INTERVJUU: Hannes Võrno: on ehmatav, et rahvusriigi säilimisest ja enesemääramisõiguse soovist on tehtud asotsiaalne hälve | Uued Uudised\tINTERVJUU: Hannes Võrno: on ehmatav, et rahvusriigi säilimisest ja enesemääramisõiguse soovist on tehtud asotsiaalne hälve - Uued Uudised\nINTERVJUU: Hannes Võrno: on ehmatav, et rahvusriigi säilimisest ja enesemääramisõiguse soovist on tehtud asotsiaalne hälve\nHannes Võrno otsustas naasta poliitikasse ja kandideerib EKRE esinumbrina kohalikel valimistel Viimsi volikokku. Ta räägib, mis on tema eelised samas vallas kandideeriva Siim Kallase ees ja miks ta eelistas EKRE nimekirja Vabaerakonna omale.\nAastatel 2002-2011 kuulusid IRL-i. 2003. aastal valiti Sind kevadel riigikokku ja sama aasta septembris lahkusid riigikogust. 2010. aasta juunis Virumaa Teatajale antud intervjuus ütlesid, et “poliitikasse Sa pärast riigikogust äratulekut enam nina pista ei taha, sest pead seda liiga räpaseks. Aga kui Eestis rakendub Šveitsi süsteem, et parlament käib koos oma ajast ja oma kulul ning koosneb väärikatest ja ühiskonnas austatud inimestest, kel soov panustada oma riiki, siis vahest küll.” Res Publica „äraostmatud“ on senini riigikogus ja osa neist isegi valitsuses. Mis Sinuga toona juhtus, et hakkasid sellal poliitikat räpaseks pidama? Või mis juhtus poliitikaga?\nNägin, kuidas inimeses tuleb välja tema sisemuses peidus olev hoopis teine, seni kiivalt varjatud pool. Ühed naudivad seda uhke arrogantsiga ja teavad, et järgmine kord tuleb end alles nelja aasta pärast rahulolu tolmust puhtaks kloppida ja alla rahva sekka laskuda. Teised kangestuvad, nähes muutusi iseeneses, hoiakutes ja arusaamades. Need ei tee edasi enam mitte midagi. Lootes, et ehk kannab vool järgminegi kord vaikselt kaasa ja saab vette astumata kuiva jalaga paadis edasi istuda.\nKolmandad pettuvad, sest neile jõuab kohale, et parlament tegeleb seadusandluse ja riigi toimimise küsimustega, mitte tema naiivselt või teadmatusest antud lubadustega valijatele. Need on lihtsa valija lihtsale murele lihtsat lahendust lubanud lihtsad inimesed, kes otsustavad alles valituks saades nullist alustada ja õppima hakata või lahkuda.\nMina tookord 15 aastat tagasi lahkusin, kuigi mitmed väga mõistlikud inimesed toonasest parlamendi kümnendast koosseisust seda heaks ei kiitnud ja nõu ja õpetuseks abi pakkusid. Olen sellest sammust palju õppinud.\nKas praeguseks on midagi muutunud?\nEesti on muutunud. Olime toona koos Sven Mikseriga, kes oli X-koosseisu riigikaitsekomisjoni esimees, NATO-ga liitumise läbirääkimiste parlamendi delegatsioonide ja töögruppide arvatavasti kaks suurima töökoormusega riigikogulast. Täna on Eesti NATO-s ja minust on saanud veteran. Need on mulle isiklikult väga palju tähendanud episoodid ja kahtlemata on muutunud väga palju.\nEelmise aasta sügisel murdus Reformierakonna 17 aastat kestnud valitsemisperiood. Paljud ootasid seda ja hoidsid pöialt, et see ükskord juhtuks. Kas või vahelduse mõttes. Milline on Su arvamus Jüri Ratase valitsusest?\nJüri Ratas on väga metsiku töövõime ja tugeva lastetoaga karjääripoliitik. Tegelikult meeldiks selline mees igale erakonnale. Praegu, Ossinovski valitsuskabineti peaministrina peab ta paralleelselt Keskerakonna esimehena ohjama ka seda juhitavuse kaotanud tankerit.\nKas Ratas saab hakkama või on pelgalt Rõivas 2?\nSee ei ole lihtne. Kindlasti ei ole ta Rõivas-2, sest kui Ratasel ei lubata ise otsustada, oli Rõivase häda see, et ta ei julgenud ise otsustada.\nKui oleks Sinu teha, siis kes oleks Eestile anno 2017 kõige asjalikum ja tegusam peaminister?\nInglise-, vene-, araabia- ja hiina keelt võõrkeeltena valdav, ennast läbirääkijana kehtestada suutev ja otsustusjulgusega juht. Inimene, kes suudab oma meeskonna kokku panna, seda motiveerida ja maksimaalselt tööle rakendada. Peaminister, kes suudab Eesti Vabariigi nii siseriiklikult kui rahvusvaheliselt tõsiseltvõetavaks teha. Viia Eestist maailma mitte suveniire, vaid kuuldavaid sõnumeid. Mis ta nimi on? Jumal teab.\nEestis ei ole enam aastaid olnud nn spetsialistide valitsusi. Eesti taasiseseisvumise järel mõned olid. Viimastel aastatel on valitsustesse sattunud ka inimesi, kel ei ole muud elukogemust, kui erakondlike plakatite kleepimine ja parteitöö. Kas asjatundjate kaasamine valitsusse võiks eluvõõraste otsuste tegemist leevendada?\nTänane Eesti on nagu moodne auto. Peale kütuse ja aknapesuvedeliku korkide ei pea muid asju näppima ega isegi teadma, mis seal kapoti all on. Tundub, et sellisena uue põlvkonna noorpoliitikud Eesti niiöelda “kasutusse” ongi võtnud. See ei ole iroonia ega ka mitte etteheide. Paraku on sellise nähtusega kaasnev õpitud abitus või lausa saamatus. Kui selline auto jääb rikkega teepervele, ei liigu ta sealt enne, kui oskaja spetsialist appi tuleb. Kui spetsialistil pole tööaeg või on hoopis muude tegemistega hõivatud, võib abi tulla tont teab millal… Seetõttu ei peaks solvuma või naeruvääristama kedagi, kes julgeb meenutada, et autojuht võiks oma masinast veidi rohkem teada, kui seda, kust pannakse kütust või kuidas kojamehed tööle hakkavad. Saamaks aru, et raha ei tule seina seest ega Euroopa fondidest või riigieelarvest peaks poliitaparaadi töötajad tegema vähemalt viis aastat ettevõtjana tööd, et õppida mõistma seda, kust raha päriselt tuleb.\nKandideerid tänavustel kohalike omavalitsuste valimistel Viimsi vallas parteitu kandidaadina EKRE nimekirja esinumbrina. Kui 2003. aastal lahkusid riigikogust, kuna pidasid poliitikat räpaseks, siis miks otsustasid nüüdsetel omavalitsuse valimistel uuesti poliitareenile naasta?\nHea tuttav ütles selle kohta hiljaaegu väga tabavalt. Poliitikat ja poliitikuid vihkavad kõik. Ometi ootavad nad just neilt, et elu läheks paremaks. Mind ei kutsutud ühinema ühegi erakonnaga. Ka Konservatiivse Rahvaerakonnaga mitte.\nMind kutsuti osalema valla kauaaegse kodanikuna selle tegevuses. Tehti ettepanek kandideerida Viimsi vallavanemaks. Juhindusin seda ettepanekut pikalt kaaludes ja vastu võttes ühest väga kindlast põhimõttest – olla valituks osutudes Viiimsi, mitte ühe või teise erakonna vallavanem. Mul oli valida, kas kandideerida üksikkandidaadina, Vabaerakonna valimisnimekirjas või Konservatiivse Rahvaerakonna nimekirjas. Valimised on tegelikult vastus kandideerija individuaalselt esitatud küsimusele – kas te tahate ja usaldate mind? Selle otsuse suudab teha valija ise. Inimene peaks valima saadiku isiku, mitte partei järgi. Mina kavatsen kandideerida Hannes Võrno nime all ja oma nime eest seistes.\nMillise numbrilise tulemusega oleksid rahul?\nIgasuguse tulemusega. Sest see saab olla kas suur pettumus, suur üllatus või lihtsalt keskmine.\nMida sooviksid Viimsi vallas valituks osutudes teistmoodi teha? Mis võiks olla Su suur missioon Viimsis?\nSoovin, et Viimsi vallas saaks segadused selguse. Tülid ja arusaamatused lahendused ja/või kokkulepped. Soovin, et Viimsi valla nägu ei oleks üle oma võimete elava ja liisitud võltsnaeratusega lakei. Soovin, et Viimsi vallast teataks ülejäänud Eestis ka midagi muud kui see, mida teevad sigadusi päevavalgele toovad tellimusföljetonid valimisperioodi õukonnalehtedes.\nMinu missioon Viimsis on näidata tervele Eestile, et olulisem sellest, mis värvi on kass, on see et, ta hiiri püüab. Ma väga loodan noorte viimsilaste aktiivsusele ja soovile neid puudutavas adekvaatselt kaasa töötada. Usun elupõliste ettevaatlikkust ja pean tähtsaks need inimesed kuuldavaks teha. Ma olen siin elanud senisest elust pool ega kavatse minna ära. Siin on minu kodu.\nKas ei või juhtuda samamoodi, et ühtel hetkel tajud, justkui on Viimsiski poliitika räpane ja taandud?\nVõitlusspordis valvab kohtunik, et jõukatsumine, kui julm see ka ei ole, oleks reeglitepärane. Minut on pikk aeg nii ründaja kui kaitsja jaoks. Poksiringi visatud rätik on märk võitlusest loobumisest. Loovutatakse midagi, jättes sellega midagi alles. Poliitika pole mitte iialgi väärt niipalju, et selle nimel viimseni ja kõigest loobuda.\nVäärikuse peab jätma isegi peksasaajale. Vallavanem kui amet on minu silmis see kohtunik. Kui minu tulemus valimistel selleni viib, on see mu suurim väljakutse ja missioon. Vallavanema ametinimetuse ette ei pea nii nagu tänases Eestis igapäevane, ütlema „selleerakondlasest vallavanem“. Soovin osaleda tegevjuhtimises mitte poliitikas. Nii ei pea ka poliitika pärast taanduma, sest poliitikagi ei pea tingimata räpane olema. Ma veel usun.\nMiks eelistad kandideerida EKRE nimekirjas?\nENSV-s ehk siinsamas Eestis tehti rahvusriigi ja iseseisvuse ihalejatest punavõimu püüdlike kilterite abil skisofreenikud või pederastid. Mõlemaid oli enesestmõistetavalt lihtne elimineerida. Muust ühiskonnast eraldada, sundravida, moraalselt sandistada, sotsiaalselt alla lasta või kollektiivselt naeruvääristada. Enesekaitseks noogutati nõusolekuks päid, vaadati sekkumata pealt või juleti vaid omade keskel vahetevahel siunata. On ehmatav, et siinsamas Eesti riigis tehakse rahvusriigi säilimise ja enesemääramisõiguse soovist taas muigamist väärt asotsiaalne hälve. Lumpeni popslik natsism või lõpetamata põhiharidusega pööbli seletamatu tung. See ongi põhjus – ma ei häbene olla ja öelda, et olen eestlane ja on asju, mida ma ei taha Eestis näha ega soovi, et võiks siin juhtuda mistahes rahvusest inimesega.\nMis Sind EKRE juures kõige rohkem võlub?\nJulgus! Eriti Taaveti ja Koljati võitlusena tunduvates olukordades.\nSa ei ole erakonda astunud. Kas on ka midagi, mis Sind EKRE juures häirib?\nKüllalt sageli olen näinud, et erakonnal on justkui ainult paar-kolm eeskõnelejat. Vahel vajutab see pitseri mõnel pingelisel teemal ettevalmistuseks vajaliku aja nappusega ja tulemus on olnud meelevaldselt tõlgendatud põhimõtted.\nViimsi vallas on Reformierakonna esinumber Siim Kallas. Kahtlemata üks värvikamaid poliitikuid Eesti lähiajaloos. Mis on Sinu eelised Siim Kallase ees?\nMinu peamine eelis valija jaoks on see, et Siim Kallase puhul usuvad tõenäoliselt väga vähesed, et ta tõesti asubki vallavalitsuses igapäevaselt tööle. Teine eelis on see, et mulle julgeb vallaelanik kus tahes ligi astuda. Olen tavalise inimese jaoks vähem kättesaamatu olemisega.\nKommentaarid\tEesti Konservatiivne Rahvaerakond Hannes Võrno\tJaga seda artiklit


