Kinnisvara, Kesk (Elva) - Flatfy.ee\nKinnisvara, Kesk (Elva)\nAnda üürile äripind, otstarve määramata, 40,8 m² - Kesk 35, Elva linn, Elva vald, Tartumaa\nKogupind 40,8 m², puitmaja Lisainfo: kinnine hoov, ühistransport, elekter, toad eraldi, kõrged laed, mets lähedal Sanruum: tsentraalne vesi Küte ja ventilatsioon: ahjuküte, elektriküte, kamin Side ja turvalisus: Internet, aiaga ümbritsetud Super asukohaga äripind raudteejaama lähedal, Elva peatänaval Kest tn 35. Üürile anda endised Elva apteegi ruumid, mis sobivad kasutamiseks mitmel erineval otstarbel. Sissepääs ruumidesse on eraldi hoovipoolsest uksest. Maja hoovipoolses osas on võimalik teha dušinurk ja soovi korral kööginurk. Võimalik on kasutad täissuuruses keldrit. Parkimine on maja taga olevas hoovis tasuta. Huvi korral võta julgelt ühendust!\nAnda üürile äripind, otstarve määramata, 13,7 m² - Kesk 35, Elva linn, Elva vald, Tartumaa\nKogupind 13,7 m², puitmaja Lisainfo: kinnine hoov, ühistransport, elekter, toad eraldi, kõrged laed, mets lähedal Sanruum: tsentraalne vesi Küte ja ventilatsioon: ahjuküte, elektriküte, kamin Side ja turvalisus: Internet, aiaga ümbritsetud Super asukohaga äripind raudteejaama lähedal, Elva peatänaval Kest tn 35. Üürile anda endised Elva apteegi ruumid, mis sobivad kasutamiseks mitmel erineval otstarbel. Sissepääs ruumidesse on eraldi hoovipoolsest uksest. Maja hoovipoolses osas on võimalik teha dušinurk ja soovi korral kööginurk. Võimalik on kasutad täissuuruses keldrit. Parkimine on maja taga olevas hoovis tasuta. Huvi korral võta julgelt ühendust!\nAnda üürile äripind, otstarve määramata, 146 m² - Kesk 35, Elva linn, Elva vald, Tartumaa\nKogupind 146 m², puitmaja Lisainfo: eraldi sissepääs, kõrged laed, kinnine hoov, ühistransport, elekter, sissepääs tänavalt, toad eraldi, mets lähedal Sanruum: tsentraalne vesi Küte ja ventilatsioon: ahjuküte, elektriküte, kamin Side ja turvalisus: Internet, aiaga ümbritsetud Super asukohaga äripind raudteejaama lähedal, Elva peatänaval Kest tn 35. Üürile anda endised Elva apteegi ruumid, mis sobivad kasutamiseks mitmel erineval otstarbel. Sissepääs ruumidesse on eraldi tänavapoolsest uksest, kui ka hoovipoolsest uksest. Maja hoovipoolses osas on võimalik teha dušinurk ja soovi korral kööginurk. Võimalik on kasutad täissuuruses keldrit. Parkimine on maja taga olevas hoovis tasuta. Huvi korral võta julgelt ühendust!\nAnda üürile äripind, otstarve määramata, 106,4 m² - Kesk 35, Elva linn, Elva vald, Tartumaa\nKogupind 106,4 m², puitmaja Lisainfo: eraldi sissepääs, kõrged laed, kinnine hoov, ühistransport, elekter, sissepääs tänavalt, toad eraldi, mets lähedal Sanruum: tsentraalne vesi Küte ja ventilatsioon: ahjuküte, elektriküte, kamin Side ja turvalisus: Internet, aiaga ümbritsetud Super asukohaga äripind raudteejaama lähedal, Elva peatänaval Kest tn 35. Üürile anda endised Elva apteegi ruumid, mis sobivad kasutamiseks mitmel erineval otstarbel. Sissepääs ruumidesse on eraldi tänavapoolsest uksest. Maja tänavapoolses osas on võimalik teha eraldi tualettruum. Võimalik on kasutad täissuuruses keldrit. Parkimine on maja taga olevas hoovis tasuta. Huvi korral võta julgelt ühendust!\nKogupind 13,7 m², puitmaja Super asukohaga äripind raudteejaama lähedal, Elva peatänaval Kest tn 35. Üürile anda endised Elva apteegi ruumid, mis sobivad kasutamiseks mitmel erineval otstarbel. Sissepääs ruumidesse on eraldi hoovipoolsest uksest. Maja hoovipoolses osas on võimalik teha dušinurk ja soovi korral kööginurk. Võimalik on kasutad täissuuruses keldrit. Parkimine on maja taga olevas hoovis tasuta. Huvi korral võta julgelt ühendust! Siim Hummal +*** **** **** s***********@s*******.ee


Juhtkiri 2/2014: Tõde ja tegu - Pluss\nHome » Frontpage » Juhtkiri 2/2014: Tõde ja tegu\nJuhtkiri 2/2014: Tõde ja tegu\nTaaskord on kätte jõudnud see hetk, mil uus Pluss-ajakiri on saadetud trükikotta. Kuni me seda sealt tagasi ootame, toome Sinuni uue ajakirja juhtkirja, milles kajastub ka seekordne ajakirja teema. Ajakiri ilmub 2.mail. Et olla esimeste lugejate seas, telli endale Pluss posti teel koju:)\nTervitame oma armsal Eestimaal päikesepaistega alanud kevadet ning rõõmustame soojade ilmade ja peatselt saabuva suve üle. Mitmed valmistuvad sooritama lõpueksameid ja plaanivad põnevusega tulevikku, kuhu edasi õppima minna või tööle asuda või ehk lennata hoopis laia maailma uudistama.\nOma valikute ja plaanide juures tuleb endalt pidevalt küsida, mis saab edasi, millised on minu valikute tagajärjed ja mis on see, mis mind elus suunab. Teame, et tegudel on tagajärjed, ja sama kehtib ka valikute kohta.\nKui keegi küsiks Sinult täna, kes on Eesti vabariigi president, siis kas Sa oskaksid sellele küsimusele vastata? Jah, loomulikult – Toomas Hendrik Ilves. Aga kas Sa oled temaga isiklikult kohtunud? Oled Sa päris kindel, et ta on ikka olemas? Kõlab kummaliselt eks? See naiivsena tunduv mõttekäik aga saab paljudele saatuslikuks. Hr Ilvese presidendiks olemine ja tema eksistents üldse ei sõltu sellest, kas ma seda usun või mitte. Niisiis käsitledes seda fakti ja tõena ei muuda minu usk seda olevaks või olematuks. Sama kehtib ka Jumala ja Tema tõe kohta. Jeesus ütleb: „Mina olen tee ja tõde ja elu. Ükski ei saa minna Isa juurde muidu kui minu kaudu.“ (Jh 14: 6) Siin ei öelda, et kui Sa minusse usud, siis ma olen tee ja tõde ja elu. Jeesus lihtsalt ütleb välja tõsiasja, et see ON nii.\nKuna maailm on ÜKS, siis ka tõde selle maailma ja Jumala kohta saab olla vaid üks, mis kehtib kõigile inimestele. Igaühe ees on valik, kas lasta tõel ka oma elu mingil viisil mõjutada või ignoreerida tõde. Seda, mille järgi me oma elu alused paika paneme, otsustame Sina ja mina ise. Kindel on, et meil on võimalik saada teada tõde selle elu ja maailma kohta. Jumal ei taha meid jätta elama teadmatusse, vaid Ta pakub olulistele küsimustele lahendusi ja vastuseid. Piiblit lugedes õpime kindlasti elu paremini hindama ning Jumalat lähemalt tundma.\nKui peaksin kunagi presidendiga päriselt kohtuma, on hea, kui ta ikka ära tunnen. Vastasel juhul võin käituda ebaviisakalt ja sattuda piinlikku olukorda. Piibel kinnitab, et ühel päeval saab kogu maailm näha Jumalat ja Tema hiilgust. Jeesus ütleb: „Mina olen hea karjane ja tunnen omi ja minu omad tunnevad mind“ (Jh 10:14). Jumala tundmine on inimese jaoks suur rikkus ja õnnistus, mis avab tee igavesse ellu. Juba siinses maailmas saame seda maitsta ja kogeda.\n...Ja siis veel sooviksin ma mänguautot ja barbie nukku ja...\nJumal, kui sa ikka väga tahad, siis ehk\n← “God’s Not Dead” edukas avanädalavahetus USA kinodes\nSuve kõige vägevam noortefestival 10.-13.juuli Rakveres →


> Ressursi > Mac > parim MP3 raketi Mac-iga YouTube Video MP3 salvestamine\nMis auhinna võitnud YouTube downloader, nagu MP3 raketi saab palju soodsad kiitust oma kasutajatele. Aga kui oled Mac kasutaja või lihtsalt loodud Mac, leiad, et see ei tööta opsüsteemis Mac OS. Õnneks koos MP3 raketi Mac alternatiiv, leida see päris lihtne päästa YouTube'i videod MP3 Mac.\nOn olemas mitmeid võimalusi, et Mac MP3 raketi tabanud turul, aga Wondershare AllMyTube for Mac paistab silma arvestades funktsionaalsuse ja Soodne hind. Mis siis, sa oled alla laadida YouTube videod tahes resolutsioon (1080P hulka) ja filtreerida välja kõik tüütuid reklaame Macis salvestamiseks Lisaks laiendab MP3 raketi allalaadimine võime 100 + video jagamine saidid. Näideteks on Vimeo, Hulu, Google video, Vevo, Dailymotion, Metacafe ja rohkem. Saada tasuta prooviversiooni alla laadida mis tahes YouTube video, MP3 ja iTunes automaatselt kohe lisada.\n1 Avatud MP3 raketi Mac\nKui raketi MP3 Mac OS x, see programm kaasas rohkem intuitiivse. Kui olete installinud programmi viisardi kohta, siis läheb programmi aken, mis näitab kolme nutikaid viise allalaadimine online video allpool.\n2 Ühe kliki download YouTube Video\nLeia video soovite alla laadida YouTube.com ja klõpsake URL ta mängima hakata. Mouse üle mängib aknas näete video esitamisel kohal ujuva "Download" nuppu. Jah, ongi, sest see MP3 raketi Mac OS X saab smart Narkomaani, mis tuvastab automaatselt mängib aken. YouTube video allalaadimise alustamiseks klõpsake lihtsalt allalaadimine loendisse lisamiseks nuppu Laadi alla.\nIn addition, saab vastu teiste kaks allalaadimise võimalust pakutud professionaalne video downloader Mac: 1) kopeerida ja mineviku URL 2) Drag URL brauseri aadressiribale appi ikoonile.\nMac MP3 raketi võrdväärsena see programm esineb ka valgustus allalaadimise kiirus ja partii threading režiimis. Seda sellepärast, et ta võtab täielikult ära CPU ja GPU Kiirendus tehnoloogia optimeerimiseks ja maksimaalse allalaadimise kiirus. Selle allalaadimise ajal võite vaadata ka protsent ja veel kord "Allalaadimine" Raamatukogu.\n3 Konverteeri YouTube MP3 sujuvalt\nTeisendada YouTube video MP3, sa oled ainult ühe hiireklõpsu kaugusel. Vali vahekaart "Alla" minna allalaaditud failide loendi, näete iga video kauba peale nupule Konverteeri. Klõpsake seda ja pop-up aken, milles kuvatakse, saate valida soovitud vormingu. Siin, me lihtsalt valige MP3 "Audio" kategooriasse.\nTeise võimalusena võite valida iPod kategoorias "Apple" ja tutvuge võimalusega "Ekspordi iTunes". Seejärel teisendatud MP3-fail lisatakse iTunes'i raamatukogu automaatselt pärast seda, kui teisendamine on lõpule viidud.\nNii et pole vaja MP3 raketi ei viitsinud kaasas Mac versioon. Mac MP3 raketi parim võrdväärsena see programm on täielikult kooskõlas Leopard Snow Leopard, lõvi ja mägi lõvi. Tõepoolest, MP3 raketi Mac – stiilne liides, võimas video allalaadimine võimed ja sujuva teisendamist saab saavutada rohkem. Test välja tasuta versiooni MP3 raketid Mac täna.


Kuulujutud ja eelarvamused – Anneli Kannus\nKuulujutud ja eelarvamused\n20. detsember 2016 – anneli.kannus\nVahel olen ikka päris blondiin. Arvan, et inimesed on head, mõistlikud, armastusväärsed. Enamus muidugi ka on... vähemalt minu meelest\nAga vahel olen ma tige. Tige naiste peale, kes küsivad miks teised naised teevad midagi säärast, mida nad ise ei teeks. Miks keegi naistest riskib, proovib, püüab midagi korda saata ühildades töö, karjääri, lapse, pere, õppimise jms ning siis ei lobise sellest kõigest teistele naistele.\nAga vahel olen ma kurb. Kurb siis kui keegi ütleb, et "see pole enam see".\nKui öeldakse lihtsalt, et kõik läheb allamäge, aga ei sõnastata mida siis peaks tegema teisiti või ise ei tehta muutmiseks mitte midagi.\nAga vahel ma mõtlen, et inimesed on uskumatult laisad ning nõudlikud. Tahtmine kõike saada on suur, aga anda on väike. Nõuda teistelt oskame, aga eeskujuga nakatada või abi pakkuda?\nAga vahel ma vihastan. Üldiselt ainult siis, kui inimene ei viitsi õppida. Kuulutab end vabatahtlikult lolliks. Lihtsalt teatab, et ta ei peagi seda teadma. Või et, tegelikult polegi nii täpselt vaja.\nAga vahel ma ei kuula inimesi. Lasen tal rääkida, aga kohe üldse ei kuula, sest ta klatšib. Siis pole mitte mingit kasu sellest kui ma ütlen, et ei taha seda kuulda. Nõustun Sal Salleriga, kes kinnitas et ei tasu selliste inimestega suhelda.\nAga vahel ma tunnen inimestele kaasa. Eriti siis kui nad käivad oma sissetallatud turvalist rada ning ei tee sellel liikudes muud kui virisevad. Eriti siis kui nad ei julge, ei taha, ei viitsi, ei jõua midagi uut katsetada. Kasvõi niisama või natukene oma turvatsoonist välja.\nAga vahel olen ma õnnetu, et inimesed ei usu karmasse. Teevad selliseid asju, mida nad kindlasti ei taha, et neile kunagi tehakse. Tehakse lollusi, lootes et need välja ei tule.\nAga vahel mul on hirmus kahju, et inimesed ise piiravad end ja ehitavad müüre enda ja teiste, enda ja maailma, enda ning põnevate ettevõtmiste vahele. Ja mul on hirmus kahju, et asjad jäävad selle pärast tegemate, et inimesed kardavad rumalad välja paista. Tark seda ei karda.\nAga vahel vaatan ma inimesi ja arvan, et ma olen teiselt planeedilt.\nSee seletaks ju mõndagi?\nNovembrikuu EÕLis - niuhti... läbi


Millal siis mul? | Meestearst | Arsti nõuanded | Küsi nõu Eesti tipparstidelt! - Kliinik.ee\nMillal siis mul? 10.03.04 / Meestearst\nTere, mul on selline ebameeldivust tekitav küsimus, millega ma ema poole pöörduda ei julge, kasuisast rääkimata. Nimelt tahaksin teada, millal mul ükskord ometi peenis kasvama hakkab? Olen juba 15 aastane, aga mu suguelund näeb väja nagu 10 aastase oma.\nEnamikel 15. aastasel noormehel on peenis tõesti juba suurenema hakanud. Siiski võib olla ka tegu loomuliku veidi hilisema arenguga. Soovitaksin teil pöörduda konsultatsiooniks noorte nõustamiskeskuse poiste nõustaja poole (vaata www.amor.ee) , kes vajadusel suunab teid edasi spetsialistile.\nVesimunandi operatsioon ei õnnestunud\nVesimunand tekkis vahetult pärast operatsiooni uuesti (vesi tuli tagasi). Mis võimalused see ikkagi eemaldada? Kas uus operatsioon? Kui kauaks punktsioon aitab (millal vesi tagasi tuleb)?\nEnamik vesimunandi opimeetoditest välistab vee tagasituleku. Küsimusest ei saa päris täpselt aru millal operatsioon oli. Kui paar päeva tagasi, siis võib munandi uus suurenemine tähendada hoopis põletikku. ...\nkui mehel on olnud spermapõletik ning saanud ravi ja see lõpuks välja saab ravitud, siis millal oleks mõistlik alustada proovida rasestumist?\nProovida võib kohe kui põletik on MÕLEMAL osapoolel kontrollitult välja ravitud.\nKui ma sooviksin tulla teie tasuta vastuvõtule Tallinnas soovitavalt mustamäe haiglas siis millal oleks vaba aeg?\nVastuvõtule registreerimine toimub ainult valitud kliiniku registratuuri numbritel.


