudetud enam päästa. Pärast luumurde põhjalikku ülevaatust amputeeris veterinaararst sm. Runno kurel tiiva küünarliigesest saadik. Nüüd on kurel kõik haavad paranenud. Kuigi lennuvõimelist lindu ei saa temast enam kunagi, valmistab tema eest hoolitsemine Paide Keskkooli noortele naturalistidele suurt rõõmu. Põlislaante elanik on harjunud oma noorte sõpradega ning ei kardagi enam inimest. Kartuseks pole ka põhjust, sest kõik inimesed, kellega sellel linnul on olnud kokkupuutumist, olid tema sõbrad.”\n(K. Ratnik, Mustast toonekurest ja murtud siilist.)\nEhk näeb seda fotot siin keegi, kes teab, mis Karlutist edasi sai?


MMA Blogi: Kui palju ma olen valmis viga saama? - Sport\nMMA Blogi: Kui palju ma olen valmis viga saama?\nVaikus enne tormi. Carelia Fight, Soome: Tõnissaar (seljaga) vs Larkin (september 2015).Foto: Kris Süld\nSel korral sain sotsiaalmeedia kaudu ühe eriti põhjaliku lugejaküsimuse - vigastustest taastumise teemal. Palusin teema võimalikult sisukaks edasiandmiseks küsimused mulle intervjuu vormis kokku panna. Küsimuste autor on Brasiilia jiu-jitsu harrastaja ja ajakirjanik Laura Mallene.\nMurdsin hiljaaegu võistlustel pindluu. Nii hullusti, et vajasin operatsiooni. Vigastus hoiab mind matilt eemal vähemalt kolm kuud. Sellega on väga keeruline toime tulla, masendus tuleb vägisi peale. Kuidas Sina vigastusega hakkama saad?\nVigastus on minu jaoks üks paljudest probleemidest, millega sporti tehes tuleb tegeleda. Mingis mõttes on vigastused sportimisse sisse kirjutatud - nagu erineva raskusega treeningtsüklid, toitumise jälgimine, puhkepäevad ja võistlused. Sellise mentaliteediga on mul vigastustega oluliselt lihtsam toime tulla, lülitades emotsionaalse osa suuresti välja. Muidugi võib vigastus mõnikord tekkida väga halval hetkel - näiteks vahetult enne võistlusi või teinekord saan mitu vigastust järjest, mis halvab juba pikema treeningtsükli. Selline olukord ajab meele mõruks küll ja mis seal salata, on kordi, kui olen pärast trenni autosse istudes lihtsalt paar minutit vihast pursanud või pisara poetanud. Aga selle paari minuti möödudes on emotsionaalne osa läbi elatud ning edasi saab minna ainult paremaks. Võtan oma uue olukorra omaks ning mängin plaanid treeningutel ja elus vastavalt ümber. Arvan, et juhtunu kiire aktsepteerimine ning olukorra „uueks normaalsuseks" defineerimine ongi minu jaoks edu võti - kui jalgu kasutada ei saa, on üldfüüsilistel treeningutel järgmised kolm kuud lõuatõmbe ja köiest ronimise kava ning matil teen asju istudes või väga isoleeritud asendites. Kogu tegevus, mis kulub vigastusest taastumisele, on treening nagu iga teine.\nMMA Blogi: Mis tunne on, kui kõik on käest libisemas? (3) 17.11.2015\nKui palju oled saanud oma karjääri jooksul vigastusi? Milliseid?\nLäksin kord perearsti juurde, kui toimus andmebaaside uuendamine - kasutusele võeti uus arvutisüsteem, mille abil vähendati paberkandjatel olevate haiguslugude hulka. Selleks, et minu kohta seal lugu avada, oli vaja panna kirja ports baasinfot. Nii antigi mulle ette mõned leheküljed ankeete. Ühe lehe pöördel oli küsitud minu varasemate vigastuste jms kohta ning vastamiseks jäetud neli rida. Põrnitsesin natuke seda küsimust, seejärel vastuseruumi ning pöördusin õe poole: „Vabandage, kui tõsised vigastused ma siin üles lugema pean?" „Noo, mida põhjalikumalt vastate, seda parem info meil Teie kohta olemas on - võiksite ikka võimalikult täpselt vastata," sain vastuseks. Järgnes väike mõttepaus. Seejärel uurisin tõsisel ilmel, et äkki oleks õel võimalik lasta arvutist välja üks suuremõõduline inimese joonis, kuhu märgiksin ristiga peale kõik vigastada saanud kohad koos selgitustega ning mille võiks siis ankeedi juurde lisana jätta :)\nVigastusi on olnud ikka omajagu, aga noa alla pole ma pidanud minema (veel) kordagi. Suuremad asjad, mis kohe meenuvad: üks katkine kämblaluu, põlvede külgmisi sidemeid olen omajagu osaliselt rebestanud, paaril korral olen hüppeliigeste piirkondi tugevamalt väänanud-põrutanud, mõned luupõrutused on olnud, roided on pihta saanud, peamiselt maadluses, ning jah - maadlejakõrvad on ka :)\nSiin üks lukumaadluse võistlustel saadud põlve külgmiste sidemete osaline rebend (august 2009), mis ilusti videole jäi (vigastus leiab videos aset 3:40 peal). Väsimus oli sees ning vastane liikus äkitselt minu jaoks ootamatus suunas. Mina sinistes pükstes:\nMilliseid vigastusi pelgad kõige enam?\nKindlasti on pea see, mida katsun kõige vähem löökidele ette jätta. Õnneks ühtegi nokauti ma kogema pole pidanud. Sealt edasi on aga kõik ülejäänud vigastused omamoodi rõvedad - ühed ei lase teha ühtesid, teised teisi asju. Mõnedel vigastustel on väga konkreetne algus ja lõpp, teised aga vinduvad pikemalt ning saavad mitu tagasilööki, enne kui suudan need lõplikult välja ravida. Elukutselise sportlasena on kogu see teema minu jaoks mõnevõrra matemaatilisem ning vähem emotsionaalne. Kõike mõõdetakse peamiselt läbi aja, mil vigastus matilt pingile surub või laseb asju teha piiratud mahus. Kõige selle juures tuleb mõelda ka võimalikele järelnähtudele - kas vigastus on võimalik täiemahuliselt välja ravida või peab tegema pikka aega rohkem tööd, et nõrgem koht järele aidata. Ja eks kusagil kuklas on ka n-ö vigastuste üldskoor - kui palju ma olen üldse midagi tehes valmis viga saama ja vigastuste väljaravimisega tegelema. See viimane on kindlasti väga individuaalne.\nRonda Rousey ütles intervjuus, et oma esimeses UFC matšis Liz Carmouche'iga oli ta väga raskes olukorras ja mõtles, et pigem saab raskelt vigastada, kui kaotab. Kus jooksevad Sinu piirid?\nMa ei ole matši ajal kordagi tunnetanud, et mu elu või tervis oleks ohus - vähemalt sellises mahus, et sellel oleks mu elukvaliteedile olulisi tagajärgi. Sealt edasi on kõik ravitav - seega jah, ka minul on matšis kindlasti võidujanu suurem kui hirm vigastada saamise ees. Muidugi on „raske" erinevate inimeste puhul erinev - põlve ristatisideme lõhkumisest taastumine on pikk (~aasta), aga korraliku taastusravi puhul saab seejärel spordiga täismahus jätkata. Poksiga põrutatud kämblad löömist segada ei pruugi (või noh, kannatab ära), aga kumulatiivselt kogutud põrutused võivad veel pikka aega pärast sportlaskarjääri lõpetamist kummitada. Selliseid näiteid on palju ning võta sa kinni, mis sellest komplektist on hullem.\nKui oluline on vigastusperioodil füüsiliselt aktiivseks jääda?\nFüüsiliselt aktiivne olemine on ellusuhtumine või eluviis (nagu ka laiskus ja lodevus :) ) - seda ei takista mitte miski, kui ei ole just 24/7 voodirežiimile pandud. Kui tahad hoida sportlikku vormi ja tunnetust, on üldise ja spordispetsiifilise liigutamisega jätkamine ülioluline. Mõnikord on muidugi hea ka natuke täielikult puhata, teemast välja tulla, aga see ei saa kesta igavesti.\nKodune üldfüüsiline treening improviseeritud vahenditega (detsember 2011).\tFoto: erakogu\nKuidas ja millega asendad vigastusperioodil erinevaid treeninguid?\nKui vähegi on võimalik ja lubatud liigutada, siis midagi saab alati teha. Natuke üle aasta tagasi jagelesin ühe põlvevigastusega - erialaselt kasutasin seda aega näiteks poksitehnika lihvimiseks, mida tegin istudes (VAATA VIDEOT). Kui Sten Saaremäe oma parema käe randmeoperatsioonist taastus, tegi ta üle kahe kuu poksi tehnikatrenne ainult esimese käega. Alati on võimalik vigastatud piirkond isoleerida ning leida võimalusi millegi treenimiseks-liigutamiseks.\nKuivõrd mõttekas on vigastusest hoolimata valu taludes trenni teha?\nLollusi teha ei ole mõtet. On vigastusi, mille puhul on liigutamine valu piiril või läbi valu lubatud, ning on vigastusi, mille puhul tuleb vältida vigastuse piirkonnas igasuguse valu tekitamist. Mis on sinu jaoks õige, seda peab ütlema sulle arst või füsioterapeut. Samuti tuleb vaadata eesmärke - harrastussportlasena ei ole taastudes oma piiride kompamine sageli õigustatud. Elukutselise sportlasena võib teatud olukorras võimalus taastuda nädala jagu kiiremini saada piisavalt oluliseks, et kaaluda üles risk, mis tekib koos selleks vajaliku agressiivsema taastumisplaani kasutuselevõtuga. Kui arst või füsio just kindlalt „EI TOHI!" ei ütle, siis mina eelistan oma vigastustega tegeleda pigem agressiivsemalt - vajadusel läbi valu ning piirkonda tugevamalt koormates. Seni on see end minu puhul õigustanud.\nMa ei ole kindel, kas suudan tagasi võistlusmatile minna sama julgena nagu enne luumurdu. Kuidas tundsid end pärast vigastusi - trennis, võisteldes? Kuidas ületada hirm uue vigastuse ees?\nOlenevalt vigastuse tõsidusest on alalhoiuinstinkt mõnda aega ikka suurem jah - ei kiirusta värskelt taastumas või taastunud kehaosasid tugeva koormuse alla või keerulisemat koordinatsiooni nõudvatesse oludesse panema - isegi kui arst on oma heakskiidu andnud. Samas teeb võistlustel tekkiv adrenaliin siin päris suured korrektuurid ning paneb nii mõnegi probleemi ununema.\nTreeningutel pole see teema mul kordagi probleemiks saanud - olen seda alalhoiuinstinkti aktsepteerinud ning oma tegemisi matil sellest tulenevalt kohandanud, kuni ühel hetkel on tunne märkamatult kadunud ja saab esialgsel kujul jätkata. Mõni vigastus muudab aga mängu-stiili jäädavalt. Vabavõitluse puhul on see võimalik, kuna võitlejana on võimalusi rohkem kui näiteks sprinterina.\nCarelia Fight, Soome: matš, mille pidasin tõsise jalalabavigastusega. Tol korral võetud risk õigustas end (september 2015).\tFoto: Kris Süld\nMa saan aru, et sinu puhul seisab matile minek alles ees. Arvan, et ette ei ole mõtet probleeme ise juurde tekitada - praegu keskendu taastusravile ja kui matile jõuad, siis tegeled sellega. Võistlustele mine siis, kui tunned, et oled valmis - harrastajana võid seda kasvõi 10 aastat oodata :) Enne seda võid mõne turvalisema treeningpartneriga näiteks proovimatše teha, et võistlustele mineku julgust samm-sammult taas üles ehitada. Samamoodi võid korraldada oma treeningpartneritega proovimatše, muutes võistlusreegleid endale turvalisemaks - oluline, et saaksid harjuda maksimaalse pingutuse ja sooritusega olukordades ning küll ülejäänud keha lõpuks järele tuleb.\nMida saab teha, et vigastusi ei tuleks?\nLõpuni vigastusi vältida ei ole võimalik - ei täiskontaktsetel võitlusaladel ega ka individuaalaladel. Enne seda lõppu on aga palju, mida igaüks ise ära teha saab. Alustuseks on vaja adekvaatset minapilti oma hetke võimetest, oskustest ja füüsisest - tugevustest ja nõrkustest. Seejärel tuleb hakata treeninguid vastavalt sellele planeerima - tegutseda tuleb targalt ning arengut planeerida samm-sammult. Paralleelselt paberile kirjutatud kava jälgimisega tuleb õppida ka oma keha kuulama ning aru saama, millal on väsimus lihtsalt laiskuse ilming ning millal on vaja paberil käigult korrektuure teha ning koju puhkama minna. Eks muidugi - harrastussportlasena on mõnikord endale raske õigustada vajadust panna treeningplaan paberile. Sellisel juhul peab olema kas hea kehatunnetus või väga hea treener, kes suudab sind kõrvalt jälgida ja nõu anda.\nKui harrastussportlastele piisab reeglina matitreningutest ning sealt tulevast füüsilisest koormusest, siis saavutussportlastel on matitreeningute kõrval oluline osa ka üldfüüsilisel treeningul - vastupidavus, jõud, plahvatus, kiirus. Olulisus väljendub lisaks tugevamaks saamisele ka terveks jäämisel - kui vastased on füüsiliselt tugevad, pead ka sina seda olema, et vältida lagunemist. Mõlemale spordiarmastajale on kindlasti suureks abiks aga ka ennetav füsioteraapia, sest paratamatult saavad ühed piirkonnad kehas olenevalt erialast suuremat koormust ning mõni koht võib jääda samal ajal tähelepanuta. Füsioteraapia aitab kehas tasakaalu säilitada (loe blogipostitust „Intervjuu Tauno Koovitiga: Otil on väljaspool areeni täiesti olematu valutaluvus.") ning on minu treeningkavas igapäevaselt sees.\nMassaaž: Kõrgema Sõjakooli kadetid pärast rasket käsitsivõitluse treeningut kehahooldusega tegelemas (august 2014).\tFoto: erakogu\nKuivõrd Sa trenni tehes üleüldse vigastustele mõtled? Esmaabipakk on iga kord kaasas?\nKui mul midagi hetkel vigastatud on, siis ikka mõtlen - aga seda ainult võtmes, kuidas vigastatud kohale mitte uut pauku pihta saada või kuidas paranemist kiirendada. Rohkem ei mõtle ning kõige vängem ravim kotis on purk vaseliini :)\nPäris raske oleks sporti teha, kui mustad vigastusemõtted pidevalt kuklas kummitaksid. Samamoodi oleks ka näiteks piloodina töötamine päris keeruline, kui lennu ajal iga natukese aja tagant turgataks: „Raisk, see kolakas võib ju tegelikult iga hetk siit taevast alla sadada!" ja ilma langevarjuta lennukisse sisenema ei oleks nõus :)\nKuulsin, et tüdruk, kellega võisteldes viga sain, on vähemalt sama suures masenduses nagu mina. Ta ei julge enam sparrida. Kuidas saad Sina hakkama, kui vigastad (ükskõik kas trennis või puuris) vastast?\nMõnikord järgneb lihtsalt ehmatus. Mõnel teisel juhul, kui tegemist on oma treeningpartneriga, järgneb egoistlikum mõte sellest, et nüüd on mõneks ajaks üks treeningpartner vähem või ei saa ta mõne aja jooksul päris kõike kaasa teha. Kui need tunded välja jätta, siis mingeid muid emotsioone need olukorrad ei tekita.\nMillised on MMAs kõige enamlevinud vigastused?\nSiinkoha tsiteerin oma füsioterapeudi Tauno Kooviti vastust eespool viidatud blogipostituses: „Igal spordialal on omad tüüpvigastused. Kuna vabavõitlus hõlmab mitut erinevat ala, ohustavad MMA-võitlejat kõikide nende alade vigastused summeeritult. Arvuliselt tekib vigastusi treeningutel rohkem kui võistlustel. Ilmselt tuleb see sellest, et treeningtunde on ka lihtsalt kordades rohkem. Tüüpilised vigastused on liigeseid stabiliseerivate sidemete traumad. Lihtsamalt öeldes tekivad võitluse käigus olukorrad, kus ületatakse liigeste anatoomiline liikuvusamplituud ja seetõttu vigastatakse esmajärjekorras sidemeid. Harvem esineb pehmekoe kontusioone või lihasrebendeid."\nHiljaaegu levis (sotsiaal)meedias video Rousimar Palharesest, kes hoidis lukke peal veel pärast seda, kui kohtunik matši katkestas. Palhares tekitas mitu vigastust. Kuivõrd sage on Palharese suhtumine?\nMina ei ole säärast suhtumist eriti kohanud. Eks sparringutel tuleb aeg-ajalt ikka mingisugust ärapanemist ette, aga mida kõrgem on sportlaste tase, seda sportlikumat laadi see ärapanemine on - kedagi lihtsalt jonni või põhimõtte pärast põrandale lüüa ei üritata.\nAlistusi hoitakse peal vaid nii kaua, kui vaja. Carelia Fight, Soome (september 2015).\tFoto: MMAViking.com\nMMA Blogi: Ott, sellega Sa küll hakkama ei saa!