Puhas rõõm: July 2014\nKuum suveõhtu võib pööraseks muuta kelle iganes. Ons ülepea kellelgi enam meeles, et ilm on meil tavaliselt nutune? Hetkel on see võõras mure ja ilma üle ei kurda keegi, kui siis ainult mokaotsast ja moepärast poetatakse, et jube palav on. Aga las ta veel olla. Las kütab üles vaoshoitud põhjamaalase, enne kui jahedus jälle kampsuni järele haarama paneb.\nLäinud nädalavahetusel suundus restoran Salt pealinnast suvetuurile. Läks külla oma Haapsalu “sugulastele” Hapsal Dietrichile. Kaasas muidugi kokapoisid, teenidajapreilid ja parimad retseptilehed. Kampa kutsuti ka sõbrad - Veinisõbrad. Lahkesti paluti lauda ka kõik teised nautlejad, kes suvituslinnas aega surnuks lõid või siis peale töist nädalat kibekiirelt kohale kihutasid. Mingite kohatde broneerimise ja listide koostamisega võõrustajad ennast koormama ei plaaninudki hakata. Kahe restorani peale oli jõudu küllaga. Tehti lihtsalt kõvasti eeltööd ja lubati ära teenindada kõik janused ja näljased. Nii ka läks. Ainus mure oli kitsas külmkapipind. Appi tuli jäätiseauto, muretu trall võis alata.\nNii suurt lustlike teenindajate ja külaliste kontsentratsiooni pole ammu näha saanud. Lauad täitusid kibekiirelt hea ja paremaga ning toolid olid hinnas. Kui oli puudu, leiti juurde ja sätiti tänavale lisaks. Pakuti jahedat jooki ja mahedat sööki. Laotati tekid murule ja kostitatai preilisid veiniga suisa põlvili laskudes. Kuum õhtu, hea söök ja jahe jook koos unustusetolmu alt puhastatud lööklauludega said enamasti vaguralt käituvad restoranikülalised lustlikult pillerkaaritama. Laulu ja tantsu oli täis kogu tänav ja ühtegi mossis nägu pildile ei jäänud.\nOli meeleolukas ja maitsev, imeline suveõhtu. Suur tänu korraldajatele ning kraaps ja kiitus kaasanautlejatele.\nLabels: elamused, restoran, suvi\nNüüd on juba pea aasta täis, kui Pädaste häärberis toimetab uus kokk võõramaise nimega Yves Le Lay. Suur suvi täies õies ja hoos, huvitav mis nägu, tegu ja maitset on Pädaste nüüd. Tänu häärberirahva lahkele pakkumisele oli suur rõõm seda maitsmas käia. Õhulised siidikleidid, sleifid ja sallid said pakitud, asusime õhinal ja ärevusega teele. Ausalt öeldes, mul süda natuke valutas. Kui üks paik on nii ülivõrdes hea juba mitmeid aastaid, kas ja kust võtab ta veel jõudu, et oma külalisi üllatada.\nKui ennast häärberisse sisse olime seadnud keeras sellesuvine pirtsakas ilm meile oma lahkema külje, kimbutades vaid merele avatud küljes tugeva tuulega, mis kandis kogu mõisaaia suviste õitsejate magusat hõngu täis. Meremaja terrass oli hea paik ammutada endasse värskust ja lasta silmal puhata tuule tantsutatud heinakõrtel. Paargu (suveköök) grillil söed hõõgusid ja ninasõõrmeid ergutasid küpse liha ning kala aroomid. Lasime sel õndsusel end põlvist nõrgaks lüüa ja potsasime toolile. Pilgutasime teineteisele vandeseltslaslikult silma. Maitseme, aga ainult väheke, enne õhtust suursündmust. Värske, krõmpsuv mõisasalat anšoovistega ja grillilt saabunud lambakarree olid värsked, mahlased ja maitsetest tulvil.\nVeidi murelikuks tegi vaid hind. Ehkki toidule pole vähimatki ette heita, tundus lõunaroa eest küsitav hind siiski liig krõbe. Krõbe just selle taustal, et pealinnas on mängu tulnud nii palju hea hinna ja kvaliteedi suhtega uusi restorane. Tõsi, ega Muhu pole pealinn, ega häärber igapäevane koht, seega kui makstakse, eks siis võib küsidagi. Meremaja teeninduseski oli tunda kerget loksu. Ehki teenindajate “süüks” võib panna vaid seda, et kaks erinevat piigat käisid üksteise võidu pärimas, kuis meile maitses. Nii, kui üks oli lõpetanud pärimise, ilmus kohe lagedale teine sama küsimusega ning õnnetuseks juhtus seda liigmitu korda. Oli tunda, et koostöö ei sujunud just õlitatult. Pole küll teab mis hull lugu, aga parimatest parimate suhtes on ka kriitikanärv pillikeelena pingul ja üks vale noot võib kogu mängu vussi ajada. Olgu pealegi, see siin on ju ainult Meremaja. Parimatest, parima tiitel on siiski Alexandri seinal. Ärevus siiski kasvas. Mure ei jätnud mind maha. Peeter on kaugel ja võõramaa mees toimetab meie armsas Muhus. Ehkki ta süüa teha mõistab ja oskab, kuid kas tabab ka ikka lõpuni meie väikse Muhu unikaalsust ja siinset lugu. Suudab ta mind jälle üllatada ja appi, mis saab siis, kui peab pettuma. Meremajas oli kõik endistviisi, või siis kriipsuke nigelam ja kröömike hinnalisem. Millega ülepea üllatada taas nõudliku klienti, kui nii palju üllatusi on juba läbi mängitud. Appi võetud maltsa merelt ja maast?!\nPärast pikka jalutuskäiku mõisa maadel ja lähiübruses oli veel pisut aega luksuslikus vannis logeledes muusikat kuulata. Kui kõik lokid silutud ja põsed puuderdatud said, ning kahisev siidikleit selga libises, oligi aeg nagisevat treppi pidi alla söögisaali laskuda. Seda hetke naudin ma alati, kui saab kõndida läbi elegantse Alexandri söögisaali ning võta koht sisse valgusküllasel verandal, iidsete mõisa puude all, mis majesteetlikult häärberit oma embuses hoiavad. See on pidulik ja ootusärev tunne, sest kohe on algamas maitseetendus.\nKui ärevus järgi andis märkasin, et saali kesksel kohal ilutsenud sidrunipuu oli vahetanud välja uhiuus kumkvaadipuu, uute küpsete viljadega. Oli see uue aja märk või sümbol? Või lihtsalt asjade kokkulangevus? Uudishimu oli suur, huvi üles kruvitud, süda ikka valutas endiselt. Ja siis saabus sulnis hetk, kui meie lahke teenindaja Ilo pärast tervitustseremooniat menüükaardi ulatas. Pärast helkiva pitseriga kaardi lahtiharutamist saabus vaikus. Lasin silmad üle ees ootava üheksa käigu ja rahunesin hetkega. Naeratus ilmselt valgus üle mu näo ja pinges õlad laskusid oma kohale. Oli hetkega selge, et tuleb põnev õhtu, aga las ma räägin kõigest järgimööda.\nMeeleolu loomiseks kanti lauale esimesed amuse bouche’id: siiamari värske kartuliga ja oma aia herned aioliga. Lisa saabus vinnutatud pardi ja suitsutatud vutimuna näol. Maitsed avanesid, meeled olid elevile aetud ja tegid olemise himuliseks.\nÜrdid mõisa maadelt ja pošeeritud munakollane. Õrna ja hõrgu aroomi, mida oli tunda taldriku kohale kummardudes, andis roale värskusest tulvil kurgikaste. Kõik taldrikul oli äärmiselt lihne ja samas silmipimestavalt kaunis oma väljangemise ja värskusest pakatava suviselt kerge maitsega. Taldrik oli justkui lõuend, millele oli püütud möödunud päeva imed.\nTartar saarte veisest\nLiha seltsiks on kergelt grillitud Rautsi talu roheline tomat, tomatikaaviari pärlid, rohelise sibula majonees ja krõmpsuv kressileht. Kogu kooslus maitseb sama hästi nagu väljagi näeb. See pole mingi tavapärane tartar, siin on seiklust, jõudu ja harmooniat. Mõelda vaid, tomatist on kaviaar välja võlutud! See väike lisanüanss tuleb hästi appi täiustama liha peent tekstuuri. Kooslus on ootamatu ja vorm on võluv. Maitse taevalik.\nKala kõrval on noor porgand, astelpaju ja soolakatest veepärlitest pungil jäätaim mõisa kasvuhoonest. Kergelt küpsetatud tuulehaug on loodud ujuma astelpajukastmes ja jäätaim etendab siin koosluses loodusliku soolakurgi maitset. Kogu taldrikutäis on nii muljetavaldav, et võtab sõnad suust, selle asemele jääb kirgas maitse. Tuulehaugi on ikka peetud pirtsaksks ja niruks kalaks, aga näed, peenes restoranis muutub kala lausa elegantsuse kehastuseks. Hamba alla sattudes pritsib ka jäätaim suhu kirkaid soolakaid noote ja põhjustab siin koheselt ülistavate ovotsioonide vallapääsu.\nJäätaim ehk kristall-lõunalill. Paks, rammus leht, mahlane ja naturaalse soolase maitsega.\nKergelt keedetud ja õrnalt põletatud värske, rabe suvine kapsas mädarõika kreemiga, kus särtsu on lisatud mõisaias kasvava sidrunaloisiaga, mille maitses saavad kokku nii piparmünt kui meliss. Juurde serveeritud Cremant teeb roast tõelise kapsagurmee. Palun väga, enam lihtsamks minna ei saa ja enam vaimustavaks vist ka mitte, aga oot-oot.\nPädaste viinamäetigu, hernes ja suitsutatud luuüdi. Viinamäetigusid loivab mõisa ajas ringi küllaga, loodusekaitsjate valvsa kaitse alt on see liik ka ennast juba ammu vabaks murdnud. Seega ei keela keegi neid köögi tarbeks korjata. Siiski kohe korvist need elukad taldrikule ei jõua. Tigusid ootab enne pikem detox- ja spaakuur vee ning porgandiga. Kui loomakese sisikond on juba puhas, sellest annab tunnistust porgandi värvi jääkaine. Alles siis rändab see hõrgutis gurmaani taldrikule koos toidusõbra teise lemmiku - luuüdiga. Kreemjas värsketest hernestest kaste on krehvti juurde saanud karulaugust. Kaste seob roa ühtseks tervikuks. Sööjal ei jää üle muud, kui taaskord tunnustavalt pead raputada, seda poleks küll osanud oodata. Oli rabav ja maitselt delikaatne suutäis.\nSuuremate üllatustega tuleb nüüd väike vahe sisse, aga ongi parem, pea käib juba kergelt ringi. Väike peet ja mustsõstar. Röstitud liha seltsiliseks on mustõstra lehtedega maitsestatud kaste ja metskitse raguu on rullitud peedilehtedesse, saatjaks noored peedid ja mõned sõstrad. Maitselt mahlaks ja harmooniline.\nPärast pearooga kutsub chef meid kööki, et saaksime pilgu visata ka kuumusest õhkuvasse ja siblimist täis tööruumi. Peab ütlema, et on kahju lahkuda nooblist saalist, kuid köögis on põnev ja aeg jookseb kordades kiiremini. Saame koha keset “lahinguvälja” ja naudime etenduse edasist kulgu.\nRod lober juust\nKoplimäe talu teravili, võilill ja jänesekapsas. Maitses on sügavust ja tekstuuris rabedust.\nMaasikas, kibuvits, varjumadar ja koor. Teiste sõnadega maasikad suhkru ning koorega. Nii tavaline, nii hea, ja täitsa meelest läinud kooslus. Selles jadas suurepärane, sest üllatuda enam ei jaksagi. Või no natuke siiski, kui imetleda varjumadara vürtsikat ja mesist maitset.\nÕhuline rabarber ja Muhu mesi saadavad tüümiani maitset mitmel erineval moel. Kooslus on kerge, siidine ja mis ma oskan lisada muud, kui öelda trafaretselt - suussulav.\nÕhtu lõpuks on selge, et Pädaste hoiab oma lippu ja kohta. Uus peakokk on ennast tõestanud. On sügavale sisse elanud ja tunneb ennast suurepäraselt. Elavneb silmapilkselt, kui toidust juttu tuleb, näitab õhinal uut mõisaaeda, mis on saanud täiesti uue väljanägemise. Pole veel küll hiliste ümberkorralduste tõttu soovitud suvist lopsaksust saavutandud, kuid on juba kaunilt kirju. Uus aed on loodud Yves’i ja Anna-Liisa ühistööna Yves on tulnud, et jääda pikemalt, ja anda oma panus. Mõtteid ja ideid tal jagub, pealehakkamist ja passion’it sammuti. Minu süda jäi rahule, sai oma tavapärase rütmi tagasi. Maitsemeel sai kuninglikult hellitatud ning inspiratsiooniks mõned mõtted kuklasse tiksuma sätitud. Tüdimust Pädastes tunda ei saa, mitte niipea kindlasti.\nPädaste on luksuslik ja kallis, kõige enam hinnatud, kuid samavõrd on neil ka tagsi pakkuda. Ikka ja jälle, või pigem rohkem ja rohkem. Tasub poetada kõrvale veeringuid veeringute järgi ja säästa erilise sündmuse tähistamiseks siinses paradiisis. Vahetada mõni kaugem reis Muhu saarele pagemise vastu, sest Pädaste-reis sobib suurepäraselt ka pelgalt eestimaise suve pühitsemiseks. On seegi ju nii üürike, kuid hinnaline.


Parvlaevaga Rostocki | Reisige Stena Line’iga\nKaunis Rostock on energiline sadamalinn, millel on nii hinge kui ka isikupära.\nTe jõuate sinna hõlpsalt Stena Line'i praamiga Trelleborgist Rostocki reisides. Sõitke autoga Rostocki ja avastage kõike, mida Põhja-Saksamaal on teile pakkuda. Rostock ühendab suurlinna hõngu vaimustava Hansalinna arhitektuuriga, suurepärase kultuurielu, kaasaegse gastronoomia ja muljetavaldavate ostlemisvõimalustega, et muuta see ideaalseks sihtkohaks nii lühikese kui ka pika puhkuse veetmiseks. See on koduks Põhja-Euroopa kõige vanemale ülikoolile, keskaegsetele kirikutele, muuseumidele, linnaväravatele, traditsioonilistele suplusrandadele ja paljule muule.\nKröpelineri värava eeslinna piirkonna ümbruses on mitmeid restorane, baare ja kohvikuid nauditavaks ja mõnusaks äraolemiseks – see on suurepärane koht väikseks joogiks või maitsvaks õhtusöögiks. Rostock on uskumatu linn ostlemiseks – alates Doberander Platzist kuni Neuen Marktini ja Universitetsplatzenist kuni sadamani, kus asuvad jalakäijatele mõeldud tänavad nagu Kröperliner Strasse. Vanalinnas külastage keskaegset St. Marienkirche kirikut ja vaadake astronoomilist kella, mis pärineb aastast 1472. Tehke ringkäik Warnemündes, kus asuvad traditsioonilised supelrannad, värvilised kioskid, väiksed poekesed ja populaarsed restoranid ning & kohvikud. Jalutage rahulikult Graal-Müritzil ja nautige Läänemere vaateid. Õhtuti kasutavad sadamasilda sageli kohalikud kalurid ja päeviti saate hüpata sealt praamile ja avastada Läänemerd. Iga aasta juulis leiab seal aset Seebrückenfesti festival, kus sadamasilla avamist tähistatakse tulevärgiga.\nRostocki botaanikaaias on dendraarium ja uskumatud alpiaiad ning Jaapani aed.\nPerede jaoks on Karls Erlebnis Dorfi elamusküla rustikaalne, peresõbralik seikluspark, kuhu minna kardiga sõitma, loomi paitama ja & mänguväljakule mängima, lisaks on seal talupood. Lapsed armastavad seda paika. Suurepärasel taluturul müüakse kodus valmistatud maasikamoosi, värskelt küpsetatud leiba, kodukaunistusi ja palju muud. Rostocki loomaaias saate näha peaaegu 1700 looma 250 eri liigist üle kogu maailma.\nRostock ootab teid!\nRostocki botaanikaaias on dendraarium ja uskumatud...