Ilu- ja täitesüste ei maksa karta! Mida arvab neid proovinud naine?\nMarju Karini ilukabinetid, 1. märts 2018 13:15\n„Osadele inimestele kindlasti tundub see mõttetu tilulilu ja veiderdamisena, aga minu kogemus näitab vastupidist. Naistel, kellel on reaalsed iluvead ning väsimustunnused, aitavad sellised protseduurid taastada enesekindlust," lausub omanimeliste ilukabinettide omanik Marju Karin.\nIlu- ja täitesüste kasutatakse iluteenuste valdkonnas abivahendina võitluses kortsudega ning näojoonte korrigeerimisel ilma kirurgilise sekkumiseta. Marju Karini sõnul käivad peamiselt ilusüste tegemas naised, kelle keskmine vanus jääb 35 ja 55 vahele. Siiski satub ilukabinettidesse ka mehi – nende suurimaks mureks on väljalangevad juuksed.\nMõeldes ilusüstide peale, tulevad nii mõnelegi silme ette pildid väga valesti läinud süstidest. Marju Karin nendib avameelselt, et muidugi on selline asi võimalik – aga pigem juhtub seda siis, kui usaldada end pimesi oskamatu tegija hoolde. „Hea spetsialist säilitab loomulikkuse ja värskuse,“ kinnitab Karin.\nMõistlik on kõigepealt käia erinevate tegijate juures konsultatsioonil ning seejärel valida enda jaoks sobivaim. Loomulikult tuleb enne süstimist kindlaks teha, ega see pole vastunäidustatud. Ilusüste tuleks vältida näiteks raseduse, imetamise ja neuromuskulaarsete haiguste korral.\nNagu teeb valu igasugune torkamine, on sama lugu ka ilusüstidega. „Huuled on ehk kõige tundlikumad, aga enamik kliente ei pane aja jooksul seda ebamugavust enam tähelegi. Pealegi kestab protseduur ju kõigest paar minutit,“ selgitab Karin.\nKäies ühe korra ilusüsti tegemas, peaks ideaalis seda tegema ka edaspidi. „Sama hästi võiks küsida, kas lähete uuesti juuksurisse, maniküüri või hambaarstile. Vastus on jaa! Sest teile meeldib olla hoolitsetud ja värske!“ räägib Marju Karin. Sõltuvalt inimesest ja süstipiirkonnast püsib tulemus neljast kuust kuni kahe aastani.\nMida arvab aga ilusüstil käinud 27-aastane naine?\nNaine pole vist kunagi päriselt oma välimusega rahul, nii ka mina. Mitte et oleks midagi suurt viga olnud, aga minu kitsad huuled mulle väga ei meeldinud. Tahaksin lopsakamaid huuli, mitte kriipsukest, millega loodus, mind „õnnistanud“ oli.\nFlirtisin ilusüstide ideega mitu aastat. Minu kõige suurem hirm oli see, et äkki läheb ilusüst täiesti aia taha ning ma ei julge enam kodustki välja tulla. Ei taha välja näha nagu mõni pardihuultega näkk, kes paistab 20 eluaasta asemel vähemalt 40. Sõbrannad aga rahustasid – kui minna oskusliku tegija juurde, siis sellist asja ei juhtu.\nLoomulikult ei ole ilusüsti tegemine kõige odavam lõbu – vähemalt mitte tudengi jaoks. Kuna nüüdseks olen lõpetanud kooli ja käin täiskohaga tööl, polnud probleem panna paar kuud veidi raha kõrvale, et see kauaoodatud ilusüst ära teha.\nMarju Karini valisin ma, sest sõbrannagi on tema klient. Minu suureks üllatuseks sain aja ülikiiresti – olin arvestanud, et vähemalt paar nädalat tuleb ikka järjekorras oodata (registreerisin end SIIN). Enne vastuvõtule tulekut suhtlesin Marjuga otse tema ilukabineti Facebooki chatis – millal süstida, kui palju ja loomulikult hinnaklassi teemal. Marju oli tõeliselt abivalmis ja vastas kiiresti.\nKui saabusin sel teisipäeval Marju Karini ilukabinetti, siis oli närv päris korralikult sees. Marju vahetu ja rõõmsameelne suhtumine leevendas aga pabistamist. Heitsin mugavale lamamistoolile, Marju tegi süsti ära ja valmis ta oligi. Esimene hetk oli veidi valus, aga mitte midagi erilist. Kas see oligi see, mida ma olin viimased aastad kartnud? Hirmul on suured silmas, nentisin ma.\nLoomulikult on pärast süstimist huuled veidi paistes ja kartsin, et kõik hakkavad pärima. Läksin pärast protseduuri otse tööle, aga mitte ükski kolleeg ei pannud isegi tähele, et mu huultega on midagi teistmoodi! Nagu Marju ise ütles, õige spetsialisti käe all saad tulemuse, mis on ilus, aga loomulik.\nPean tunnistama, et täitsa alguses oli pisut ebamugav süüa, aga sama päeva õhtuks oli ebamugavus kadunud. Teise päeva alguses huuled kiskusid veidi, aga paistetus hakkas taanduma õige pea.\nJuba paistetusperioodil oli minu kardetud pardivälimusest asi ikka väga kaugel! Naudin tõesti seda, et ei pea enam piltide peal huuli prunditama ja saan huulepulka kanda (sest varasemalt sõin ma selle pidevalt kogemata ära).\nMul on kahju, et ilusüstide maine nii halb on. Mina igatahes olen juba välja mõelnud, mida järgmiseks parandama lähen. Kuna olen lapsest saadik lühinägelik olnud, siis kissitamisega on tekkinud kurjusekorts. Nüüd tuleb see ära kaotada ja ma olen oma välimusega rahul!


Lennupiletid Prahasse hinnaga alates 25€, osta "viimase hetke" lennupileteid saidila | MeTrip.ee\nAvaleht Linnad Prahasse\nOdavad lennupiletid Prahasse alates 25€\n40 SEL KUUL\n25 JÄRGMISEL KUUL\n25 SELLEL AASTAL\nüks suund alates 40\nPraha: Euroopa vaimu süda\nPrahat tuntakse kõikidel mandritel. Tšehhi Vabariigi pealinn on ajaloos kuulsaks saanud riigipöörete, suurepäraste alkohoolsete jookide ja losside keskusena. Prahast on saanud turismiklassika, mida võib soovitada isegi tavalisele rändurile.\nTšehhi pealinna lendavad ümberistumisega järgmised lennufirmad:\nTuristid armastavad Prahat. Teil ei teki raskusi marsruutide ja odavate lennupiletite hankimisega. Pakume Tšehhi pealinna regulaarselt viimase hetke reise.\nSuvehooaeg on parim aeg Praha külastamiseks. Just suvel toimuvad kõik peamised festivalid, avatud on muuseumid ja ajaloolised vaatamisväärsused. Kuul pole vahet - Praha päike hellitab teid mõnusalt terve suve.\nTeine kõige atraktiivsem aeg on sügis. Päike on endiselt soe ja vaatamisväärsused on külastuseks avatud. Sügis on parim aeg ostlemiseks, mööda poode jalutamiseks.\nTalve peetakse mitmel põhjusel vähem atraktiivseks hooajaks. Esiteks on paljud muuseumid ja restoranid suletud. Teine põhjus on see, et Prahas on talv praktiliselt lumeta. Kui te ei soovi tähistada jõule või vastu võtta uut aastat, supeldes pehmes Euroopa lumes, siis on parem valida mõni teine linn\nErinevus Tallinn ja Prahaga on ainult 1 tund. Väike ajavahe lihtsustab oluliselt reisi planeerimist ja lennupiletite ostmist.\nTšehhi pealinn keerab igal aastal kella. Talveajale üleminek on oktoobri lõpus ja kell keeratakse tunni võrra taha, suvehooajale üleminek on märtsi lõpus ja kell keeratakse tunni võrra ette. Kellaaja muutmine võib raskendada lendude kavandamist, kui kavatsete minna reisile väljaspool hooaega.\nPrahat võib julgelt nimetada Euroopa klassikalise kultuuri südameks. Kui teid ei jäta külmaks läänelik arhitektuur, lossid ja meeldejäävad sillad, on Tšehhi pealinn kohustuslik külastuskoht. Ärge unustage külastada järgmisi vaatamisväärsusi:\nKarli sild. Sajandid üle elanud ehitis;\nVaclavi väljak. Praha kultuuri süda;\nVanalinna väljak. Barokk- ja gooti stiili näide;\nKarlsteini loss. Legendaarne vallutamatu kindlus;\nPraha kindlus. Hoonekompleks, mis on kantud Guinnessi rekordite raamatusse.\nLossid, loretad, katedraalid - teid ootavad kümned arhitektuuri- ja ajaloomälestised. Siin on tohutu potentsiaal armastajatele, ajaloohuvilistele ja rahvapidustusteks. Praha koosneb peaaegu täielikult minevikupärandist ja teid võib inspireerida selle rikkus.\nVaclav Haveli rahvusvaheline lennujaam on suurim Tšehhi pealinnas asuv lennujaam. Reitingunimekirjade kohaselt on see lennujaam Kesk-Euroopa parimate lennujaamade edetabelis kõrgeimal kohal. IATA-kood on PRG. Aastane reisijakäive on üle 17 miljoni inimese.\nPraha on külastuseks avatud. See on muinasjutulinn, mida saavad külastada inimesed maailma eri paigust. Tšehhi Vabariigi pealinn on ideaalne neile, kes hindavad euroopalikku puhkust. Kui soovite veeta aega ajaloo keskel ja sõnulseletamatus klassikalises atmosfääris, saab Praha teile komistuskiviks.\nTšehhi Vabariiki piletite maksumus sõltub aastaajast, lähte linnast, lennufirmast ja müügi saadavusest. Allpool on loetelu odavaimatest lendudest Tšehhi Vabariiki, mida meie külastajad on leidnud viimase 48 tunni jooksul:\nTallinn — Karlovy Vary KLV alates 165 Tallinn — Brno BRQ alates 158\nLennud Prahasse, lennuplaanid\nRyanair FR2224 11:10 7 t 00 m 17:10 es, ne, la\nFinnair AY1012 08:25 3 t 25 m 10:50 iga päev\nAir Baltic BT362 05:45 8 t 40 m 13:25 Iga päev\nPrahasse lendavad lennufirmad:\nRyanair FR 81€ Finnair AY 127€ Air Baltic BT 97€\naPrahas on 1 lennujaam: Vaclav Haveli rahvusvaheline lennujaam PRG\nMilline on odavaim lennupilet Prahasse?\nMilline on keskmine lennuaeg Prahasse?\nKeskmine ümberistumisega lennuaeg on 4 t.\nMis on soodsaim kuu Prahasse pileti ostmiseks?\nMitu lennujaama on Prahas?\n1: Vaclav Haveli rahvusvaheline lennujaam


Mis toimub piima tootjahinnaga? - Kaup - Tarbija\nMis toimub piima tootjahinnaga?\n28. juuli 2012 16:13\nPiim. | FOTO: Toomas Huik\nSee on omakorda survestanud piima kokkuostuhinda ja nii väheneski ELis tootjatele makstud keskmine piima hind mais võrreldes eelmise kuuga 5 protsenti ja oli 8,1 protsendi võrra madalam veebruaris makstud hinnast, kirjutab põllumajandusturu korraldamise osakonna peaspetsialist Karisalu maablogis. Viimaste nädalate arengud näitavad tema sõnul siiski, et piimatoodete hinnad ELis saavutasid mais ja juunis selleks korraks põhja ning et juba lähikuudel võiks oodata vähemasti piima kokkuostuhinna edasise languse peatumist.\nEL keskmine piima kokkuostuhind langes tipust 2011. aasta novembri 35,11 eurolt 100kg kohta 2012. aasta maiks tasemele 31,6 EUR/100kg, mis teeb languseks 10 protsenti.. 12 EL liikmesriigis maksti tootjatele piima eest alla 30 EUR/100kg taseme, neist madalaim oli kokkuostuhind Leedus (23,24 EUR/100kg) ning kõrgeim Eestis ja Sloveenias (29,64 ja 29,75 EUR/100kg).\nPiimatoodetest oli näiteks või hind ELis tipus aasta eest juulis, kui 100kg eest tuli välja käia keskmiselt 400 eurot. Tänavu mais oli sama koguse või hind 260 eurot, mis teeb languseks koguni 35 protsenti. Põhjas ära käinud, tõusis või hind juuni lõpuks 274 eurole 100kg eest, ületades 24 protsendi võrra sekkumiskokkuostu hinnataset.\nJuustude hinnad aga on liikunud erinevalt: Cheddari hind (mis on inglise naela kursimuutuste tõttu hüplikum) on pärast suurt tõusu 2010. aastal üldise sihina jätkanud pigem tõusvas joones, jõudes 2012. aasta juuni lõpuks 345 euroni 100kg eest. Edami hind aga on tipust 2011. aasta mais-juunis, 330 EUR/100kg ületavalt tasemelt langenud 290 euroni 100kg eest.