Vooremaa Palamusel kohtuvad parimad diskorid\nPalamusel kohtuvad parimad diskorid\nReedel kogunevad järjekordse Palamuse Suvepidude raames lauluväljakule maakonna parimad diskorid, esineb Cherryland ja osavaimale tantsijale kingitakse 1000 krooni.\nJuba kell 21 astuvad Palamuse laululava laudadele maakonna kümme parimat diskorit: Imre Tõekalju, Imre Mihhailov, Doberman, Tanel Tooming, Rein Karu, Märt Kurik, Kytt, Andro Uustal, Mikk Seer ning Ringo Saar. Need nimed on tuntud pea kõikidele Jõgevamaa peosõpradele. Igal Palamuse peo või maakonna klubikülastajal on välja kujunenud oma lemmikdiskor. Sel korral on võimalik näha neid kõiki ühe õhtu jooksul. “Diskorite Suvepäevad“ on olnud läbi aegade üks kõige populaarsemaid üritusi Palamuse Suvepidude ajaloos, sel on suur tähtsus ka diskoritele endile.\nKa sel korral ei puudu lavalt esineja, kelleks on tütarlasteduo Cherryland. Ansambel on tänavu välja andnud uue singli “Mind sa ei saa,“ mis on juba tantsusaalides palju tuntust kogunud. Kindlasti tulevad esitusele vanemad lood nagu “Loomulik blondiin“ ja “Kirgede saar“.\nSel aastal korraldatakse külastajate vaheline tantsuvõistlus, kuhu saab registreerida kohapeal. Mõningaid õpetussõnu jagavad tantsurühma Mad-Jumpers liikmed, kes hiljem ka omi oskusi demonstreerivad. Parimale tantsija selgitab välja diskoritest koosnev žürii ning võitjale kingitakse 1000 krooni.\nPidude korraldus tuletab noortele ja ka lastevanematele meelde, et alla 16-aastastel külastajatel on pärast südaööd lubatud peo territooriumil viibida vaid täiskasvanud saatjaga. Eelmistel pidudel on politseil olnud tegemist purjus alaealistega, seega tuletavad korraldajad meelde, et alla 18-aastastel on alkoholi tarbimine keelatud ning pidutseda ja lõbusalt aega veeta saab ka ilma alkoholita.


jmo blog: ... mu aadress on Euroopa Liit. Aga mu auto aadress?\nPosted by Jaano Martin Ots at 2:25 AM\nSee 6 kuud tähendab sõna-sõnalt: pool jooksvat aastat ehk "enamus ajast". Vahepealne ärakäimine ei muuda midagi. Soomes võeti mõni aasta tagasi vahele üks rootslane, kes oli vist Tornios soomlasest girlfriendi päeva-paari kaupa külastanud. Toll luges kokku rohkem kui pool aastat ja auto arestiti.\nSee on täpselt sama põhimõte mis maksustamisega - kui sa oled "enamiku ajast" ehk üle poole ajast viibinud teatud riigis, siis loetakse sind selle riigi residendiks ja sa pead maksma makse selle riigi kassasse ja selle riigi seaduste kohaselt.\nJust selle vältimiseks ongi välja mõeldud see miljonäride korterlaev mida norrakad (ei tea hetkel täpsemalt, ei viitsi guugeldada kah) ehitavad. Punkt selles, et ta peatub sadamais vaid lühikest aega, viibib palju avamerel, et keegi kusagil kogemata residendiks ei saaks.\nLihtne asi iseeneses, ja kahjuks sinu sulest ehmatavalt-üllatavalt asjatundmatu artikkel.\ntähendab kui saaks vabalt autoga olla kus tahad, oleks palju raskem autovargustega tegeleda mu meelest.


Valitsus pidas istungi, pressikonverentsil Ossinovski, Iva, Tamm ja Luik | Eesti Vabariigi Valitsus\nStenbocki maja, 14. detsember 2017 - Valitsus kiitis täna kell 10 alanud istungil heaks päevakorra punktis nr 1-8 ja 10-19. Need punktid kiideti heaks esitatud kujul. Kaitseminister Jüri Luige ettepanekul lisati päevakorda Riigikogu otsuse eelnõu, millega suurendatakse Eesti kaitseväelaste arvu Afganistani missioonil. Teema avati aruteluks ja kiideti esitatud kujul heaks.\nAruteluks avati päevakorrapunkt omandireformi reservfondi raha kasutamise korra muutmise kohta, mis kiideti heaks täpsustatud sõnastuses. Toetust saab heakskiidetud määruse kohaselt anda sõja ja okupatsiooni käigus omandiõiguse rikkumisega tehtud ülekohtu heastamiseks kirikutele.\nTäiendavalt esitas kaitseminister istungile Riigikogu otsuse eelnõu, mis võimaldab Eestil suurendada tegevväelaste arvu Põhja-Atlandi Lepingu Organisatsiooni (NATO) juhitaval väljaõppe- ja nõustamismissioonil Afganistanis. Valitsus kiitis eelnõu heaks ja saadab arutamiseks parlamendile.\nPressikonverentsil kell 12 osalevad peaministri ülesannetes Jevgeni Ossinovski, sotsiaalkaitseminister Kaia Iva, maaeluminister Tarmo Tamm ja kaitseminister Jüri Luik.


Teed võivad lähipäevil olla kohati libedad | Raplamaa Sõnumid\nAvaleht Uudised Teed võivad lähipäevil olla kohati libedad\nMaanteeamet hoiatab, et eelolevatel öödel on oodata temperatuuri langemist 0-kraadini, mistõttu võib teedele tekkida must jää. Praegu on veel paljudel autodel all aga suverehvid, seega tuleks autojuhtidel olla varastel hommikutundidel sõiduvahendiga liigeldes tavapärasest veelgi ettevaatlikum.\nSamal ajal annab Maanteeamet teada, et hetkel veel suviseid piirkiiruseid ei alandata. Need jäävad kehtima kuni ilma- ja teeolud seda võimaldavad.\nMaanteeameti teehoiudirektor peadirektori ülesannetes Raido Randmaa sõnul jäetakse sel talvel olulise muudatusena kõigil 2+1 ja teatud 2+2 teede lõikudele kiiruspiiranguna 100 km/h. „Kindlasti tuletame ka meelde, et suurim piirkiirus ei ole kohustuslik ja alati tuleb sõidukiiruse valikul jälgida ilma- ja teeolusid,“ ütles ta.\nRandmaa lisas, et kõikidel nendel teedel kehtivad kõrgemad nõuded talihooldele (kehtib 3+ tase), mis on sarnased Põhjamaades kehtivatele. „Oleme Põhjamaade kogemustest näinud, et liiklejad arvestavad teeoludega ning mõistetakse, et suurim lubatud kiirus ei ole kohustus vaid võimalus. Loodame, et ka meie liiklejad järgivad seda,“ lausus ta.\n27. juulist suletakse Luige II ringristmiku ringteepoolne osa liiklusele\nLaupäeval tuleb ehitustööde tõttu Raplasse sõita Rapla–Aranküla kõrvalmaantee kaudu\nMaanteeameti Rapla büroo kolib tagasi vanasse kohta\nRussalu silla rekonstrueerimine pani kohaliku ettevõtja täbarasse seisu\nVallad seisavad vastu riigi plaanile nad teedega ülekoormata\nAlates 15. novembrist kehtib 0€-ne bussipilet ka osalise töövõimega isikule ja raske puudega isiku saatjale