Õhkrelvad liikuvas pildis - AIRGUN PLANET EE\nFoorumi pealeht Õhkrelvajutud Lingikogu\nÕhkrelvad liikuvas pildis\nViited blogidele, infomaterjalidele, kaubandusele jms\nLiitunud: 11 Okt 2010, 10:15\nVõta ühendust Delta\nPostitus Postitas Delta » 30 Mär 2012, 13:46\nYoutube keskkonnast leiab kanaleid, mis pakuvad rohkem või vähem õhkrlevateemalisi videoklippe. Päris pudi-padi siia panema ei hakka, pigem tooks ära tegijad, kes saanud maha rohkemate klippideka kui üks või kaks.\nAirgunTV - Brittide toodang, kus testitakse nii õhkrelvi kui ka nendega soenduvat.\nAirgun Gear Show - Airgun TV-st välja kasvanud kanal, kus pakutakse ülevaateid, tutvustatakse uudistoodangut jms. Ülevaated on reeglina täitsa vaadatavad, tekst on selge ning ei tegeleta ainult kiitmisega. Olemas ka eraldi koduleht.\nArchantLifestyle - Selle kanali tugevamaks küljeks on klipid tehasekülastustest. Neid on vähe, aga mujal pole neid pea üldse. Õhkrlevade ülevaated on suht pealiskaudsed.\nCountryPursuitsTV - Tervikuna suht lahja kanal, kuid mõned head klipid on neilgi.\nGunMartTV - Peamiselt lühiülevaated relvadest, sekka ka õhkrelvi. Meelelahutust sealt ei leia, kuid vaadatav kui konkreetne mudel huvitab.\nPyramidAir - Alustas "Airgun Reporter" seeriatega, mille produktsiooniga nähti pisut vaeva ja tulemuseks oli meelelahutuslik segu huumorist ja tõsisemast ülevaatest. Tänaseks on asi vajunud rutiini ning ehkki saate põhielemendid on samad, siis sära on kadunud. Samas enne millegi ostmist tasub valik üle käia, sest testid hõlmavad enamasti kõiki olulisi aspekte alates täpsusest ja lõpetades müra ja päästikuga. Teiseks seeriaks kanalil on "Airgun Academy", mis räägib õhkrlevadega seonduvast stiilis "puust ja punaseks ning veelkord puisemaks ja punasemaks" ehk sihtgrupiks on inimesed, kes midagi õhkrlevadest ei tea ja on tõenäoliselt klipile sattunud kogematta\nAirGunWeb - Rohkelt õhkrlevade ülevaateid. Paraku kumab igast ülevaatest läbi, kes on sarja sponsor, seega tasub sealseid ülevaateid võtta teatavate reservatsioonidega ning saatejuhi entusiastlikust esinemisest mitte eksitada lasta.\nReplicaAirguns - Rohkelt ülevaateid igalt rindelt: nii airsoft, pärisrelvi kui ka õhkrelvi. Tüüp armastab rääkida, seega lühikest ja konkreetset juttu oodata ei maksa. Õnneks saaba videosid "playlisti" all relvatüüpide järgi sorteerida.\nTed's HoldOver - asjalik ja konkreetse jutuga vend, kes räägib õhkrelvadest ja nendega soenduvast. Sekka ka klippe mujalt: nt veealusest kalapüügist või siis kohalikust täpsusvõistlusest. Hoiatuseks olgu öeldud, et ta on üks nendest, kes peab õhkrlevaga jahti, seega võib sealt leida klippe nii jahist kui ka saagi söömisest. Meie oludes on see võõrastav, seal tavaline. Seega õrnahingelistel ei tasu valimatult klippe klikkima hakata. Õnneks on sealgi vidoed sorteeritud ja "playlistidest" saab kiiresti otsitu juurde. Ted peab ka paralleelkanalit AirgunReview, kus on ainult õhkrlevade testid, tõsi, palju neid ei ole.\nSpringers are like Muscle-Cars - Classic, Heavy and Never out of style...\nRe: Õhkrelvad liikuvas pildis\nPostitus Postitas Delta » 29 Apr 2012, 09:10\nT's Airgun Reviews - valik videoülevaateid. Eks näis, kauaks mehel püssirohtu jagub. Ülevaadete stiil on neutraalne ja õhkrelvade valik seinast-seina.\nPostitus Postitas Delta » 11 Aug 2012, 17:21\nAmerican Airgunner - Vahepeal tasulisel pisikanalil resideerunud, seejärel eetrist kadunud American Airgunner on tagasi ning seekord on saated ka internetis. Kas asi ka vaatamist väärt on, otsustab igaüks ise, aga kuna ülemäära palju õhukateemalisi kanaleid ei ole, siis märgib selle ära.\nPostitus Postitas Delta » 10 Jaan 2013, 09:02\nHarry Austraaliast - Tegemist Austraaliast päris mehega, kes on kollases foorumis tuntud kasutajnime "Yrrah" all. Tema hobiks ja spetsialiteediks on õhkrelvadega laskmine kaugle asuvate märkide pihta ning kõik sellega seonduv. Nt kuidas mõjutavad kuuli vigastused täpsust, kuulide stabiilus erinevatel kiirustel jne, jne. Seni on mees kasutanud Photobucketi teenust videote jaoks, mis aga oli suht aeglane ja mitte eriti kasutjasõbralik. Nüüd on ta aga asunud oma klippe ka YT-s avaldama. Seega kui teema huvitab, tasub kanalil silma peal hoida.\nPostitus Postitas Delta » 11 Apr 2013, 09:08\nAirgun Brasil - Videotel on ingliskeelsed subtiitrid. Tegemist klassikaliste kirjeldus-krono-täpsus tüüpi ülevaadetega.\nPostitus Postitas Delta » 06 Juun 2013, 12:36\n2lbsTrigrPull - Saksa noorsandi videokanal, milles sisalduv saksalikult lihtne ja adekvaatne. Püsside hooldus, lahtivõtmine jms..\nPostitus Postitas Delta » 17 Juun 2013, 10:58\nTracie Birkin - mõned videod HW97K/ TX200 HC tuunimisest.\nPostitus Postitas Delta » 02 Jaan 2014, 10:04\nErnest Rowe - regulaatorite, päästikute jms seotud tehnojutud\nPostitus Postitas Delta » 21 Aug 2014, 11:29\nRacknload - UK tegelane, kes muuhulgas teeb ülevaateid ka õhkrelvadest.\nPostitus Postitas Delta » 17 Dets 2014, 13:35\nAirgun World - Ajakirja Youtube kanal, milles aeg-ajalt avaldatakse muu hulgas ka ca 1,5 minutilisi nipinurga stiilis klipikesi.


krista tamm - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nEviko peab Pärnu bussiterminali ehitusest loobumise tõttu hüvitama kopsaka summa\nAS Eviko peab Pärnu uue bussiterminali ehitusest loobumise tõttu hüvitama Pärnumaa Ühistranspordikeskusele (PÜK) 152 000 eurot.\nTartu Milli süüasja osalised end kohtus süüdi ei tunnistanud\n1,2 miljoni euro suuruses maksupettuses süüdistatavad ASi Tartu Mill süüasja osalised end esmaspäeval Tartu maakohtus alanud protsessil süüdi ei tunnistanud.\nEttevõtja võttis Tõrva linnapead puudutava hagi tagasi\nEhitusettevõte Brick, kes kaebas Tõrva linnapea mõni nädal tagasi kohtusse võlanõudega, võttis hagi tagasi. Seetõttu lõpetas kohus menetluse.\nProkurör taotleb mõrvas kahtlustatavale pikka vangistust\nTartu maakohtu Valga kohtumajas jätkus täna kohtuvaidlustega protsess 46aastase Vladimiri üle, kellele on esitatud süüdistus mõrvas ja kehalises väärkohtlemises.\nKohus pedofiilile armu ei andnud\nTartu maakohus jättis 28. aprilli määrusega 41aastase Meelis Hansari talle Viru maakohtu 14. novembri 2014 otsusega mõistetud vangistuse kandmiselt tingimisi enne tähtaega vabastamata.\nKohus mõistis mehed süüdi ka Valgamaal toimunud vargustes\nTartu maakohus tunnistas 22. märtsil Võru kohtumajas peetud istungil 55aastase Felori kokkuleppemenetluses süüdi vargustes ning 56aastase Hendriku vargustele kaasaaitamises ja tulirelva ebaseaduslikus käitlemises. Sama otsusega tunnistati tulirelva ebaseaduslikus käitlemises süüdi veel üks mees.\nValgas Herman Simmi ennetähtaegset vabastamist vaaginud kohus tegi otsuse Täiendatud kl 16.39 infoga kohtupidamise asjaolude kohta Valgas\nTartu maakohus ei vabastanud tänase määrusega riigireetmises süüdi mõistetud Herman Simmi tingimisi enne tähtaja lõppemist talle mõistetud vangistusest, andis teada Krista Tamm esimese ja teise kohtuastme avalike suhete teenistusest.\nKohus tunnistas Puka vallavanema süüdi Täiendatud kl 17.10\nTartu maakohus tunnistas Valga kohtumajas peetud istungite järel täna Puka vallavanema Heikki Kadaja süüdi ametialases võltsimises ja võltsitud dokumentide kasutamises ning mõistis talle seitsme kuu pikkuse tingimisi vangistuse ühe aasta ja kuue kuu pikkuse katseajaga, andis teada Krista Tamm esimese ja teise kohtuastme avalike suhete teenistusest.\nMaksuamet peab veofirmale tagastama piiril väljapumbatud kütuse 2\nKohus mõistis mehe süüdi enam kui poolesajas varguses 1\nTäna seisis Tartu Maakohtu Valga kohtumajas kohtu ees 47aastane Läti kodanik Janis Skopecs, keda süüdistati ajavahemikul 15. oktoobrist 2013 kuni 8. novembrini 2014 Valgas korteritesse ja eramutesse omavoliliselt sissetungimistes ja vargustes.\nKohus mõistis mehe süüdi enam kui poolesajas varguses\nTäna kuulutati Tartu maakohtu Valga kohtumajas välja kohtuotsus asjas, milles Läti kodanikku Janis Skopecsi süüdistati Valgas toime pandud murdvargustes. Kohus mõistis mehe viieks aastaks vangi.\nKohus jättis tapmises süüdimõistetu suhtes otsuse muutmata\nTartu ringkonnakohtu tänase otsusega jäi muutmata Tartu maakohtu otsus tänavu 17. oktoobrist, millega 41aastane Vahur Sikk tunnistati süüdi Valgas toime pandud tapmises ja talle mõisteti kaheksa-aastane vangistus, andis teada esimese ja teise kohtuastme avalike suhete teenistuse pressiesindaja Krista Tamm.\nKa ringkonnakohus otsustas eluaegset vangi ennetähtaegselt mitte vabastada 1\nTartu ringkonnakohus ei vabastanud vanglast kahe mõrva ning muude raskete kuritegude eest eluaegse vangistuse saanud Oleg Pjatnitskit (57).\nProkurör muutis pisut meelt\nEelmisel nädalal Valgas alanud kohtupidamine mehe üle, keda süüdistatakse elukaaslase tapmises, jõudis täna kohtuvaidluseni.\nMõrvas kahtlustatav tunnistas süüd osaliselt\nEile, 19. septembril astus Valga kohtumajas kohtu ette 41aastane mees, kellele Lõuna ringkonnaprokuratuur on esitanud süüdistuse mõrvas ning kehalises väärkohtlemises.\nValgas saab tasuta õigusnõu\nOktoobri alguses tähistataval õigusemõistmise nädalal annavad SA Õigusteenuste Büroo (ÕTB) juristid neljal päeval kaheksas Eesti kohtumajas ja kahes maavalitsuses vähekindlustatud isikutele tasuta õigusnõu, andis teada Krista Tamm esimese ja teise kohtuastme avalike suhete teenistusest.\nValgas algas mõrvaprotsess\nEile, 15. augustil algas Tartu maakohtu Valga kohtumajas kohtuprotsess kriminaalasjas, mis puudutab mullu suvel Valgas toime pandud veretööd.\nKurioosne pussitamislugu jõudis kohtu ette\nValgas langetas kohus eile otsuse korduvalt elukaaslast rünnanud mehe suhtes. Eriti kurioosseks tegi juhtumi, et rünnaku ohver varjas esmalt pussitajat – vassides, et teda ründas tänaval tundmatu isik.\nSA Õigusteenuste Büroo (ÕTB) juristid annavad 2. juunil soovijatele tasuta õigusnõu kolmes Lõuna-Eesti linnas, andis teada esimese ja teise kohtuastme avalike suhete teenistuse pressiesindaja Krista Tamm.\nRünnaku ohver vassis politseile\nValgamaal jõudis kohtusse kurioossne juhtum, kus elukaaslase noarünnaku üle elanud naine varjas esmalt pussitaja isikut – vassides, et teda ründas tänaval tundmatu isik.\nKlassi avamine jätab kooli tõenäoliselt renoveerimistoetuseta\nPukas on tekkinud kummaline olukord: kümnenda klassi avamine kohtu nõudmisel jätab koolimaja suure tõenäosusega renoveerimistoetuseta.\nKümnes klass tuleb Pukas siiski avada\nProkurör lubab sotsiaalmaja süütamise kohtuasjaga edasi minna\nTäna kuulutas Tartu maakohus otsuse 55aastase Ivo kriminaalasjas. Kohus mõistis mehe talle esitatud süütamise süüdistuses õigeks süü tõendamatuse tõttu, andis teada Tartu kohtute pressiesindaja Krista Tamm.\nKohus jättis pedofiil Kaur Hansoni vanglasse\nTartu maakohus jättis enne tähtaega vanglast vabastamata pedofiiliakuritegudes süüdimõistetud, kunagise edukate poliit- ja sotsiaalkampaaniate autori, lastevanemate liidu kunagise peasekretäri ja IRLi kuulunud Kaur Hansoni, kelle ennetähtaegset vabastamist ei toetanud ka vangla ja prokurör.\nKohus ei avalikusta õpetaja tapnud koolipoisi karistuse tervikotsust\nTartu maakohus ei avalda Viljandis õpetaja maha lasknud noormehe süüdimõistmise motiveeritud tervikotsust, põhjendades seda alaealise süüdistatava ja kannatanute eraelu kaitsega.\nPedofiiliakuritegude eest karistust kandva Toomas Meolakaitsja viis tema ennetähtaegselt vabastamata jätmise riigikohtusse.