Jõuluküla - VisitParnu\n21.-22. detsember 2019 avatakse esmakordselt Pärnu Iseseisvuse väljakul JÕULUKÜLA, kus toimub sel aastal ka JÕULUTURG.\nJõuluvana koos abilistega ootavad kõiki suuri ja väikeseid pärnakaid ja linnakülalisi Iseseisvuse väljaku jõulukülla saamaks osa jõulumeeleolukatest tegevustest ja esinemistest.\nTule loe Jõuluvanale luuletust, osale päkapiku töötubades, osta jõuluturult veel viimased kingitused ja naudi vahvat jõuluprogrammi. Lavale tulevad imeliselt helisevate kellade virtuoosid Pärnu Käsikellastuudiost, südamlikud Inga ja Toomas Lunge ja rahvalemmik Kalle Sepp. Lisaks toredad isetegevuslased Tõstamaa rahvateatrist, Tallinna Raekoor ning puusad saab soojaks tantsida talvediskol ning suu magusaks jõuluküla kohvikus.\nMis jõulud need ilma kingitusteta on! Jôulukûla taat loosib oma põhjatust kingikotist kõigi vahel välja hulgaliselt vahvaid kingitusi! Kingikotti saab piiluda SIIT.\nJõuluküla kontaktid ja asukoht:\nJÕULUKÜLA: Kristi Raidla, raidlakristi@gmail.com, +3725252705\nJÕULUTURG: Marko Põldsam, marko.poldsam@gmail.com, +3725502114\nJõuluküla tänab muljetavaldava panuse eest:\nHando Murumägi, Kaljo Perner, Heiki Tamm, Piia Karro, Inga Mänd, Evelin Teterin, Aime Kure, Merike Lepik, Siiri Rae, Külli Śorin, Regia Ester, Virve Laube, Tiina Saks, Kai Laasma, Pindi Kinnisvara Pärnu Büroo, Helery Valdre, Kai Pärnaste, Teele Saulep, Mai Kõvatoomas, Koolmeister Enn, Ülari Tuisk, Ly Kao, Sven Raidla, Delia Tamm, Kersti Nõupuu, Mai Lasteaed, Jüri Grinko ( JGR Disain), Ivar Lepik, Oskar Lepik.


Miks ma olen loomaõiguslane, kui maailmas on nii palju kannatavaid inimesi - vegan.ee\nMiks ma olen loomaõiguslane, kui maailmas on nii palju kannatavaid inimesi\n26. oktoober 2017Eesti Vegan Selts\nAutor: Tracey Narayani Glover\nTõlge artiklist “Why I’m An Animal Rights Activist When There Is So Much Human Suffering In The World”\nEnne loomaõiguslusele pühendumist olin tärkav inimõiguste aktivist. Ülikoolis õigusteadust õppides aitasin koduvägivalla ohvritel lähenemiskeelde saada. Keskendusin õpingutes humanitaar- ja pagulasõigusele, töötasin üliõpilaste asüülibüroos, veetsin kõik oma suvepraktikad pagulasorganisatsioonides ning osutasin õigusabi peamiselt naistele, kes olid kannatanud soopõhise diskrimineerimise ning vägivalla all, näiteks aukuriteod, sunniviisiline suguelundite moonutamine, seksikaubandus ja vägistamine.\nMu esimene klient lasi mul puudutada šrapnelli tema põlves, mis jäi ta naha alla pärast seda, kui Taliban pommitas ta koduküla Afganistanis, tappes enamiku tema perest. Olin kaitsjaks ka hätta jäänud meestele, näiteks leebe iseloomuga kongolasele, kes langes kahtlaste sidemete tõttu vale erakonnaga piinamise ohvriks, mida tõendasid ka armid tema kehal.\nPagulased ja soopõhise vägivalla ohvrid on erakordselt haavatav ning õiglust vääriv inimrühm. Paljud neist on ilma jäänud oma perest, oma kodumaast. Paljud on sunnitud elama pidevas hirmus. Rahvusvaheliste abiorganisatsioonide ja mittetulundusühingute abita ohustaks neid lakkamatult ärakasutamine, kuritarvitamine, tagakiusamine, kodutus ja surm. Ent ometi olen otsustanud oma elu pühendada loomadele.\nOlen kindel, et iga loomaõigusaktivisti tegevust on sellele viidates kahtluse alla pandud: „Kuidas on võimalik oma aega loomadega raisata, kui on nii palju kannatavaid inimesi?!“ „Miks sa ei alusta inimestest ja kui kõik meie probleemid on lahendatud, siis võid loomi aidata?“\nSee on loomulikult valdav mõtlemisviis, mis põhineb eeldusel inimeste üleolekust, selleni välja, et väikseimatki kahju inimesele peetakse tihti olulisemaks suurest kahjust mõnele loomale. Arvestades asjaolu, et kannatamine pole sugugi inimestele ainuomane võime, on taoline inimeste eelistamine pelgalt eelarvamus, mille kohaselt on meiesugused väärtuslikumad neist, keda tajume teistsugustena ning sellest tulenevalt alaväärsetena, mis on omakorda kõikide diskrimineeris- ja rõhumisvormide iseloomulikem tunnus.\nPikki aastaid tundsin võimetust, jälgides maailma ja kõiki selle kannatusi.\nTahtsin kogu hingest aidata, kuid ei teadnud, kuidas ometi valida, kas aidata ekstreemses vaesuses elavaid inimesi kolmandas maailmas või miljoneid alla viieaastaseid lapsi, kes iga aasta alatoitlusesse surevad, või etnilistes konfliktides ja ususõdades kannatanuid, mis nõnda brutaalselt igal ajahetkel lähiajaloos süütuid elusid nõuavad, näiteks genotsiidides Rwandas, Bosnias, Darfuris ning jõledustes, mis praegu Liibüas, Süürias ja Jeemenis aset leiavad. Miljonid inimesed, enamus neist naised ja tüdrukud, müüakse ja ostetakse seksikaubanduses igal aastal, et kannatada väljendamatute kuritegude all. Ja siis on ka loomad, keda kasutatakse valulistes ja julmades eksperimentides laboratooriumides, karusloomad, näiteks mängulised rebased, keda tapetakse elektrilöögiga päraku kaudu, et mitte kahjustada nende karva, või kährikud Hiinas, keda nülitakse tavapäraselt elusalt, et valmistada UGG-saabaste imitatsioone või odavaid karvaääriseid meie talvejopede jaoks. \nKuid kõik need loomad kokkuloetuna on vaid piisk meres võrreldes 55 miljardi põllumajandusloomaga, keda tapame iga aasta toiduks. Viiskümmend viis miljardit looma. Kogu maailma inimpopulatsioon on ligikaudu 7 miljardit ja me tapame 55 miljardit looma iga aasta toiduks. Iga viimne kui loom nende viiekümne viie miljardi hulgas oli indiviid, kes oli võimeline pere- ja sõprussuheteks ning õnnelikuks eluks, nagu päästetud sead selles videos, kuid kes selle asemel elas muserdavas kannatuses ja pidi sageli taluma sadistlikku ärakasutamist enne tapmise õuduse ja valu läbielamist.\nKõik need inim- ja mitteinimolendid kannatavad kohutavalt. Nad kõik väärivad meie kaastunnet. Olen alati tahtnud neid kõiki aidata. Soovin seda endiselt. Kuid olen otsustanud pühendada enamiku oma ajast kõikide nende kaitset vajavate inimeste asemel mitteinimesest loomadele sellepärast, et ühiskonnana pooldame põhimõtteliselt kõik ühel nõul inimõiguseid.\nÜhiskonnast kõneldes ei pea ma silmas globaalse kogukonna erandliku moraaliga liikmeid, näiteks Daeshi kuulujaid, või Lääne ühiskondade omi, näiteks vägistajaid või sarimõrvareid, vaid neid, kes esindavad inimkonna valdavaid tõekspidamisi, nimelt meie ühiskonna ja rahvusvahelise kogukonna seaduskuulekaid liikmeid. Nende valdavate tõekspidamiste kohaselt on vale väärkohelda naisi ja lapsi. On vale mõrvata süütuid inimesi. Nähes inimesi, kes nälgivad või keda kasutatakse ära, vägistatakse, röövitakse ära, mõrvatakse või piinatakse, ei pea me seda õigeks. Enamik maailma riigiasutustest, mittetulundusühingutest ja indiviididest leiab, et on vale tekitada inimestele ränka füüsilist ja emotsionaalset valu ning kannatusi. Taolise kahju tekitamine on kriminaliseeritud ning nende kuritegude sooritajaid karistatakse.\nSama ei kehti aga loomade ja eriti põllumajandusloomade puhul, kelle väärkohtlemisega lepib seesama moraalne kogukond, kes taunib inimeste väärkohtlemist.\nIsegi need meie hulgas, kes puistavad oma koerad ja kassid üle kiindumusavaldustega, istuvad seejärel söögilauda, mis on kaetud samavõrd tundmisvõimeliste olendite kehaosadega, kes veetsid kogu oma elu kannatustes. Ühiskonnana ei pea me endiselt valeks viisi, kuidas loomi kohtleme. Ehkki USA-s loetakse kõiki loomi juriidiliselt omandiks, on nüüdseks vähemalt koerte ja kasside väärkohtlemine kriminaalkuritegu kõikides osariikides. Samas on see, mida peetakse koerte või kasside puhul kuritegelikuks julmaks kohtlemiseks, täiesti seaduslik toiduks tunnistatud looma puhul. \nMe mitte üksnes ei tapa USA-s igal aastal 10 miljardit maismaalooma (55 miljardit üle maailma) – poleks liialdus öelda, et nende lühikeste elude vältel piiname me neid enne tapmist. Hoiame neid kinni väikestes puurides, mis ajavad nad sõna otseses mõttes hulluks.  Võtame emadelt ära nende lapsed ja mõrvame neid miljonite kaupa (tapame näiteks igal aastal 260 miljonit tibu, kuna nad on munatööstuse „kõrvalsaadus“).  Lüpsilehmi seemendatakse seadmel, mida USA piimatööstus nimetab „vägistamisraamiks“ (rape rack), et lehmad eritaksid jätkuvalt piima, millest jäetakse ilma nende lapsed, kes viiakse pärast sündi minema. Kui laps on emane, siis saab temast lüpsilehm nagu tema emagi ja ta viljastatakse samuti sunniviisiliselt. Pärast seda, kui ta on sünnitanud neli või viis last ja teda on lüpstud nii palju, et suure tõenäosusega kannatab ta valuliku udarapõletiku all, mida nimetatakse mastiidiks, viiakse ta tapale vanuses, mis moodustab vaid murdosa tema loomulikust elueast, kui tema keha on liiga kurnatud, et jätkata piima eritamist kaasaegse põllumajanduse nõutud kogustes. Kui lüpsilehm sünnitab isase, siis tapetakse ta kas kohapeal või tehakse vasikalihaks, st pannakse täiesti üksi pimedasse boksi, kus vasikas saab rauavaest toitu, sest tarbijad eelistavad aneemilistelt imikutelt saadud liha maitset ja värvust. \nMitteinimesest loomad on intelligentsed emotsioonide ja teadvusega olendid.\nKes on kunagi koera või kassiga koos elanud, teab seda ilmselt oma kogemusest. Tõestuse saamiseks võime pöörduda teaduskogukonna poole. 2012. aastal kogunes Cambridge’i ülikooli rühm rahvusvaheliselt tuntud kognitiivneuroteadlasi, neurofarmakolooge, neurofüsiolooge, neuroanatoome ja neuroinformaatikuid, et tunnistada mitteinimesest loomad teadvusega elusolenditeks, mis tähendab, et nad on võimelised mõtlema, tundma, tajuma ja reageerima maailmale sarnaselt inimestele. \nValu on raske mõõta. Inimestelt saame tavaliselt küsida, kui valus neil on, ja nad vastavad. Kui nad ei saa meiega rääkida, siis otsime väliseid märke valust, näiteks katsed valuallika eest põgeneda, häälitsused (karjumine, nutmine), grimassid või värisemine, kui nimetada vaid mõnda. Mitteinimesest loomadel avalduvad kõik needsamad tunnused. Kui suudame vältida soovi mööda vaadata, on ilmselge, et nii kitsatesse puuridesse surutud munakanad, emised poegimissulgudes, mis on nii väikesed, et neis ei saa ümber pöörata, kui ka lüpsilehmad, keda lohistatakse tapale, sest nad ei suuda enam kõndida, kannatavad tohutult.\nVaid paarsada aastat tagasi kinnitas lääne filosoofia isa René Descartes koeri elusalt operatsioonilauale ja lahkas neid tuimestuseta, sest arvas, et nende ulgumine on sama kui masinate helid, väljendades valu sama vähe kui masina metallosade kriginad. Seda on raske ette kujutada. Ent ometi moonutatakse ja vigastatakse tänapäeval isegi nn loomasõbralikes taludes reeglipäraselt lehmi, sigu, kanu, kalkuneid ja muid põllumajandusloomi tuimestuseta.  Kui arvame, et Descartes’i tegevus oli vale, siis mis mõeldaval põhjusel saame pooldada seda, mida teeme igapäevaselt põllumajandusloomadele? Pole põhjust arvata, et koer tajub valu teravamalt kui siga, või isegi, et inimene tajub valu teravamalt kui koer. On neid, kes, nagu evolutsioonibioloog Richard Dawkins, arvavad, et mitteinimesest loomad võivad isegi tajuda valu inimestest intensiivsemalt.  Õieti oleme niivõrd veendunud loomade ja inimeste valutaju võrdväärsuses, et teeme laboratoorseid valukatseid loomadega, näiteks hiirtega, et paremini mõista inimeste valutaju. \nAmeerika Ühendriikide põllumajandusministeeriumi (USDA) andmetel hinnangul keedetakse vähemalt miljon kana ja kalkunit igal aastal elusalt, sest tootmisliin liigub niivõrd kiiresti, et nende kõrid ei ole läbi lõigatud, kui nad jõuavad kuumaveepaagini.  Rohkem kui miljon siga sureb igal aastal transportimise ajal juba enne, kui nad jõuavad tapamajja.  Nad pakitakse niivõrd tihedalt kokku, et nad ei saa liikuda ja suudavad vaevu hingata. Nad lämbuvad, surevad kuumuse kätte või tallatakse surnuks.\nMinust sai loomaõigusaktivist mitte sellepärast, et ma ei hooli inimkonnast, vaid kuna nii vähesed inimesed hoolivad mitteinimesest loomadest.\nKannatused, mida elavad läbi loomad, keda kasutame eksperimentides, karusnaha tootmiseks ja toiduks, vapustavad südametunnistust. Vaadates vaid ühte salaja filmitud tapamajavideot võib meil tekkida mulje, et nähtud õõvastav julmus on erand. Vaadates sadu ja sadu taolisi videosid hakkame aimama, et põlastus, millega loomi kohtlevad töötajad, kes peksavad kanu nagu jalgpalle , löövad ja trambivad jalgadega tänupühadeks kasvatatavaid kalkuneid , taovad põrsaid vastu betoonpõrandat ja jätavad nad surema , pole erand, vaid norm.\nJust loomakasvatuses peituvate kannatuste intensiivsus ja ulatus ületab kõik, mis inimkonnaga eales juhtunud on.\nPoola päritolu juudi-ameerika kirjanik Isaac Bashevis Singer sõnastas kuulsa ütluse: „[Loomade] suhtes on kõik inimesed natsid – loomade elu on igavene Treblinka.“ See viitab mõistagi natside koonduslaagrile, mille gaasikambrites tapeti peaaegu miljon juuti. Tööstusliku loomapidamise ja holokausti võrdlust kuulsin esimest korda inimeselt, kes kaotas enamiku oma perest holokaustis ning elas selle ise ka üle. Alex Hershaft on loomaõigusluse teerajaja, kes on väitnud, et holokausti läbielamine mitte üksnes ei aidanud kaasa tema kujunemisele veganiks ja loomaõiguslaseks, vaid põhjustas selle. Hiljutisel reisil Iisraeli ütles ta ühes intervjuus järgmist:\n„Juutide holokaust on ainulaadne sündmus inimajaloos ning parim viis holokausti mälestamiseks on sellest õppimine ja võitlemine kõikide rõhumisvormidega. Väljusime küll Teisest maailmasõjast võitjatena, kuid lahing rõhumise ja ebaõigluse vastu pole kaugeltki lõppenud. Minu jaoks pole holokaust vahend selles võitluses, vaid kogemus, mis kujundas mu isiksust ja väärtuseid, mille kaudu minust sai see, kes olen täna, ning mis ajendas mind võitlema kõikide rõhumisvormidega, sealhulgas kõige haavatavamate olendite, loomade, rõhumise vastu.“ \nOma uusimas raamatus „The Most Good You Can Do“ väidab tänapäeva üks silmapaistvamaid eetikafilosoofe Peter Singer, et kui soovime teha maailmas nii palju head kui võimalik, st vähendada maksimaalselt kannatusi, on kolm põhilist valdkonda, mis nõuavad meie tähelepanu. Nendeks on keskkonna päästmine, ekstreemse vaesuse lõpetamine ning mitteinimesest loomade ja eriti põllumajandusloomade aitamine.\nLisaks mitteinimesest loomade aitamisele on veganluse pooldamisel laiem tähtsus. Veganluse edendamise eesmärgiks on tõsta teadlikkust sellest, kuidas kohtleme teisi elusolendeid. Loomaõiguslusliikumine pole eestkostjaks vaid valitud elusolendite rühmale, vaid pooldab tõeliselt universaalselt kohaldatavaid põhimõtteid.\nLoomaõiguslased ei seisa vaid šimpansite, lehmade või kalade õiguste eest. Nad pooldavad kaastundlikumat maailma kõikidele elusolenditele.\nNad viivad meie tähelepanu rõhuvatele ja ärakasutamisele rajanevatele võimustruktuuridele, mis kahjustavad mitteinimesest loomi, inimesi ja keskkonda. Veganlus põhineb ahimsa mõistel; see on sanskritikeelne sõna, mis tähistab kõikide teadlike olendite kui ka eluslooduse mittekahjustamist. Veganlus on liikumine, mis väärtustab kõige enam kannatuse vähendamist ning kutsub kõiki üles rohkem teadvustama seda, kuidas suhestume kõikide elusolenditega, nii inimeste kui mitteinimestega. Aluspõhimõttena pooldavad veganid väärtuseid, mida toetavad kõik sotsiaalse õigluse liikumised. Nad keskenduvad mitteinimesest loomadele, kuid pooldavad tegelikult ühiskonda, kus ühtegi teadvusega olendit ei kasutata pelga vahendina kellegi teise eesmärkide saavutamiseks. Nad võitlevad mistahes eelarvamuste ja rõhumisvormide kõrvaldamise eest. Nad üritavad liikuda maailma suunas, kus ühtegi teadvusega olendit ei diskrimineerita moraalselt ebaoluliste omaduste põhjal, kus kõiki elusolendeid väärtustatakse ja austatakse, kus kedagi ei orjastata ega piinata, kus kõikidel elusolenditel lubatakse vabalt elada ja pürgida õnne ja rõõmu poole vastavalt oma eriomasele potentsiaalile. Kuidas saaksime eales loota tõelise õigluse ja kaastunde saavutamisele inimühiskondades senikaua, kui meie ühiskond on rajatud jõhkrusele, rõhumisele ja miljardite teadvusega olendite ärakasutamisele?\nLoomaõiguslus ei seisne piirdumises mitteinimesest loomadele kaasatundmisega, vaid kaastunde laiendamises kõikidele elusolenditele, kes on võimelised kannatama.\nMeie maailmas pole midagi võrreldavat tohutute kannatustega, mida kogevad mitteinimesest loomad, eriti need, kes on orjastatud liha-, piima- ja munatööstuse poolt. Ma olen loomaõiguslane, sest miljardite loomade karjed jäävad kuulmata. Ma olen loomaõiguslane, sest ükski elusolend ei peaks kannatama, ja mitteinimesest loomade kannatus on nii intensiivne, nii pidev, nii üüratu ja nii ulatuslik. Ma olen loomaõiguslane, sest inimkond eitab endiselt, et põhjustame oma igapäevaste valikutega tohutuid kannatusi tõeliselt hoomamatule arvule teadvusega, emotsioonidega ja mõistusega olenditele. Ma olen loomaõiguslane sellepärast, et loomad vajavad lihtsalt mu abi kõige rohkem.\n „Research Looks at Transport Losses,“ Feedstuffs. 17. aprill 2006.