Efektiivsed valu leevendajad liigestele: paremad tabletid ja salvid - Pleuriit June\nLiigeste põletikuliste ja degeneratiivsete-düstroofiliste patoloogiate juhtiv sümptom on valu. See on äge, tungib retsidiivi ajal, tõmmates, surudes, valutades remissiooni ajal. Igasuguse intensiivsuse valulike tunnete kõrvaldamiseks kasutatakse tablette, kapsleid, dražeesi ja süstelahuseid. Pikaajalisel kasutamisel on sellistel ravimvormidel toksiline toime siseorganitele. Seetõttu eelistavad ortopeedid, reumatoloogid ja vertebroloogid patsientidele väliseid toimeaineid.\nKõige tõhusam neist on pihustus. See on ravimvorm, milles toimeainet pihustatakse õhuga, mis asetatakse purgi alla. Toimeainetena kasutatakse mittesteroidseid põletikuvastaseid ravimeid, eeterlikke õlisid, mesilaste tooteid.\nVälisvahendina liigeste haiguste raviks kasutavad reumatoloogid või ortopeedid tavaliselt salve, geele, palsale, kreeme. Terapeutilistes režiimides sisalduvad pihustid harva. See ei ole tingitud arstide ebapädevusest, vaid selliste ravimvormide kitsast vahemikust.\nLiigeste pihustid on meditsiinipraktikas väga populaarsed. Nüüd on teadlased hakanud välja töötama kõrge jõudlusega ja kvaliteetseid mikro-säilitusaineid. Nad pakuvad teatud parameetritega gaasivedeliku reaktiivi. Pihustitel on palju eeliseid teiste ravimvormide ees:\nkiire ravitoime andmine;\nkliiniline toime ilmneb isegi väikeste annuste kasutamisel, kuna koostisosade keemiline ja farmakoloogiline aktiivsus on dispersiooni ajal suurenenud;\nväikesed osakeste suurused põhjustavad suuremat biosaadavust, kiiremat transdermaalset ja transepidermilist imendumist liigesõõnde;\npihustusi võib kasutada ka juhtudel, kui patsiendid on rangelt keelatud suukaudse manustamise või ravimite parenteraalse manustamise korral;\nnahale pihustamisel süsteemsete kõrvaltoimete tõenäosus väheneb oluliselt;\nPudelitiheduse tõttu ei ole saastumise ohtu. See hoiab ära ka ravimi enneaegse riknemise lahustite kuivatamise või aurustamise tulemusena.\nSee on väga mugav ja lihtne pihustada. Üleannustamine on praktiliselt võimatu, kuna iga kord, kui vajutate ventiili, vabaneb ainult teatud kogus ravimit.\nRosamin - toidulisand, mis on valmistatud pihustina. Toode sisaldab taimset päritolu koostisosi, seetõttu kasutatakse seda madala või keskmise intensiivsusega valu kõrvaldamiseks. Rosamiinil on ka põletikuvastane toime, kiirendab turse resorptsiooni, stimuleerib skeletilihaste lõdvestumist. Seda kasutatakse reumaatiliste patoloogiate, artroosi, tendiniidi, polüartriidi sümptomaatiliseks raviks. Spray aitab toime tulla valu pärast operatsioonijärgset perioodi, samuti taastusravi etapil pärast liigese struktuuride vigastamist. Bioaktiivse lisandi terapeutiline toime põhineb selle koostisainete farmakoloogilistel omadustel.\nTootjad on pihustamise koostist parandanud, lisades fosfolipiidikompleksi, mis stimuleerib kõikide rakumembraanide taastumist. Rosamiin sisaldab ka rottiini ja nikotiinhapet koos vasodilatatiivsete ja venoprotektiivsete omadustega.\nBioaktiivset lisandit kasutatakse 1 kuni 3 korda päevas. Ravi kestus on 3-4 nädalat. Rosamiini ei saa kasutada laste, rasedate ja imetavate naiste liigeste raviks.\nSelle valu leevendava liigesprei toimeained on essiin ja dietüülamiini salitsülaat. Escin on hobukastanist saadud glükosiid. Bioaktiivne ühend inhibeerib lüsosomaalseid ensüüme, mis lagundavad proteoglükaane, suurendab venoosseina tooni, vähendab kapillaaride läbilaskvust ja nõrkust. Dietüülamiini salitsülaadil on kõik mittesteroidsete põletikuvastaste ravimite omadused. See leevendab liigeste põletikulisi protsesse, kõrvaldab valu, turse, hüpereemia. Reparili komponendid tugevdavad vastastikku farmakoloogilist toimet, mis võimaldas oluliselt laiendada selle kasutamist. Pihustit ei kasutata degeneratiivsete düstroofiliste patoloogiate raviks. Peamised andmed on järgmised:\nliigeste vigastused - verevalumid, sidemete pisarad, kõõlused või nende täielik eraldumine luust alusest;\nvalu ükskõik millises selgroo osas.\nValu leevendamiseks soovitavad arstid pihustada pihustit 2-3 korda päevas. Ravi kestus sõltub liigese vigastuse astmest. Kuid Reparil'i kasutamine rohkem kui 10 päeva on võimalik ainult raviarsti loal. Toimeained praktiliselt ei tungi vereringesse, mis selgitab süsteemsete kõrvaltoimete puudumist. Harvadel juhtudel võib tekkida kohalik allergiline reaktsioon. Ainus vastunäidustus ravimi kasutamisel on individuaalne tundlikkus aktiivsete või abiainete suhtes.\nNimetusest hoolimata toodetakse Osteo Health kodumaise farmaatsiatehases. Sprei toimeaine on mesilase praimer, suur bioloogilise potentsiaaliga ravim. See on tõhusam kui mesi, taruvaik või mesilase mürk. Surnud mesilasi nimetatakse podmoriks ja need sisaldavad suurt hulka kasulikke aineid: valguühendeid, melanoine, kitiini, mikro- ja makroelemente. Bioaktiivseid aineid kasutatakse mis tahes haiguste ravis, kuid need on eriti hästi osutunud liigeste ja selgroo põletikuliste ja degeneratiivsete-düstroofiliste patoloogiate ravis:\nbursiit, hügroomid, sünoviitid;\nOsteo Healthit kasutatakse kõhre, pehmete kudede taastumise kiirendamiseks pärast liigese ja selle sidemete-kõõluse aparaadi vigastamist. Bee podmore kiirendab luude sulandumist, kõrvaldades toitainete puudused, mikroelemendid, vitamiinid. Bioaktiivsel lisandil on valuvaigistav toime põletikulise protsessi leevendamise ja liigeste struktuuride taastumise stimuleerimise tulemusena. Osteo Healthi kahtlemata eeliseks on võime hävitada patogeensed bakterid ja patogeensed seened. See kehtib eriti liigeste vigastuste kohta, mis rikuvad naha terviklikkust.\nSprei jaotatakse õhukeses kihis 3-4 korda päevas. See imendub kiiresti nahka, mis annab mõne minuti pärast terapeutilise toime.\nOsteo Health'i ei tohiks kasutada inimesed, kes on eelsoodunud töötama mesilaste suhtes allergilisi reaktsioone. Rasedus, imetamine, lapse vanus, äge neeru- või maksapuudulikkus on samuti vastunäidustatud.\nIndia ravimitehases toodetud Doloroni pihustil on anesteetiline toime. See ei ole mõeldud mitte ainult ebamugavuste kõrvaldamiseks lihastes ja liigestes, vaid ka naha terviklikkuse taastamisel. Ravimi terapeutiline toime põhineb taimse päritoluga toimeainete farmakoloogilistel omadustel:\nVäline tähendab geeli konsistentsi ja meeldivat lõhna. See imendub kiiresti nahka, ei jäta rasvaseid plekke pesule ja riietele. Eeterlikel õlidel on soojendav, ärritav, häiriv mõju. Spray Doloroni kasutatakse liigeste, lihasvalu, dorsalgia kõrvaldamiseks. Sümptomaatilise ravina kasutatakse ravimit radikuliit, artriiti, artroosi, epikondülitit, osteokondroosi.\nSee on kõige tõhusam ühine anesteetikum. Ravimi toimeaine on mittesteroidne põletikuvastane aine ketoprofeen. See propioonhappe derivaat pärsib tsüklooksügenaasi, stimuleerides valu, põletiku ja palaviku vahendajate biosünteesi. Arahhidoonhappest pärinevate prostaglandiinide tootmine aeglustub või peatub täielikult, leukotsüüdid ja neutrofiilid lakkavad migreeruma patoloogilistesse fookustesse. Artrozileni pihustusel on keeruline toime liigestele ja selgroolülidele:\nhoiab ära patoloogilise eritumise kogunemise;\nkõrvaldab valusad tunded.\nReumatoloogid, ortopeedid, vertebroloogid määravad patsientidele ravimi, et vabaneda liigeste hommikust paistetusest ja liigutuste jäikusest. Seda kasutatakse põletikuliste, degeneratiivsete ja düstroofiliste patoloogiate raviks. Artrozilena abil paraneb luu- ja lihaskonna vaevustega patsientide seisund - luumurrud, nihked, sidemete purunemine, kõõluste lihaste paranemine. Näidustused - järgmised ägedad ja kroonilised haigused:\nPihustit kasutatakse haigetele liigestele 2-3 korda päevas. Täiendavat hõõrumist ei ole vaja: ravimi terapeutiline aktiivsus ilmneb mõne minuti pärast ja kestab 5-8 tundi. Ravi kestus on 7-10 päeva. Kui 2-3 päeva pärast ravi algust ei vähene sümptomite intensiivsus, konsulteerige arstiga. See reguleerib annustamisrežiimi või asendab Artrozileni.\nVastunäidustused laste kasutamisel on lapsed, rasedus, imetamine, ülitundlikkus koostisainete suhtes. Spray ei ole ette nähtud Crohni tõve, aspiriini astma, mao- ja kaksteistsõrmiksoole haavandite, haavandilise koliidi, maksa ja neerude raskete patoloogiate ägenemiseks.\nHarvadel juhtudel on pärast Artrozilen'i kasutamist täheldatud allergiliste reaktsioonide nagu urtikaaria (naha punetus, turse, lööve, sügelus) teket. Ravim tuleb katkestada ja pöörduda arsti poole.


Sotsid: Tallinna sünnitoetust peavad saama ka vaid ühe linnakodanikuga pered - Äripäev\nSotsid: Tallinna sünnitoetust peavad saama ka vaid ühe linnakodanikuga pered\n24. jaanuar 2008, 09:06\nAgnes Ojala 24. jaanuar 2008, 09:06\nSotsiaaldemokraadid ei nõustu Tallinna\nplaaniga maksta sünnitoetust vaid neile peredele, kus mõlemad vanemad elavad\nSotsid annavad täna Tallinna volikogu menetlusse otsuse eelnõu, mille eesmärgiks on teha linnavalitsusele ülesandeks tõsta linna ühekordse lapse sünnitoetuse määr 10 000 kroonini ja jätta kehtima senine kord, mille kohaselt saavad linnapoolset ühekordset lapse sünnitoetust taotleda need pered, kus üks vanematest on elanud viimase aasta jooksul Tallinna linnas, teatas erakond.\nFraktsiooni esimehe Maimu Bergi sõnul on ühekordse sünnitoetuse määr olnud Tallinnas juba aastaid 5000 krooni. „Eelmisel aastal tõstis Tartu linn oma sünnitoetuse määra 8000 kroonini. Tallinna naaberomavalitsustes on sünnitoetus juba pealinnaga samal tasemel.\nLapse sünd tähendab pere väljaminekute hüppelist kasvu. Seda eriti Tallinnas. Nii on vajalik sünnitoetuse määra tõstmine vähemalt 10 000 kroonini. See aitab meelitada siia elama noori peresid ja väärtustab Tallinnale omistatud lapsesõbraliku linna tiitlit,” ütles Berg.\n„Keskerakond on teinud riigikogus ettepaneku tõsta riikliku ühekordse sünnitoetuse määr 10 000 kroonini. Seejuures on üheks põhjuseks toodud elukalliduse tõus. Loodetavasti on Keskerakond valmis seega ka Tallinna linnas sünnitoetuse ajale jalgu jäänud määra oluliselt suurendama,” lisas ta.\nLinnavolikogu kinnitas eelmise aasta 13. detsembril ühekordse lapse sünnitoetuse maksmise korra muudatuse, mis hakkab kehtima tänavu 1. juulil. Muudatuse kohaselt saavad edaspidi sünnitoetust taotleda vaid need pered, kus mõlemad vanemad on olnud viimase aasta jooksul Tallinna elanikud. Kõnealune muudatus on tinginud avalikkuse väga terava kriitika.\n2008. aasta linnaeelarves on sünnitoetuse maksmiseks 23 miljonit krooni. Seda eeldusel, et toetuse saajate ringi piiratakse. Arvestades keskmist sündide arvu Tallinnas, nõuab sünnitoetuse tõstmine 10 000 kroonini ja toetuse saajate senise ringi säilimine lisaraha 37 miljonit krooni. „Tallinna eelarve suuruse juures on see väga väike summa. Kui linnavalitsus ei soovi eelarve mahtu suurendada, võib üheks katteallikaks olla linna avalike suhete kulude eelarve vähendamine,” märkis Maimu Berg.\n08. jaanuar 2008, 14:37\nTallinn kärbib sünnitoetuste maksmist 16\n24. January 2008, 09:05


13092 Kivikalme • Mälestised\nMälestise asukoha kirjeldus (05.12.2011)\nMälestise ajalugu (05.12.2011)\nKalmeala on ida-lääne suunas piklik ja tõuseb keskosas ümbrusest vaevaltmärgatavalt kõrgemale. Kalme ääred sulanduvad kokku ümbritseva maastikuga. Kive paikneb sambla alla umbes 30 x 15 m suurusel alal. Kalmesse tehtud prooviaugus paljandus kivikalmele tüüpiline kivivare – suurte kivide vahele on kiilutud väiksemad teravaservalised kivid. Muld kivide vahel on sõmer, tume ja sisaldab söetükke (Mälestise kirjeldus on koostatud mälestise passi põhjal).\nKivikalme asub endise jaotuse järgi Võru maakonnas, Karula kihelkonnas. Kalme paikneb rahutu reljeefiga Karula kuppelmaastikus, Valga ja Võru maakonna piiri lähedal, Lüllemäe-Tsooru teest põhjapool, metsas.\nKivikalme kuulub välise ilme järgi otsustades I at I poolde. Karula kihelkonna kohta käivate materjalide hulgas on teade, et Ränna talu metsas on kive ja sealt olla kunagi leitud mingeid asju. Kivikalme olemasolu tehti kindlaks proovikaevamistel 1974. a suvel.