Amsterdami maraton, 18. oktoober 2015. Aeg 2:59.\nVäga vähesed sõbrad teadsid, millised olid mu maratoni min - avg - max eesmärgid.\nIseendale aga ütlesin, et ma olen Amsterdamis IGA tulemusega rahul. Seda enam on põhjust rahul olla alla kolme tunnise sooritusega. Sest eks see kolm tundi ole selline maagiline piir, millest alates loetakse end maratonijooksjaks.\nTööd oli tehtud Amsterdami nimel ohtrasti.\nJa kaks viimast nädalat olid korralikud puhkenädalad.\nTegin kogu ettevalmistust enesetunde järgi kasutades parimaid praktikaid nii spordirajal kui ka toitumises. Lisaks lülitasin viimasel kuul peaaegu täielikult välja õhtused õlled või kerged veinid. Jälgisin regulaarselt pulssi, et toetada oma enesetunnet objektiivsel teel mõõdetavate numbritega.\nKäisin reedel (kaks päeva enne maratoni) Mariuse juures spordimassaažis. Kui ta mu ülakeha tegi, ütles, et ma jooksen oma eesmärgid ilusti täis. Jalgade kohta ütles vaid, et need on "huvitavas" toonuses. Teate, kui keegi ütleb mulle mingi asja, idee või tegevuse kohta eesliite "huvitav", siis ma tean täpselt mida see tegelikult tähendab. Kuna ma aga ei tahtnud seda Mariuse käest kuulda siis jätsin selle mõtte lihtsalt õhku.\nJa see mõte tuli tagasi 34km peal.Vasaku jala säärelihas, mida Marius üritas pehmendada, oli aga 34 km peal nii halvas seisus, et ma pidin valu pärast karjuma.\nSeda enam olen oma sooritusega rahul, et sellisest seisust suutsin end lõppu vedada.\nMis seda põhjustas, on selgusetu.\nOma treenituse juures olin valmistunud oluliselt teistsuguse tulemuse jaoks.\nSamuti olin hästi puhanud.\nJa mul puudus jooksueelne stress, kuna aasta eesmärk oli juba Võsu Südasuve maratonil 2:53-ga tehtud.\nSõbrad, kui ma siit Türgist ükskord tagasi jõuan nädala pärast, olen jälle inimene ja teen kõiki asju mida on tore koos teha.\nMillest ikkagi tuleb see, et võistlustel õpitakse jooksma?\nMa oli enne selles kindel ja järjest rohkem veendunud, et hea tulemus on peas ja mõtlemises kinni. See on ettevalmistus mida ei ole võimalik treeningute jooksurajal saavutada.\nMõtlemist peab õppima kodus, peegli ees.\nNäiteks tänane Tartu Linnamaratoni 10km jooks.\n3. oktoober 2015, aeg 37:25 ning tasuks 1. koht M40 arvestuses ja üldnimekirjas 15. koht.\nAlustasin aeglaselt, et oleks ükskordki arukas jooks.\n1 km tempoga 3:34, 2 km mäest üles, seega tempo 3:55 igati rahuldav, 3-5 km hästi laugelt mäest alla 3:37, samuti OK tempo. 6 km peal aga vajus tempo 3:42 peale kuid veel hullemaks läks, 7-9 km tempo 3:52 on juba allapoole igasugust 10km jooksu arvestust, 10 km ehk viimasel tõstsin tempot ning 3:36 oli taas täiesti aktsepteeritav tulemus.\nTagantjärele mõtlen taaskord, miks ma ei pingutanud rohkem 7-9 kilomeetril? Miks lubasin tempol kukkuda? Ka olin väsinud? Kas poleks jäksanud? Kas suurema pingutuse korral oleks enne lõppu haamer tulnud? Või poleks siis lõpuni jõudnud joosta?\nAga rajal on mõistus justkui jalgadesse kukkunud ja hädaldab sealt "me ei jäksa enam", "nii palju on veel, ei või nii kiiresti", "hoia pärastiseks ka midagi".\nJalad, tööle loodrid, vait olla ja edasi teenida!!!\nTe olete piisavalt palju trenni näinud, et 1) te EI sure ära kui rohkem pingutate 2) tempot TULEB hoida 3) pole ma veel näinud et teil jalad HAAMER tuleb, näidake mulle ja siis vaatame seda asja 4) te peate MINU sõna kuulama.\nJalad on tugevaks saanud aga mõte pole järgi tulnud. Nüüd on aeg mõtlemisele trenni teha, et olla tugevam kui jalad.\n2 koht SEB poolmaratonil\n14 september 2015 Leivo (1)\nSEB poolmaraton on ettevalmistus selle aasta põhisündmuseks – Amsterdami maratoniks 18. oktoobril 2015.\nSeekordne poolmaraton 13. september 2015 oli jooksmise mõttes hea harjutus. Ja tulemuseks M40 klassis teine koht ajaga 1:20:58. Keskmine tempo 3:50.\nEesmärk oli selgelt alla 1:20 joosta, sellega oleks saanud ka muide M40 esikoha. Pean eelkõige nüüd ise endale mikri nina alla pistma ja küsima “mees, mis juhtus?” Sest keha ütleb, et 1:18 on õiglane aeg. Ja ma teen mida keha ütleb!\nKuna tuul oli üsna pööriseline siis tuli pidevalt ennast korrigeerida eesjooksja suhtes, et maksimaalselt tuulevarju saada. Ja pole vaja rusikatega vastu rinda taguda, et “ise jooksin” – ikka tuleb kasutada võimalusel eesjooksja pakutavat tuulevarju. Muidugi on ütlemata tore kui finišis seda meeles peetakse. Näiteks Kaspar Loog tuli ütles aitäh, et hea oli joosta minu tuules. Palun väga, iga kell jookse terviseks kui aga tempo sobib.\nOlles jooksnud nüüd kaks poolmaratoni ja mõlemad sisuliselt sama ajaga, katsun teha siinkohal analüüsi. Narva poolmaraton vs SEB poolmaraton.\nMõlemad poolmaratonid jooksin täpselt sama keskmise tempoga 3:50.\nNarva jooksul tõusumeetreid 61 m. SEB-l tõusumeetreid 45 m.\nTõusumeetrite kohaselt pidanuks Tallinnas kiirem aeg tulema.\nILM JA TEMPERATUUR\nNarvas päikesepaiste ja +25 kraadi. SEB-l samuti päikesepaiste kuid temp +20.\nIlm soosis, et Tallinnas kiirem aeg joosta.\nSee on minu lemmikteema mille pärast ma alati iseendalt “võtta” saan. Narvas keskmine kadents 179, Tallinnas 181.\nNarvas: stardist kuni 7km-ni langes kadents 186-st kuni 180-ni. 8 km kuni 18 km langes 178 –> 174 ning viimased km-d 171-172 (NB! seal olid ka tõusud).\nSEB: stardist kuni 9km-ni langes kadents sujuvalt 191 pealt 180-ni. 10 km kuni lõpuni 178 –> 176.\nSeega võrreldes Narvaga suutsin hoida paremat/tihedamat kadentsi.\nKõige silmatorkavam fakt on aga pulsierinevus. Narva keskmine pulss oli 168 kuid Tallinnas 174. See on väga suur vahe.\nMinu laktaadilävi on 172-173, mõõdetuna 2015 aasta alguses. Profid jooksevad poolmaratoni laktaadilävel või sellest veidi üle.\nNarva: kuni 20 km-ni oli pulss alla laktaadiläve, ehk siis 171. Viimasel km-l pingutasin ja kiirendasin, seega 20. km-i pulss oli 174 ning finišis 178.\nTallinn: juba kolmandal km-l oli pulss 173, seega laktaadilävel ja sealt edasi ainult tõusis. 7 – 20 km jooksin keskmise pulsiga 176. Viimane km oli ülesmäge, pulss 178 ning viimasel allamäge sirgel tõstsin tempo 3:20 peale seega pulss finišis 184.\nPulssi vaadates on kaks mõtet: 1) kas ma olen proff ja suudan joosta nii pikalt üle laktaadiläve? 2) minu laktaadilävi on tõusnud?\nIlmselt on punkt 2 õige, et LT on tõusnud, kuid ka enesetunde kohaselt pingutasin päris palju.\nNarva. nädal enne poolikut: avastasin et 5 päeva polnud midagi teinud. Tuleb meelde, mul oli veidi kõrini saanud jooksmisest. Aga pühapäeval, nädal enne Narva poolikut oli Xdream, seega 7h tundi tugevat pingutust.\nJooksu nädal: 3,5 tundi jookse. Sealhulgas ka 4+1 km lõike.\nTallinn. nädal enne poolikut: 15h sporti. Kuid oluline on spordi iseloom, laupäeval Xdream 6:30 ja pühapäeval kajakimaraton 2:30. Seega 9tundi väga tugeva pingutusega pelgalt nädal enne poolikut.\nJooksu nädalal: 5h sporti. ainult kerged jooksud, ratast ja kajakit.\nSeega, ettevalmistava aja osas plusspunktid Narvale, seal oli nädal varem tõeline puhkus. Ettevalmistusaeg muidu suhteliselt sarnane – ka. nädal varasem Xdream.\nEnne Narvat oli mu hommikune pulss tavapärane. Ka Xdream ei mõjutanud seda märkimisväärselt.\nKuid ka 2 päeva enne SEB jooksu oli hommikune pulss 8 lööki tavapärasest kõrgem, mis omakorda viitab võimalikule ülekoormusele.\nXdream enne SEB jooksu oli oluliselt intensiivsem (tasuks Xdreami 1. koht) ning ilmselt mu keha ei suutnud seekord nädalaga välja puhata.\nXdream Paldiski 1 koht\n11 september 2015 Leivo (0)\nPaldiski Xdreami võistluselt puhas esikoht. Ei mingit exceli tabelit ega punktide lugemist. Ilus 15 minutine edu teise koha ees.\nSeekord ACE Salomon tiimis Rait Pallo, Timmo Tammemäe, Leivo Sepp.\nTartu Suvejooksu 2 koht\n25 august 2015 Leivo (0)\n20. augustil 2015, ehk täpselt Eesti taasiseseisvumise päeval toimus Tartu Suvejooks 10km. http://www.treenitus.eu/\n2. koht ajaga 10:46. Minu vanuseklass M40 ja vanemad. 10km keskmine jooksutempo 3:40. Üldarvestuses 12. koht.\nTore oli näha noori tüdrukuid esireas. Ei tea kas nad soovisid ära kasutada võimalust et seista koos kiirete poistega või tahtsid lihtsalt oma ilu fotograafile poseerida. Sest peale starti pidi hakkama kohe esimesel 10m peale trügima. Tüdrukud arvasid kindlasti, et noormehed on ebaviisakad, kui niimoodi kohe trügima hakkavad, et tüdruk tuleb ju ikka enne uksest (finišist?) läbi lasta\nMuidugi meile meeldib, et tüdrukud niimoodi esinevad aga V. Košelevi kõrvalt on mõistlik startida jooksjatel kes ka seal esikümne kandis jooksevad.\nStart nagu ikka, kiire. Esimene kilomeeter 3:20. Asfalt. väga hea joosta tiheda sammuga. Lasin vaikselt 10-pealise juhtgrupi eest ära, kuna teadsin et nendega koos mul küll pole mõtet joosta. Teine kilomeeter ajaga 3:30. See tempo juba sobib paremini. Teise km lõpuks oli pulss laktaadilävel, seega tempot tuleb hoida.\nAga siis – siis tuli maastik ning 2km vältel pehme saepuru tee, mis lihtsalt imes edasiviiva jõu endasse. Tempo langes koheselt 3:40 ja 3:50. Viies ja kuues km olid taas kõval pinnasel ning tempo tõusis tagasi 3:34 ja 3:36 peale. Pulss ilusti üle laktaadiläve nagu nii lühikesel jooksul peabki olema.\nAnalüüsides aga jooksu kadentsi, näen et kuni saepuruteeni oli see 187, kuid pehmel langes see 173-ni. kui uuesti kõva pinnas saabus, olin tõstnud kadentsi vaevalt 177-ni.\nJa siit hakkaski minu jooksu allakäik. Suutsin head tempot hoida täna sammu pikemaks venitamisele ja mitte niivõrd sammu tiheduse tõstmise arvelt.\nSee paistab koheselt silma ka jooksufaili analüüsides. Kuni finišini oli kadents 176-177. Ja seetõttu langes ka tempo taas 3:50 peale, kuigi tingimused jooksmiseks olid suurepärased.\nMul on veel kõvasti tööd oma kadentsiga. Sest kiirema tempo suudan saavutada tihedama jalgade tööga. Sammu võib teatud maani pikendada, kuid kuskil tuleb piir ette ja edasi arenemiseks on vaja sammu tihedust tõsta. Selles suhtes eriti rahul enda jooksuga pole.\nNäitena siia kõrvale, et trennis tempoga 3:50 asfaldilõiku joostes on kadents 197-199. Vot sellise numbriga on vaja järgmine kord 10km joosta.