Jeesuse Kristuse kirik. Reformatoorne panus oikumeenilisse dialoogi kiriku ühtsusest, 2. osa | K&T\nEvangeelsete Kirikute Osaduse Euroopas õpetuskõneluse tulemus (1994)\n3.1. Kiriku eesmärgi alus äravalituses – kirik kui Jumala rahvas\n„Tema [Jumal] on meid Kristuses valinud enne maailma rajamist olema pühad ja laitmatud tema palge ees“ (Ef 1:3–6, 9–11; 3:11 koos 1Kr 2:7; Kl 1:12–18; Hb 1:1 j ja Jh 1:1 jj). See äravalitus on aluseks kiriku määratusele olla maailma valguseks (Mt 5:14), „et te kuulutaksite tema kiidetavust, kes teid on kutsunud pimedusest oma imelisse valgusse“ (1Pt 2:9) ja teeksite teatavaks „Jumala mitmekülgse tarkuse /…/ taevastele valitsustele ja meelevaldadele“ (Ef 3:10).\nKiriku äravalitus on vahetult seotud Iisraeli kui Jumala rahva äravalitusega (2Ms 19:5 j, 1Kn 8:53; Ps 77:16, 21; Js 62:12). Jumal kutsus Iisraeli kui oma rahva usule (Js 7:9), näitas nende elule suunda (2Ms 20:1–17, 5Ms 30:15–20) ja määras nad rahvastele valguseks (Js 42:6). Iisraelile antud tõotus ei ole Kristuse-sündmusega veel kehtetuks muutunud, sest Jumala ustavus hoiab neist kinni (Rm 11:2, 29).\nKirik kui Jumala rahvas (1Pt 2:9 j) on Kristuse kutsutud usklike osadus nii juutide kui paganate hulgast (Rm 9:24). Usk tuleb Jumala sõnast, mis annab Jumala kohtu alla kõik inimesed, nii paganad kui juudid (Rm 3:9), kutsub meeleparandusele ja tõotab armu (Rm 3:8 jj). Kristlased usuvad, et Jeesuses Kristuses avalikuks saanud kiriku määratus saab tõeks seeläbi, et koos paganate hulgaga saab ka „kogu Iisrael“ päästetud (Rm 11:25 j ja Rm 15:8 j).\n3.2. Kiriku eesmärgi avarus ja selgus\nKirik on määratud evangeeliumi tunnistajana maailmas olema Jumala tööriistaks, et teostada tema universaalset päästetahet. Ta järgib seda määratust, kui ta jääb Kristusesse, kes on ainus eksimatu pääste tööriist. Selle Jumala tõotuse usaldusväärsuse kindlus vabastab ja jõustab kristlasi ning kirikuid maailma ees ja maailmale tunnistust andma.\nKuna evangeeliumi tõotus kehtib kogu inimelu suhtes, siis juhib kiriku määratus olla jumaliku päästetahte tööriistaks neid kõigi eluvaldkondade juurde. Ei ole ühtegi elu dimensiooni, mille puhul evangeeliumi tõotus ei kehtiks, ning ei ole ühtegi eluvaldkonda, mille jaoks Jumala seadus juhtnööre ei annaks. Talle antud sõnumi kõikehaarav iseloom määrab ära kiriku eesmärgi avaruse. Iga piirkondlik või rahvuslik piirang tunnistamise ja teenimise praktikale oleks vastuolus jumaliku päästetahte ja sellele tugineva kiriku eesmärgi universaalsusega.\nReformatsioonikirikud on püüdnud erineval moel oma eesmärgi avarust ja ühtlasi ka oma tunnistuse ning teenimise selgust teostada.\nSeal, kus reformatsioonikirikud on enamuskirikud, on nad suutnud oma eesmärgi avarust ühiskondliku elu erinevates valdkondades väljendada: kiriku diakooniatöös, hariduses, nõustamistegevuses, avalikes suhetes. Impulss kirikliku tegevuse laiendamiseks nendele ühiskondliku elu valdkondadele on vastavuses selle arusaama radikaalsusega, et evangeelium on puutumuses meie eluga tervikuna. Täna seisavad paljud rahvakirikud küsimuse ees, kas nende osalemine ühiskondliku elu arvukates valdkondades suudab enam kristliku tunnistuse eripära ja ainulaadsust piisavalt selgelt esile tuua.\nSeal, kus reformatsioonikirikud on vähemuskirikud, on reformatoorne arusaam sellest, et evangeelium puudutab elu tervikuna, viinud eristumiseni ühiskonna enamusest. Selline eristumine võib olla tunnistusele kasuks ja vabastav kogemus. See viib mittekonformistliku eluviisini, mis nõuab usu tunnistamist. Mõistagi tekib seal sageli vajadus eristada mittekonformistlikku tunnistamispraktikat mittereformatoorsest sektantlusest, mis võib eemalduda konstruktiivsest terviku nägemise taotlemisest.\nReformatoorsed kirikud seisavad üheskoos ülesande ees olla oma eesmärgi avaruse vääriline, loobumata oma tunnistuse selgusest, ja, teiselt poolt, esitada oma sõnumit nii, et nende eesmärgi avarus, mis rajaneb evangeeliumi kõikehõlmavale tõotusele, ei saaks piiratud.\nKiriku kui Jumala rahva eesmärgist tuleneb ka kristlaste toimimise missioon kui leiturgia (jumalateenistusliku osaduse hoidmine), martyria (evangeeliumi tõe tunnistamine ühiskonna avalikkuse ees), diakonia (püüdlemine parima suunas maailma jaoks) ja koinonia (maise kõigi inimeste ja loodu vahelise osaduse taotlemine, mis oleks vastavuses osadusele Jumalaga).\n3.3. Kristlaste ülesanne\n3.3.1. Jumalateenistus (leiturgia) kristlaste ülesandena\nKristlaste elu tervikuna kannab eesmärki olla jumalateenistus. Kitsamas mõttes tähendab jumalateenistus liturgilist sündmust (leiturgia), laiemas tähenduses aga „mõistlikku jumalateenistust“ (Rm 12:1) maailma argipäevas, millele viitavad mõisted martyria, diakonia ja koinonia.\nMõistliku jumalateenistuse terviku, s.t kristlaste elu tunnistuse jaoks on koguduse kogunemine jumalateenistusele olemusliku ja kandva tähendusega. Jumalateenistuse pühitsemise kaudu tunnistavad kristlased kogu oma usus elatud elu aluse ja iseloomustajana. Evangeeliumi kuulutamises ja kuulmises ning sakramentide jagamises ja vastuvõtmises pöörduvad kristlased tagasi nende osaduse alguse juurde Jumala õigeksmõistvas toimimises ning neid kinnitatakse nende tunnistamise ja teenimise ülesandes; ühtlasi sirutavad nad oma osaduse tulevase täiuse poole, kui Jumala lunastav toimimine realiseerub universaalselt.\nSõnas ja sakramendis tõotatud ja usus vastuvõetud suhe Jumalaga omandab jumalateenistusel mitmesuguse kuju:\npöördumises Jumala poole ülistuse, tänu, palve või kaebena,\nevangeeliumi kuulutamises ja vastuvõtmises sõnas ning sakramendis,\npatu ja süü tunnistamises,\nusu tunnistamises Isasse, Pojasse ja Pühasse Vaimusse,\nvabaduse tõotuses ja jumaliku tahte nõudes,\neestpalves kiriku, riigi ja maailma hädade eest,\nJumala õnnistuse tõotuses ja vastuvõtmises.\nKuna kristlaste elu kui mõistliku jumalateenistuse alus on Jumala õigeksmõistvas toimimises, on evangeeliumi kui Piibli tunnistuse kohase Jumala armu tõotuse kuulutamine ja kuulmine kohalolevale kogudusele jumalateenistuse keskpunktis.\n3.3.2. Tunnistamine (martyria) kristlaste ülesandena\nKristlaste elu tervikuna kannab eesmärki olla tunnistuseks Jumala armu evangeeliumist Jeesuses Kristuses. Kristlased täidavad seda ülesannet, tunnistades avalikult evangeeliumit (homologia). Evangeelsete luterlike kirikute usutunnistuskirjades kasutatakse Augsburgi usutunnistuse tiitellehel selles tähenduses Ps 119:46 lauset: „Ma tahan rääkida su tunnistustest kuningate ees ja mitte häbeneda.“\nLisaks avalikule jumalateenistusele on evangeeliumi edasijagamiseks vajalikud ka teised institutsioonid ja vormid. Siia hulka kuuluvad näiteks pidev püüdlus Kristuse-sõnumi selge mõistmise poole teaduslikus teoloogias, mis on eelduseks kiriklike ametite asjakohasele korraldamisele ja abiks evangeeliumi autentsele kuulutamisele. Evangeeliumi edasijagamine toimub uurimistöös ja teaduses, evangeelsete akadeemiate tegevuses, diskursuses teiste maailmavaadete ja ideoloogiatega, kiriklikes publikatsioonides ja seisukohavõttudes aktuaalsetes küsimustes.\nErilist esiletoomist väärib vanemate ja täiskasvanute ülesanne evangeeliumi põlvest põlve lastele ja noorukitele edasi anda. Kui vanemad ei täida peres oma „ametit“, s.t kohustust tunnistada, siis ei suuda koguduse avalik jumalateenistus – inimlikult kõnelduna – oma täit potentsiaali välja arendada. Vanemate usutunnistamise puudumine tähendab lastele, et kõigi usklike preesterluse üks oluline element jääb rakendamata. Kirik peab hoolitsema vanemate toetamise eest selles ülesandes erinevate institutsioonide kaudu (lasteaiad, religiooniõpetus, koolid, täiskasvanu- ja perekoolitus jne). Sellega ei ole välistatud, et ka ilma kristliku koduta on võimalik leida tee usu juurde. Samuti ei väideta sellega, et kristlik kodu juhiks ilmtingimata usu juurde.\nEvangeeliumi edasijagamise juurde, mis on tehtud ülesandeks kõigile kristlastele, kuulub ka kristlikule põhiveendumusele ustavaks jäämine ametialases tegevuses. Kristlased peavad võtma nende poolt Kristuse-sõnumis äratuntud tõe oma elutegelikkuse tõlgendamise ja kujundamise juhtnööriks ning mõõdupuuks. Seejuures ei tohi evangeeliumit mitte mingil juhul vääraks seaduseks muuta. See juhtub siis, kui üksikolukordade puhul kehtivad juhised muudetakse üldisteks jumalikeks käskudeks ning kui nende järgimist tõlgendatakse õndsusteena (pääste tingimusena).\nUsukuulekus võib viia ka vastuolude, kitsikuse ja kannatuseni. Usk nõuab jõudu ja annab jõudu, et seda taluda. Kirik meenutab tänuga naisi ja mehi, kes on pidanud usu pärast oma elu jätma.\n3.3.3. Teenimine (diakonia) kristlaste ülesandena\nNii nagu Apostlite tegude raamatus ja Pauluse puhul, kuuluvad kristlaste jaoks kuulutamise teenimine ja lauas teenimine, s.t koguduse eest hoolitsemine, erinevusele vaatamata omavahel tihedalt kokku (vt Ap 6:1 jj; Rm 12:1–21; Gl 6:2, 10). Koguduse eest hoolitsemise alla kuuluv abi on mitmekülgne. See ulatub vaeste toitmisest nende võlgade katmiseni (2Kr 8 ja 9), koguduse külalislahkusest kuni hea tegemiseni kõikidele (Gl 6:10). Kristlaste teenimine, mis ei ole suunatud ainult koguduseliikmetele, vaid ka sellest väljapoole kõigile hädasolijatele, on vastavuses pääste universaalsusega.\nVastukaaluks vaimulike ja ilmikute seisuse kvalitatiivsele eristamisele ning sellega seotud vaimuliku teenimise kõrgemalt hindamisele rõhutasid reformaatorid erilisel viisil tunnistamist perekonnas ja ilmalikus ametis kui „mõistlikku“ jumalateenistust. Samal viisil võrdsustasid nad kristlaste vastutuse riigis ja ühiskonnas, aga ka koolis ja ülikoolis vaimuliku seisusega.\nSee reformaatorite tähtsustatud kristlase igapäevane teenimine sisaldab eneses ka professionaalsuse väärtustamist. Aga selles peitub ka tüüpiliselt protestantlik probleem, nimelt kristlaste tunnistamise ja teenimise lahku kasvamine, mis olid teatud ametites nagu diakonissid või diakonid veel lahutamatult koos. Kristlastel, kes elavad argipäevas ja peavad oma kristlaseks olemist kehtestama, on tänapäeval tähtis ülesanne teha tunnistamise ja teenimise seos mitte ainult kiriku sotsiaaldiakoonilistes tegevustes, vaid ka ilmalikes ametites (nagu jurist, ajakirjanik, poliitik, juht, arst jne) nähtavaks või see uuesti kehtestada.\nPaljud kirikud vastavad järjest kasvavatele diakoonilistele väljakutsetele poliitilise diakooniaga, mis ei pea silmas ainult abivajavat üksikisikut, vaid mõtleb ühiskonna sotsiaalsetele ülesannetele ning vastab neile (nt sotsiaaleetika-alaste publikatsioonidega või diakoonia institutsioonide, haiglate, nõustamiskeskuste, telefonihingehoiuga). Kirikute sotsiaalne aktiivsus äratab ka tänapäeva ühiskonnas laia vastukaja ning toob heakskiitu. Sellega ei asenda kirik üksikisiku teenimist, vaid täiendab seda ja aitab sellele kaasa.\n3.3.4. Osaduse (koinonia) kristlaste ülesandena\nUsklike osadus haarab endasse, relativeerib ja transtsendeerib inimelu loomulikud, sotsiaalsed ja rahvuslikud kogukonnavormid ning erineb sellistest kogukondadest, mille liikmete ühtekuuluvuse määravad ära ühised huvid.\nUsklike osadus on lepitatud osadus. Seda elatakse igapäevases meeleparanduses ja uuenemises. Ta on teadlik kõigi inimlike kogukonnavormide riskidest ja haprusest ning on sellepärast vastutav evangeeliumi kui lepituse sõnumi kuulutamise ja tõeks elamise eest omaenda kogukondlikus elus ja suhetes teiste kogukondadega. Patt ja süü viivad inimese üksinduseni ilma Jumalata, üksilduseni inimsuhetes ning isolatsioonini oma kaasloodutest.\nKristlaste ülesande juurde kuulub nimetada õige nimega seda viletsust, mis on tingitud patu läbi hävitatud osadusest Jumala ja tema loodu vahel ning selle mõjust kogu loodule, ning seista vastu selle viletsuse tähtsuse vähendamisele. See sisaldab ka tunnistuse andmist selle osaduse taastamisest.\nKristlaste osadus on teel Jumala osaduse täiusele tema looduga. Selles on ta avatud ja kutsuv osaduskond, mis soovib, et kõik inimesed saaksid sellest osa. Seetõttu on kristlased kohustatud praktiseerima üle rahvuslike, etniliste ja sotsiaalsete piiride ulatuvat avatust ning avama ligipääsu evangeeliumile kui Jumala tõotusele, mis kehtib kõigile, kes selle usus vastu võtavad. Selliselt saab kirik tunnistada uuest inimkonnast, mis on saanud Jeesuses Kristuses alguse. Kristlased on kohustatud oma kogukondlikus elus näitama, et Jumala osadus inimestega loomises, lepitamises ja täiusele jõudmises on inimeste kogukonna ning kogu loodu vahelise osaduse aluseks ja eesmärgiks.\nKirik on rajatud Jumala sõnale, mis teda toidab ja alal hoiab. Selle sõna kaudu puhastatakse ja mõistetakse kiriku üle kohut, sest „Jumala sõna on elav ja tõhus ja vahedam kui ükski kaheterane mõõk ning tungib läbi, kuni ta eraldab hinge ja vaimu, liigesed ja üdi, ning on südame meelsuse ja kaalutluste hindaja“ (Hb 4:12). Kusjuures reformatoorse arusaama järgi peab siin õigesti eristama üksikute kristlaste patte kiriku pattudest, kuid neid ei saa teineteisest lahutada. Sest kirik on usklike osadus ja sellisena õigeksmõistetud patuste osadus. Lutheri järgi on kirik püha just selles mõttes, et ta tunnistab oma pattu ja palub seda andeks (vt 2.3).\nUsk ootab jumalariigi universaalset avalikuks saamist ja mitte kirikut kui kõigi teede ning Jumala töö täiustumist. Sellele vastavalt öeldakse visioonis uuest Jeruusalemmast: „Templit ma ei näinud seal, sest Issand, Kõigeväeline Jumal, on selle tempel, ning Tall“ (Ilm 21:22). Jumalariigis ei eristata kirikut maailmast ning seetõttu ka mitte kirikut riigist (kahe riigi õpetus). Jumal ise on universaalselt ilmsiks saanud kui „kõik kõiges“ (1Kr 15:28). Samas ootavad kristlased koos jumalariigiga ka viimset kohut ja igavest elu. Kohus algab Uue Testamendi tunnistuse kohaselt „Jumala kojast“ (1Pt 4:17). Kirik ootab oma kohtumõistjalt ei midagi muud kui tema heade tegude tunnustamist ja kurjade tegude üle kohtumõistmist. Ka kirik seisab avalikult oma häbi ja auga Kristuse kohtujärje ees (2Kr 5:10). Ainult Kristus ja ei keegi muu on tema viimne kohtumõistja. Asjaolu, et ka Jumala koda peetakse kohtu vääriliseks, relativeerib ja ülendab ühtlasi teda kui armuleidnud patuste osaduskonda.\nSee väärtustamine osutab sellele, et kristlaskonna kohtumõistja on ühtlasi nende päästja ja lunastaja. Sellisena kingib ta kristlaskonnale oma õndsakskuulutamiste täiuse (Mt 5:3–12; Lk 6:20–23). Sest igavene elu jääb trööstima kurbasid, kustutab kõik janu ja nälja, ületab rahu puudumise, kõik ahelad ja ülekohtu osaduse läbi Jumalaga, mida ei seata enam kunagi küsimärgi alla.\nMe elame avatud ja pluralistlikes ühiskondades. Avatud ja pluralistlikku ühiskonda iseloomustab see, et erinevad maailmavaated ja eluvormid eksisteerivad üksteise kõrval võrdsetena. Sellise ühiskonna määravaks tunnusjooneks on riigikorralduse ja õiguskorra maailmavaateline neutraalsus. Selle eelduseks on loobumine ühtsest ja kõigi jaoks õiguslikult kohustuslikust religioossest või maailmavaatelisest orientatsioonist. See on saanud alguse renessansi, reformatsiooni ja valgustuse impulssidest. Pluralistliku ühiskonna kujunemine toimus Euroopa erinevates maades ja regioonides erinevalt ning pidi taluma ka tagasilööke. Pluralistliku ühiskonna areng kannab endas riske ja võimalusi. See kehtib nii üksikisikute, ühiskonna terviku kui ka kiriku puhul. Üksikisiku puhul võib vabaduse võitmine tähendada identiteedi kaotamist, ühiskonna jaoks kandva konsensuse minetamist. Kiriku jaoks on areng pluralistliku ja avatud ühiskonna poole toonud kaasa olulisi muutusi. Need on muutnud olukorra ausamaks, aga samas jätnud ka ohtlikke tühimikke:\nkirikliku traditsiooni ja traditsioonilise kirikliku sideme kadumine – aga ka laiemalt sisemiselt kohustava „siduva“ traditsiooni kadumine;\narusaam maailmavaatest, religioonist üldiselt ja seetõttu ka kristlikust usust kui „isiklikust asjast“, mille olulisus kogu ühiskonna (poliitika, haridusvaldkond, kultuur) kvaliteedi ja arengu seisukohalt ei ole iseenesestmõistetav, vaid seda peab selgitama;\nusuliste ühenduste ja sellega seoses ka kirikute kui kunagi valitsenud ühiskondlike institutsioonide marginaliseerumine.\nTeisalt õpetab ühiskondliku ümberorienteerumise kogemus ka Ida-Euroopa riikides, et kirikud võivad avatud ja pluralistliku ühiskonna suunalises protsessis toimida olulise faktorina:\nIsikliku eluveendumusena, mis sünnib evangeeliumi tõe kogemusest, on kristlik usk tunnistus vabadusest elule suuna leidmisel, vastandina ühiskonna kõiki valdkondi reglementeerida soovivatele jõududele ja maailmavaadetele.\nKa seal, kus kiriklik traditsioon ja traditsiooniline kiriklikkus on peaaegu kaduma läinud, suudavad kirikud olla kogukonna moodustamise ja kujundamise paikadeks.\nEvangeeliumi tõe avaliku tunnistamise kaudu üksikute kristlaste ja kristlike rühmade poolt, aga ennekõike töökohustuste kristliku täitmise läbi saavad kirikud ühiskonna elu mõjutada.\nKa seal, kus kirikud on surutud ühiskonna äärealale, suudavad nad mõjutada muutusi ühiskonna keskmes.\nKirikute sellise toimimisvõimaluse tingimuseks on loomulikult see, et nad püsivad avatud ja pluralistlikus ühiskonnas nähtaval. Seda saavad nad teha siis, kui nad jäävad oma alusele ja eesmärgile truuks, eristudes ühiskonnakorraldusest ja olles sellega konstruktiivses diskussioonis.\nReformatoorsed kirikud ja nende liikmed seisavad väljakutse ees käsitleda oma elu avatud ja pluralistlikus ühiskonnas kristliku ning kirikliku eksistentsi kujundamise ülesandena. Nad teevad seda kindlas veendumuses, et inimkond vajab evangeeliumi, et inimesed ja rahvad vajavad rõõmusõnumit, mis avab ning kingib neile tõelise inimeseksolemise.\n2.1. Usu tunnistamine pluralistlikus ühiskonnas\nKirikud peavad avatud ja pluralistlikus ühiskonnas olema usku tunnistavad kirikud. Kristlaste ja kirikute tunnistus ei ole sugugi ainult reaktsioon mitmepalgelisele ja erinevatest konkureerivatest eluvaadetest mõjutatud ühiskonnale. Usu tunnistamine kuulub usu olemuse juurde (vrd ülal 3.3.2 martyria). Kirikut tuntakse ära usu tunnistamise ja kogu kirikliku eluga antud tunnistuse kaudu. Usu tunnistamine Kolmainu Jumalasse, Loojasse, Lepitajasse ja maailma Täiuseleviijasse on aluseks nii kirikute kriitikale kõigi tendentside suhtes, mis ei pea evangeeliumi Jeesusest Kristusest usu ja elu aluseks, kui ka konstruktiivsele koostööle kõigi püüdlustega teenida evangeeliumi arusaamast lähtuvat inimese heaolu. Usu tunnistamine kui konkreetne usutunnistamise akt võib olla vajalik ka teatud olukordades, milles evangeeliumi tõde on kiriku ja ühiskonna elus sisemiselt ning väliselt ohustatud. Kirikud peavad seepärast olema avatud ühiskonnas äratuntavad usku tunnistavate kirikutena.\n2.2. Hingehoid pluralistlikus ühiskonnas\nKirikud avatud ja pluralistlikus ühiskonnas peavad olema hingehoidlikud kirikud. Hingehoid ei ole kiriklikus praktikas ainult üks töövorm teiste kõrval, vaid oluline osa evangeelsest tunnistusest ja teenimisest. Sest evangeelium tõotab inimesele armukuulutuse läbi arusaamist oma eluolukorrast ja seeläbi päästet toova suuna leidmist elule. Hingehoiul on eriline tähendus avatud ja pluralistlikus ühiskonnas. Kõikehaarava, tingimusteta kehtivust taotleva ja kollektiivset identiteeti tagava väärtuste süsteemi puudumise tõttu on avatud ühiskonnas üksikisiku ülesandeks jäetud nii oma isiklikule kui ka kogukondlikule elule suuna leidmine. Paljud tajuvad seda ohuna oma isiklikule ja kogukondlikule identiteedile ning eluohtliku suunapuudumisena. Sellises olukorras on kirikud ja kristlased kutsutud üles olema evangeeliumi tõe, kirikute isikliku ja kogukondliku elu aluse tunnistajad, mis on abiks suuna leidmisel kõigile.\nSee väljakutse ei kehti mitte ainult teatud hingehoiusituatsioonide puhul nagu piht ja nõustamine, vaid ka kiriku eluviisi ja kirikukorralduse puhul. Kogetav kirik pluralistlikus ühiskonnas peab olema kogetav kontekstis, kus valitseb usaldustäratav korrapära, mille abil saab „seesmine inimene“ kasvada. Hingehoid ei ole ainult teatud valdkondliku tegevuse küsimus, vaid esmajoones kirikukorra ja kristliku tava küsimus.\n2.3. Nõustamine pluralistlikus ühiskonnas\nKirikud avatud ja pluralistlikus ühiskonnas peavad olema abijagavad kirikud. Ligimese aitamise ülesannet mõistetakse reformatoorsetes kirikutes otsese järelmina Jumala vabastavale armule kui maailma päästele. Evangeeliumis kätketud igavese elu tõotuse läbi on nii üksikkristlane kui ka kristlaste osaduskond vabastatud sunnist muuta enesealalhoid ja enesekehtestamine kogu individuaalse ja kirikliku toimimise mõõdupuuks. Seepärast suudavad kirikud, mille aluseks on evangeeliumi tõotus, olla avatud, usku tunnistava ja hingehoidliku kirikuna tingimusteta kirikuks teiste jaoks. Seal, kus nad on „kirikuks teiste jaoks“, astuvad nõrkade, rõhutute ja õigusteta inimeste kaitseks välja ning osalevad elu alalhoidmises ja inimlikkuse säilitamises, on nad tõeliselt kirik. See ülesanne hõlmab elu kõiki valdkondi ja peab leidma veenva väljenduse kiriku osaduslikus elus endas. Kirikud avatud ja pluralistlikus ühiskonnas peavad olema äratuntavad tõeliselt abistava kirikuna.\n2.4. Prohvetlik kriitika pluralistlikus ühiskonnas\nKirikud avatud ja pluralistlikus ühiskonnas peavad toetama prohvetlikku kriitikat. Nende alus, mis on Jumala armu evangeeliumis ja nende seotuses Jeesuse Kristuse kui Issandaga, kohustab neid olema kriitilised kõigi ühiskondlike ettevõtmiste suhtes, mis seavad inimliku võimu Looja Jumala väe asemele ja kutsuvad järgima teisi lunastussõnumeid kui evangeelium Jeesusest Kristusest. Kristlastele on jäetud ülesanne astuda kõikjal hoiatavalt ja manitsevalt vastu inimväärikuse, inimelu ning loodu terviklikkuse ründamisele. See ülesanne paneb kristlased ka poliitika, majanduse ja ühiskonnakorralduse küsimustes seisukohta võtma. Osutades Jumalale kui kogu elu alusele, eesmärgile ja mõõdupuule, annavad kristlased oma panuse dialoogi toimimise õigete eesmärkide ja vahendite üle ühiskonnaelu erinevates valdkondades. Sellises valvuriametis tunnistavad nad evangeeliumi Jeesusest Kristusest, mis on õnnestuva inimelu tõotus ja juhtnöör maailmas.\nProhvetlik sõna on muidugi ühiskonnas ainult siis usutav, kui seda omavoliliselt ei kasutata ega meelevaldselt ei kuulutata, vaid kui kristlased ja kirikud seavad ka ennast evangeeliumi kriitika alla ning otsivad Jumala sõna kuulates enda ja ühiskonna elule suunda ning uuenemist. Selle ja isikliku valmisolekuga meeleparanduseks osutavad kristlased jumalariigi tõotusele, kus Jumal viib osaduse oma looduga täiusele. Toetudes sellele lootusele, võib ka prohvetlik kriitika olla teednäitav, ülesehitav ja lootusrikas.\n2.5. Misjon pluralistlikus ühiskonnas\nKristlaste ja kirikute elu avatud ja pluralistlikus ühiskonnas peab olema kantud nende misjonaarsest ülesandest tunnistada kõigi inimeste ees evangeeliumi tõde Jumala armust Jeesuses Kristuses. See kirikute ülesanne, mille aluseks on nende kutsumine Kristuse, nende Issanda läbi, määrab ära nende olemise avatud, usku tunnistav, hingehoidlik ja abijagav kirik. Avatud kirikuna püüavad kirikud evangeeliumi kõigile kehtivat tõde avalikult kõigile kuulutada. Usku tunnistava kirikuna on nad kutsutud usutavalt tunnistama Jeesusest Kristusest kui nende olemasolu alusest ja sisust, mis on Jumala armu tõotus kogu maailmale. Hingehoidliku kirikuna on nende püüd tunnistada ühise eluga kutsuvalt evangeeliumi alusena suunaleidmisele elus kui tervikus. Abi jagava kirikuna tunnistavad nad, et nende kuulutatud lunastus Kristuses on suunatud kõigi inimeste heaolule ja selle nimel pakuvad nad oma teeneid maailma hädade ületamiseks. Ka siis, kui kiriku misjonaarne ülesanne on jagatud välis- ja sisemisjoni organisatsioonide vahel, tuleb seda ikkagi mõista kogu kiriku vastutusena. Kirikud on misjonaarse kirikuna äratuntavad siis, kui nad tunnistavad kõigile tõotatud evangeeliumi tõde nende elu kõigis aspektides.\n2.6. Äratuntav evangeelium pluralistlikus ühiskonnas\nKirikud pluralistlikus ja avatud ühiskonnas suudavad oma usu tunnistamises, nõustamises, hingehoius, prohvetlikus kriitikas ja misjonis olla äratuntavalt kirik, kui nad kogunevad regulaarselt evangeeliumi ümber sõnas ja sakramendis. Selle kaudu saab selgeks, et nende avatus maailmale ei tulene mitte nende ühiskondlikust keskkonnast, vaid evangeeliumist endast. Avatus maailmale ja kogunemine Jumala sõna ümber kuulutuses ja sakramendis on kiriku jaoks lahutamatult üks. Seal, kus kogetakse kiriku elus seda seotust, on kirik evangeeliumi tõe tunnistuse osaduskonnana äratuntav. Kogudes kõik tänapäeva ühiskonnaga suhtlemise vormid usu tunnistamises, hingehoius, nõustamises, prohvetlikuks kriitikas ja misjonaarses tegevuses evangeeliumi kuulutamise ning sakramentide jagamise ümber, kogevad kirikud ise ja annavad ka teistele võimaluse kogeda Jeesuses Kristuses ilmsiks saanud kolmainu Jumala armu. Sellele alusele toetudes jäävad nad ka ise Jeesuse Kristuse poolt kutsutud ja läkitatud osaduskonnana äratuntavaks.\nEvangeelium on seepärast äratuntav seal,\nkus kristlased ja kirikud viitavad oma ühiskondlikus tegevuses kuulutusele ja sakramendile, näidates sellega, milline on nende olemuse ja ülesande alus, ning\nkus nad praktiseerivad evangeeliumi kuulutamist ja sakramentide jagamist nii, et kristlik elu oma kõigis eluvaldkondades ja kiriku olemasolu oma kõigis vormides on suunatud evangeeliumi tõele.\n3.1. Dialoog judaismiga\nKirikuks olemine tähendab reformatsioonikirikutele seda, et nad käsitlevad oma suhet juutlusesse prioriteedina, mis tugineb Piiblile. Dialoog juutlusega on kirikute jaoks vältimatu. Sajandeid olid juudid tagakiusatud ja rünnakute all. Kirikute antijudaism oli suures osas kristlikul Õhtumaal toimunud juudi rahva tagakiusamise põhjenduseks. Miljonitesse ulatuv juutide tagakiusamine ja hävitamine natsionaalsotsialistide poolt toimus samaaegselt peamiselt Saksa kirikute massiivse suutmatusega astuda õigeaegselt ja tõhusalt juute ähvardavale ohule vastu. Juutide ja kristlaste vaheliste suhete valusa ning koormava ajalooga tegelemine on muutunud üheks keskseks ülesandeks kõigile kirikutele.\nSeal, kus evangeeliumit Jumala armust Jeesuses Kristuses väärkasutatakse selleks, et põhjendada juutide hukkamõistmist või õigustada ükskõiksust nende saatuse suhtes, pannakse kogu evangeelium kui kiriku olemise alus küsimärgi alla. Suhe Iisraelisse on sellepärast kristlaste ja kirikute jaoks vältimatult nende usu aluse küsimusega seotud.\nJudaismi olemasolu on kiriku jaoks märk sellest, et Jumal on ustav oma tõotustele, millest ka kirik on alati sõltuv hoolimata oma rohketest ebaõnnestumistest, eriti suhtumises juutidesse. Kohtumistes ja üksteisele oma elust tunnistades avastavad juudid ja kristlased kiriku ning sünagoogi usus ja elus nii ühiseid jooni kui erinevusi. Juutide ja kristlaste vahelise dialoogi lähtekohaks on see, et mõlemad toovad oma usus kogetud tõe tunnistuse vestlusesse kaasa, mitte ei väldi seda, ja kuulavad üksteist vastastikuse mõistmise eesmärgil.\nSealjuures on kristlaste ja juutide vahelises dialoogis palju teemasid, mille selgitamine toimub alles dialoogi jätkumisel. Nende teemade hulka kuuluvad ennekõike järgmised küsimused:\n„Vana“ ja „Uue“ lepingu suhe;\narusaam Jumala sõnast kui armu juhtnöörist ja tõotusest;\nkristlik tunnistus juudist Jeesusest kui Jumala Pojast;\njuutide usutunnistus ühest Jumalast ja kristliku usu tunnistus Jumalast Isast, Pojast ja Pühast Vaimust;\njuutide tulevik ja kristlaste tulevik;\nIisraeli riigi tähendus juutliku ja kristliku lootuse seisukohalt.\nReformatoorsetel kirikutel on vaja põhjalikult tegeleda oma suhtega judaismi selle erinevates suundumustes, selleks et tagada ühine tulevik, mis ei korda mineviku õudusi. Reformatsioonikirikuid julgustatakse reformatoorse teoloogia ja praktika ajalugu koos selle helgemate ja varjukülgedega kriitiliselt analüüsima. Teoloogilised valeotsused ja kiriklikud eksimused, mis on viinud välja osalemiseni moodsa antisemitismi õuduste ajaloos, tuleb avalikustada ja korrigeerida. Reformatoorsete kirikute puhul, mis jagavad igal pool arvamust, et kirikliku õpetuse üle ei otsusta mitte ainult teoloogia eksperdid ja kiriklikud ametikandjad, vaid kõik kristlased, peab olema tagatud, et judaismi suhtumise uuesti hindamine toimub kogu koguduse poolt ja konkretiseerub kõigis kiriklikes valdkondades.\nKiriku ja juutluse suhte uuesti hindamine eeldab, et kristlikes kirikutes oleks olemas teadmised tänapäeva judaismist selle erinevates suundades, mida omandatakse juudi usku inimestega kohtudes. Leuenbergi konkordias osalevate kirikute osadus pakub selleks olulise aluse, sest ta võimaldab erinevatel reformatoorsetel kirikutel vahetada juudi-kristliku dialoogi kogemusi. Kirikud maadelt, kus juutide ja kristlaste kohtumised on sageli just selle sajandi juutide tagakiusamise tõttu tegelikkuses harvad, sõltuvad siin iseäranis nende sõsarkirikute abile ja toetusele, kelle jaoks juutide ja kristlaste vahelised kohtumised kuuluvad ühiskonna- ja kirikuelu argipäeva. Kiriku ja juutluse vahelise suhte analüüsimise kriitiline ja konstruktiivne toetamine üksikutes kirikutes võib kujuneda reformatoorsete kirikute osaduskonna oluliseks elemendiks. Püüe arendada kiriku ja juutluse vahel dialoogilist suhet on tänapäeva usutava kristliku tunnistuse tunnusjooneks.\n3.2. Dialoog religioonidega\nPluralistlikus avatud ühiskonnas kohtuvad kirikud erinevate maailmavaadete ja religioonidega. Nendega peetakse dialoogi erinevatel tasanditel, erineva intensiivsuse ja kvaliteediga ning sellisel dialoogil on kirikute jaoks erinev kaal.\nKirikud ei saa religioonide ja usuliste ühendustega kohtudes loobuda oma jumalatunnetusest mingi neutraalse maailmavaate kasuks. Kristlased näevad ja hindavad seda, mida nad tajuvad ja mõistavad teistes religioonides ja teiste jumalate austamises nende oma tunnetuse kontekstis Jeesusest Kristusest, kelles on avalik tõeline Jumal ja tõeline inimene. See ei tähenda loobumist religioonide dialoogist. Vastupidi! Dialoogis püütakse teisi religioone mõista, arusaamatusi lahendada, eelarvamusi kõrvaldada, tõelisi sarnasusi avastada ja näilisi läbi näha ning enda tajuhorisonti avardada.\nAga kuna 1. käsk ja selle kristoloogiline kordamine nt Jh 14:6 või 10:7–9 kehtivad, peab usk seisma kriitiliselt vastu igasugusele võõraste jumalate austamisele ja igasuguste võõraste ideoloogiate kehtestamisele. Usk on ja jääb religioonikriitikaks. See kriitika on suunatud ka vale jumalateenimise vastu kirikus, aga ei peatu ka teiste religioonide ees. Dialoog ei ole tunnistamise ja misjoni asendus. Aga usk Jumalasse, kes toimib Jeesuses Kristuses kõigi inimeste hüvanguks ja keda kristlased tunnistavad maailma Looja, Alalhoidja, Lepitaja ja Lunastajana, võimaldab lisaks religioonide kriitikale mõista ka teiste religioonide jumalateenistuse ja kujutlusmaailma eesmärki ning mõtet, isegi näha tõemomente nende jumalateenistuses ja jumalakujutluses. Iseenesestmõistetavalt on teiste religioonide tõemomentide sünkretistlik harmoniseerimine või süstematiseerimine uueks ülireligiooniks usu jaoks välistatud. Ilmutus Jeesuses Kristuses on talle pidevaks meenutuseks religioonidevahelise dialoogi piirist. Kristlased võlgnevad kõigile, ka teiste religioonide esindajatele, oma usu- ja elutunnistuse selguse.\n3.3. Dialoog maailmavaadetega\nMeie ühiskondades õnnestub kristliku usu tunnistamine, kristlik hingehoid, kristlik nõustamine, prohvetlik kriitika ja kristlik misjon ainult siis, kui kristlased ja kirikud on selges dialoogis ühiskonna, selle erinevate grupeeringute ja institutsioonidega, ning seda suunavate põhiveendumustega. Evangeeliumi tõde antakse meile isikliku eluveendumusena ja seepärast on võimalik seda kogu universaalsuses esindada ainult isikliku tõeveendumusena. Avatud ja pluralistliku ühiskonna loobumine kõigi ühiskondlike suhete korrastamisest ühe religiooni või maailmavaate kaudu, mille kehtivus oleks õiguslikult tagatud, toob endaga kaasa olukorra, kus kõik maailmavaated peavad isiklike elusuunitlustena (eluorientiiridena) olema dialoogilises suhtluses esindatud. Kirikliku tunnistuse usaldusväärsus sõltub seetõttu suurel määral sellest, kuidas osalevad üksikud kristlased, kiriklikud osaduskonnad ja kirikud tervikuna avalikus diskussioonis põhiveendumuste üle, mis kujundavad ja juhivad nende kaasaegsete elu. Kristlased võivad olla lootusrikkad, et dialoog teiste veendumustega võib viia suurema selguseni omaenda tõeveendumuses. Nad võivad loota, et Jumal laseb sellel tunnistusel saada tõeveendumuseks ka teistele inimestele. Dialoogis toimuv vastastikune tunnistuseandmine võib viia välja koostöövormidele, mis aitavad kaasa inimestevahelisele rahule, õiglusele ning loodu terviklikkuse säilitamisele.\nDokumendi ilmumine lõpeb järgmisel nädalal. Siis on teemaks kiriku ühtsus ja kirikute ühinemine.\n Juutide ja kristlaste, Iisraeli ja kiriku suhe vajab edasisi õpetuslikke kõnelusi Leuenbergi osaduskonna kirikute seas.