Arhitektuurimõtteid aastast 2011\n23.12.2011 / Margit Mutso\nLõppev aasta on ehitistevaene. Kui arhitektide liit valis kultuurkapitali arhitektuuripreemiate kanditaate, oli liidu eestseisus üsna nõutu: nii vaest ehitusaastat ei ole ammu olnud. Kultuuripealinna staatuse puhul pealinnas valmima pidanud hooned (lennusadam, kultuurikatel) jäid poolikuks, elamuid ja büroosid valmis vähe, samuti avalikke hooneid ning ka eramute saak oli kesine. Ei saa aga siiski öelda, et aasta arhitektuuriaastana halb oleks olnud: kultuuripealinna raames valmis rida põnevaid linnainstallatsioone, arhitektuurikeskus käivitas uue suurürituse Tallinna arhitektuuribiennaali, arhitektide liidu 90. aastapäeva puhul toimus uhke näitus soolalaos ning rida väiksemaid juubeliga seotud üritusi, jätkusid arhitektuurikeskuse organiseeritud linnafoorumid ja välkloengud, samuti said teoks mitmed arhitektuuri- ja disaininäitused ning festival „Disainiöö”. Kaks arhitektuuriharidust andvat kõrgkooli said uue arhitektuuri teaduskonna dekaani ning korraldati ka rida arhitektuurivõistlusi, millest meeldejäävamad olid Tallinnasse kavandatav muusikaja balletikooli võistlus ning suuremat sorti skandaaliga lõppenud Tartu linnaraamatukogu ja kunstimuuseumi uue hoone võistlus. Maastikuarhitektuuri vallas peeti novembri alguses rahvusvaheline konverents (sellest tuleb Sirbis juttu uue aasta alguses).\nOmalt poolt olen Sirbi veergudel aasta vältel püüdnud hoida üleval eeskätt linnaehituse ja arhitektuuripoliitikaga seonduvaid teemasid. Paraku peab tunnistama, et tulemuslik diskussioon ja arutelu leheveergudel on raske tekkima. Nii pole näiteks õnnestunud saada riigi esindajate kommentaare riigiarhitekti teemale (Jüri Raidla, „Riigiarhitektiga ruumi reostuse vastu”, Sirp 6. V). Kahjuks soikus ka sama teemaga haakuv üleriigilise planeeringu arutelu, mille suhtes Sirbi peatoimetaja Kaarel Tarand küll oma tugeva seisukoha välja ütles (Kaarel Tarand, „Kohtla-Järve lõpetamine”, Sirp 5. VIII). Mis on meie eesmärk – hoida elus väljasurevaid maapiirkondi või toetada pigem linnastumist? Sedavõrd oluline küsimus võiks meelitada oma seisukohta välja ütlema nii inimgeograafe, majandusteadlasi, poliitikuid, urbaniste kui arhitekte. Paraku kipuvad kommentaarid jääma vaid kuluaaridesse.\nÜks oluline valdkond arhitektide jaoks on arhitektuuriharidus. Vaevalt said kunstiakadeemia ja tehnikakõrgkool omavahel olulistes asjades kokku lepitud, kui pinnale kerkis uus arhitektuuriõpet planeeriv kõrgkool – Tallinna tehnikaülikool. Kui otstarbekas on see suures pildis vaadatuna, sellele on plaan keskenduda juba uuel aastal. Omaette valus teema on aga kunstiakadeemia füüsilise keskkonna saatus, mis on kogu aasta vältel vaikselt meediapildis tuksunud ning millele aasta lõpupäevil ka üks konkreetne vastus anti: EKA ei loobu väljavalitud asukohast kesklinnas ning on maja elluviimiseks kärpinud märkimisväärselt esialgset lennukat projekti. Teise eesti kultuurile olulise hoone, Eesti Rahva Muuseumi saatus on samuti ikka veel lahtine. Eks see ole praeguse aja märk.\nÜks oluline teema, millele Sirbi arhitektuuriveergudel aasta jooksul on tähelepanu pööratud, on Tallinna ranna-alad – mis seal toimub, mida ja miks sinna on planeeritud? Paraku ei jõudnud kõiki planeeringuid lõppeval aastal tutvustada ning ranna-aladest tuleb kindlasti juttu ka uuel aastal.\nAasta lõpus kerkis esile, lõpuks ometi, paneelmagalate saatuse teema. Tallinna visioonikonverentsil, kus see fookusesse asetati, ei pakutud paraku kuulajatele küll ühtki visiooni, kuid õnneks on sel teemal korraldatud ka teisi, vähem kõlava pealkirjaga, kuid sisukamaid üritusi, mis andsid ajendi sel teemal ka Sirbis kirjutada. Ka sellest numbrist leiab Karri Tiigisoone arutelu Pärnu paneelrajooni üle ning plaan on selle teemaga ka edaspidi jätkata.\nProbleemlugude kõrval on vahepeal ikka hea lugeda ka ilusatest asjadest. Üks selline oli arhitektuuribiennaali raames toimunud arhitektuurinäitus „11 flirti” Kadrioru lossis, millest kirjutas võluva loo Sirbi 36. numbris Ingrid Ruudi ( „Tehnoloogia ülev objekt”, Sirp 29. IX).\nAasta parimaks arhitektuurikirjutiseks pean ma Triin Talgi Sirbi tänavuse aasta teises numbris 14. jaanuaril ilmunud lugu „Ehitame sotsiaalmaad täis elamuid, siis tulevad inimesed linna”. Tallinna hipodroomi sotsiaalmaale koostatud planeeringust ja selle menetlemisest ajendatud lugu on mõtlemapanev – kas nii planeeritaksegi Eesti pealinna aastal 2011? Triin Talk sai pärast artikli ilmumist ähvardavas toonis kirja planeeringut juhtinud vandeadvokaat Viktor Kaasikult ning mõne aja pärast vabastati ta ka Tallinna Kultuuriväärtuste Ametist. Tallinna linnavalitsuse valulävi on paraku madal. Usun aga, et nii see kirjutis kui ka edasised ilmingud seoses hipodroomi ala planeeringuga panid nii mõnegi inimese teisiti vaatama nii konkreetsele planeeringule kui planeerimistegevusele Tallinnas laiemalt.\nSoovin väga, et julged väljaütlemised ja arutelud planeeringute, linnaruumi ja majade kohta saavad uuel aastal uut hoogu ning aitavad parandada meie elukeskkonna kvaliteeti, nii et see saaks esteetilisem, põnevam, funktsioneerivam ja tervislikum.\nVõitis ilus raam vaatele\nTetsuo Kondo „Rada metsas“\nKunstiharidus – kelle huvides?\nAugust Volberg ja Eesti maa-arhitektuur


Georg Malvius | Lohutus | Õhtuleht\nGeorg Malvius | Lohutus\nGeorg Malvius, lavastaja, 8. jaanuar 2021 18:05\nKui vaadata Cambridge English Dictionaryst sõna “consolation“ (lohutus) seletust, siis kõlab see: “Miski, mis parandab kurva või pettunud inimese enesetunnet”.\nMõtlen praegusel koroonaviiruse ajal tihtipeale sõnale “lohutus”. Selle sünonüümide seas on trööst, loht, hingekosutus – sõnad, mis viitavad üksteise jaoks olemasolule.\nMitte üksnes inimesed\nTeadlased defineerivad lohutust tihtipeale rahustava kontaktiga, mis on suunatud stressis isikule ning seni uskusid teadlased, et lohutavad vaid inimesed ja ülejäänud hominiidid – gorillad ja šimpansid. Kuid hiljutine preeria-uruhiirte uurimine viis arusaamale, et lohutus võib aset leida ka mujal loomariigis.\nAjakiri Science teatas 2016. aasta jaanuaris, et lohutav käitumine ei piirdu inimeste ja primaatidega, kes liigikaaslast embuse või suudlusega rahustavad. Avastati, et ka preeria-uruhiired trööstivad üksteist pingelistel aegadel. Teadlased leidsid, et selle reaktsiooni mehhanism on uruhiire ajus seotud emaliku hoolitsusega. Avastati ka, et armu- või kallistushormooniks nimetatud oksütotsiini võib nii stimuleerida kui blokeerida. See on osutunud autismispektrihäire ravis suureks läbimurdeks.\nOn tõestatud, et ninaspreiga manustatud üksainus doos oksütotsiini võib autistlike laste puhul parandada aju aktiivsust sotsiaalse informatsiooni töötlemisel. Kuigi mõned arstid on jäänud kahtlevale seisukohale, on seda nimetatud suureks avastuseks.\nAutism ja/või Aspergeri sündroom on diagnoositud väga paljudel kuulsatel inimestel, sh režissöör ja kirjanik Woody Allenil, laulja Susan Boyle´il, näitlejatel Anthony Hopkinsil ja Jerry Seinfeldil ning Miss America iludusvõistluse kandidaadil Alexis Winemanil.\nAutismi võib nimetada neuroloogilise arengu häireks, mis ilmneb suhtlusraskustena ja korduva käitumisena. Aspergeri sündroom kuulub samasse gruppi – ASD, autismispektri häire – ning neil inimestel on raskusi sotsiaalse suhtluse ja mitteverbaalse kommunikatsiooniga.\nMul on olnud au oma karjääri jooksul kolm korda lavastada “Vihmameest” – Eestis, Hiinas ja Soomes. Nendeks lavastusteks valmistudes kohtusin paljude autistlike inimestega ning sain teada, et see varieerub inimeseti. Megasavant’iks kutsutud Kim Peeki elul põhinev lugu liigutas mind pisarateni!\nDraamalavastus põhineb 1988. aasta filmil “Vihmamees”, kus mängisid Tom Cruise ja Dustin Hoffman, viimane pälvis savant Raymondi rolli eest Oscari. Filmi lavastas Barry Levinson, kes võitis samuti Oscari – vaadake kindlasti!\nNäidendi keskmes on kaks venda, Charley ja Raymond. Charley saab venna olemasolust teada alles pärast isa surma. Too on jätnud kõik oma arvukad miljonid Charley jaoks tundmatule vennale Raymondile, kes on rängalt autistlik ja keda on aastaid vaimuhaiglas hoitud.\nCharley röövib Raymondi ning nad alustavad retke läbi Ameerika. Algul ärritub Raymond kohutavalt, kui keegi teda kas või isegi puudutab, kuid näidendi edenedes lubab ta vennal endale läheneda. Hetk, mil Charley Raymondit tantsima õpetab, on lohutuse väe liigutavaim demonstratsioon, mida ma laval näinud olen. Lõpuks lubab Raymond vennal end isegi kallistada!\nKoroona on meie elu muutnud – me ei tohi endale armsaid inimesi kallistada. Kuid sõna “lohutus” on praegu tähtsam kui kunagi varem. Me peame õppima lohutama sõnade, e-kirjade, piltide ja muuga. Peame oma kiindumust välja näitama ning üksteist toetama.\nMuusikali vormis laulutsükkel “Eleegiad” valmis autori reaktsioonina sõprade ja pereliikmete surmale 11. septembri terrorirünnakus Maailma Kaubanduskeskusele. Üks imeline laul sellest põimikust kõneleb lohutusest ning sellest, et saame üksteist isegi kaugelt trööstida.\nIGA KORD (olen sinuga)\n“Iga kord, kui nutad,\niga kord, kui laulad,\nolen igal juhul sinuga.\nolen sinuga, iga kukkumise juures.\nMa ei tea, miks see juhtus,\naga üks on selge:


HyperTown toob Tallinnasse rekordilise auhinnafondi ja Cosplay mannekeenide allee\nUudised HyperTown toob Tallinnasse rekordilise auhinnafondi ja Cosplay mannekeenide allee\nBaltimaade suurim e-spordi ja elustiili festival HyperTown TLL toimub 23. ja 24. novembril Tallinnas Saku Suurhallis. Festivali raames toimub ka mängu “Guns of Boom” 4. hooaja finaal, millel on rekordiline auhinnafond – 200 000 dollarit (183 000 eurot).\nKahepäevasel üritusel ootavad külastajaid viimase generatsiooni arvutid, robotid, virtuaalreaalsuse mängud, mängusimulaatorid ja palju muud huvitavat.\nBaltimaade suurim e-spordi auhinnafond on üle 200 000 dollari!\nFestivali ajal toimuvad Balti e-spordi liiga (BESL Pro) 4. hooaja finaalmängud. Võisteldakse mängudes “Counter-Strike: Global Offensive” (CS:GO) ja “Rocket League” (RL), kus auhinnafondiks on 15 000 eurot. Maailmakuulsa mobiilimängu “Guns of Boom” teine hooaeg lõppeb samuti Tallinnas HyperTowni festivalil. Kõikjalt maailmast (Brasiilia, USA, India, Euroopa) pärit osalejad võistlevad omavahel 170 000 USA dollari (155 000 euro) suuruse peaauhinna nimel – tegemist on seni kõige suurema auhinnafondiga Baltimaades!\nCosplay mannekeenide allee\nCosplay on etenduskunst, kus osalejad, keda kutsutakse cosplayeriteks, kannavad kostüüme, et etendada mõnest joonisfilmist, animest, koomiksist, videomängust või telesarjast pärit kindlat tegelaskuju. HyperTown TLLi ajal tuleb kõikidest Balti riikidest kokku üle 100 cosplayeri, et anda pealaval ainulaadne show ning võistelda omavahel parima kostüümi tiitli eest.\nLisaks on HyperTown TLLi külastajatel esimest korda võimalus tutvuda cosplayer’ite käsitööoskustega, jalutades läbi cosplay-mannekeenide allee, kus on erilist rõhku pööratud cosplay-kostüümidele, mille seast saab rahvas valida ka oma lemmiku.\nEesti kõige mõjukamad sisuloojad\nKohal on ka Eesti kõige populaarsemad ja edukamad YouTube’i, Twitchi, Instagrami ja Facebooki sisuloojad. Külastajatel on unikaalne võimalus näha oma silmaga enda lemmikuid, saada teada nende edu saladusi ja uurida, kuidas ise saavutada erinevates portaalides sisu tootmisega kuulsust ja edu. Lisaks saab pildistada end koos oma iidolitega ning esitada neile küsimusi.\nBaltimaade üks suurimaid e-spordi ja elustiili festivale HyperTown TLL toimub 23. ja 24. novembril Saku Suurhallis Tallinnas. Festivali piletid on juba saadaval aadressil hypertown.pro.\nSoodushinnaga eelmüügipileteid müüakse kuni 1. oktoobrini. Piletite hinnad on järgmised:\n2-päeva pilet €21.30\n1-päeva pilet €17.20\nFestivali toimumisele annavad hoogu juurde Acer, GameInsight, Samsung, MABRIK, Red Bull ja Goexanimo.\nPühadehooaeg “Rocket League’s” on alanud


Mart Helme kohtub Viktor Orbániga - Eesti - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nMart Helme kohtub Viktor Orbániga\n8. juuli 2019, 10:38\nTäna algava kahepäevase Ungari visiidi käigus kohtub siseminister Mart Helme Ungari peaministri Viktor Orbániga ning Fideszi aseesimehe, riigisekretär Katalin Novákiga. Homme on kavas kohtumine Ungari siseministri Sándor Pintériga.\n«Visiit on selleks, et tihendada Eesti ja Ungari suhteid tervikuna. Siseministeeriumite tasemel soovime arendada koostööd ja jagada Eesti kogemusi e-residentsuse teemal ning saada ülevaade Ungari kogemustest rändepoliitika kujundamisel ning migratsiooni tõkestamisel,» ütles siseminister pressiteate teel.\n«Kohtumisel peaminister Viktor Orbániga ja riigisekretär Katalin Novákiga arutame suhteid nii erakondade kui ka Euroopa Liidu tasemel. Euroopa Liidus peab säilima riikidel rahvuslik suveräänsus, erinevad kultuurid ja keeled. Nii Fidesz kui ka EKRE on kristlikel traditsioonidel põhinevad erakonnad ning on soov luua poliitiline kristlikele traditsioonidele tuginev allianss, et seista vastu Euroopas vohavale liberaalsele maailmavaatele,» lisas Helme.\nLisaks täna algavatele kohtumistele külastatakse visiidi käigus ka Ungari piirirajatisi. Samuti toimub kohtumine CEPOLi ehk Euroopa Liidu õiguskaitsekoolituse ametis, kus arutatakse CEPOLi direktoriga Euroopa Liidu sisejulgeoleku tuleviku üle.


. Kuidas töötab BestCredit.ee on laenutoode, mida iseloomustab võrdlemisi väike laenusumma ja lühike laenuperiood.\n. Ära karda küsida, kui midagi jääb arusaamatuks. Sul on õigus nõuda nii notarilt kui ka pangalt sõlmitavate lepingute projekte. Kliendi jaoks on Coop Panga baasintress kolme kuu kaupa fikseeritud, muutudes juhul, kui KPB on muutunud kolme kuu jooksul pärast selle viimast lepingujärgset fikseerimist.\nLaen - MoneyZen\n. Vajadusel kasuta õigusabi. Info pantijale Hüpoteek tähendab Sinu jaoks seda, et kui laenu tagasi ei maksta, siis on pangal õigus Sulle kuuluv korter või maja koos maaga maha müüa. Kodukindlustuse sõlmimiseks helista telefonil ja Sinuga võetakse ühendust. Krediidi saamisel tuleb sõlmida tagatisvara kindlustusleping. Kodukindlustus Kinnisvara tagatisel laenu võtmisel tuleb arvestada, et laenu tagatiseks olev vara peab olema kindlustatud kogu laenuperioodi vältel. Nende saamisel tutvu hoolikalt lepingute sisuga. on erilised seetõttu, et taotlemiseks on vaja vaid isiku tuvastamist dokumendi alusel ning seejärel laekub raha kontole. Ainult nii saad olla kindel, et vajalik info jõuab Sinuni. Samuti võib kindlustuse küsimustes pöörduda sõltumatu nõustaja kindlustusmaakleri poole, kes aitab leida erinevate seltside pakkumiste hulgast kindlustusvõtja huvidele kõige paremini sobiva kindlustuse. Kui laenusaaja ei täida oma kohustusi, pöördub pank Sinu poole ja annab Sulle võimaluse kohustus täita. Tutvu hoolikalt panga poolt saadetud teadetega ning mine kindlasti järele tähitud kirjadele. Laen kuni 5000 eurot. Laenu tuvastamine ID kaardiga. Aktsepteerime varade kindlustamisel kõiki Eestis registreeritud ja Finantsinspektsiooni poolt litsentseeritud varakindlustusseltse, mille nimi on avaldatud Finantsinspektsiooni kodulehel. Näiteks kui perre sünnib laps või kaotatakse töö, vähenevad sissetulekud. Võta julgesti ühendust nii panga kui ka notaribürooga, et leida vastuseid tekkinud küsimustele. Laen kuni 5000 eurot. Baasintressimäärade ajalugu. Teeme koostööd Eesti juhtiva kindlustusseltsi If Kindlustusega, kellega koostöös Sulle kindlustust pakume. Kui tekib küsimusi, saab ühendust võtta meie klienditeenindusega, kes aitavad kiirlaenu taotluse täitmisel. KPB-d noteerib Coop Pank ning avaldab selle oma kodulehel igal pangapäeval, arvestades rahaturuintresside ning üldise majanduskeskkonna hetketaset Eestis ning ülemaailmselt. Kiirlaenu taotlemine on lihtne ja kiire. Laenusaaja kohustuse täitmisega on Sul võimalik ära hoida panditud korteri või maja müük, samuti vältida täiendavate kulude tekkimist ning kohtuvaidlusi.\nEnne kui annad hüpoteegi seadmiseks nõusoleku Kaalu hoolega, kas oled valmis riskima ja loobuma endale kuuluvast korterist või majast, kui laenu tagastamisega tekivad probleemid. Otsusta, kelle ja milliste kohustuste täitmist oled valmis tagama. Sel juhul on võimalus võtta laenu tagastamisel maksepuhkust ja tasuda sellel perioodil pangale vaid intressimakseid. Laenu taotlemiseks piisab laenupakkuja kodulehel kliendiks registreerimisest ja laenutaotluse täitmisest. Samuti võib tekkida võimalus laen osaliselt või täielikult ennetähtaegselt tagasi maksta. Laenu tagastamine Üldjuhul tuleb kinnisvara tagatisel laenu intressi ja põhiosa makseid tasuda igakuiselt. Kontrolli, et lepingusse saaks kirja just see, milles oled nii laenusaaja kui ka pangaga kokku leppinud. Kui hakkad allkirjastama notariaalset lepingut Kuula väga tähelepanelikult notari selgitusi. Kui laenusaaja Sinu küsimustele ei vasta, pöördu kindlasti panka. Laenu taotledes tutvu hoolikalt lepingutingimustega ning konsulteeri asjatundjaga. Määras ei ole arvestatud tagatise seadmise ja kindlustamisega seotud kulusid. Kus antakse laenu.\n. Kiirlaenu taotlusi võtame vastu ööpäevaringselt. Pank peab need kinni kliendi kontolt lepingus ja maksegraafikus kokkulepitud kuupäevadel. Sul on õigus nõuda laenusaajalt Sinu poolt tasutud summade hüvitamist. Esimest korda laenu taotledes tuleb laenutaotlejal läbida isikutuvastamise protseduur, mida saab enamasti teha Eesti Posti kontorites üle Eesti. Enne lepingu sõlmimist soovitame tutvuda finantsteenuse tingimustega ning vajaduse korral pidada nõu spetsialistiga. Baasintress on võrreldes üksikute turuintressimääradega stabiilsem, kuna võtab arvesse majanduskeskkonda ja intressimäärade kujunemist terviklikumalt, järgib turusituatsiooni rahulikus tempos ega lähe kaasa üksikute turuintressimäärade ajutiste kõikumistega. Kui lepingud on alla kirjutatud Ole ise aktiivne ja tunne huvi, kuidas toimub laenulepingu täitmine. BestCredit.ee kiirlaen on tagatiseta ja lepingutasuta. Nii on kindlustatud ka Sinu meelerahu – kui midagi juhtub, siis kahjud korvatakse ja saad tagajärgedest lihtsamalt üle. Määr on arvestatud eeldusel, et krediidisumma võetakse kasutusele kohe täies mahus, põhiosa ja intress makstakse tagasi igakuiste annuiteetmaksetena


Danubius Health Spa Resort Heviz Hévíz Ungari - Hotellide suurimad allahindlused\nKuva kõik 477 majutuskohta asukohas Hévíz.\nKossuth Lajos út 9-11., Heviz kesklinn, Hévíz, Ungari, 8380 - Vaata kaardil\nSaid küsimuse Danubius Health Spa Resort Hévíz kohta?\nSuperior - Kaheinimesetuba, Double - Pargivaatega (Superior Double Room with Park View)\nDouble Room - Medical Package 7 Nights\nRohkem majutuskohast Danubius Health Spa Resort Hévíz\nIdeaalne lõbuks ja lõõgastuseks, paikneb Danubius Health Spa Resort Heviz linna Hévíz alal Heviz kesklinn. Hotell asub 0.3 km kaugusel kesklinnast ja tagab juurdepääsu linna tähtsatele rajatistele. Oma mugava asukoha tõttu pakub hotell lihtsat pääsu linna kohustuslike vaatamisväärsuste juurde.\nPakkudes hotelli külalistele parimat teenindust ja laia valikut lisamugavusi, võtab Danubius Health Spa Resort Heviz kohustuse tagada, et Sinu sealviibimine oleks nii meeldiv kui võimalik. Majutudes selles suurepärases hoones, võivad külalised nautida 24-tunnine toateenindus, tasuta WiFi-ühendus kõigis tubades, vahendid erivajadustega külalistele, WiFi , parkla.\nKõigi majutuste tunnusjooneks on läbimõeldud valik mugavusi, et tagada külalistele võrratu heaolutunne. Hotell pakub fantastilisi teenuseid, sealhulgas kümblustünn, treeningkeskus, saun, välibassein, sisebassein, et aidata Sul lõõgastuda peale tegevusterohket päeva linnas. Kui otsid mugavat ja muretut majutust Hévíz's, tee Danubius Health Spa Resort Heviz'st oma asenduskodu.\nAgoda arvustused (9)Booking.com arvustused (939)\nKõik reisijate tüübid (9)Paarid (7)Üksikreisijad (1)Pered suuremate lastega (1)\nAlexandra alates Filipiinid\nEvgenia alates Venemaa\nschps alates Iisrael\nMarie alates Tšehhi