PDF-faililaiend - mis on .pdf-fail ja kuidas seda avada?\nAvaleht : File Types : PDF-fail\n. PDF Faililaiend\nFile TypeKaasaskantava dokumendi vormingu fail\n4.1 (3499 Hääli)\nPDF-fail on mitme platvormiga dokument, mille on loonud Adobe Acrobat või mõni muu PDF-rakendus. PDF-vormingut kasutatakse tavaliselt dokumentide ja väljaannete salvestamiseks standardses vormingus, mida saab vaadata mitmel platvormil. Paljudel juhtudel luuakse PDF-failid olemasolevatest dokumentidest, mitte nullist.\nPDF-fail on avatud rakenduses Adobe Acrobat Reader DC\nPDF-faile saab muuta kommertstarkvara Adobe Acrobat abil. Vormingut saab avada ja vaadata tasuta Adobe Acrobat Readeri rakenduse või Adobe Acrobat Readeri pistikprogrammi abil, mis on saadaval veebibrauserite ja muude programmide jaoks. Otsingumootorid, näiteks Google ja Bing, indekseerivad PDF-dokumente, nii et Adobe Readeri pistikprogrammi võib kasutada PDF-failide kuvamiseks brauseriaknas. Mõni brauser, näiteks Google Chrome, pakub kohalikku tuge PDF-failide vaatamiseks ilma Adobe Readeri pistikprogrammita. Firefox saab vaadata PDF-faile laiendiga PDF.js.\nPDF-failid võivad sisaldada teksti, pilte, vorme, märkusi, kontuuri ja muid andmeid. Need säilitavad fonte ja vormingut elektrooniliselt mitmel platvormil ja kuvatakse ekraanil samad, mis paberile printimisel.\nVaata pDF määratlus lisateabe saamiseks.\nMÄRKUS: OS X-i kasutajad saavad dialoogiboksi Prindi abil luua dokumendist PDF-faili. Esmalt valigePrindi ..."rakenduse omadest fail menüü, seejärel valige akna vasakus alanurgas olevast rippmenüüst PDF "Salvesta PDF-ina".\nProgrammid, mis avavad PDF-faile\nVeebibrauser Adobe Readeri pistikprogrammiga\nKindel PDF-fail Wordi\nAdobe Reader Windows Phone'ile\nUuendatud 2 / 13 / 2019\nTeave PDF-failide kohta\nMeie eesmärk on aidata teil mõista, mis on * .pdf sufiksiga fail ja kuidas seda avada.\nSellel lehel loetletud faili tüüp Portable Document Format, failivormingu kirjeldus ning Mac, Windows, Linux, Android ja iOS programmid on Faili meeskonna poolt eraldi uuritud ja kontrollitud. Püüame saavutada 100% täpsust ja avaldame teavet ainult meie testitud ja kinnitatud failivormingute kohta.\n‹.PDEX | .PDF-1 ›


24. oktoobril otsustati\nEraldada linnaeelarvest haridus- ja noorsootööprojektide toetuseks kokku 1900 eurot (kolm projekti).\nAnda luba MTÜ-le Karujärve Tervisespordi Keskus Kuressaare I rull-\nuisumaratoni korraldamiseks ja tänavate sulgemiseks (29.10).\nKinnitada Saaremaa kunstiteoste võistluse tulemused ja määrata loomestipendium (600 eurot) koos aukirja ja meenega Sirje Eelmale kolmeosalise töö “Veeringe” eest ning tunnustada aukirja ja meenega Sander Raudseppa ja Kadi Grassi.\nEraldada linnaeelarvest spordiprojektide toetuseks kokku 1500 eurot (kuus projekti) ning kultuuri- ja vabaajaprojektide toetuseks kokku 4560 eurot (11 projekti).\nAlgatada Garnisoni tn 18 kinnistu ja lähiümbruse detailplaneering.\nKiita heaks ja suunata kooskõlastusringile otsuse “Golfikompleksi detailplaneeringu osaliselt kehtetuks tunnistamine” eelnõu.\nKinnitada lihthanke “Tarbesõiduki soetamine kasutusrendi tingimustel” tulemused ning sõlmida Moeller Auto Pärnu OÜ-ga tarbesõiduki tarneleping ja AS-iga DNB Pank liisinguleping.\nEraldada linnaeelarvest sotsiaalprojektide toetuseks kokku 1222 eurot (kaks projekti).\nPikendada kahe kuu võrra SEB Liising AS-iga sõlmitud sõiduauto liisingulepingut.\n31. oktoobril otsustati\nKinnitada Tuule 4, Kivi 9, Kivi 9b, Staadioni 7 ja Laiamadala saare kinnistul asuva maa-ala kasutamiseks korraldatud eelläbirääkimistega pakkumise tulemused ja tunnistada võitjaks OÜ Sandla Karjamõis aastatasu pakkumusega 12 €/ha.\nKinnitada Rohu lasteaia ja Tuulte Roosi lasteaia hoolekogu koosseis.\nMoodustada Saaremaa ühisgümnaasiumi hoolekogu 2016/2017. õppeaastaks.\nKiita heaks ja suunata Saaremaa vallavolikogu istungile otsuse “Nõusoleku andmine meetmega “Põhikoolivõrgu korrastamine perioodil 2014–2020” seotud täiendavate rahaliste kohustuste võtmiseks” eelnõu.\nKinnitada riigihanke “Elektrienergia ostmine 2018” tulemused ja tunnistada edukaks Eesti Energia AS-i pakkumus börsihinnale lisanduva fikseeritud marginaali maksumusega 0,26 €/MWh (ilma käibemaksuta), mis võrdub 0,00026 €/kWh.\nKiita heaks ja suunata Saaremaa vallavolikogu istungile otsuse “Nõusoleku andmine projektiga “Tori jõesadama rekonstrueerimise ehitustööd” seotud rahaliste kohustuste võtmiseks” eelnõu.\nTeha 2017. a eelarve tulude ja kulude IV muudatus kogusummas 85 033 eurot.\nEraldada eelarve reservfondist 2234 eurot SA-le Saaremaa Muuseum nõukogu kolme liikme tasudeks, Kuressaare Kultuurivarale merepäevade autoritasudeks 2576 eurot ja piletimüügi vahendusteenuseks 2447 eurot, 1680 eurot Kuressaare linnavalitsuse teenistujate töötervishoiu kuludeks ja 250 eurot puudega isikust filmi tegemise kulude osaliseks katmiseks.


Kogusin oma tööd ja tegemised siia kodulehele, et endale paremini teadvustada, millises suunas olen liikunud ja millega tegelen, aga tore kui siin kirjutatu pakub huvi ka mõnele teisele.\nSee leht on siis natuke aruande ja samas ka märkmiku eest. Miks just aruande eest?\nHiljuti kuulsin, kuidas üks soomlane ütles, et ta on „luottamushenkilö“, st inimene, keda teised on usaldanud mingi valdkonna otsuste tegemise juurde. Google tõlkemasin annab soomekeelsele sõnale „luottamushenkilö“ eestikeelse vaste „valitu“. Meil kasutatakse sõna “usaldusisik“ töötajate esindaja kohta ettevõttes, aga laiemat kasutamist see minu arvates sügava sisuga sõna pole saavutanud, ometi võiks seda sõna kasutada kasvõi poliitikas.\nKuna mulle on usaldatud töö Tallinna Linna Volikogus, Nõmme Halduskogus ja Tallinna Puuetega Inimeste Koja juhatuses, siis tunnen, et minu peale loodetakse, mind usaldatakse – see tähendab, et olen usaldusisik.\nOlen loomult lahenduste otsija – kui kuidagi ei saa, siis kuidagi ikka saab. Et puuetega inimeste ja nende hooldajate hääl jõudsamalt kõlaks, asutasime 2009. aastal koos Tauno Asujaga TPIKoja ajakirja „Kojaline“. Kodanikuajakirjanikuna olen kirjutanud erinevatel teemadel, teinud intervjuusid inimestega, kelle tegevust olen oluliseks pidanud. Kogusingi need lood siia kodulehele kokku.\nMärkmikus tahan kajastada igapäevaseid tegemisi, seda, mis silma hakkab ja mõtteid tekitab.\nNõmmel on minu kodu. Olen siin sündinud ja enamuse ajast elanud. See on koht, mis pakub mulle emotsionaalselt palju – loodus, vanad majad, huvitavad inimesed…


IGuideStocks - NSE EOD ja päevase kauplemise tarkvara ülevaade - Uudised - Allalaadimiseelse kauplemissusteemi allalaadimine\nSeaded ja vaadata stohhastilist ostsillaatorit\nMitmepoolsete kaubandussusteemide majanduse meistrid\nAllalaadimiseelse kauplemissusteemi allalaadimine. Trading Platform MetaTrader 5 MT5\nMüüt: mida rohkem erinevatesse kohtadesse kandideerida, seda suurem on võimalus tööle saada. Viirukit kasutatakse alkoholismiks. Tartus jätkuvalt transport tasuta, eelistame kauba üleandmist kontaktivabalt.\nVideo: How To Scale And Automate Your Online Business 2021, Mai\nMetaTrader saab tasuta alla laadida. Määrad: eeldab kättesaadavuse kasutamise finantstehingute ja operatsioonide börsil; ei ole ette nähtud aktsiaturgude täielikuks tööks ei toeta operatsioone ilma marginaalita.\nNeed arengud kasutavad aktiivselt pangad ja suured maaklerfirmad. Ja kui te otsustate töötada välja aktsiaturg Soovitame alla laadida metatreeri.\nPärast vahetada Fiat valuuta virtuaalne münte kasutajad võivad osta jooke\nSelle programmiga suureneb eesmärkide saavutamise tõenäosus mitu korda. Siiski on jõudluse ja funktsionaalsuse seisukohalt halvem kauplemisplatvormide uue Allalaadimiseelse kauplemissusteemi allalaadimine - MetaTrader 5. Programmi liides on praktiliselt muutunud, kuid sisemine sisu on muutunud paremaks ja funktsionaalseks.\nKui varem oli võimalik kaubelda ainult välisvaluutaturgudel, võimaldab MT5 kauplemisplatvorm kaubelda mitte ainult erinevuse suhtes või lepingute puhul, vaid ka börsil Kampaaniate, futuuride ja valikute ostmine. Kõiki seda saab teha ühest kontost, mis lihtsustab kaubandust märgatavalt.\nParim binaarne valik Robot Kanada\nBinaarsed valikud Signaali tarkvara\nBest-change - kauplemine itunes bitcoinidega optsioonide koostaja binaarsed valikud\nEuromedi alkoholismi kodeerimine Kuidas ravida alkoholismi poega Alkoholismi kohta, Euroopa ja Aasia rahvuste meeste ja naiste alkoholisõltuvuse arvutatud alkoholisõltuvus.\nKuid see on endiselt väga kõikuv münt selle 10 aasta 5 investeerimisõppetundi Bitcoinist\nLisaks on tellimuste täitmise kiirus suurenenud, uued näitajad ja vahendid on lisatud tehniline analüüs Saadavate ajakavade arv on laienenud ja palju muud. Iga päev kasvab iga päev selle kauplemisplatvormiga töötamise võimalus töötada võimalus. MT5 kauplemisplatvormi eelised Metatreril 5 on suur hulk eeliseid sarnaste kauplemisplatvormidega.\nMõtle kõige olulisem neist, samuti teada, mida lisafunktsioonid ilmus viienda põlvkonna populaarse kauplemise terminali: MetaTrader 5 on mitmekohaline kauplemisplatvormMillega kaupleja pääseb mitte ainult Forexi turule, vaid ka börsidel. Selleks on piisav, et avada müügiks või ostmiseks tellimus ja teha oma nimel tehingu börsil; Tasuta litsents.\nMetaquote ametlikul veebisaidil saate absoluutselt alla laadida MT5 ja kasutage seda oma kauplemisel; Neli täitmisrežiimi tellimusi. Maakleri toetusel võib MT5 kauplemisplatvorm kasutada nelja Allalaadimiseelse kauplemissusteemi allalaadimine kiire täitmise vahetuturu täitmise turultaotleda täitmist nõudmisel ja vahetada laos.\nStohhastiline ostsillaator stohhastiline ostsillaator võib nimetada kõige populaarsemaks ostsillaatoriks theksanalüüsiks.\nAktsiaoptsioonid annab vestile ja treeningule\nNäiteks vajate tellimusi kohe avada, sõltumata praegusest turuhinnast. Valite turu täitmise järjekorra liik ja maakler teostab turuhinnaga garantiit ilma replikateta ja viivitusteta; Kuus tüüpi edasilükkunud tellimusi.\nOsta Stop Informaatika jagavad voimalusi on sisuliselt peatus, et installida ostupiirangupiirang tellimuse ostmiseks. Kui seda tüüpi tellimus on paigaldatud "Hind" väljale, on peatustase näidustatud, kui hind töötab, et hind töötab, et määrata ostupiirang tellimuse tasemel, mis oli eelnevalt "Stopp Piirangu hind" valdkonnas.\nSamal ajal peaks peatustase olema suurem kui praegune hind ja STOP-piirmäära hind peaks olema peatustaseme all. Selle tellimuse installimisega peate määrama väljale "Hind" valdkonnas, kui jõuate müügipiirangu järjekorras paigaldamise järjekorda tasemele eelnevalt "Hind Stop piir" valdkonnas.\nMillised on ettevõtete liigid. Ettevõtete peamised liigid, nende omadused\nSamal ajal peaks peatustase olema madalam kui praegune hind ja peatuspiirangute hind Allalaadimiseelse kauplemissusteemi allalaadimine olema kõrgem kui peatustase; Ühe klõpsuga kauplemise funktsioon.\nTänu "kaubanduse ühe klõpsuga" funktsiooni saate teha tehinguid ja hallata tellimusi otse kauplemisplaanis; Sisseehitatud aruanded.\nEt hinnata tõhusust oma kauplemise süsteemi, on olemas automaatne analüüs, mis viiakse läbi järgmistes näitajates: tehingute arv, kasumi lõksu, kasumiteguri, keskmine kasum ja kahjum; Ajavahemikud.\nVaikimisi on tööriistaribal ainult põhilised põhiomadused. Kontekstimenüü kutsumine saate tööriistaribale lisada timphamite; Graafikud hinnapakkumisi.\nBinaarsed valikud sellest, mida alustada