Galerii: vaata, milline näeb välja ehitusjärgus ostu- ja meelelahutuskeskus T1 - Kaup ja teenus - Tarbija\n20. aprill 2017, 14:38\nPro Kapitali juhatuse liikme Allan Remmelkoore sõnul peavad tänapäevased kaubanduskeskused arvestama e-kaubanduse võidukäiguga ehk kaubanduskeskused peavad keskenduma kõigele muule, mida läbi nutiseadmete osta ei saa. «Sa ei saa osta emotsiooni, kogemusi või kokkusaamisvõimalusi ja seetõttu peavad kaubanduskeskused suutma seda kõike pakkuda,» kommenteeris ta.\nUues ostu- ja kaubanduskeskuses on lisaks tavapärastele poodidele pandud suur rõhk meelelahutusele. Keskuses saab olema kino ja katusele ehitatakse vaateratas, mis on ainus hoone katusel asuv vaateratas Euroopas. Ühtlasi peaks T1 olema osa tulevasest Tallinna ühistranspordisõlmest, mis hõlmab lisaks kohalikele liinidele ka ühendust lennujaama ja Rail Balticu rahvusvahelise raudteejaamaga.\nNädala alguses teatas laienemisest T1 kaubanduskeskusest üle raudtee asuv Ülemiste keskus. «Siia piirkonda koguneb üha rohkem ja rohkem elu, transporti, ühendusi ja infrastruktuuri, nii et ma arvan, et tervikuna see piirkond kasvab Tallinna jaoks järjest tähtsamaks ja tähtsamaks,» kommenteeris Remmelkoor Ülemiste piirkonna gigantsete kaubanduskeskuste rohkust. «Teisest küljest, eks Ülemiste keskuse iseloom ja süda mõeldi välja ja loodi enam kui 15 aastat tagasi. Nad peavadki viima ennast tasapisi vastavusse tänapäeva ootuste ja ka nõuetega, mida kaubanduskeskustele esitatakse. Loodame, et suudame lõpptulemusena Tallinnale pakkuda kõike, mida Tallinna jaekaubanduses saada on.»\nRemmelkoor lubas, et parkimiskohti tuleb üle 1500. «Meie hinnangul peaks see olema sobilik ja küllaldane, aga ma ütleks, et meie juurde on väga hea tulla ka ühistranspordiga, sest trammiliini peatus on otse meie ukse ees,» märkis ta.\nSkyparki juhatuse liige Alar Kajari lubas, et vaateratta pilet hakkab maksma kümne euro ringis. «Kuskil üheksa-kümme eurot,» sõnas ta.