VIDEO Pokkerimängija hull kihlvedu: lubas elada 30 päeva vannitoa pimeduses - Kirev elu - Elu24\n14. jaanuar 2019, 9:22\nVIDEO Pokkerimängija hull kihlvedu: lubas elada 30 päeva vannitoa pimeduses\nMees poolpimeduses. Pilt on illustreeriv\nMöödunud aasta sügisel oli ameeriklasest professionaalne pokkerimängija Rich Alati Las Vegases mängimas kui üks ta kaasamängijatest, Rory Young küsist temalt üllatava küsimuse.\nYoung uuris, et kui palju tuleks Alatile maksta, et ta oleks 30 päeva täiesti pimedas ruumis, teatab theguardian.com.\nAlati ja Young sõlmisid kihlveo ja leppisid kokku, et Alati saab 100 000 dollarit, kui ta on ühe kuu täiesti pimedas ruumis.\nKui Alatil see ei õnnestu, siis peab ta ise Youngile sama summa maksma.\nMängukaardid ja raha. Pilt on illustreeriv\nKuigi professionaalsed pokkerimängijad on harjunud elama pidevalt pingelistes olukordades, ei ole nad tavaliselt pimedas.\nKihlveoga kursis olnud psühholoog Michael Munro hoiatas, et 30 päeva pimeduses mõjub eelkõige vaimsele tervisele halvasti.\nYoung oli seisukohal, et Alati ei suuda üks kuu pimeduses elada, vaid ta murdub üsna pea. Samas Alati oli enesekindel, tehes enne pimedusse minemist nii joogat kui hingamisharjutusi ning mediteeris.\n2018. aasta novembri lõpul tulid Alati pereliikmed, sõbrad, ajakirjaikud ja mõlema poole advokaadid Alati majja, kus ta kaamerate ees täiesti pimedasse vannituppa suleti. Vannituppa oli paigutatud kaamera, mis Alatit jälgis.\nVannituba. Pilt on illustreeriv\nKihlveo kohaselt ei tohtinud Alatil olla seal televiisorit, raadiot, mobilltelefoni ega muud, mille abil ta oleks saanud välisilmaga kontaktis olla.\nVannitoa peeglid ja aknad olid kaetud ning uksepraod olid valguskindlalt suletud.\nAlatil oli pimeduses olemas joogamatt, stressipall, käe- ja jalalihaste treenimiseks mõeldud kummipael ja hügieenitarbed.\nLisaks olid magamiseks madrats, padi ja tekk. Mees võttis vannituppa kaasa 30 päeva jagu toitu.\nKokkuleppe kohaselt oli Alatil võimalus vannitoast lahkuda, kui talle pimedus liiga painavaks muutub.\nMees oli jätnud varem meelde, kus vannitoas asjad on, et ta need käsikaudu üles leiaks.\nTa tegi pimedas igapäevaselt asju, mida ta tavaelus teeb. Pesi hambaid, võttis dušši, kammis juukseid ja kreemitas end. Ta riietus, sõi, tegi joogat ja mediteeris. Lisaks kandis ta hoolt, et kõik talle vajalikud asjad oleksid alati samas paigas.\nAlgus oli paljulubav, kuid siis algasid raskused. Olles neli päeva olnud pimeduses, tekkisid tal hallutsinatsioonid, millest ühes ta nägi vannitoas suuri heledaid palle liikumas.\nOma meele rahustamiseks kujutas ta, et on võlupilvel. Ta muutis oma perspektiivi, loobudes igapäevaelu loogikast ja see aitas teda.\nLisaks hallutsinatsioonidele tekkis mehel aegajalt depressioon, kuid selle vastu aitasid nii jooga kui mediteerimine.\nAlati elu kaamera vahendusel jälginud Young muutus kihlveo teisel nädalal murelikuks, sest Alati oli suutnud vastu pidada ja tal ei olnud tahtmist maksta 100 000 dollarit.\nKui oli kulunud 15 päeva, ärkas Alati Youngi hääle peale, mis kostis kaamera mikrofonist. Young andis Alatile võimaluse ruumist lahkuda kui Alati maksab talle 100 000 dollari asemel 50 000 dollarit. Alati loobus sellest pakkumisest ja jäi pimedasse ruumi.\nYoung tegi veel mitu rahalist pakkumist, kuid Alati keeldus neist kõigist.\nLäks mööda veel paar päeva ja Young pakkus kompromissi. Ta küsis, et milline oleks summa, mille peale Alati on nõus pimedast vannitoast enne kihlveo lõppu välja tulema.\nLõpuks jõudsid kaks meest kokkuleppele. Alati astus vannitoast pärast 20 päeva välja ja sai Youngilt 62 400 dollarit.\nYoungi sõnul oli Alati väljatulemine talle nii rahaliselt kui vaimselt kergenduseks.\n«Ma ei arvestanud sellega, et Alati läks pimedusse vabatahtlikult, olles end selleks vaimselt ja füüsiliselt ette valmistanud. Umbes samasugustes oludes võivad olla ka vangid, kuid nad on seal sunniviisiliselt ja see ajab hulluks,» tõdes Young.\nPokkerimängija Alati tagasipöördumine tavaellu oli šokk, ta väljus pimeduste päikeseprillid ees, et ootamatu valgus ta silmi ei kahjustaks.\nAlati tundis, et järsku ümbritseb teda liiga palju helisid ja värve. Siis meenust talle mobiiltelefon ja see, et tänapäeva elu kulgeb tehnoloogia ümber.\n«Minu tagasisaabumine pimedusest oli kultuurišokk. Olin üllatunud nii värvikirevusest, lõhnadest kui helidest. Sain aru, kui palju on elus võimalusi. Mul tuli taas õppida tegema asju, mida ma varem automaatselt tegin,» selgitas mees.\nAlati sõnul oli pimeduses olemise kõige tähtsamaks õppetunniks kannatlikkus ning nüüd ta oskab paremini väärtustada neid asju, mida ta pidas enesestmõistetavaks.


Terminitööst meedias ja mujal | Eesti terminitöö\nTerminitööst meedias ja mujal\nMari Vaus, Kairi Janson. Kui kõige tähtsam on silmale nähtamatu. – Postimees, 28. mai 2022.\nKairi Janson, Mari Vaus. Ekilexi kirjete koostamise töötuba. 25. mai 2022.\nVaatluse all on terminitöö põhimõtted, Ekilexi võimalused ja Ekilexis kirjete koostamine.\nTöötoa esitluse slaidid\nAllika- ja mõistekirje koostamise alusdokument\nMari Vaus, Kairi Janson. Terminitöö taotlusvooru infopäev. 19. mai 2022.\nTerminipäevak „Terminipusast terminipesani“. 14. jaanuar 2022, Eesti Maaülikool.\nMari Vaus, Kairi Janson. Ekilexi kirjete koostamise töötuba. Terminitöö teoreetiline pool, allika- ja mõistekirje koostamine, 10. november 2021.\nOskuskeelepäev „Mõõdetav ja mõõtmatu terminoloogias“. – Eesti Rahvusraamatukogu, 19. oktoober 2021.\nMari Vaus, Kairi Janson. Salaamist, mida süüa ei saa. – Postimees, 4. september 2021.\nPeep Nemvalts. Liikuvuse liigutamine. – Sirp, 18. detsember 2020.\nPeep Nemvalts. Haridus formaalse väljundamise distantsil. – Õpetajate Leht, 11. detsember 2020.\nPeep Nemvalts (koostaja, toimetaja). Kogumik „Eesti teaduskeel keelterikkas teadusmaailmas“. – Acta Universitatis Tallinnensis. TLÜ teaduskeele-keskuse köide 2, detsember 2020.\nKogumikus mõtestavad mitme ülikooli loodus-, reaal-, ühiskonna- ja humanitaarteadlased eesti keele rolli teaduses ja kõrghariduses. Mil moel võivad keele hääbumist põhjustada tähtsusetuna näivad nihked? Kui mitut keelt kasutasid varauusaja teadlased? Miks ja kuidas eesti keeles õpetada rakubioloogiat? Mille poolest erinevad jaapani ja eesti teaduskeel? Milline on otstarbekaim terminivara erialamõistestikku tähistama? Neile ja muile põnevaile mõtteradadele viivad lugeja autorid, kelle hulgas on ka saksa ja soome emakeelega teadlased, kes suudavad ja tahavad teadustööd teha ning üliõpilasi õpetada eesti keeles.\nRahvusvaheline teadussuhtlus saab olla mitmekeelne vastavalt keelteoskusele, ent iga rahvas vajab oma kultuuri ja hariduse ning kogu ühiskonna arenguks emakeelset teadust. Eesti teadusasutused ja kõrgkoolid on ainus koht maailmas, kus arendada eesti teaduskeelt, milles õpetlane saab täpselt, selgelt ja paindlikult uurimistulemusi esitada.\nSaatesõna süveneb eesti teaduskeele olukorrasse sajandivanuses Eesti Vabariigis. Mõtte- ja keeleselguse huvides on lisatud olulisemate teaduskeele terminite loend koos iga tähistatava mõiste määratlusega.\nRaamat kutsub kaasa mõtlema, kuidas suunduda tõelise keelerikkuse ja täppiskeelte poole.\nTutvu kogumikuga (allalaaditav fail)\nPeep Nemvalts. Haldussuutlikkus sõltub õigus(keele)selgusest. – Õiguskeel, 2020/4.\nMari Vaus, Kairi Janson. Ekilexi kirjete koostamise töötuba. Terminitöö teoreetiline pool, põhilised terminiallikad, allika- ja mõistekirje, 18. november 2020.\nAllikakirje koostamise alusdokument\nMõistekirje koostamise alusdokument\nXV oskuskeelepäev „Terminite kosmos“. 13. oktoober 2020, Eesti Rahvusraamatukogu.\nSirli Zupping, Kairi Janson, Tiina Pai, Mari Vaus. Terminikomisjonid – kellele ja milleks? – Töötuba Euroopa Komisjoni kirjaliku tõlke peadirektoraadi (DGT) tõlkijate päeva seminaril „Sõna jõud ja keele kõla – tõlkimise roll (kriisi)kommunikatsioonis“, 30. september 2020.\nSisenemise salasõna: w9xvqy=E\nKairi Janson, Mari Vaus. EKI keelekool: detektiivitöö terminitega. – Postimees, 13. juuni 2020.\nAirika Harrik. Eestikeelsed linnunimetused sünnivad vaevaga. – Novaator, 8. mai 2020.\nReet Hendrikson, Helika Mäekivi, Ülle Sihver. Kui eriala saab sõna. – Sirp, 8. mai 2020.\nAili Künstler. Pealelend – Kairi Janson, Eesti Keele Instituudi koordineerija-terminoloog. – Sirp, 8. mai 2020.\nSirli Zupping. Head terminid aitavad kliimakriisistki paremini aru saada. – Vikerraadio, 10. märts 2020.\nIngrid Prees. Hoiame ja arendame eesti oskuskeelt. – Õpetajate Leht, 6. märts 2020.\nHaridus- ja Teadusministeerium. Avaliku sektori tõlkevajaduste kaardistus aastal 2018. Kokkuvõte. – 2019\n2019. aastal viisid Haridus- ja Teadusministeerium ning Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium läbi küsitluse avaliku sektori tõlkekorralduse kohta 2018. aastal.\nKüsitlusel osales 58 asutust, sh ministeeriumid ja nende hallatavad asutused.\nTiina Soon. EKI keelekool: šampanja aeg käes, siidri oma tulekul. – Postimees, 21. detsember 2019.\nHelika Mäekivi. Kuhu jäävad uued terminid? – Universitas Tartuensis, detsember 2019, nr 11.\nÜlle Sihver. Keelesaade. Eesti keel Maaülikoolis. – Vikerraadio, 24. november 2019. Maaülikooli Keelekeskuse juhataja Ülle Sihver räägib saates sellest, kuidas Maaülikoolis eestikeelset oskussõnavara edendatakse ja selgitab levinumaid, põnevamaid ja uuemaid oskussõnu. Saate autor on Piret Kriivan.\nVII eesti teaduskeele konverents „Eestikeelne ja üleilmne teadus“. 21. november 2019, Eesti Teaduste Akadeemia.\nTerminoloogiakonverents „Tõhusa terminitöö nimel“. 1. november 2019, Tallinna Tehnikaülikool. Järelvaadatav kahes osas:\nTiina Soon. EKI keelekool: Veskist Ekilexini. – Postimees, 8. juuni 2019.\nArvi Tavast. EKI keelekool: taas-kasutus on popp! – Postimees, 25. mai 2019.\nTiina Soon. EKI keelekool: mõiste mõistmise mõistatus. – Postimees, 20. aprill 2019.\nMait Klaassen. Eesti Maaülikooli kingitus Eesti Vabariigile: 101 teadusartiklit eesti keeles. – 2019.\nKristiina Ross. EKI keelekool: vanadest terminitest. – Postimees, 8. detsember 2018.\nSümpoosion „Eestikeelne ülikool, eestikeelne teadus“ 23. november 2018.\nKõrghariduse keel (video)\nSümpoosioni ülevaade „Väljendusvõime väärtus“ (Maaülikooli ajakiri, detsember 2018, lk 30).\nTiina Soon. EKI keelekool: terminiabi terminibaasist.\n– Postimees, 4. mai 2018.\nPeep Nemvalts. „Eesti teadusterminite sajand. VI eesti teaduskeele konverents“ – Tallinna Ülikool, 7. detsembrer 2018.\nVaatmiku käsileht 1\nVaatmiku käsileht 2\nEesti Maaülikool. Eesti Maaülikooli kingitus Eesti Vabariigile: 100 teadusartiklit eesti keeles – 2018.\nPeep Nemvalts. Mõistestik korda, terminivara otstarbekaks.\n– Sirp, 10. märts 2017.\nÜlle Sihver. Kas teadustöö resümee keeleline vorm peab olema isetekkeline. – Sirp, 6. jaanuar 2017.\nKaisa Kesküla. Mis on mõistel pistmist terminiga? – 2017.\nElice Paemurd. Terminitööst Euroopa Komisjonis ja laiemalt. – 2017.\nEMÜ akadeemiliste sõnavõttude päev „Eestikeelse teaduse tulevik“. – 29. november 2016.\nPeep Nemvalts. Teadusmõtte mitmekesisus avaldub keelerikkuses. – Novaator, 22. november 2016.\nPeep Nemvalts. Eesti teaduskeele olukorrast. – Vikerraadio, 20. november 2016.\nReet Hendrikson. Sõjanduskeele loovusest, haritusest ja tõhususest. – Sõdur, 2014 (4).\nReet Hendrikson. Kas sõjasõna sünnib sõtta? Erialakeele tõhusus sõjandusterminoloogia näitel. – Tartu Ülikool, doktoritöö, 2018.\nVäitekirja eesmärk on sõjandusterminoloogia näitel välja selgitada, kuidas mõjutab terminivalik, sh terminite varieerumine, mõistmist ja seekaudu erialasuhtlust. Kesksed uurimisküsimused on, kas ja kuivõrd erinevalt ohvitseride seas sõjandustermineid mõistetakse ning millised on mõistmis(erinevust)e tagamaad. Viimasega seoses selgitan terminimõistmise seost keeleliste ja keeleväliste teguritega. Selleks et neile küsimustele vastata, tulevad töö aluseks olevates artiklites vaatluse alla erinevad erialakeele ja selle kasutamise tahud. Sedamööda kajastab väitekiri põhimõttelisi probleemkohti, mis on alates terminoloogia kui teadusvaldkonna sünnist olnud terminiarutelude, ent laiemalt ka (rakendus)lingvistiliste arutelude tulipunktis. Põhilised neist on sünonüümia (samatähenduslikkuse), polüseemia (mitmetähenduslikkuse), kujundlikkuse ja võõrkeele analoogile tuginevate terminite otstarbekus erialakeeles. Eraldi põhimõtteline teemaring seostub standardimise vajalikkusega, kuna uuemates terminoloogiakäsitlustes on teema taas päevakorral.\nArvi Tavast. The translator is human too: a case for instrumentalism in multilingual specialised communication (Ka tõlkija on inimene: mitmekeelse oskussuhtluse instrumentalistlik käsitlus). – Tartu Ülikool, doktoritöö, 2008.\nThis dissertation examines the influence of language philosophical world views on practical decisions made in multilingual specialised communication - translation, term discussions, compilation and use of specialised dictionaries. For this purpose, the philosophical views are divided in two classes: linguacentric (language is primary; expressions have intrinsic meaning) and instrumental (language is a tool for communicators to achieve their goals; expressions acquire meaning only in the presence of a competent interpreter). While acknowledging the impossibility of proving the correctness of either of these, the dissertation argues that instrumentalism is more useful in practice. Data for that comes from an analysis of published specialised dictionaries, a dictionary project case study, comparison of test translations to translator attitudes, a survey of decision makers at translation service providers, and a case study of translation customer requirements. Additional results of the dissertation include an instrumentalist model of translation, an evaluation system for school translations, classifications of internal inconsistencies in dictionaries and their prevention measures, and a concept-based termbase system with a mechanism for conversion into a word-based dictionary.\nTöö käsitleb keelefilosoofilise maailmavaate mõju praktilistele otsustele mitmekeelses oskussuhtluses - tõlkimises, terminiaruteludes, oskussõnastike koostamises ja kasutamises. Maailmavaatelised seisukohad on selleks jagatud kahte rühma: keelekesksed (keel on primaarne; keelenditel on sisemised tähendused) ja instrumentalistlikud (keel on vahend, mille abil suhtlejad oma eesmärke üritavad saavutada; keelendid omandavad tähenduse üksnes pädeva interpretaatori olemasolul). Tunnistades kummagi õigsuse tõestamise võimatust, on töös põhjendatud instrumentalismi suuremat praktilist kasulikkust. Materjal selleks on ilmunud oskussõnastike analüüs, sõnastikuprojekti juhtumianalüüs, proovitõlgete võrdlus tõlkijate hoiakutega, tõlkebüroode võtmeisikute küsitlus ja tõlkeklientide ootuste juhtumianalüüs. Täiendavate tulemustena on esitatud tõlkeprotsessi instrumentalistlik mudel, koolitõlgete hindamissüsteem, sõnastike sisevastuolude ja nende vältimise meetodite klassifikatsioonid ning mõistepõhine terminibaasisüsteem koos selle sõnapõhiseks sõnastikuks teisendamise mehhanismiga.