Euroopa Liidu C 31/2009\nKomisjoni teatis, mis käsitleb komisjoni 26. septembri 2001. aasta teatises kinematograafiliste teoste ja muude audiovisuaalteostega seotud teatavate õiguslike aspektide kohta (kinoteatis) sätestatud riigiabi hindamiskriteeriume ( 1 )\nMenetluse algatamine (Toimik nr COMP/M.5262 — Bonnier/Schibsted/Retriever Sverige) ( 1 )\nTeatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.5168 — EADS/SSTL) ( 1 )\nTeatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.5420 — Kyocera Mita/Triumph-Adler) ( 1 )\nKomisjoni teatis vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 16 lõikele 4 — Avaliku teenindamise kohustused regulaarlennuliinidel ( 1 )\nEelteatis koondumise kohta (Juhtum nr COMP/M.5475 — Atlantia/Acciona/Itínere Chilean assets) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine ( 1 )\nKomisjoni teatis, mis käsitleb komisjoni 26. septembri 2001. aasta teatises kinematograafiliste teoste ja muude audiovisuaalteostega seotud teatavate õiguslike aspektide kohta (kinoteatis) sätestatud riigiabi hindamiskriteeriume\nNagu teatatud 2004. aasta (1) ja 2007. aasta (2) teatistes, millega pikendati 2001. aasta kinoteatises (3) sätestatud riigiabi hindamiskriteeriumide kehtivust, on komisjon läbi viinud ulatusliku uuringu filmitoetuskavades ettenähtud kohustuslike territoriaalsete kulutuste majandusliku ja kultuurilise mõju väljaselgitamiseks. Uuring käivitati 24. augustil 2006 (4) ja sidusrühmad kohtusid Brüsselis 6. juulil 2007. Uuringu tulemused avaldati 22. mail 2008 (5).\nUuringu lõpparuandes ei jõutud filmitoetuskavades ettenähtud kohustuslike territoriaalsete kulutuste majandusliku ja kultuurilise mõju suhtes üheste tulemusteni. Seepärast on vaja täiendavat analüüsi enne, kui muudetakse 2001. aasta kinoteatises sätestatud kohustuslikke territoriaalseid kulutusi käsitlevat riigiabi hindamiskriteeriumi, et tagada kokkusobivus EÜ asutamislepingu põhimõtetega.\nKomisjon leiab, et olemasolevad riigiabi hindamiskriteeriumid suudavad praegu veel kultuuriloomingut edendada ning tagada, et filmi- ja audiovisuaaltoodangu jaoks antav abi ei kahjusta konkurentsi ja kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. Siiski on pärast 2001. aasta kinoteatise avaldamist tekkinud uusi suundumusi, mille tõttu tuleks need kriteeriumid aja jooksul üle vaadata.\nNeed suundumused hõlmavad toetust muule tegevusele kui filmide ja telesaadete tootmine (nt filmide levitamine ja digitaalne projekteerimine), piirkondlikke filmitoetuskavasid, lisaks konkurentsi teatavate liikmesriikide vahel riigiabi kasutamiseks, et meelitada ligi suuri välisinvesteeringuid, eriti Ameerika Ühendriikide filmitootjaid. Need on keerulised küsimused, mida tuleb kohaste kriteeriumide väljatöötamiseks analüüsida liikmesriikide, riiklike ja piirkondlike filmitoetusasutustega.\nSeepärast on komisjon otsustanud praeguste kriteeriumide kohaldamist jätkata kuni kinematograafiateoste ja muude audiovisuaalteoste uute riigiabieeskirjade jõustumiseni või kuni 31. detsembrini 2012.\n(1) ELT C 123, 30.4.2004, lk 1.\n(2) ELT C 134, 16.6.2007, lk 5.\n(3) EÜT C 43, 16.2.2002, lk 6.\n(4) ELT S 173, 12.9.2006, viitenumber 2006/S 173-183834.\n(Toimik nr COMP/M.5262 — Bonnier/Schibsted/Retriever Sverige)\n29. jaanuaril 2009 otsustas komisjon algatada menetlus ülalnimetatud juhtumi kohta kuna leiab, et teatatud koondumine äratab tõsiseid kahtlusi ühisturuga kokkusobivuse osas. Menetluse algatamine avab teise faasi teatatud koondumise uurimisest, ja ei mõjuta juhtumi lõppotsust. Otsus põhineb nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artiklile 6(1)(c).\nEt märkusi oleks võimalik menetluses täielikult arvesse võtta, peavad märkused jõudma komisjoni mitte hiljem kui 15 päeva pärast selle teatise avaldamist. Märkusi võib saata komisjoni faksi teel ((32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või posti teel, märkega „Toimik nr COMP/M.5262 — Bonnier/Schibsted/Retriever Sverige”, järgmisele aadressile:\n(Toimik nr COMP/M.5168 — EADS/SSTL)\n17. detsembril 2008 otsustas komisjon mitte vastu seista ülalmainitud koondumisele ning kuulutada see vastavaks ühisturu nõuetega. Käesolev otsus on tehtud nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6(1)(b) alusel. Täielik otsuse tekst on kättesaadav vaid inglise keeles ning avaldatakse peale seda, kui dokumendist on kustutatud kõik võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:\nelektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32008M5168 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele (http://eur-lex.europa.eu).\n(Toimik nr COMP/M.5420 — Kyocera Mita/Triumph-Adler)\n21. jaanuaril 2009 otsustas komisjon mitte vastu seista ülalmainitud koondumisele ning kuulutada see vastavaks ühisturu nõuetega. Käesolev otsus on tehtud nõukogu määruse (EÜ) nr. 139/2004 artikli 6(1)(b) alusel. Täielik otsuse tekst on kättesaadav vaid inglise keeles ning avaldatakse peale seda, kui dokumendist on kustutatud kõik võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:\nelektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32009M5420 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele (http://eur-lex.europa.eu).\nEuro käibemündid on seadusliku maksevahendina kasutusel kogu euroalal. Müntidega ametialaselt tegelevate isikute ja laiema avalikkuse teavitamiseks avaldab komisjon kõikide uute euromüntide kujunduse (1). Vastavalt nõukogu 8. detsembri 2003. aasta otsusele (2) võivad euroala liikmesriigid ja riigid, kes on ühendusega sõlminud euro käibemüntide käibelelaskmist käsitleva rahanduskokkuleppe, lasta käibele teatava koguse euro mälestusmünte, tingimusel et ühe riigi kohta lastakse aastas käibele maksimaalselt üks uus münt ja mälestusmündina kasutatakse üksnes 2-eurost münti. Mälestusmüntide tehnilised omadused vastavad tavaliste euro käibemüntide omadustele, kuid nende liikmesriiki tähistaval küljel on mälestust jäädvustav motiiv.\nKujunduse kirjeldus: Mündi siseosal on kujutatud Saarbrückeni Saint Louis' kirikut. Monumendi kujutise alla on märgitud liidumaa nimi „SAARLAND” ja rahapaja tunnus „A”, „D”, „F”, „G”, või „J”. Monumendist paremal on kujutatud graveerija Friedrich Brenner'i initsiaalid „FB”. Välisringi alumises osas on märgitud mündi käibele lasknud riigi nimi „BUNDESREPUBLIK DEUTSCHLAND” ja ülemises osas aastaarv „2009” ja kaksteist tähte.\nKäibele lastavate müntide suurim kogus: 30 miljonit münti\nLigikaudne käibelelaskmise aeg: 2009. aasta veebruar\nServal olev kiri: „EINIGKEIT UND RECHT UND FREIHEIT” ja Saksamaa Liitvabariigi vapilind kotkas.\n(2) Vt üldasjade nõukogu 8. detsembri 2003. aasta otsus euromüntide liikmesriiki tähistava külje kujunduse muutmise kohta.\nAbi number: XA 278/08\nPiirkond: Département de la Moselle\nAbikava nimetus: Aides aux investissements pour le développement de l'utilisation des énergies renouvelables, des bioénergies est des économies d'énergies dans le secteur agricole\nÕiguslik alus: Määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikkel 4\nAbikavaga ettenähtud aastased kulud: Maksimaalselt 270 000 EUR, vastavalt vajadusele ja sõltuvalt olemasolevatest eelarvelistest vahenditest\nAbi suurim osatähtsus: Abi summa ei tohi ületada abi lubatud suurimat osatähtsust, st 40 % abikõlblikest investeeringutest piirkondades, mis ei ole vähemsoodsad piirkonnad, ja 50 % vähemsoodsates piirkondades (noorte põllumajanduseettevõtjate korral lisatakse 10 %)\nRakendamise kuupäev: Vastavate vahendite olemasolu korral alates kuupäevast, mil vabastustaotluse registreerimisnumber avaldatakse komisjoni põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi veebisaidil\nAbikava kestus: Kolm aastat alates kuupäevast, mil komisjon on kättesaamist kinnitanud (vastavate vahendite olemasolu korral)\nAbi eesmärk ja tingimused: Eesmärk on asendada taastumatud energiaallikad taastuvenergia ja bioenergia tootmissüsteemidega, millega tagatakse põllumajandusettevõtte normaalne toimimine, aga vähendatakse kasvuhoonegaaside tootmist; toodetud energiat ei müüda. Abikõlblikud on järgmised investeeringud, mis aitavad kaasa kvaliteedi parandamisele, looduskeskkonna säilitamisele ja parandamisele:\nnäidisprojektid, millel on positiivne mõju keskkonnale ja mis aitavad olulisel määral kaasa kasvuhoonegaasidega võitlemisele (abi maksimumsumma on 20 000 EUR);\nheina- ja viljakuivatusseadmed;\nAbi kuulub määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikli 4 kohaldamisalasse ja on kooskõlas selle kõigi sätetega\nAsjaomane sektor/asjaomased sektorid: Kõik Moselle'i põllumajandusettevõtted\nMuu teave: Ühenduse määruses sätestatud ülempiiridest kinnipidamise tagamiseks mis tahes kavandatud abiliigi puhul langetatakse vajaduse korral abisummat muude riiklike rahastajate panustatava summa võrra.\nAbi on suunatud põllumajandustootjatele, kes ei ole viimase viie aasta jooksul saanud sarnast abi, v.a need, kelle varasemad projektid on juba lõpetatud\nAbi number: XA 280/08\nAbikava nimetus: Développement des filières atypiques, démarches qualité, volets „investissements” et „assistance technique”\nÕiguslik alus: Määruse (EÜ) nr 1857/2006 artiklid 4 ja 15\nAbikavaga ettenähtud aastased kulud: 469 000 EUR aastas, millest 400 000 EUR investeeringute sektorile ja 60 000 EUR tehnilise abi sektorile\nAbi suurim osatähtsus: Investeeringud\nAbi maksimumsumma on 20 000 EUR.\nAbi ülemmäär on 80 % kulutustest, maksimaalselt 3 000 EUR teenuse kohta\nAbi eesmärk ja tingimused: Eesmärk on panustada departemangu teatavat liiki põllumajandustootmiste ümberkorraldamisse ja kvaliteedimeetmete arendamisse esmatootmise tasandil. Toetatakse algatusi, mis võimaldavad alustada ettevõtetele lisaväärtust andvate uute toodete tootmist, uuenduslikke projekte ja vähemlevinud valdkondi. Teatavad tegevused kuuluvad määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikli 4, teised (ettevalmistavad uuringud) artikli 15 rakendusalasse\nMuu teave: Ühenduse määruses sätestatud ülempiiridest kinnipidamise tagamiseks mis tahes liiki kavandatud abiliigi puhul langetatakse vajaduse korral abisummat muude riiklike rahastajate panustatava summa võrra.\nAbi on suunatud tootjarühmadele, kes ei ole viimase viie aasta jooksul saanud samalaadset abi, ja nendele, kelle varasemad projektid on juba lõpetatud\nAbi number: XA 282/08\nAbikava nimetus: Diagnostic-conseil pour optimiser les investissements matériels et réduire les coûts de mécanisation (assistance technique)\nÕiguslik alus: Määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikkel 15\nAbikava raames ettenähtud aastased kulutused: Kuni 68 000 EUR vastavalt vajadusele ja sõltuvalt eelarvelistest vahenditest\nAbi suurim osatähtsus: Abi suurim osatähtsus on 80 % järgmiste summade ulatuses:\n400 EUR seadmetega seotud nõustamise eest;\n500 EUR mehhaniseerimiskulude vähendamisega seotud nõustamise eest\nRakendamise kuupäev: Alates kuupäevast, mil vabastustaotluse registreerimisnumber avaldatakse komisjoni põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi veebisaidil ning vastavate vahendite olemasolu korral\nAbikava kestus: Kolm aastat alates kuupäevast, mil Euroopa Komisjon on kättesaamist kinnitanud (vastavate vahendite olemasolu korral)\nAbi eesmärk ja tingimused: Abi eesmärk on nõustamisteenuste ja koolituste abil aidata põllumajandustootjatel asjakohaste otsuste kaudu, eelkõige seoses loodusressursside kaitse ja majandamisega, optimeerida oma investeeringuid materiaalsesse varasse.\nAbi vastab kõigile määruse (EÜ) nr 1857/2006 artiklis 15 sätestatud tingimustele\nAsjaomane sektor/asjaomased sektorid: Kõik Moselle'i departemangu põllumajandusettevõtted (põllumajandustootjad või põllumajandustootjate ühendused, kooperatiivid)\nMuu teave: Ühenduse määrustega ettenähtud piirmäärade range järgimise tagamiseks kavandatud abiliikide puhul vähendatakse vajaduse korral abisummat muudelt riiklikelt rahastajatelt saadava summani.\nAbi on ette nähtud üksnes tootjarühmadele, kes ei ole eelneva viie aasta jooksul samalaadset abi saanud, ning neile, kelle varasemad abikavad on lõppenud\nAbi number: XA 348/08\nPiirkond: Provincie Fryslân\nAbikava nimetus või üksikabi saava ettevõtja nimi: Toetusesaaja:\nÕiguslik alus: Kadersubsidieverordening Inrichting Landelijk Gebied Provincie Fryslân 2007\nAbikavaga ettenähtud aastased kulud või ettevõtjale antava üksikabi üldsumma: —\nMaksimaalne ühekordne abi: 178 925 EUR\nAbi suurim osatähtsus: Abi antakse kooskõlas määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikli 6 lõigetega 3 ja 4. Kuna põllumajandusettevõte asub vähem soodsas piirkonnas määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikli 2 lõike 9 tähenduses, on abi suurim osatähtsus 50 %.