Auto uudised - Eesti 2019. aasta auto on Kia Stinger! - What Car?\nAjakirja Tehnikamaailm eestvedamisel valiti "miss" 19. korda\nKia sai kaksikvõidu\nFinaalis polnud ühtki linnamaasturit\nAjakiri Tehnikamaailm on Eesti Aasta Auto valimisi korraldanud 18 korda, kuid seni pole ükski Lõuna-Korea auto pjedestaali ülemisele astmele jõudnud.\nÜheksateistkümnendal korral saadi see-eest kaksikvõit – Eesti autoajakirjanikest koosnev žürii andis Kia Stingerile 80 punkti 352 saadaolevast. Teiseks tuli Kia Ceed 74 punktiga, kuid tema edu kolmanda koha saanud Ford Focuse ees oli kõigest kaks punkti. Peugeot 508 ja Volvo V60 said võrdselt punkte, kuid prantslase tõstis neljandaks suurem esikohtade arv. Kuuenda koha sai Audi A6.\nNagu Tehnikamaailma peatoimetaja Tõnu Ojala alati rõhutab, ei ole selles finaalis kaotajaid, sest tegu on aasta jooksul meieni jõudnud mitmekümne uudismudeli seast valitud kuue paremaga.\nStinger võitis mitmel põhjusel. Kia on selle mudeliga teinud tohutu hüppe edasi. Auto on võimas ja sportlik ning sealjuures täiesti arvestatavalt ökonoomne. Klassikaliste proportsioonidega. Ning -- last but not least -- suure Saksa kolmiku samaväärsed mudelid kipuvad ligi kaks korda kallimalt kätte tulema.\nKa kompaktklassi esindajad Kia Ceed ja Ford Focus olid tõsised tiitlipretendendid. Kolme ülejäänud auto kohta ei saa samuti midagi halba öelda, kuid neil võis puudu jääda terviklikkusest.\nKõrvaltvaatajana on mul veel rõõm märkida, et Aasta Auto finaali ei jõudnud seekord ükski linnamaastur.\nKuid miks Kia Stinger esines Euroopa Aasta Auto finaalis möödunud aastal, Eesti omas aga nüüd? Põhjus on lihtne: Eesti parim auto valitakse nende uudismudelite hulgast, mis jõuavad meile kahe sügisel toimuva Tartu Motoshow' vahel, ning möödunud aastal Stinger "hilines veidi".\nToome ära ka lõppjärjestuse:


ER-GD61 Habemetrimmerid / Juukselõikur - Panasonic Eesti\nLihtsaks tehtud täpne kujundamine\nTutvustame seadet i-SHAPER ER-GD61 - läbimurret habemekujunduses. Habemeajamisnoast alguse saanud idee tera ainulaadseks paigutamiseks võimaldab teil töötada paremini kui iialgi varem. Seadmel on 0,5 kuni 10 mm kamm trimmimiseks ja detailiotsak suu ümber asuva piirkonna viimistlemiseks. Kõik selleks, et saaksite oma habet pingevaba täpsusega trimmida, piirata ja vormida.\nUuenduslik kolm-ühes lahendus hõlpsaks trimmimiseks, äärte kujundamiseks ja vormimiseks\nHabemenoast ideid ammutanud piirelit on äärmiselt lihtne kasutada erineval moel käes hoida.\nHoolitsemiseks ja kujundamiseks lihtsalt käsitsetav\nI-kujulist seadet saab vastavalt trimmitavale piirkonnale erinevalt käes hoida ning seeläbi habet mugavamalt ja detailsemalt kujundada.\nKammotsak ühtlasele pikkusele trimmimiseks\nKammotsaku kasutamine võimaldab teil piirata habet soovitud pikkusele. Pikkus on ketta abil 20-sammuliselt reguleeritav vahemikus 0,5 kuni 10,0 mm (sammu pikkus 0,5 mm).\n* Pikkus ilma otsakuta: 0,1 mm\nÜliõhuke tera nahalähedaselt, kuid samas õrnalt raseerimiseks\nÜliõhuke piirelitera tagab ühtlase tunde saamiseks nahalähedase trimmimise, mis toimub kuni 0,1 mm kaugusel nahapinnast. Selline piirelitera võimaldab teil habeme kujundamisel luua selgeid ja teravaid jooni ja ääri.\n* Fikseeritud tera paksus on 0,1 mm.\nNahka kaitsev teratehnoloogia habeme õrnaks kujundamiseks\nFikseeritud teral on ümarad servad, mis puutuvad nahaga vähe kokku ja põhjustavad seetõttu minimaalset ärritust.\nDetailotsakuga täpne kujundamine\nSeadmel on 10 mm lai detailiotsak, mis võimaldab teie stiili hämmastavalt täpselt viimistleda. See on eriti käepärane alahuule habeme või vuntside viimistlemisel, kus trimmimisel võib kergesti vigu teha.\nLihtne, läbivoolava veega puhastamine\nPärast kasutamist peske seade lihtsalt voolava vee all puhtaks. Seadme veekindlad omadused tähendavad, et pesta võib tervet seadet.\n* Õlitage piirelit enne ja pärast kasutamist.\nVahelduvvooluvõrgust laetav. Tagab juhtmeta kasutamise korral kuni 50 minutit kasutusaega.\nTäislaadimine vaid 1 tunniga\nKõigest ühe tunniga täis laadimine võimaldab 50 minutit kasutamist. Laadimise ajal süttib teavitamiseks lamp.\nTehke ainulaadse lõiketera ja trimmeriseadistustega endale sobiv lõikusstiil.\nAinulaadne ja ergonoomiline väliskuju tagab lihtsa trimmimiskogemuse.\nÄärmine mugavus meie nahka kaitsva tera tehnoloogiaga.


TALLINN, 7. märts — Sputnik. Statistikaameti andmetel suurenes Eesti elukallidus 2018. aasta veebruaris aastaga 3,1%, mis on jaanuarikuisest 3,5%st pisut väiksem. Euroala inflatsioon aeglustus veebruaris samuti edasi ja ulatus 1,2%ni, mis jääb veidi alla Euroopa Keskpanga seatud 2% eesmärgile.\nEesti hinnakasv aeglustus veebruaris peamiselt kõrgema võrdlusbaasi tagajärjel, sest toiduainete hinna suurem tõus jäi aastatagusesse aega, kirjutab Eesti Panga ökonomist Sulev Pert.\nVeebruaris oli hinnakasv nelja aasta kiireim\nToiduainete hinnakasv maailmaturul on nüüdseks aeglustunud ning tarbijahindadesse on jõudnud ka mõne toidurühma odavnemine. Näiteks või hinnatase on kolme kuuga langenud 6%. Hooajalisuse tõttu talvekuudel kallimate puu- ja köögiviljade hinnatõus on seevastu olnud tänavu suurem kui tavaliselt. Puuviljade 18% hinnakasv Eestis on olnud Euroopa Liidu riikide üks kiiremaid.\nEesti majanduskasv on viimsel ajal olnud erakordselt kiire ja hõlmanud paljusid tegevusalasid. Seetõttu oleks ootuspärane, et ka hinnakasv oleks eri kaubarühmades küllaltki ühtlane. Tarbijahindade kasv on aga endiselt piirdunud peamiselt energia ja toidukaupade kallinemisega.\nTeenuste ja tarbekaupade inflatsioon ulatus veebruaris vaid 1%ni, kuid palkade ja ettevõtete kasumite kasv hakkab eeldatavasti kiirendama ka nende hindade kasvu. Hinnakasvu hoiab siiski mõnevõrra tagasi euro vahetuskursi hiljutine tugevnemine USA dollari suhtes.\nVõib oodata, et selle aasta kokkuvõttes kallineb tarbijakorv ligikaudu 3%.\neuro, dollar, toiduained, hinnad, Eesti Pank, Eesti


tripstrapstrull.ee - mänguasjade ja lastekaupade müük\nValmimas on uus e-pood 12. veebruar 2019\nKaupluse lahtioleku ajad 30. detsember 2017\nKingipaanika Lõunakeskuses! 16. detsember 2017\nMänguasjapood Trips-Traps-Trull Lõunakeskuses 18. mai 2017\nE-poe hooldustööd 14. jaanuar 2017\nTelefon + 372 58 844 445\nE – R 10.00 – 16.00, L ja P suletud\n(kirjadele vastame üldjuhul 24 h jooksul, e-poe tellimused on oodatud ööpäevaringselt)\nTel +372 623 2320\nRingtee 75 Tartu (Lõunakeskus)\nAvatud: E - P 10.00 - 21.00\nRiia 2 Tartu (Kvartal)\nAvatud: E - P 10.00 - 21.00, P 10.00 - 19.00\nwww.tripstrapstrull.ee kodulehelt e-poest sooritatud üle 75-euroste ostude korral transport Eesti piires tasuta!\nAstri.ee e-keskuse kaudu sooritatud ostude korral kehtivad keskuse kodulehel olevad tarnetingimused!\nTere tulemast mänguasjapoodi Trips-Traps-Trull!\nPakume laste käe ja silma koostööd, kõnet, keskendumisvõimet, meeli, loovust ja üldmotoorikat arendavaid lõbusaid ning mitmekülgseid mänguasju ja mänge.\nKaupluse tootevalik on nii omaduste kui funktsionaalsuse poolest laste- ja keskkonnasõbralik – tooted on värvikindlad, rooste-, nikli- ja saastevabad ning nende viimistlemisel on kasutatud vee baasil valmistatud ohutuid värve ja lakke.\nKott tarvikutega väikesele aednikule\nKummist ratastega puidust sõiduvahend liigub müra tekitamata. Kummist käepidemetega juhtraud ja tugev konstruktsioon tagavad kindla haarde. See on klassikaline esimene sõiduk lastele, kes õpivad alles tasakaalu tunnetama.\nMõõdud: 50 x 34 x 38 cm\nSoovituslik vanus: 12+ elukuud\nMängukomplekt ‘Munade vahustamine’\nPuidust ‘lõigatavad’ kanamunad (karbis)\nKarbis on 4 puidust muna, mida saab poolitada ja krõpsu abil jälle kokku panna.\nTore täiendus mänguköögis – karbi avamine paneb ahhetama!\nKarbi mõõtmed: 10 x 10 x 7 cm\nDuo-trio pusle “Mina riietun”\nDuo-trio pusle “Vastandid”\nDuo-trio pusle “Väike ja suur”\nDuo-trio pusle “Töömasinad”\nDuo-trio-pusle “Mina loendan”\nKalastamismäng (magnetitega, 4 õnge)\nLõbus mäng, mida saab mängida kogu perega! Koosneb 24 osast, kaasas 4 magnetitega “õnge” – saagiks võid saada ilusaid kalu ja merihobuse või -tähe.\nMõõdud: 24 x 24 x 10 cm\nRoosa teeserviis (17 osa)\nKomplektis on kõiki asju 2: tassid tee valmistamiseks, kruusid, suhkrutükid, lusikad, teekotikesed, küpsised ning üks teekann, alustaldrik ja suhkrutoos. Roosa ja rohelise värvikombinatsioon mõjub värskendavalt ja aitab katta stiilse laua!\nMõõdud: 12 x 7 x 13 cm\nMotoorseid oskusi arendav kuubik on valmistatud puidust ja sel on seitse erinevat mängupinda. Mängides saavad selgeks kujundid, hulgad, värvid, vormid. Arendab lapse käe-silma koostööd, koordinatsiooni, loovust ja rahuldab nende uudishimu uute oskuste avastamisel.\nMõõdud: 29 x 25 x 30 cm\nKui juba piisavalt müratud, on see funktsionaalne motoorikakuubik ideaalne mänguasi aja maha võtmiseks. Kuubiku hammasrattad, kell, puslemäng ja muud detailid arendavad lapse peenmotoorikat ja keskendumisvõimet.\nMõõdud: 15 x 15 x 29 cm\nKellapusle – õpi ütlema kellaaega\nMitmekülgne kellamäng õpetab hulkade kaudu tundma numbreid ja kellaaega.\nMõõdud: 30 x 30 x 1 cm


Avaliku konkursi läbiviimise kord sageduslubade andmiseks televisiooni ringhäälingusaadete ja -programmide digitaalse edastamise teenuse osutamiseks sagedusalas 470–790 MHz–Riigi Teataja\nAvaliku konkursi läbiviimise kord sageduslubade andmiseks televisiooni ringhäälingusaadete ja -programmide digitaalse edastamise teenuse osutamiseks sagedusalas 470–790 MHz\nAvaliku konkursi läbiviimise kord sageduslubade andmiseks televisiooni ringhäälingusaadete ja -programmide digitaalse edastamise teenuse osutamiseks sagedusalas 470–790 MHz - sisukord\n§ 2 Multipleks\n§ 3 Konkursi objekt\n§ 7 Pakkumise esitamine ja esitamise tähtaeg\n§ 11 Pakkumise vastavaks tunnistamine ja tagasilükkamine\n§ 12 Pakkumiste võrdlemine ja hindamine\n§ 13 Konkursi võitja ja teabe avaldamine\n§ 14 Riigilõivu tasumine\n§ 15 Sagedusloa andmine\n§ 16 Konkursi lõppemine\nRT I, 12.01.2022, 4\nVastu võetud 06.10.2010 nr 74\nRT I 2010, 73, 557\n(1) Määrusega kehtestatakse avaliku konkursi läbiviimise kord sageduslubade andmiseks sagedusalas 470–790 MHz (edaspidi konkurss).\n§ 2. Multipleks\nMultipleks ehk katteala on mitmesageduslik digitaalringhäälingu võrk (Multi-frequency network – MFN), mis koosneb erinevate sagedustega levipiirkondadest (allotment).\n§ 3. Konkursi objekt\n(1) Konkursi objektiks on sagedusluba, mis annab õiguse edastada televisiooni ringhäälingusaateid ja -programme kahe üleriigilise ja ühe üleriigilise (v.a Orissaare levipiirkond) multipleksi vahendusel, millede kasutamiseks väljastatakse sagedusload.\n(2) Multiplekside kasutamise tingimused, tehnilised piirangud, levipiirkondade geograafilised piirid ja piiride koordinaadid ning juhised sageduste kasutuselevõtmiseks on toodud käesoleva määruse lisas 1.\n(3) Pakkumise esitanud isik (edaspidi pakkuja) on kohustatud tasuma konkursi objekti eest tagatisraha 767 000 eurot.\n(1) Konkursi korraldaja teavitab avalikust konkursist vähemalt ühes üleriigilise levikuga päevalehes ja avaldab konkursi väljakuulutamise teate ametlikus väljaandes «Ametlikud Teadaanded».\n2) konkursi objekt ja selle kirjeldus;\n3) konkursi objekti eest tasutav tagatisraha suurus ja selle tasumise kord, sealhulgas arveldusarve number, kuhu kantakse tagatisraha ja riigilõiv;\n4) pakkuja kvalifitseerimise tingimused;\n6) pakkumise esitamise viis, koht, tähtpäev ja kellaaeg;\n7) pakkumiste avamise koht, kuupäev ja kellaaeg;\n8) märge konkursi korraldaja kontaktisikult konkurssi puudutava lisateabe saamise õiguse kohta.\n1) andmed pakkuja kohta (pakkuja nimi, Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriigi äriregistri või muu vastava registri kood või tunnus, asukoht ja kontaktandmed);\n2) konkursil osalemise avaldus äriühingu blanketil, millele on alla kirjutanud juhatuse liige või tema volitatud esindaja ning mis sisaldab kinnitust, et pakkuja on teadlik käesoleva määruse lisades 1 ja 2 toodud tingimustest, milledele lisanduvad avaliku konkursi võitja poolt endale võetud kohustused ja õigusaktidest tulenevatest kohustustest;\n3) nõusolek konkursi korraldajale järelepärimise tegemiseks Maksu- ja Tolliametile või muule vastavale õiguspädevale institutsioonile;\n5) sagedusloa taotlused multiplekside sageduskanalite kasutamiseks igas käesoleva määruse lisas 1 toodud levipiirkonnas;\n6) üleriigilise katteala loomise finantseerimise kava ja eeldatav maksumus;\n7) taustandmed pakkuja kohta (lühike ettevõtte tegevuse kirjeldus ning senised suuremad projektid ja kogemused);\n8) kinnitust, et pakkumisele eelneva majandusaasta elektroonilise side teenuse käive oli vähemalt 6 391 164 eurot;\n9) üleriigilist katteala kirjeldavat dokumenti, mis esitatakse originaaleksemplarina ja ühe koopiana.\n(3) Käesoleva paragrahvi lõike 2 punktis 9 nimetatud dokument peab sisaldama vähemalt järgmisi andmeid:\n1) lahenduse eskiisprojekt;\n2) üleriigilise katteala väljaehitamise kava kuue kalendriaasta lõikes kolmes multipleksis kõikide levipiirkondade (allotment) katmiseks käesoleva määruse lisa 2 punktis 5 toodud tabeli kujul.\n§ 7. Pakkumise esitamine ja esitamise tähtaeg\n(1) Pakkumine esitatakse konkursi korraldajale kirjalikult, kinnises pakendis ja konkursi väljakuulutamise teates märgitud tähtpäevaks ja kellaajaks.\n(2) Konkursi pakkumise pakendil märgitakse pakkuja nimi, Euroopa Majanduspiirkonna äriregistri või muu vastava registri kood või tunnus, asukoht ja kontaktandmed.\n(3) Pakkumiste esitamise tähtaeg ei või olla lühem kui 60 kalendripäeva alates konkursi väljakuulutamisest.\n(4) Iga pakkuja võib esitada ainult ühe pakkumise.\n(6) Pakkumine edastatakse konkursi korraldajale isiklikult või saadetakse posti teel. Konkursi väljakuulutamise teates määratud tähtpäeval ja kellaajal postitatud pakkumine loetakse tähtaegselt esitatuks.\n(8) Pakkumist, mis edastatakse korraldajale isiklikult pärast konkursi väljakuulutamise teates määratud tähtpäeva ja kellaaega, vastu ei võeta. Pakkumist, mis on postitatud pärast konkursi väljakuulutamise teates määratud tähtpäeva ja kellaaega, ei avata ja see tagastatakse pakkujale.\n(3) Pakkumiste avamisel tehakse teatavaks pakkujate nimed, postiaadressid, Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriigi äriregistri või muu vastava registri koodid või tunnused ning kontrollitakse nõutud dokumentide olemasolu. Pakkumiste avamise kohta koostatakse protokoll, kuhu kantakse pakkujate nimed, postiaadressid ja äriregistri või isikukoodid, pakkumiste avamise juures viibivate isikute nimed ning avaldused ja märkused, mis on tehtud pakkumiste avamisel.\n(1) Konkursi korraldaja kontrollib pakkuja kvalifitseerimisel pakkuja vastavust pakkumisele esitatud nõuetele.\n1) ei vasta käesolev määruse § 6 lõikes 1 sätestatud nõuetele;\n(3) Konkursi korraldajal on õigus pakkuja konkursilt igal ajal kõrvaldada, kui selgub, et pakkuja on esitanud ebaõigeid andmeid või dokumente või rikkus käesoleva määruse §-s 7 pakkumise esitamisele kehtestatud nõudeid.\n§ 11. Pakkumise vastavaks tunnistamine ja tagasilükkamine\n1) pakkumine ei sisalda käesoleva määruse § 6 lõikes 2 nimetatud dokumente ja andmeid;\n(3) Konkursi korraldaja otsus pakkumise vastavaks tunnistamise või tagasilükkamise kohta edastatakse kvalifitseerunud pakkujatele kolme tööpäeva jooksul vastava otsuse tegemisest arvates.\n§ 12. Pakkumiste võrdlemine ja hindamine\nKonkursi korraldaja võrdleb ja hindab kõiki vastavaks tunnistatud pakkumisi käesoleva määruse lisas 2 toodud metoodika alusel, lähtudes käesoleva määruse § 6 lõike 3 punktis 2 sätestatud nõudest.\n§ 13. Konkursi võitja ja teabe avaldamine\n(1) Konkursi korraldaja otsusega tunnistatakse konkursi objekti võitjaks üks pakkuja, kelle pakkumine on sätestatud kriteeriumitest lähtuvalt parim.\n(2) Teate konkursi võitja ja pakkumiste edukaks tunnistamise kohta edastab konkursi korraldaja kõigile pakkujatele kolme tööpäeva jooksul vastava otsuse tegemisest arvates.\n(3) Pärast võitja selgumist avalikustab konkursi korraldaja pakkumised esitanud isikute ning konkursi võitnud pakkuja ärinime ja aadressi 10 tööpäeva jooksul vastava otsuse tegemisest samades väljaannetes, kus avaldati konkursi väljakuulutamise teade.\n§ 14. Riigilõivu tasumine\nKonkursi võitja on kohustatud tasuma sagedusloa andmise eest ettenähtud riigilõivu «Riigilõivuseaduse» lisa 3 punktis 13 ja § 194 lõike 2 punktis 1 sätestatud määras viie tööpäeva jooksul pärast «Elektroonilise side seaduse» § 13 lõikes 6 nimetatud teatise kättesaamist.\n§ 15. Sagedusloa andmine\n(1) Konkursi korraldaja annab konkursi võitjale sagedusload käesoleva määruse § 3 lõikes 1 nimetatud õiguse kasutamiseks pärast käesoleva määruse lisas 1 toodud protseduuride läbiviimist kolme tööpäeva jooksul pärast käesoleva määruse §-s 14 sätestatud riigilõivu laekumist.\n(2) Kõik konkursil osalemisel ja selle võitmisel võetud kohustused ja tingimused kantakse sagedusloale sagedusloa tingimustena.\n§ 16. Konkursi lõppemine\n1) otsusega on kinnitatud konkursi võitja;\n2) ükski pakkuja ei kvalifitseerunud;\n3) ükski esitatud pakkumine ei vastanud sellele esitatud nõuetele;\n4) tähtajaks ei esitatud ühtegi pakkumist.\n(2) Konkursi lõppemise kohta käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 2 kuni 4 sätestatud alustel koostatakse protokoll, mille koopia edastatakse pakkumise esitanud isikutele hiljemalt otsuse tegemisele järgneval tööpäeval.\n(3) Konkursi võitjaks tunnistatud pakkuja tasutud tagatisraha loetakse «Elektroonilise side seaduse» § 91 lõikes 7 sätestatud ühekordseks loatasuks.\n(4) Pakkujale, kes ei osutunud konkursi võitjaks, tagastatakse tasutud tagatisraha 10 tööpäeva jooksul alates konkursi lõppemisest.\n1 Genf 2006 leping (käsitleb maapealse digitaaltelevisiooni planeerimist). Final Acts of the Regional Radiocommunication Conference for the revision of the ST61 agreement (RRC-06-Rev.ST61) and Final Acts of the Regional Radiocommunication Conference for planning of the digital terrestrial broadcasting service in parts of Regions 1 and 3, in the frequency bands 174–230 MHz and 470–862 MHz (RT II 2007, 14, 44).\nNõuded vaba juurdepääsuga ja tingimusjuurdepääsuga ringhäälingusaadete ja -programmide digitaalsele edastamisele ning taasedastamisele (RTL 2009, 89, 1304).\nLisa 1 Juhised multiplekside 4, 6 ja 7 kasutuselevõtmiseks ja levipiirkondade tehnilised tingimused ja piirangud\nLisa 2 Hindamiskriteeriumid, nende osakaal ja hindamismetoodika


Eesti arhitektuur | Uued ja kasutatud raamatud | Raamatukoi\nhttps://www.raamatukoi.ee/eesti-arhitektuurr00567260 16343 Eesti arhitektuur https://www.raamatukoi.ee/media/catalog/product/R/0/R0056726_726.png 0 0 EUR OutOfStock /Kõik raamatud/kunst/arhitektuur Artiklite kogumik on jätkuks kuuekümnendatel kirjastatud bülletäänile «Eesti NSV arhitektuur». Vahepealsed aastad on olnud eesti arhitektuuri tõusu perioodiks nii kvantitatiivses kui kvalitatiivses mõttes. Juurdunud on industriaalne ehitusviis, on muutunud arhitektide ja ka elanikkonna arhitektuurimõistmine.
Käesolev kogumik ei hõlma arhitektuuri kõiki valdkkondi, edusamme ega probleeme. Siiski pakutakse aktuaalset ja üldistavat materjali, mis on äärmiselt vajalik arhitektidele, kuid kuulub samaaegselt ka laiema lugejaskonna üldkultuuriliste huvide ringi. Kogumik on varustatud venekeelsete resümeedega. Artiklite kogumik on jätkuks kuuekümnendatel kirjastatud bülletäänile «Eesti NSV arhitektuur». Vahepealsed aastad on olnud eesti arhitektuuri tõusu perioodiks nii kvantitatiivses kui kvalitatiivses mõttes. Juurdunud on industriaalne ehitusviis, on muutunud arhitektide ja ka elanikkonna arhitektuurimõistmine.
Käesolev kogumik ei hõlma arhitektuuri kõiki valdkkondi, edusamme ega probleeme. Siiski pakutakse aktuaalset ja üldistavat materjali, mis on äärmiselt vajalik arhitektidele, kuid kuulub samaaegselt ka laiema lugejaskonna üldkultuuriliste huvide ringi. Kogumik on varustatud venekeelsete resümeedega. 0 0 16344 Eesti arhitektuur 6 6 OutOfStock Rahuldav1 16352 Eesti arhitektuur. Artiklite kogumik K 1969 Valgus 5 5 OutOfStock Rahuldav 260765 Eesti arhitektuur 8 8 OutOfStock Uus 1969 Valgus eesti kõva 190 2000 jah Erich Tali 170 225 0.53 arhitektuur A. Maran, B. Mäemets, R. Vainküla


Droonifoto: suurpered moodustasid lumises Tallinnas inimketi - Tallinn - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nDroonifoto: suurpered moodustasid lumises Tallinnas inimketi\n9. jaanuar 2016, 14:15\nInimketi moodustamine ümber Solarise keskuse.\nTäna moodustasid sajad lapsed ja vanemad Tallinna kesklinnas külmakraade trotsides suurperede-inimketi.\nEesti Lasterikaste Perede Liidu presidendi Aage Õunapi sõnul taheti inimketi moodustamisega tähelepanu juhtida igasuguste perekondade väärtustamisele – olgu selleks siis teisest rahvusest, üksikvanemaga või kümne lapsega perekonnad. «Igaüks meist väärib võrdset kohtlemist ja võimalust unistada,» ütles Õunap ning lisas, et seetõttu kuulutatakse täna välja ka kümne suurpere unistused, mis heategevuskampaania raames tänavu ellu viiakse.\nAage Õunapi sõnul saatis kampaanias osalemiseks oma suurema või väiksema unistuse rekordilised 141 Eesti perekonda, kuhu kuulub kokku enam kui 1100 liiget. «Nende seast valiku tegemine oli erakordselt raske, sest tegelikkuses väärinuks teostamist kõik unistused,» nentis Õunap ning lisas, et kokku viiakse tänavu ellu kümne perekonna soovid. «Nende hulgas on näiteks suurele perele vajalik sõiduauto, perereis, ehitusmaterjale, uus mööbel, aga ka näiteks fotosessioon ja erinevaid lauamänge.»\nSolarise Keskuse turunduse projektijuhi Paula Toomeli sõnul sai keskuse poolt korraldatud heategevuskampaania täna väärilise lõpu. «Kindlasti tõi see enim rõõmu neisse kümnesse peresse, kelle soovid täide viime, kuid loodetavasti pakkus tänane perepäev ka neile peredele rõõmsaid emotsioone, kes võib-olla nii tihti selliseid üritusi ühiselt ette võtta ei saa,» lausus Toomel ning lisas, et pere pisemaid rõõmustas enim just kinokülastus ja Getter Jaani kontsert.\nEesti Lasterikaste Perede Liidu ja Solarise Keskuse heategevuskampaanias said osaleda kõik suupered, kes saatsid 2015. aasta viimase kuu jooksul vastava taotluse oma suurima sooviga. Elluviidavad unistused kuulutatakse välja täna Solarise Keskuses toimuval perepäeval.