Sissejuhatus Accessi SQL-keelde - Access\nSissejuhatus Accessi SQL-keelde\nAndmebaasist andmete toomiseks tuleb kasutada SQL-keelt (Structured Query Language). SQL on arvutikeel, mis sarnaneb inglise keelega ja mida mõistavad andmebaasiprogrammid. SQL-i tundmine on oluline, sest kõik Microsoft Accessi päringud kasutavad SQL-i. SQL-keele toimimise mõistmine aitab teil luua paremaid päringuid ja hõlbustab nende päringute parandamist, mis ei tagasta soovitud andmeid.\nMärkus.: Veebipäringu puhul ei saa SQL-i redigeerida.\nLisateavet SELECT-klausli kohta\nLisateavet FROM-klausli kohta\nLisateavet WHERE-klausli kohta\nSQL on faktikogumite ja nende omavaheliste seostega töötamiseks mõeldud arvutikeel. SQL-i kasutavad andmetega töötamiseks relatsioonilised andmebaasiprogrammid, näiteks Access. Sarnaselt paljude arvutikeeltega on SQL mitme standardimisorgani, nagu ISO ja ANSI poolt tunnustatud rahvusvaheline standard.\nSQL-keele abil kirjeldatakse andmekogumeid, mille abil saate vastata küsimustele. SQL-i kasutamisel peate kasutama õiget süntaksit. Süntaks on komplekt reegleid, mida tuleb keele elementide kombineerimisel järgida. SQL-süntaks põhineb inglise keele süntaksil ja kasutab mitmeid Visual Basic for Applications (VBA) süntaksiga sarnaseid elemente.\nNäiteks lihtne SQL-lause, mis toob kõigi nende kontaktisikute perekonnanimed, kelle eesnimi on Mary, võiks sarnaneda järgmisega:\nMärkus.: SQL-i kasutatakse lisaks andmete töötlemisele ka andmebaasiobjektide (nt tabelite) kujunduse muutmiseks. SQL-i osa, mida kasutatakse andmebaasiobjektide muutmiseks, nimetatakse andmekirjelduskeeleks (DDL). Selles teemas DDL-i ei käsitleta. Lisateabe saamiseks lugege artiklit Tabelite ja registrite loomine ja muutmine andmekirjelduspäringu abil.\nAndmekogumi kirjeldamiseks SQL-i abil kasutatakse SELECT-lauset. SELECT-lause sisaldab andmebaasist päritava andmekogumi täielikku kirjeldust. See sisaldab järgmist teavet:\nkas ja kuidas tulemeid sortida;\nIga SQL-lause koosneb terminitest, mida võib võrrelda sõnaliigiga. Järgmises tabelis loetletakse SQL-i terminite tüübid.\nAccess ignoreerib SQL-lauses olevaid reapiire. Sellegipoolest on kasulik nii enda kui teiste huvides SQL-lause loetavuse parandamiseks kirjutada iga klausel eraldi reale.\nIga SELECT-lause lõpeb semikooloniga (;). Semikoolon võib olla lause viimase klausli lõpus või omaette real.\nJärgnev näide illustreerib, milline võiks lihtne SQL-lause Accessis välja näha.\nJärgmist SQL-lauset tuleb lugeda: „Vali tabeli Kontaktid väljadel Meiliaadress ja Ettevõte talletatavad andmed, eriti kirjed, millel on väljal Linn väärtus Seattle“.\nSee on klausel SELECT. See koosneb tehtemärgist (SELECT) ja sellele järgnevaist kahest identifikaatorist ([Meiliaadress] ja Ettevõte).\nKlauslite SELECT, FROM ja WHERE abil saate teha paljusid SQL-i toiminguid. Lisateavet nende klauslite kasutamise kohta leiate järgmistest selle artikli lõpus toodud jaotistest.\nSarnaselt Microsoft Office Exceliga võimaldab ka Access päringu tulemeid andmelehel sortida. Tulemite sortimisviisi saab määrata ka päringus klausli ORDER BY abil. Klausel ORDER BY on SQL-lause viimane klausel.\nKlausel ORDER BY loetleb sortimisel kasutatavad väljad järjestuses, mille alusel soovite sortimistoiminguid rakendada.\nOletame näiteks, et soovite tulemeid sortida esmalt välja Ettevõte järgi laskuvas järjestuses ja – kui leidub kirjeid, millel on välja Ettevõte väärtus sama – seejärel välja Meiliaadress väärtuste järgi tõusvas järjestuses. Teie klausel ORDER BY võiks välja näha järgmine:\nMärkus.: Vaikimisi sordib Access väärtused tõusvas järjestuses (A-Z, väikseimast suurimani). Laskuvas järjestuses sortimiseks kasutage võtmesõna DESC.\nMõnikord on tarvis töötada summeeritud andmetega (nt kuu kogumüügi või laoseisu kõige kallima üksusega). Selleks tuleb SELECT-klausli väljale rakendada kokkuvõttefunktsioon. Näiteks kui soovite päringu tulemis näha iga ettevõtte kohta salvestatud meiliaadresse, võiks teie SELECT-klausel välja näha järgmine:\nKui kasutate kokkuvõttefunktsioone, tuleb luua ka klausel GROUP BY. GROUP BY loetleb kõik väljad, millele kokkuvõttefunktsioone ei rakendata. Kui rakendate kokkuvõttefunktsioone kõigile päringu väljadele, pole vaja klauslit GROUP BY luua.\nJätkates eelmise näitega, siis näiteks kui SELECT-klausel rakendab kokkuvõttefunktsiooni väljale [Meiliaadress], aga mitte väljale Ettevõte, peaks teie klausel GROUP BY olema umbes järgmine:\nLisateavet klausli GROUP BY kohta leiate artiklist Klausel GROUP BY.\nKui soovite piirata tulemeid kriteeriumide abil, aga välja, millele te neid rakendada soovite, kasutab kokkuvõttefunktsioon, ei saa te klauslit WHERE kasutada. Selle asemel tuleb kasutada klauslit HAVING. Klausli HAVING tööpõhimõte sarnaneb klausliga WHERE, kuid seda kasutatakse liitandmete puhul.\nOletame, et kasutate SELECT-klausli esimese välja puhul funktsiooni AVG (mis arvutab keskmise väärtuse).\nMärkus.: Päringul võib olla nii WHERE- kui HAVING-klausel – nende väljade kriteeriumid, mida kokkuvõttefunktsioonis ei kasutata, esitatakse WHERE-klauslis ja kokkuvõttefunktsioonis kasutatavate väljade kriteeriumid esitatakse HAVING-klauslis.\nLisateavet klausli HAVING kohta leiate artiklist Klausel HAVING.\nKui soovite mitme sarnase valikpäringu tulemeid ühtse kogumina läbi vaadata, saate seda teha tehtemärgi UNION abil.\nUNION võimaldab ühendada kaks SELECT-lauset üheks lauseks. Kombineeritavatel SELECT-lausetel peab olema võrdne arv väljundvälju ja need peavad olema samas järjekorras ja sisaldama sama või sarnast tüüpi andmeid. Päringu käivitamisel ühendatakse kummagi tulemi andmed ühel väljundväljal, seega on päringu väljundil sama arv välju kui igal valikpäringul.\nOletame näiteks, et teil on tabel nimega Tooted (Products) ja tabel nimega Teenused (Services). Mõlemas tabelis on väljad, mis sisaldavad toote või teenuse nime, hinda, garantiitingimusi ja saadavust ning teavet selle kohta, kas toodet või teenust pakutakse eksklusiivselt. Kuigi toodete tabelis on garantiitingimused ja teenuste tabelis on teave garantiiteenuse kohta, on põhiteave sama (kas tootel või teenusel on kvaliteeditagatis). Nende nelja välja liitmine mõlemast tabelist toimub järgmise ühispäringu abil.\nLisateavet mitme SELECT-lause ühendamise kohta tehtemärgi UNION abil leiate artiklist Mitme valikpäringu ühendamine üheks ühispäringuks\nSELECT-lauses loetleb klausel SELECT väljad, mis sisaldavad teie kasutatavaid andmeid.\nIdentifikaatorite ümbritsemine nurksulgudega\nSELECT-klauslis loetletud välja nime võib panna nurksulgudesse. Kui nimes ei ole erimärke (nt kirjavahemärgid) ega tühikuid, pole nurksulud nõutavad. Kui nimes on erimärke või tühikuid, peate kasutama nurksulge.\nNäpunäide.: Tühikuid sisaldavat nime on hõlbus lugeda ja see aitab teil vormide ja aruannete kujundamisel säästa aega, kuid SQL-lausete kirjutamisel võib juhtuda, et peate nimede kirjutamiseks rohkem tippima. Kui panete andmebaasiobjektidele nimesid, arvestage sellega.\nKui teie SQL-lauses on kaks või enam sama nimega välja, tuleb SELECT-klausli väljanimele lisada iga välja andmeallika nimi. Andmeallika nimi peab vastama FROM-klauslis kasutatavale nimele.\nKõikide väljade valimine\nKui soovite kaasata andmeallika kõik väljad, võite need loetleda SELECT-klauslis ükshaaval, aga võite kasutada ka metamärki tärni (*). Tärni kasutamisel määrab Access ise, milliseid välju andmeallikas sisaldab, ja kaasab need kõik. See tagab õiged päringutulemid ka juhul, kui andmeallikasse on lisatud uusi välju.\nSQL-lauses saab tärni kasutada nii ühe kui mitme andmeallika korral. Kui kasutate tärni ja andmeallikaid on mitu, peate tärnile lisama andmeallika nime, et Access teaks, millise andmeallika kõik väljad päringusse kaasata.\nOletame näiteks, et soovite valida kõik väljad tabelist Tellimused, aga tabelist Kontaktid soovite valida ainult meiliaadressi. Teie SELECT-klausel võiks välja näha umbes järgmine:\nMärkus.: Pidage oma tärni kasutamise üle arvestust. Kui andmeallikasse lisatakse hiljem uusi välju ja te pole sellega arvestanud, ei pruugi päringu tulem olla ootuspärane.