\nÜmberpaigutamine toimub üldistes huvides, nimelt seoses riikliku ökoloogilise võrgustiku arendamise ja põllumajanduslike struktuuride parendamisega ning tagab põllumajandustootjale nüüdisaegsema rajatise ja suurendab tootmismahtu. Abikõlblike kulude kogusumma on 357 850 EUR, millest 50 % antakse abiks. Kulud on seotud piimajahutuspaakide mahu suurendamisega, nende alade suurendamisega, kus paiknevad silohoidlad, üldotstarbeliste ettevõtlusruumide laiendamisega ning nüüdisaegsemate ladustamisrajatiste, nüüdisaegsemate lautade ja ulatuslikumate kõvakattega pindade loomisega\nRakendamise kuupäev: 1. november 2008 või pärast komisjoni kinnitusteate (sisaldab identifitseerimisnumbrit) kättesaamist\nAbikava või üksikabi kestus: Viimane osamakse tehakse hiljemalt 2010. aasta novembris\nAbi eesmärk: Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete toetamine. Teisene eesmärk: põllumajandusettevõtete ümberpaigutamine üldistes huvides, nimelt kui see toimub seoses riikliku ökoloogilise võrgustiku arendamise ja põllumajanduslike struktuuride parendamisega. Lähtutakse võimalusest, mida pakub artikkel 6, kui üldistes huvides paigutatakse ümber põllumajandusettevõtteid ning kui ümberpaigutamise tulemuseks on nüüdisaegsemad rajatised ja suureneb tootmismaht\nKava üksikasjad ja vähem soodsate piirkondade kaart asuvad www.fryslan.nl/pmjp (landbouw, Kadersubsidieverordening Inrichting Landelijk Gebied Provincie Fryslan 2007)\nabi number: XA 407/08\nPiirkond: Northern Ireland\nAbikava nimetus või üksiktoetust saava ettevõtte nimi: Northern Ireland Fallen Stock Scheme\nÕiguslik alus: Kava ei ole seadusega sätestatud.\nMääruse (EÜ) nr 1774/2002 (milles sätestatakse muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste sanitaareeskirjad) kohaselt peavad liikmesriigid tagama, et kehtiks piisav kord kõnealuse määruse kohase loomsete kõrvalsaaduste kõrvaldamise võimaldamiseks\nAbikavaga ettenähtud aastased kulud või ettevõtjale antava üksikabi üldsumma: 1. detsember 2008–31. märts 2009: 0,24 miljonit GBP.\nKokku: 0,24 miljonit GBP\nAbi suurim osatähtsus: Kui heakskiidetud tööettevõtja kogub ettevõtetest kokku surnud loomade korjused, on veokulude eest antava abi osatähtsus vastavalt määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikli 16 lõike 1 punktile d kuni 100 %.\nKui heakskiidetud tööettevõtja hävitab või põletab surnud loomade korjused, on abi osatähtsus sellega kaasnevate kulude eest vastavalt määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikli 16 lõike 1 punktile d kuni 75 %\nRakendamise kuupäev: 1. detsember 2008 või kuupäev, mil kava avaldatakse komisjoni veebisaidil, olenevalt sellest, kumb on hilisem\nAbikava või üksikabi kestus: Abikava algab 1. detsembril 2008 või sel kuupäeval, mil kava avaldatakse komisjoni veebisaidil, olenevalt sellest, kumb on hilisem. Kava lõpeb 31. märtsil 2009. Taotluste esitamise lõpptähtaeg on 31. märts 2009\nAbi eesmärk: Abikava eesmärk on sama, mis riiklikul kaval surnud loomade kohta (Ühendkuningriik) XA 168/07, mis lõpeb 2008. aasta novembris, st luua surnud loomade kogumise ja kõrvaldamise riiklikult toetatav vabatahtlik süsteem vastavalt määrusele (EÜ) nr 1774/2002. Siiski antakse selles uues kavas teatatud abi surnud loomade kogumiseks ja kõrvaldamiseks Põhja-Iirimaal ainult Põhja-Iirimaa väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele, kes tegelevad loomakasvatusega\nMuu teave: Riiklik kava surnud loomade kohta (Ühendkuningriik) XA 168/07 suletakse 2008. aasta novembris. Praegu teatatavat uut kava kohaldatakse ainult Põhja-Iirimaa väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete suhtes.\nKomisjonil palutakse arvesse võtta ka järgmist:\nsurnud loomade kõrvaldamise riiklik ettevõte võtab praegu 28 Suurbritannia naelsterlingit aastas liikmemaksu neilt, kes on riikliku kava surnud loomade kohta (Ühendkuningriik) XA 168/07 liikmed. Nad teevad ettepaneku võtta alates 1. detsembrist 2008 liikmemaksu asemel väikest haldustasu nende kuude eest, mil tegelikult kõnealust kava kasutatakse;\neeldatakse, et Ühendkuningriigi ülejäänud osaga seoses teatatakse muudetud riiklikust kavast surnud loomade kohta 2009. aasta jaanuaris.\nTäiendav ja üksikasjalik teave kava abikõlblikkuse ja eeskirjade kohta on kättesaadav eespool märgitud veebilinkidel\nAbi number: XA 350/08\nPiirkond: Kogu Soome\nAbikava nimetus või üksikabi saava ettevõtja nimi: Maataloustuotteiden markkinoinnin ja tuotannon avustaminen\nÕiguslik alus: Valtionavustuslaki (2001/688) 6-8 §\nAbikavaga ettenähtud aastased kulud või ettevõtjale antava üksikabi üldsumma: Aastane kogueelarve on 3 miljonit EUR. Abi antakse aastatel 2009–2013\nAbi eesmärk: Abi antakse registreeritud avalik-õiguslikele ühendustele või asutustele. Lõplik abisaaja on põllumajandustootja, kes loetakse esmatootmisega tegelevaks väikese ja keskmise suurusega ettevõtjaks.\nAbikava põhineb artiklil 15\nAsjaomane sektor/asjaomased sektorid: NACE kood.\nA1 — Taime- ja loomakasvatus, jahindus ja neid teenindavad tegevusalad.\nAsutamislepingu I lisas loetletud tooted\nMuu teave: Abi annab ja haldab põllumajandus- ja metsandusministeerium. Abi suurus on 3 miljonit EUR aastas, st aastatel 2009–2013 kokku 15 miljonit EUR. Abi võib anda suurtele riiklikele põllumajandustoodete turustamise ja tootmise arendamise projektidele, mis on suunatud teadlikkuse suurendamisele seoses kvaliteetsete põllumajandustoodete, toidukultuuri või tervislike toimutmisharjumustega ja seonduvale teabevahetusele.\nProjekti võib teostada selleks, et arendada turustamist ja tootmist näiteks teavitamise, selgitamise, põllumajandustootjate koolitamise ja nõustamise või toidutöötlejatevahelise teabevahetuse korraldamise abil ning messide ja näituste korraldamisega. Projektid võivad olla suunatud põllumajandustootjatele ja tarbijatele ning toidutöötlejatele, nagu suurköögid, õppeasutused, meedia ja toitumisasjatundjad.\nAbisüsteem toimib nii, et avalik-õiguslikud asutused kasutavad saadavat abi selliste sihtrühmade jaoks kasulike projektide teostamiseks nagu tarbijad ja põllumajandustootjad. Näiteks võivad toote toiteväärtuse alase teabe andmist käsitlevad projektid olla suunatud tarbijatele, kuid nendest võivad kaudselt kasu saada ka kõnealust toodet tootvad põllumajandusettevõtjad, kuna selline teave võib tõsta toote väärtust ja seeläbi ka selle tarbimist.\nProjektides ei tohi nimetada toodete päritolu, üksikuid tooteid või kaubamärke ning projektid peavad olema kooskõlas ühenduse riigiabi eeskirjadega. Nende meetmetega püütakse vältida konkurentsi moonutamist.\nAbi osatähtsus: ühenduse eeskirjade alusel lubatud 100 % abimäära piiratakse riigiabi seaduse paragrahviga 6, mille kohaselt on hüvitist võimalik maksta täies mahus vaid juhul, kui see on eesmärkide saavutamiseks vältimatu ja põhjendatud.\nTeavitamise hulka võivad näiteks kuuluda teated hooajatoiduainete ja teemade kohta, millega suurendatakse tarbijate huvi head enesetunnet ja tervist soodustavate toiduainete vastu. Sellega seoses võib avaldada ka retsepte elektroonilistes kokaraamatutes või meedias.\nMuude tegevustena võib korraldada teabekoosolekuid, seminare, külastusi ja näitusi ajakohaste teemade kohta toidu-, tarbija- ja majandusvaldkonna ajakirjanikele ja koolidele.\nTeavitamise hulka kuulub ka veebilehtede loomine ja võrgus olevad õppematerjalid, mis võivad olla ka paberkandjal, näiteks andes teavet mee tootmise, töötlemise, omaduste ja kasutuse kohta.\nTervishoiutöötajate kampaania eesmärk on parandada tervishoiutöötajate ja lastevanemate teadmisi headest toitumistavadest ja suunata lastega perede toitumisharjumusi, pakkudes neile teavet ja vahendeid head enesetunnet ja tervist soodustavate toiduainevalikute tegemiseks.\nKoolisööklatele ja muudele samalaadsete asutuste köökidele võib anda teavet mahepõllundustoodete kasutamisega seotud küsimustes. Teavitamiseks võib vaja olla ka mitmesuguseid taustauuringuid, nagu näiteks strateegiline töö, turu-uuringud ja õppereisid.\nPõllumajandustootjate koolitus võib hõlmata muu hulgas näiteks marja- ja seenekorjaja koolitust, mille puhul uuritakse korraga 2–4 taime- või seeneliiki ja mille edukal läbimisel tehakse vastav märge nende kaardile. Marja- ja seenekorjamise kursusi võib korraldada vaid sellisel ajal, kui uuritavad tooted on looduses kättesaadavad.\nPõllumajandustootjad vajavad näiteks teavet mahepõllundustoodete omaduste kohta, et neil oleks võimalik mahetootmist arendada. Selle eesmärgi saavutamiseks korraldatakse koolitusi koostöös valdkonna asutustega.\nTeabevahetus võib tähendada messide, näituste, konkursside või toidutöötlejatevahelist teabevahetust edendava muu tegevuse korraldamist ning messidel, näitustel, konkurssidel ja muudes tegevustes osalemist.\nAbi võib anda põllumajandustoodete tootjate nõustamise jaoks\nAbi number: XA 353/08\nAbikava nimetus: Elintarviketalouden laatujärjestelmien kehittäminen\nÕiguslik alus: Valtionavustuslaki (688/2001), Valtioneuvoston asetus elintarviketalouden laatujärjestelmien kehittämisen avustamisesta (638/2008)\nAbikavaga ettenähtud aastased kulud: 1,2 miljonit EUR aastas. Abi antakse aastatel 2009–2013\nAbi suurim osatähtsus: Ühenduse eeskirjade alusel lubatud 100 % abimäära piiratakse riigiabi seaduse paragrahviga 6, mille kohaselt on hüvitist võimalik maksta täies mahus vaid juhul, kui see on eesmärkide saavutamiseks vältimatu ja põhjendatud\nAbikava kestus: Kuni 31. detsembrini 2013\nAbi eesmärk: Abi antakse registreeritud avalik-õiguslikele ühendustele ja organisatsioonidele, riigi ametiasutustele või muudele avaliku sektori asutustele. Lõplik abisaaja on põllumajandustootja, kes loetakse esmatootmisega tegelevaks väikese ja keskmise suurusega ettevõtjaks.\nAbikava põhineb määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikli 15 lõike 2 punktidel a, c, d ja e\nMuu teave: Abi annab ja haldab põllumajandus- ja metsandusministeerium. Abi suurus on 1,2 miljonit EUR aastas, st aastatel 2009–2013 kokku 6 miljonit EUR. Abi võib anda põllumajandus- ja metsandusministeeriumi koordineeritava toiduainetööstuse kvaliteedistrateegia rakendamisega seotud riiklike arenguprojektide jaoks. Projektidega tuleb parandada toiduainetööstuse konkurentsivõimet, tugevdada selle sotsiaalset vastutust (sh jälgitavussüsteemide arendamist ja eetikapõhimõtete järgimist) ja suurendada tarbijate teadlikkust toiduainetööstuse tegevuse kohta.\nProjekti võib teostada selleks, et arendada toiduainetööstuse väärtusahelat, parandada toodete või tegevuse kvaliteeti näiteks teavitamise, selgitamise, põllumajandustoodete tootjate koolitamise ja nõustamise abil või toidutöötlejatevahelise teabevahetuse korraldamisega. Projektid võivad olla suunatud põllumajandustootjatele ja tarbijatele ning toidutöötlejatele, nagu suurköögid, õppeasutused, meedia ja toitumisasjatundjad. Lõplik abisaaja on põllumajandustootja, kes loetakse esmatootmisega tegelevaks väikese ja keskmise suurusega ettevõtjaks.\nAbisüsteem toimib nii, et abisaajad (registreeritud ühendused ja organisatsioonid, uurimisinstituudid, riigi ametiasutused ja muud avaliku sektori asutused) kasutavad saadavat abi selliste riiklike projektide teostamiseks, millest on kasu kogu toiduainetööstusele. Näiteks võivad teatava tootmissektori toodete kvaliteedi parandamiseks tehtavat tööd tutvustavad projektid olla suunatud tarbijatele. Lisaks tarbijatele saavad projektist siiski kaudset kasu ka kõnealuseid tooteid tootvad põllumajandusettevõtjad. Selline teave võib suurendada usaldust tootmise ja toodete vastu, tõstes samas toote väärtust ja seeläbi ka selle tarbimist.\nÜhenduse eeskirjade alusel lubatud 100 % abimäära piiratakse riigiabi seaduse paragrahviga 6, mille kohaselt on hüvitist võimalik maksta täies mahus vaid juhul, kui see on eesmärkide saavutamiseks vältimatu ja põhjendatud.\nTeavitamine ei tohi sisaldada reklaami.\nLubatud teavitamise hulka kuuluvad järgmised teavitamisviisid:\nartiklid ja pressiteated (nt uute viiside kohta koduloomade heaolu tagamisel või põllumajandustoodete tootmise järelevalvega seotud elektrooniliste teabevahetussüsteemide kohta);\nteabekoosolekud, seminarid, külastused ja näitused põllumajandustoodetega seotud ajakohaste teemade kohta toidu-, tarbija- ja majandusvaldkonna ajakirjanikele ja koolidele;\nveebilehtede loomine ja võrgus olevad õppematerjalid, mis võivad olla ka paberkandjal (nt marjakorjamise hügieeninõuded, teraviljade haigusvaba oleku tagamine, loomade heaolu nõuded, säästva arenguga kooskõlas olevad põllumajanduslikud tootmisviisid ning tarbijate ootused ja õigused) ning\nteave suurköökidele (koolisööklad ja muude samalaadsete asutuste köögid), nt kohalikku päritolu toodete ostmisega seotud küsimustes.\nTeavitamiseks võib vaja olla ka mitmesuguseid taustauuringuid, nagu näiteks strateegiline töö, turu-uuringud ja õppereisid.\nPõllumajandustoodete tootjate koolitus võib hõlmata näiteks marjakorjajatele korraldatavat hügieenikoolitust, mille jooksul neile õpetatakse marjade korjamise ja veoga seotud häid hügieenitavasid. See võib olla seotud ka näiteks veterinaarkontrolli ja elektroonilise registreerimisega.\nTeabevahetus võib tähendada esitluste, konkursside või toidutöötlejatevahelist teabevahetust edendava muu tegevuse korraldamist ning esitlustel, konkurssidel ja muudes tegevustes osalemist.\nAbi number: XA 398/08\nPiirkond: North-East England\nAbikava nimetus või üksikabi saava ettevõtja nimi: Living North Pennines\nÕiguslik alus: National Heritage Act (1980)\nAbikavaga ettenähtud aastased kulud või ettevõtjale antava üksikabi üldsumma: 76 508 GBP\nAbi suurim osatähtsus: Abi osatähtsus on kuni 100 % ja seda kasutatakse tegelike kulude katmiseks seoses investeeringute või kapitaalehitusega, mille eesmärk on põllumajandusettevõtte territooriumil asuva tootmisega mitteseotud kultuuripärandi säilitamine. Abi makstakse kooskõlas määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikli 5 lõikega 2\nRakendamise kuupäev: Kava hakatakse rakendama 28. novembril 2008 või kava avaldamisel Euroopa Komisjoni poolt, olenevalt sellest, kumb on hilisem\nAbikava või üksikabi kestus: Kava hakatakse rakendama 28. novembril 2008 või kava avaldamisel Euroopa Komisjoni poolt, olenevalt sellest, kumb on hilisem. Kava lõpetatakse 31. detsembril 2010. Viimane makse tehakse 31. detsembril 2010\nAbi eesmärk: Abi on ette nähtud kapitaalehituseks, mille eesmärk on põllumajandusettevõtte territooriumil asuva tootmisega mitteseotud kultuuripärandi säilitamine. Tehtav töö hõlmab müüride taastamist konstruktsiooni parandamise, toestamise ja vuugitäite asendamise abil, et vältida selle lagunemist. See on kooskõlas määruse (EÜ) nr 1857/2006 (EÜ) artikli 5 lõikega 2\nAsjaomane sektor/asjaomased sektorid: Põllumajandus. Põllumajandusettevõte peab olema väike ja keskmise suurusega ettevõte vastavalt määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikli 2 punkti 5 määratlusele\nKava eest vastutav seadusjärgne asutus:\nMuu teave: Täiendav ja üksikasjalikum teave kava abikõlblikkuse ja abi andmise eeskirjade kohta on kättesaadav eespool toodud linkidel\nKanaari saared (Gran Canaria–Tenerife põhja- ja lõunaosa, Gran Canaria–Fuerte Ventura, Lanzarote, El Hierro, Tenerife põhja- ja lõunaosa–La Gomera–La Palma, La Palma–Lanzarote)\nKäesoleva teatise avaldamiskuupäev\nAadress, kus on kättesaadav avaliku teenindamise kohustuse tekst ning mis tahes asjakohane teave ja/või dokumendid\nEttevalmistava meetme MEDIA International eesmärk on uurida ja katsetada Euroopa kutseliste filmitegijate ja kolmandate riikide asjatundjate vahelist koostööd. See hõlmab järgmist:\nkinovõrkude arendamise toetamine;\ntoetus publiku nõudluse suurendamiseks.\nVastavalt ettevalmistava meetme MEDIA International 2009. aasta töökavale kutsub Euroopa Komisjon käesolevaga kandidaate esitama ettepanekuid.\n2. Abikõlblikud kandidaadid\nKonkursikutse on avatud Euroopa Liidu 27 liikmesriigi ja kolmandate riikide õigussubjektidele. Eritingimused on sätestatud ettevalmistava meetme MEDIA International 2009. aasta töökavas.\n3. Projektide eelarve\nKäesoleva konkursikutse raames antav maksimaalne kogusumma on 4,96 miljonit EUR.\nKomisjoni rahaline toetus ei või sõltuvalt meetme laadist ületada 50 %, 75 % või 80 % abikõlblike kulude kogusummast.\nRahalist abi antakse toetusena.\n4. Hindamine ja valik\nKomisjon kaasab esitatud taotluste hindamisse sõltumatuid eksperte. Hindamiskriteeriumid on määratletud ettevalmistava meetme MEDIA International 2009. aasta töökavas. Hindamise edukalt läbinud taotlused järjestatakse kvaliteedi alusel.\nKomisjoni antava toetuse taotluste hindamismenetlus on sätestatud Euroopa Ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavas finantsmääruses (1).\n5. Taotluste esitamise tähtaeg\nTaotlused tuleb saata hiljemalt 2. juuniks 2009 järgmisel aadressil:\nKonkursikutse üksikasjalik tekst koos ettevalmistava meetme MEDIA International 2009. aasta töökava, suuniste ja taotluse vormidega on kättesaadav järgmisel veebiaadressil:\nTaotlused peavad vastama konkursikutse tingimustele ning nende esitamiseks tuleb kasutada ettenähtud vormi.\n(1) Nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1).\n(Juhtum nr COMP/M.5475 — Atlantia/Acciona/Itínere Chilean assets)\n30. jaanuaril 2009 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, millega ettevõtja Atlantia S.p.A. (Itaalia) omandab kõnealuse määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses koos ettevõtjaga Acciona (Hispaania) ühiskontrolli ettevõtja Itínere (Hispaania) osa üle.\nAtlantia: tasulised kiirteed Itaalias ja välismaal;\nAcciona: infrastruktuuri-, energia-, ja veeteenused ning kontsessioonid;\nItínere: teatises käsitletud varad on tasulised kiirteed Tšiilis.\nKomisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi teel ((32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.5475 — Atlantia/Acciona/Itínere Chilean assets):\nMadalmaade Kuningriigi majandusminister teatab, et on kätte saanud süsivesinike geoloogilise luure loa taotluse.\nTaotlus hõlmab Põhja-Brabanti provintsi ja selle piirid on järgmised:\nsirgjoon, mis kulgeb punktide P ja A vahel kuni punktini, kus kõnealune sirgjoon ristub Ameri jõe keskel kulgeva joonega punkti B lähedal;\nseejärel joon, mis kulgeb Ameri jõe keskel ja seejärel Bergsche Maasis alates punktis a osutatud ristumiskohast kuni punktini C, mis asub Bergsche Maasi keskel;\nseejärel punktide C–D ja D–E vahelised sirgjooned;\nseejärel sirgjoon, mis kulgeb punktide E ja F vahel kuni punktini, kus kõnealune sirgjoon ristub Ameri jõe keskel kulgeva joonega punkti F lähedal;\nseejärel Bergsche Maasi keskel kulgev joon alates punktis d osutatud ristumiskohast kuni punktini, kus kõnealune joon ristub joonega, mille koordinaat on x = 137100,00, punkti G lähedal;\nseejärel Gelderlandi provintsi ja Põhja-Brabanti provintsi vaheline piir alates punktis e osutatud ristumiskohast kuni kõnealuse joone ristumiseni punktide J ja I vahelise joonega punkti H lähedal;\nseejärel punktis f osutatud ristumiskoha ja punkti I vaheline sirgjoon;\nseejärel sirgjoon, mis kulgeb punktide I ja J vahel kuni punktini, kus kõnealune sirgjoon ristub joonega nende punktide vahel, mille koordinaadid on x = 164000,00, y = 421000,00 ja x = 189000,00, y = 373000,00, punkti K lähedal;\nseejärel sirgjoon, mis kulgeb punktis h osutatud ristumiskohast kuni punktini, kus punktide N ja M vaheline sirgjoon ristub joonega nende punktide vahel, mille koordinaadid on x = 164000,00, y = 421000,00 ja x = 189000,00, y = 373000,00, punkti L lähedal;\nseejärel punktis i osutatud ristumiskoha ja punkti M vaheline sirgjoon;\nseejärel punktide M–N, N–O ja O–P vahelised sirgjooned.\nKõnealuste punktide koordinaadid on järgmised:\nEespool kirjeldatud piirkond ei hõlma ala, mille piirideks on järgmised punktid ja nende vahelised sirgjooned:\nKoordinaadid on arvutatud vastavalt Hollandi katastriametis (Rijksdriehoeksmeting) kasutatavale riigi triangulatsioonisüsteemile.\nKirjeldatud piiridega määratletud maatüki pindala on 2 026 km2.\nViidates sissejuhatuses osutatud direktiivile ja kaevandamisseaduse artiklile 15 (Mijnbouwwet, Staatsblad 2002, nr 542) kutsub Madalamaade Kuningriigi majandusminister kõiki huvitatud pooli taotlema konkureerivat süsivesinike geoloogilise luure luba eespool osutatud punktide ja koordinaatidega määratletud piirkonnas.\nLubade andmise eest on vastutav majandusminister. Eespool osutatud direktiivi artikli 5 lõigetes 1 ja 2 ning artikli 6 lõikes 2 osutatud kriteeriumid, tingimused ja nõuded on sätestatud kaevandamisseaduses (Staatsblad 2002, nr 42).\nOtsus taotluste kohta tehakse hiljemalt 12 kuu möödumisel pärast kõnealuse tähtaja lõppu.\nLisateavet saab järgmisel telefoninumbril: (31-70) 379 77 62 (kontaktisik: E.J. Hoppel).


Allikukivi raamatukogu | Pärnumaa kogud\nFacebook: Tihemetsa Raamatukogu\nPildil Tiina Kuum\nAllikukivi raamatukogu on asutatud Voltveti Haridusseltsi poolt 2. veebruaril 1920. aastal. Asutajad olid õpetaja Elviine Saar, koolijuhataja Karl Pukk, taluperenaine Hermiine Tomson ja vallasekretär Johann Timmermann.\nKoguteoses „Pärnumaa. Maateaduslik, tulunduslik ja ajalooline kirjeldus”, mis ilmus 1930. aastal on märgitud, et Saarde kihelkonnas tegutseb Voltveti avalik raamatukogu, raamatuid 200 köidet. Inimeste mälestuste järgi ei olnud raamatukogul kindlat laenutajat, vaid laenutasid kooli direktor Ado Almers ja teised kultuuritegelased.\nRaamatukogu asus algselt Voltveti 6-klassilise algkooli hoones Alevi teel. 1936. aastal avati pärast remonti von Zoepffeli lossis rahvamaja. Sinna kolis ka raamatukogu, mida tol ajal korraldas Voltveti Haridusselts.\nPärast II maailmasõda töötas raamatukogu koos rahvamajaga ja nimetati ümber Väljaküla raamatukoguks.\n1968. a liideti raamatukogule juurde Kanaküla raamatukogu. Kanakülla jäi laenutuspunkt, mis töötas 2008. aastani.\n1970. a kolisid Väljaküla raamatukogu ja Tihemetsa külanõukogu kõrvalmajja, kus remonditi nende jaoks ruumid. Külanõukogu likvideerimise järel sai raamatukogu endale päikesepoolsed ja suured ruumid. Selle halli maja, Valga mnt. 10, esimesel korrusel asus raamatukogu 46 aastat.\n1992. aastal sai raamatukogu nimeks Allikukivi raamatukogu.\n2016. a otsustas Saarde Vallavalitsus paigutada Tihemetsa spordihoone kasutult seisvatesse ruumidesse ka Tihemetsa Päevakeskuse ja Allikukivi raamatukogu. Selleks kohandati ja remonditi üks treeningsaal ja mõned toad. Ruum sai hea valgustuse ja uue sisustuse.\nRaamatukoguhoidjad, kes on kujundanud raamatukogu näo:\n1956-1961 Ann Tamm – energiline raamatukoguhoidja, kes töötas ka rahvamaja juhatajana.\n1962–1971 Mare Maidle\nViljandi Kultuurikoolist raamatukoguhariduse saanud Anet Talson töötas raamatukogus aastatel 1977–1995. Anet lõi kaasa Allikukivi näiteringi töös, korraldas luuleõhtuid ja kohtumisi.\n1973-1976 ja 1995–2005 töötas Saarde valla ainukeses raamatukogus Silvi Pilvet. Ta alustas remondi ja ümberehitusega, hankis mööbli ja muutis raamatukogu ruumid hubasemaks. Raamatukogu fond sai kaasaegsema näo.\nAktiivse kodu-uurijana jäädvustas Silvi kohalike kultuuritegelaste sünnipaigad. Mälestuskivid said kirjanik Peet Vallak, kunstnik August Jannsen ja tõlkija ning polüglott Pent Nurmekund.\nSilvi Pilvet valiti Pärnumaa parimaks maaraamatukoguhoidjaks 2001. aastal.\n2005. aastast töötab raamatukogus Tiina Kuum, kes varem töötas Kilingi-Nõmme raamatukogus. Tiina on uurinud kohalikku kodulugu: tema algatusel on saanud teabetahvli Allikukivi koopad, Oskar Kuninga sünnipaik. Raamatukogus on toimunud kohtumised siit pärit kultuuritegelaste (:)kivisildniku, Jüri Talveti, Marko Kalduriga.\nParim Pärnumaa maaraamatukoguhoidja 2010 Tiina Kuum.