\nErinevate väärtuste valimine\nKui teate, et teie lause valib ka tarbetuid andmeid, aga teie sooviksite näha ainult erinevaid väärtusi, saate SELECT-klauslis kasutada võtmesõna DISTINCT. Oletame näiteks, et iga teie klient esindab erinevat valdkonda ning mõnel neist on sama telefoninumber. Kui soovite iga telefoninumbrit näha ainult ühe korra, võiks teie SELECT-klausel välja näha umbes järgmine:\nAndmelehel kuvatava välja silti saab muuta, kasutades selleks SELECT-klauslis võtmesõna AS ja välja sünonüümi. Välja sünonüüm on nimi, mis omistatakse päringus kasutatavale väljale tulemi parema loetavuse huvides. Näiteks kui soovite valida andmeid väljalt txtCustPhone ja väli sisaldab klientide telefonumbreid, saate tulemi loetavust parandada SELECT-lauses välja sünonüümi kasutades, nagu on kujutatud järgmises näites:\nMärkus.: Kui kasutada SELECT-klauslis avaldist, on välja sünonüümide kasutamine nõutav.\nMõnikord on tarvis teostada andmete põhjal arvutusi või tuua ainult osa andmeid. Oletame näiteks, et soovite väljal Sünnikuupäev olevate andmete alusel tuua klientide sünniaastat. Teie SELECT-lause võiks välja näha umbes järgmine:\nSee avaldis koosneb funktsioonist DatePart ja kahest argumendist – "yyyy" (konstant) ja [BirthDate] (identifikaator).\nVäljana võib kasutada suvalist korrektset avaldist juhul, kui avaldise tulemiks on üks sisendväärtus.\nSELECT-lauses määrab FROM-klausel tabelid või päringud, mille andmeid SELECT-klausel kasutab.\nOletame, et soovite teada saada kliendi telefoninumbrit. Eeldusel, et tabeli nimi, mis sisaldab telefoninumbriga välja, on tblCustomer, võiks FROM-klausel välja näha umbes järgmine:\nVälja nimed võib panna nurksulgudesse. Kui nimes ei ole erimärke (nt kirjavahemärgid) ega tühikuid, pole nurksulud nõutavad. Kui nimes on erimärke või tühikuid, peate kasutama nurksulge.\nSELECT-lause andmeallikaks olevale tabelile saab viidata teise nimega, kui kasutada FROM-klauslis tabeli sünonüümi. Tabeli sünonüüm on andmeallikale omistatud nimi, mida kasutatakse SQL-lause parema loetavuse huvides või päringus, kus andmeallikaks on avaldis. See on kasulik juhul, kui andmeallika nimi on pikk või seda on raske tippida, eriti, kui erinevate tabelite väljadel on samad nimed.\nNäiteks kui soovite valida andmeid kahelt väljalt mille mõlema nimi on ID ja millest üks asub tabelis tblCustomer ja teine tabelis tblOrder, võiks teie SELECT-klausel välja näha umbes järgmine:\nKasutades FROM-klauslis tabeli sünonüüme, saate päringu tippimist lihtsustada. Teie FROM-klausel koos tabeli sünonüümidega võiks välja näha umbes järgmine:\nSeejärel saate neid tabeli sünonüüme kasutada SELECT-klauslis.\nMärkus.: Tabeli sünonüümi kasutades võite oma SQL-päringus andmeallikale viidata nii sünonüümi kui täisnime kaudu.\nSeonduvate andmete ühendamine\nKui teil on vaja ühendada kaks paari kirjeid kahest andmeallikast päringutulemi üksikkirjetekst, tuleb kasutada ühendamist. Ühendamine on SQL-i toiming, mis määrab andmeallikate omavahelise seose ja selle, kas ühe andmeallika andmed tuleks tulemisse kaasata, kui teises andmeallikas vastavad andmed puuduvad.\nKahest andmeallikast andmete ühendamiseks tuleb teha ühendamistoiming, mille aluseks on mõlema andmeallika ühine väli. Kui sellel väljal olevad väärtused kattuvad, ühendatakse tulemis nende kirjete andmed.\nLisaks andmete ühendamisele saab ühendamisel määrata, kas ühest tabelist tuleks tulemisse andmeid kaasata, kui teises tabelis puudub seotud kirje.\nOletame näiteks, et soovite päringus kasutada andmeid kahest tabelist, tabelist tblCustomer ja tabelist tblOrder. Mõlemas tabelis on klienti identifitseeriv väli Kliendi_ID. Igale tabeli tblCustomer kirjele võib tabelis tblOrder vastata üks või mitu kirjet ning väärtuste vastavuse saab määrata välja Kliendi_ID kaudu.\nKui soovite tabeleid ühendada nii, et päring ühendaks kirjeid mõlemast tabelist (v.a kummagi tabeli need kirjed, mille kohta teises tabelis vastavat kirjet ei leidu), võiks teie FROM-klausel välja näha umbes järgmine (loetavuse huvides on lisatud reapiir):\nMicrosoft Office Accessis toimuvad ühendamised SELECT-lause FROM-klauslis. Ühendamisi on kahte tüüpi: sisemised ühendamised ja välised ühendamised. Järgmistes jaotistes kirjeldatakse neid ühendamistüüpe.\nSisemised ühendamised on levinuim ühendamiste tüüp. Sisemise ühendamisega päringu käivitamisel kaasatakse tulemisse ainult need kirjed, millel on mõlemas tabelis ühine väärtus.\nSisemise ühendamise süntaks on järgmine (loetavuse huvides on lisatud reapiir):\nVälised ühendamised sarnanevad sisemiste ühendamistega, kuna kirjeldavad, mil viisil kahe andmeallika andmeid ühendada. Erinevus seisneb selles, et välised ühendamised määravad ka seda, kas kaasata andmeid ühiste väärtuste puudumisel. Välised ühendamised on suunatavad: nende puhul saab määrata, kas kaasata kõik kirjed esimesest andmeallikast (vasakpoolne ühendamine) või kaasata kõik kirjed teisest andmeallikast (parempoolne ühendamine).\nÜhendatavate väljade nimed. Väljade andmetüüp peab olema sama ja need peavad sisaldama sama tüüpi andmeid, kuid neil ei pea olema sama nimi.\nÜhendamise kohta leiate lisateavet teemast Tabelite ja päringute ühendamine.\nKui soovite piirata päringu toodavate kirjete arvu andmete abil, peate kasutama SELECT-lause WHERE-klausli kriteeriumit. Päringu kriteerium sarnaneb valemiga – see on string, mis võib sisaldada väljaviiteid, tehtemärke ja konstante. Päringukriteeriumid on üks avaldise tüüpe.\nJärgmises tabelis on esitatud mõned näidiskriteeriumid ning selgitatud, kuidas need toimivad.\nSeda kriteeriumi rakendatakse numbriväljale (nt Hind või Kaupade_arv). Kaasatakse vaid need kirjed, mille välja väärtus on suurem kui 25 ja väiksem kui 50.\nDateDiff ("aaaa", [Sünnipäev], Kuupäev()) > 30\nKriteeriumi rakendatakse väljale andmetüübiga Kuupäev/kellaaeg (nt Sünnikuupäev). Päringutulemisse kaasatakse vaid kirjed, milles inimese sünnikuupäeva ja tänase kuupäeva vaheline aeg on pikem kui 30 aastat.\nKriteeriumi on võimalik rakendada suvalisele väljale, et kuvada kirjed, mille puhul antud välja väärtus on Null.\nNagu tabelist nähtub, võivad kriteeriumid üksteisest väga palju erineda, sõltudes neid kasutava välja andmetüübist ning teie vajadustest. Mõned kriteeriumid on lihtsad ning kasutavad põhilisi tehtemärke ja konstante. Keerukamates kriteeriumites on kasutatud funktsioone, erilisi tehtemärke ja väljaviiteid.\nNB!: Kui välja kasutatakse kokkuvõttefunktsioonis, ei saa sellele määrata kriteeriume WHERE-klauslis. Liitväljadele kriteeriumide rakendamiseks tuleb kasutada klauslit HAVING. Lisateavet leiate jaotisest Töö summeeritud andmetega: GROUP BY ja HAVING\nWHERE-klausli baassüntaks on järgmine:\nOletame näiteks, et soovite leida kliendi telefoninumbrit, kuid mäletate vaid seda, et tema perekonnanimi on Bagel. Selle asemel, et läbi vaadata kõik andmebaasis leiduvad telefoninumbrid, saate WHERE-klausli abil tulemusi piirata ja teha soovitud telefoninumbri leidmise kergemaks. Eeldusel, et perekonnanimed on väljal nimega Perekonnanimi, võiks WHERE-klausel välja näha järgmine:\nMärkus.: WHERE-klausli kriteeriumide alus ei pea olema väärtuste võrdsus. Kasutada võib ka muid võrdlusmärke, näiteks suurem kui (>) või väiksem kui (<). Näiteks WHERE [Hind]>100.\nAndmeallikate ühendamine WHERE-klausli abil\nMõnikord on tarvis ühendada andmeallikaid väljade järgi, milles on küll samad andmed, kuid need on erinevat tüüpi. Näiteks ühe välja andmetüüp võib olla Arv ja soovite seda võrrelda teise tabeli väljaga, mille andmetüübiks on Tekst.\nÜhendamisi ei saa teha kahe erineva andmetüübiga välja vahel. Ühendamaks andmeid kahe andmeallika väljade väärtuste alusel, millel on erinev andmetüüp, peate looma WHERE-klausli, mis kasutab ühte välja võtmesõna LIKE abil teise välja kriteeriumina.\nOletame näiteks, et soovite kasutada andmeid tabeleist tabel1 ja tabel2, aga ainult siis, kui andmed väljal väli1 (tabeli tabel1 Tekst-tüüpi väli) vastavad andmetele väljal väli2 (table2 Arv-tüüpi väli). Teie WHERE-klausel võiks välja näha umbes järgmine: