Kuulutaja  Kristlik leht  Aprill 2011\nNR. 4 (258) Aprill 2011 XXIII AASTAKÄIK\nÜhest kõrvast sisse ja teisest välja. Toimetaja kommentaar Otsima ja päästma. Jutlus Aktuaalne teema: Ternobõl ei unune Jumal saatis Kosovosse. Intervjuu Kui imet ei juhtugi Lühidalt Eesti EKB Koguduste Liidust Oleviste mandoliinikoor. Fotod\nEsimesed kevadlilled hakkasid õitsema lumelaikude vahel. Mai algul niidame juba muru. Tõeliselt sooja aega on umbes neljandik aastast. Seejärel hakkame jälle maju kütma.\nKogu Jumala loodu asub kiiresti sooja aega kasutama, et külmaks taas valmis olla. Taimed õitsevad ja kannavad vilja. Linnud-loomad kasvatavad pojad üles. Keegi ei raiska aega ega lükka midagi homse varna.\nJeesus tegutses suure intensiivsusega. Ta õpetas lühikese ajaga välja oma jüngrid ning läks siis Kolgatale. Ta neelas surma võidusse ja murdis surma astla  patu (1Kr 15,5457).\nÜlestõusmispühad on Kuulutaja ilmudes juba möödas, aga ülestõusmise mõju jääb. Kasutagem meile antud lühikest aega Issanda võidu ja inimestele antud võimaluse kuulutamiseks!\nÜHEST KÕRVAST SISSE JA TEISEST VÄLJA\nLiibanonis röövitud Eesti jalgratturid on ikka veel leidmata. Ükskõik, kas nad rööviti suurte lääneriikide kodanike pähe või püüti tõesti eestlasi, kas nad läksid kergemeelselt ohtlikku paika või mitte, vajavad nad meie eestpalveid. Mida kauem nad pantvangis on, seda raskem on neil endil, nende omastel ja Eesti riigil.\nKa maavärina ja tsunami lõhutud Jaapani tuumajaamad on praegu veel ohtlikus seisus. Kuuldavasti olevat kodudest lahkuma pidanud jaapanlased sattunud teiste tagakiusu alla. Meie mõistame, et süütult. Aga sealne mõtteviis pole kristlusest pärit. Ka nemad ja nende maa sõltuvad eestpalvetest.\nLEINAPÄEVA PEOD JA KRISTLASTE HÄÄL\nÄsja tähistasime kõige traagilisemaid ja kõige võidukamaid kristlikke tähtpäevi  suurt reedet ja ülestõusmispühi. Nii vana kui ka uue kalendri järgi olid need seekord ühekorraga. Tähtsam kui aeg, on sisu, mis neil tõsistel pühadel on.\nMõnedes lõbustusasutustes olevat aga korraldatud suure reede pidusid! Ilmselt ei mõistnud ei pidulised ega korraldajad, et tegid midagi sündsusetut. Nad isegi ei tea, et suur reede on leinapäev. Selliste eksimuste vastu ei aita mingid vihased kampaaniad. Vaja oleks rahulikku selgitustööd ja ehk peaks paluma nagu Jeesus: «Isa, anna neile andeks, sest nad ei tea, mida nad teevad!» (Lk 23,34).\nMõnikord kipuvad «kristlaste häälena» esinema niisugused inimesed, kes ristiusule hoopis kahju teevad. Nagu üks tähelepanu puuduse all kannatav isehakanud pastor Ameerika kolkalinnas koraani põletamisega tegi. Sellest tuli ülemaailmne skandaal ning tapeti asjasse mittepuutuvaid inimesi.\nAga Iraanis põletatakse avalikult Piibleid ja «kristlik» maailm ei tee väljagi. See ei ole normaalne. Meil Eestis leiavad oletatavad pühad hiied kaitsjaid, aga jutt hävivatest vanadest kirikutest läheb ühest kõrvast sisse ja teisest välja. Ka see pole normaalne.\nKus oleks lahendus? Eks maa sool ja maailma valgus peavad oma mõju avaldama hakkama (Mt 5,1314). Selleks peab olema kristlastel loomulik usuelu, mis nii elus kui ka kuulutuses maailmani jõuab.\nÄÄRMUSOHT JA DEMOKRAATIA\nSoome äsjastel parlamendivalimistel said suure edu osalisteks nn põlissoomlased. Nii enne kui ka pärast valimisi süüdistati neid äärmusluses ning nähti neis ohtu demokraatiale ja stabiilsusele.\nMa ei tea, kas põlissoomlased on äärmuslased, tunnen neid ainult ajaleheteadete järgi. Igal juhul näitasid nad mõned probleemid kätte. Kui rahvas nende loosungite poolt hääletas, siis järelikult peetakse neid olulisteks ja tunnistatakse, et ühiskond on mingite asjadega ummikus või teel sinna. Neid peaks nüüd hakkama lahendama, selle asemel et tänitada.\nProbleemide tõstatamine ei tähenda, et tõstatajal oleks monopol nende lahendamiseks. Mõnigi terava küsimuse esitaja on võimule tulles sellega ise jänni jäänud. Lahendamise andmine tõstatajale võib isegi vastuvõetamatu olla, kui tema meetodiks on näiteks vägivald.\nKüsimus pole tegelikult üldse põlissoomlastes, vaid probleeme maha vaikida armastavas või ilustavas mõtteviisis, mis traditsiooniliselt võimu juures olevates parteides kipub maad võtma. Häältest ilmajäänud parteid peaks mõtlema, mis neil endal viga on, siis võib järgmistel valimistel hääled tagasi saada.\nDemokraatia on rahva võim. Aga kui demokraatlikel valimistel saavutab edu keegi, kes mõtleb teistmoodi, kui seni valitsenud tegelased õigeks peavad, siis seda ei taheta sallida. Aga see ei ole ju enam demokraatlik.\nEhk hakkavad poliitiliselt korrektsed ajad ükskord asenduma ristiusku, oma maad ja kultuuri hindava sihikindla, kuid mitte vägivaldse poliitikaga. Selles osas on väikeseks positiivseks märgiks Ungari uue põhiseaduse säte, kus tunnustatakse kristlust meie (Euroopa) tsivilisatsiooni alusena. Muidugi on ka seda juba hukka mõistetud.\nJeesus ütles Pilaatusele: «Minu kuningriik ei ole sellest maailmast» (Jh 18,36). Ei maksa loota, et kunagi täidavad maised riigid täielikult Jeesuse õpetuse norme. Aga kristlased ei tohiks käega lüüa. Ka nemad on osa demokraatlikust ühiskonnast ning neil on õigus oma arvamus välja öelda ja oma põhimõtete eest seista. Mingeid nihkeid paremuse poole toob see kindlasti kaasa.\nTaavet võidab Koljati\nOTSIMA JA PÄÄSTMA\n«Ja Tema tuli Jeeriko linna ja läks sealt läbi. Ja vaata, seal oli mees, Sakkeus nimi, ja see oli tölnerite ülem ja oli rikas. Ja ta püüdis näha saada Jeesust, kes Ta on, aga ei saanud rahva pärast, sest ta oli väikese kasvuga. Ja ta jooksis ettepoole ja ronis metsviigipuu otsa, et Teda näha; sest Jeesus pidi sealtkaudu minema. Kui nüüd Jeesus sinna paika jõudis, vaatas Ta üles ja nägi teda ning ütles temale: «Sakkeus, tule usinasti maha, sest täna ma pean jääma sinu kotta!» Ja ta tuli usinasti maha ja võttis Teda vastu rõõmuga. Seda nähes nurisesid kõik ning ütlesid: «Tema on ühe patuse mehe juurde läinud jalgu puhkama!» Aga Sakkeus astus Issanda ette ning ütles: «Vaata, Issand, poole oma varandusest ma annan vaestele; ja kui ma kellelegi olen ülekohut teinud, annan ma neljakordselt tagasi!» Siis Jeesus ütles temale: «Täna on sellele kojale õnnistus tulnud, sest ka tema on Aabrahami poeg; sest Inimese Poeg on tulnud otsima ja päästma, mis on kadunud!»»\nTavaliselt oleme me Jeeriko tee ääres oleva metsviigipuu juurde tulnud Sakkeuse kojast. Seekord tuleme sinna teiselt poolt  koos Jeesusega. Me ühineme Jeesuse jüngritega ja õpime koos nendega, kuidas tuleb patuseid otsida ja päästa. Me oskame seda väga halvasti, aga selle ülesande on Jeesus oma järelkäijatele andnud ning see on üks kõige olulisemaid ja õnnistusrikkamaid Jumala riigi töölõike.\nJeerikos oli palju inimesi, kuid Jeesus leidis ainult ühe, keda Ta võis päästa. Siin on ka Jumala valikuga tegemist. Näib, et Jeesus jättis 99 kõrvale ja läks üht kadunut otsima (Lk 15,4). Kas meie leiame sellise kadunu üles?\nJeesus polnud Sakkeusele tundmatu. Ta oli kuulnud Galilea prohvetist, kes teeb haigeid terveks. Võib-olla ta kuulis sellest, et Jeesus oli äsja tervendanud Jeeriko väravate lähedal pimeda Bartimeuse (Lk 18,3543). Sakkeus tahtis Jeesust lähemalt näha. Mingi salapärane jõud tõmbas teda Jeesuse poole. Miski ajas teda kodunt välja, et näha Jeesust võimalikult lähedalt.\nSakkeust ei ajanud mingi häda ega viletsus Jeesuse juurde. Bartimeus kisendas: «Jeesus, Taaveti Poeg, halasta mu peale!» (Lk 18,38). Teda keelati, aga ta kisendas veel valjemini, sest häda oli suur. Sakkeus oli terve mees. Puu otsa ronimine ei valmistanud talle mingit raskust. Tal oli rikkust, ta elas mugavalt ja paljud Jeerikos kadestasid teda.\nSakkeuse hinges polnud suurt igatsust päästmise järele. Üks rikas noormees tuli Jeesuse juurde, heitis Ta ette põlvili ja ütles: «Hea Õpetaja, mis ma pean tegema, et ma igavese elu päriksin?» (Mk 10,17). Sakkeuse hinges oli ka mingi igatsus, kuid see polnud nii suur, et oleks ta põlvili vajutanud.\nMeie ümber on usust huvitatud inimesi. Nad suhtuvad Jeesusesse heatahtlikult. Kas leiame nad üles? Saame me midagi teha nende päästmiseks?\nJeesus tundis Sakkeust. Ta oli teda näinud Jordani koolme juures kaupmeestelt tolli kasseerimas. Jeesus oli vaene, Teda polnud vaja tollida. Jeesus teadis selle tolliülema nime ja et tal on maja Jeerikos. Võib-olla on mõni «tollimees» ka meie tuttavate hulgas. See on eeldus isiklike sidemete loomiseks.\nKa rahvas tundis Sakkeust. Mida see tähendab: «Tema on ühe patuse mehe juurde läinud jalgu puhkama!»? Kas teised Jeeriko elanikud olid kõik vagad ja õiged?\n«Patune» oli see, kes oli juudi kogudusest välja heidetud. Tölnerid heideti sellepärast välja, et nad olid läinud Rooma võimu teenistusse. Tölnerid maksid riigile mingi summa ja seetõttu oli neil teatud tollipunktis õigus kasseerida tollimaksu.\nKogudusest väljaheitmine toimus suure tseremooniaga. «Patune» kutsuti koguduse ette, kus talle loeti ette Moosese käsu needused. Sellejärele kustutati tuled. Väljaheidetu pidi heitma sünagoogi ukse ette pikali ning kõik sammusid temast üle ja hüüdsid needusi. Sellest peale ei tohtinud «patust» enam tervitada rahutervitusega, tema kotta minna, teda endale külla kutsuda, temaga kaubelda ega isegi teda hädas aidata. Selles olukorras oli Sakkeus ja Jeesus teadis seda.\nKui Jeesus sinna paika jõudis, vaatas Ta üles ja nägi Sakkeust. Ta ei näinud ainult lühikesekasvulist ametimeest puulehtede vahel, vaid Ta nägi ka tema olukorda ja südant. Sakkeus kannatas põlguse all. Ta hinges oli rahutus ja üksildus. Kas me ka näeme inimeste siseelu, nende muresid, üksildust, armastuse puudumist ja kibedust? Inimesed ei lase oma südamesse kergesti pilku heita. Neid on sellepärast ka raske mõista.\nMida tegi Jeesus selles olukorras? Kas Ta pidas äratusjutluse? Ei. Kas Ta avaldas Sakkeusele kaastunnet? Ka seda mitte! Ta ütles: «Sakkeus, tule usinasti maha, sest täna ma pean jääma sinu kotta!» Mida Jeesus sellega ütles? Ta avaldas Sakkeusele armastust ja mõistmist.\nNaatsareti kuulus prohvet tuleb minu kotta! Sinna, kuhu ühegi tõsiuskliku juudi jalg polnud astunud. Jeesus ei hülga mind! Ta on valmis minuga sööma ja minu majja öömajale jääma! Missugune üllatus ja rõõm!\nSakkeus võttis Jeesuse rõõmuga vastu. Armastusel on imepärane jõud. Ta suudab avada patuste südamed.\n«Vaata, ma seisan ukse taga ja koputan: kui keegi mu häält kuuleb ja ukse avab, selle juurde ma lähen sisse ja söön õhtust ühes temaga ja tema minuga!» (Ilm 3,20). See Jeesuse soov täitus sel õhtul Sakkeuse kojas.\nKõige mõjusam evangeeliumi kuulutus on armastuse tegudega. See kuulutusviis on meile kõigile avatud. Inimesed me ümber janunevad armastuse järele. Kes peab neile seda viima? Kas mitte Jeesuse jüngrid? Kas mitte mina ja sina?\nMa usun, et oleme palunud patuste pärast, aga sellel on olnud vähe tulemusi. Miks? Jeesus ütles: «Kes palub, see saab» (Mt 7,8). Miks me pole saanud? Kuid Jeesus ütles edasi: «Kes otsib, see leiab.» Kas oleme otsinud teed patuste juurde? Kas oleme otsinud Jumala juhtimist ja tahet? On me südames tekkinud otsija pinge ja rahutus? On palve muutnud meid aktiivseks?\nAlati ei leia me otsitut kergesti. Otsijal peab olema kannatlikkust. «Ja kui me teeme head, siis ärgem tüdigem, sest me saame omal ajal lõigata, kui me ei väsi» (Gl 6,9).\nVeel ütles Jeesus: «Kes koputab, sellele avatakse» (Mt 7,8). Sakkeuse süda avanes kiiresti Jeesuse armastuse koputusele. Alati ei avane see nii kergesti! Tuleb pidada vahet ja jälle uuesti koputada. Tuleb usaldada Jeesuse tõotust. On vaevalt inimest, kes peab kaua vastu armastuse koputusele.\nJeesuse eeskuju ütleb meile, et tuleb minna kadunu juurde. Õigeaegne külastamine on väga hea moodus. Ei tule oodata kadunud talle, et ta ise tuleks karjase juurde, vaid karjasel tuleb minna tema juurde.\nKIIRUSTAMATA JA KÕHKLEMATA\nJeesus ei kiirustanud. Ta ei ütelnud: «Mul on väga vähe aega. Astun korraks sisse, puhkan pisut jalgu ja pean jälle edasi minema. Sõbrad Betaanias ootavad meid.» Ei, Jeesus ütles: «Täna ma pean jääma sinu kotta!» Võtame rahulikult jutlemiseks aega, sööme koos õhtust.\nAjata ei saa me midagi teha. Isegi kurjategemine nõuab aega, heategudest rääkimata. «Võta aega olla püha,» ütleb üks laul. Võta aega kadunute jaoks! Kui palju aega oleme me selleks kulutanud? Oleme selle kohta arvet pidanud? Kuhu kaob meie aeg? Sellele, mida peame tähtsaks. On asju, millele leiame alati aega. Miks me pole leidnud aega kadunute otsimiseks?\nOtsustav ja raske samm on üle läve astumine. Jüngrid ei julgenud seda hästi teha. See võis neid roojaseks teha. Kodus võis tulla kõne alla nende kogudusest väljaheitmine. Seda inimesed kartsid. Paljud ei julgenud selletõttu oma usku Jeesusesse tunnistada (Jh 12,42).\nTeiste inimeste ette astumiseks on ikka mingi lävi. See on usklike ja uskmatute vahel üsna kõrgeks muutunud. Läve ületamine on riskiga seotud. Matteus kui endine tölner oli ehk esimene, kes Jeesuse järel selle läve ületas. Ta oli ise midagi sarnast üle elanud (Mt 9,913). Teised läksid ka Jeesuse järel, kuigi kartes ja kõheldes. Kuid nad läksid Jeesuse järel!\nMe suudame lävesid kaasinimeste ellu ületada, kui me palume, et Jeesus läheks meie eel ja valmistaks meile teed. Oma takistused ja kõhklused võivad ka siis olla, kuid Jeesus julgustab ja aitab meid. Läheme koos Temaga nagu jüngrid läksid Sakkeuse kotta!\nJeesuse armastusel on imeliselt muutev mõju. Jeesus ei pidanud Sakkeuse kojas meeleparandusjutlust, kuid meeleparandus toimus. Sakkeus tundis, et midagi ta sisimas elus muutus. Seal tärkas armastus vaeste vastu. Poole oma varandusest lubas ta vaestele. Ta süda oli varanduse ahnitsemisest päästetud.\nTeiseks tundis Sakkeus, et ta on tõesti patune. Senini nimetasid teised teda «patuseks», aga ta ise ei tundnud seda. Tema südametunnistus ärkas. Talle meenusid juhtumid, kus ta oli võtnud rohkem tolli, kui eeskirjad ette nägid. Ta oli ära kasutanud kaupmeeste teadmatust ja teinud ülekohut. Sakkeus mitte ainult ei kahetsenud seda, vaid oli valmis neljakordselt hüvitama. See näitab, et ta polnud palju ülekohut teinud, sest siis oleks hüvitamine käinud tal üle jõu. Ta ei lohutanud oma südametunnistust sellega, et ta polnud palju ülekohut teinud. Patt on patt. See nõuab lepitust.\nMitte ainult Jeeriko elanikud ei saanud teada, et Sakkeus on uueks saanud, vaid ka kaupmehed. See kõik äratas imestust. Kõik olid huvitatud, millest selline muutus tuli. Paratamatult pidi Sakkeus seletama, et see oli Jeesusega kohtumise tulemus.\nKui Jeesus inimese päästab, siis ei tähenda see ainult päästmist patu ja ülekohtu valitsuse alt, vaid Ta teeb inimese ühiskonnale kasulikuks. «Täna on sellele kojale õnnistus tulnud.» Jeesusega koos tuleb igasse kodusse Jumala õnnistus. Sakkeus sai kogeda ka edaspidi, mida tähendab elava Jumala õnnistuse all olla.\nInimeste põlgus polnud Sakkeusele enam oluline, sest suur prohvet ütles: «Ka tema on Aabrahami poeg.» Juudid, eriti vagad variserid armastasid end Aabrahami poegadeks nimetada. See pole määrav, mis me ise endast peame, vaid oluline on Jeesuse otsus.\nRahvas vaatas pealt, kuidas Jeesus ühe kadunu üles otsis ja päästis. Nad oleksid pidanud sellest rõõmustama, aga vastupidi: «Seda nähes nurisesid kõik ning ütlesid: «Tema on ühe patuse mehe juurde läinud jalgu puhkama!»» Nii valesti mõistetakse Jeesust! Jeesus valis puhkamiseks kõige rikkama ja ilusama maja Jeerikos, järelikult on Ta rikaste ja patuste sõber! Rahvas ei mõistnud Jeesust ega ka Sakkeust. Ta nägi asju oma vaatevinklist. Kas me kuulume nende pealtvaatajate ja arvustajate rühma? Ise me päästetööd ei tee, aga kui teised seda teevad, siis leiame vigu ja puudusi?\nKadunu leidmine toob rõõmu nii kadunule kui ka leidjale. Mitte ainult Sakkeus polnud rõõmus, vaid ka Jeesus ja inglid taevas. Sa oled ehk üle elanud leitu rõõmu, aga kas sa tunned ka leidja rõõmu? Veel on aeg kadunuid otsida ja päästa. Veel Issand tahab meid kasutada. Ta tuleb meiega kaasa. Ta on kadunute pärast oma elu andnud ja omalt poolt kõik teinud nende päästmiseks.\nEesti EKB koguduste\nTERNOBÕL EI UNUNE\nTernobõli katastroofist on möödas 25 aastat. Tartu vangla vanemkaplan OLAVI ILUMETS (57) saadeti noore mehena kordusõppuste nime all katastroofi tagajärgi likvideerima. Kuulutaja palus tal neid aegu meenutada.\nKas Sa läksid kohe pärast õnnetust Ternobõli?\nMind taheti 1986. aastal saata, aga mul on erivajadustega laps ja siis ei võetud. 1987. aastal see enam ei mõjunud.\nMuidugi ei tahtnud ma minna. Minu jaoks oli küsimus, kuidas abikaasa lapsega hakkama saab. Teistpidi mõtlesin, et Jumal on lasknud selle asja tulla ja kui mina ei lähe, siis peab keegi teine minema. Võtsin seda rahulikult ja panin lootuse Jumalale.\nMilline oli õhkkond meeste hulgas?\nMa ei ütleks, et oldi paanikas. Aga nõme oli, et meid üritati täiesti rakkesse panna nagu sõjaväes. Meile tehti õhtusi jalutuskäike ja pidime panema oma telklinnaku kõnniteele telliskividest äärekive, nagu sõjaväes kombeks. Öösiti olime valves, käisime patrullis.\nKas sarkofaag reaktoril oli siis juba valmis?\nJah. Meie kupli otsas ei käinud, aga elektrijaamas töötasime küll. Me võisime mitu päeva pesta kemikaalidega mingit toru ja siis tuli käsk see maha lõigata. Raiusime kangidega põrandalt betooni lahti. Said ühe tüki kätte, panid kilekotti, viisid ruttu prügikasti ja siis läks järgmine mees.\nMeil olid ainult respiraatorid suu ja nina ees ning tavalised sõjaväevormid seljas. Dui all pesta saime küll alati pärast elektrijaamast tulekut, aga siis panime samad riided selga tagasi. See ei olnud korralagedus, vaid traagika. Ükskord tuldi meie telki kontrollima ja kästi viivitamatult riided vahetada. Läksime laotelki, panime oma riided ühte hunnikusse ja võtsime teisest. Ma ei tea, kas saime radioaktiivsed või puhtad riided.\nMeile anti väga vähe juua. Tavalist vett me juua ei tohtinud ja kuumus oli tohutu. Ükskord saime teada, et Pripjati linnas on üks ladu, kus hoitakse mineraalvett ohvitseridele. Sõitsime sinna. Laonaised mõistsid meid ja andsid meile juua. Saime oma janu ära kustutada. Tollel hetkel tunnetasin pühakirja teksti mõtet näljast ja janust Jumala sõna järele.\nSee töö, mida te tegite, tundus teile mõttetu?\nOlime Pripjatis mingis makilintide tehases. Meile anti korraldus kõik demonteerida. Nikerdasime mutrivõtmetega ja samas nägime, kuidas vene mehed laamendasid ja kõike puruks peksid. Paljusid valdas seal lõhkumismaania.\nKuivatasime vilja, visates seda ühest hunnikust teise. Seda ei oleks ju üldse tohtinud süüa!\nMa arvan, et ka desaktiveerimisest ei olnud kasu. Meestevaheline jutt oli, et seal võiks kõik jättagi nagu on  õppepolügooniks sõjaväe keemiaväeosadele.\nMeid võeti nagu käsualuseid, kes peavad kõike tegema. Kui me lõpuks kiirgusnormi kätte saime, siis anti meile lihtsalt dokumendid kätte ja öeldi, et värav on seal ja minge. Kellegi asi ei olnud, kuidas me Eestisse tagasi saame.\nKuidas Ternobõl tervisele mõjus?\nTulin tagasi tugeva kroonilise peavaluga. Kannatasin seda kaks aastat. Ükskord olin haiglas ja pidin minema pühapäeval jumalateenistust läbi viima, aga mind ei lastud välja. Kutsusin vennad Tartust appi. Nad tulid pärast haiglasse ja me palvetasime koos. Esmaspäeval, kui tuli suur visiit, ütlesin arstile, et kirjutagu mind välja. Ta võttis mult allkirja, et lähen oma vastutusel. Tänan Jumalat, et sellest ajast peale on peavalud kadunud, välja arvatud mõnedes pingelistes olukordades.\nKui Ternobõlist tulin, oli mu isiklik tervisekaart kadunud. Alustati puhtalt lehelt. Nii ka paljudel teistel. Tundsin iroonilist suhtumist, et sa jälle siin, mis sul nüüd viga on? Meid ei võetud tõsiselt. Kui inimene on psüühiliselt nõrgem, siis ta lööbki käega. Mind aitas Jumal. Palvetasin Ternobõlis enda ja teiste meeste pärast ja palvetan nüüdki. Mehed käivad karkudega või kahe kepi najal. Mõtlen inimlikult hirmuga ka enda tulevikule, aga loodan Jumala abile.\nMilliseid soodustusi Sa saad?\nNüüd on meid võrdsustatud represseeritutega. Me võime tasuta käia laulupeo peaproovi kuulamas, külastada muuseume, õngega kala püüda. Viissada krooni aastas makstakse sõidukompensatsiooni, kui esitame piletid. Tuhande krooni eest on raviteenuseid, põhiliselt hambaravi ja mingid eriarstid. Viis aastat varem on lootust pensionile saada.\nMida tegelikult peaks tegema veteranide heaks?\nNüüd on juba 25 aastat möödas. Meditsiiniline kontroll ja psühholoogiline abi oleks pidanud avarii likvideerimisele kohe järgnema. Mind on kaks korda uuritud ja sisuliselt pole ma abi saanud. Ühe korra olen käinud kaks nädalat sanatooriumis ja sedagi tänu enda aktiivsusele ja tutvustele.\nEestisse tahetakse ka tuumajaama. Kas Sa oled poolt?\nMa olen praktiline inimene. Elektrienergiat on vaja, aga mõeldakse  las leedulased või soomlased ehitavad, aga mitte meie tagahoovi. Kui katastroof tuleb, siis puudutab see kõiki. Alternatiivi tuumajaamale tegelikult ei ole.\n25. aprillil 2011 Tartus\nJUMAL SAATIS KOSOVOSSE\nDAILY ADAM töötab koos abikaasa Dejaniga Kosovos. Varem kandis ta nime Daily Valk, ta on lõpetanud Kõrgema Usuteadusliku Seminari ning töötanud seal raamatukoguhoidja ja õppeprorektorina. Kuulutaja palus tal rääkida sellest, mis juhtus pärast Eestist lahkumist.\nMiks Sa Eestist ära läksid?\nKõigepealt läksin Prahasse, Rahvusvahelisse Baptistide Teoloogilisse Seminari magistrantuuri. Seal kohtasin oma tulevast abikaasat Dejanit. Pärast abiellumist kolisin Prahasse. Magistrantuur on lõpetamata. Sellest ajast peale, kui lapsed sündisid, ei ole enam aega õpinguteks olnud, kuid lootust siiski veel on. Meil on kaks last  Peter Andreas ja Rebeka Maria.\nDejan on pärit Serbiast. Ta on rahvusvahelisest perekonnast: isa on ungarlane ja ema serblane. Õpinguid alustasime ühel aastal magistrantuuris, mille ta on juba lõpetanud ja jätkab doktorantuuris.\nKas Eestis poleks rahulikum elada kui Kosovos?\nPaljudes kohtades on rahulikum kui Kosovos. Meid kutsuti sinna. Me mõtlesime ja palvetasime ning otsustasime, et võime sinna vähemalt mõneks ajaks minna. Töötame mittetulundusühingus koos kahe tüdrukuga Inglismaalt. Meie põhiline ülesanne on aidata lapsi Kosovos serbia külas.\nKas Sa oskad serbia keelt?\nAlustasin õppimist, kui Kosovosse läksime. Prahas ei olnud mul seda vaja, sest rääkisime inglise keeles. Kuna Dejan serbia keelt oskab, siis õpib ta praegu albaania keelt.\nMina räägin lastega ainult eesti keeles ja Dejan ainult serbia keeles. Oma töökaaslaste ja sõpradega räägime inglise keeles. Peter Andreas oskab juba kolme keelt.\nKuidas kaugelolija pilguga Eesti elu paistab?\nKui tulime Kosovost Eestisse ja käisime ametkondades asju ajamas, siis saime kultuurioki. Kõik Eesti ametnikud on väga viisakad ja abivalmid ning keegi ei küsi altkäemaksu. Kosovos vajasime ühele paberile allkirja ning sellega läks meil terve nädal erinevates kontorites ootamist ja venitamist, sest me tahtsime asja ausalt ajada ja selle allkirja lihtsalt kätte saada, nagu seadus ette näeb. Lõpuks tüdineti meist ära. Aga korruptsioon on karm ja inimeste aja raiskamine hirmus.\nEesti on väga puhas võrreldes Kosovoga. Sealsed inimesed pole kunagi õppinud oma prahti prügikasti viskama. Hull lugu on see, et nad peavad koristamist väga alandavaks tööks. Kosovos elavad serblased, albaanlased ja mustlased ning mustlased vahel võtavad koristajatöö vastu.\nKosovo on pingeala, mis alles sai iseseisvaks. Kas teil ei ole seal ohtlik olla?\nOleneb sellest, kuidas sa käitud. Kuna meie perekonnanimi on ungaripärane, siis küsitakse vahel Dejani käest, kus ta nii hästi serbia keelt rääkima õppis. Kui sa ei lähe inimesi provotseerima, siis enamik kohalikke on täiesti rahulikud kenad inimesed, kes tahavad oma elu elada ja ilusat tulevikku arendada. Nad tahavad hea meelega sinuga tuttavaks saada ja sõbrad olla.\nSelle kohta, kas serblased on pahad ja albaanlased head või vastupidi, ei saa mustvalget otsust teha. Sõda oli sõda. Mõlemad tegid teistele hirmutegusid ja mõlemal poolel oli häid inimesi. Mõlemad peavad ennast kannatajateks.\nPalun iseloomusta natuke Kosovot!\nKosovo on enamiku aega olnud osa Serbiast, vahepeal ka osa Albaaniast. Serbia ajalooline keskus ja algus oligi Kosovos. 1950. aastatel olid seal veel serblased enamuses. Aga ühes keskmises albaania peres oli tavaliselt kümme last ja serbia peres 1,5. Sellepärast on viimase 5060 aastaga toimunud ülevõtmine.\nAlbaanlased on enamikus moslemid, kuid on ka õigeusklikke ja katoliiklasi ning väike osa evangeelseid kristlasi. Serblased on vähemalt Kosovos kõik õigeusklikud. Ma arvan, et Dejan on esimene elus evangeelne serblane, keda nad näevad. Dejani ema on õigeusklik ja isa katoliiklane. Dejan sai kristlaseks alles 30. eluaastates Serbias. Ta kuulus Novi Sadi baptistikogudusse ja sealt saadeti ta Prahasse õppima.\nKuidas te Kosovos lastetööd teete?\nAlgus on ikka selline, et elad sisse kohalikku kultuuri ja külla, õpid keelt ja tutvud inimestega. Meil on plaanis asutada lastekeskus. Otsime maja, mida üürida. Kavatseme tulevikus ehitada mänguväljaku. See on üks meie unistusi. Selles külas, kus me elame, on kümme tuhat inimest ja mitte ühtegi laste mänguväljakut.\nKosovo on pindalalt neli korda väiksem kui Eesti, aga elanikke on üle kahe miljoni. See tähendab, et külad ja linnad on kõik väga tihedalt asustatud. Meie küla oli varem väike ja tähtsusetu, aga kui pärast sõda albaanlased ja serblased eraldati, sai meie külast kohalik keskus. Ta on kasvanud oluliselt suuremaks ja saanud ka poliitiliselt tähtsamaks, kuid infrastruktuur ei ole paranenud. Pole ühtegi parki, kuhu jalutama minna või lastega mängida.\nMe oleme humanitaartöötajad, aga me ei varja vanade ega uute sõprade eest oma usklikkust. Kui nad tahavad meiega sellest rääkida, siis räägime.\nKas kahel kogukonnal on mingi müür vahel?\nIgaühel on oma külad, aga neist võib vabalt läbi sõita. Sõjast on kümme aastat möödas ja inimesed tahavad oma elu elada. Eks on ikka ka hulle, kes sodivad teise poole silte jne, aga need on tavaliselt teismelised või eriti rahvuslikult meelestatud mehed, kellel on liiga palju alkoholi sees.\nKas kohalikel on nostalgiat Tito aja järele?\nVanemad inimesed räägivad kogu aeg sellest, et Tito ajal oli neil hea. See ei ole nagu meil pärast Nõukogude Liitu, vaid neil oli päriselt ka parem. Nende jaoks olid tol ajal piirid lahti, nad reisisid, neil oli tööd, nende elu oli meie silmis nagu läänes.\nTito hoolitses selle eest, et ükski rahvuslane pead ei tõstaks. Selle meetodiga hoidis ta kogu suure Jugoslaavia ühes tükis. Pärast Tito surma hakkasid nad jälle pihta. Sealt need sõjad ja probleemid tulid.\nKui palju on Kosovos töötuid?\n70 protsenti. Enamikul on oma lapike maad. Meie maja omanikul ei ole iluaeda, vaid köögiviljaaed. Tal on ka mõned sead, kanad ja lehm ning sellest nad elavad. Eks hein tuleb osta. Aga nad üürivad ka oma maju välja. Meie anname ka neile igakuise sissetuleku.\nKohalik kultuur on selline, et igaüks, kes ehitab maja, tahab selle teha vähemalt viis sentimeetrit kõrgema kui teistel. Talv on väga raske. Majad on ehitatud kehvasti, põhimõttel, et kuum aeg üle elada. Need majad ei lähe suvel palavaks. Külma inimesed lihtsalt taluvad ära. Terve pere kolib ühte tuppa ja enamikus majades on kaks-kolm korrust lihtsalt tühjad. Nad üritavad neid välismaalastele välja üürida. Kosovos käib palju välismaalasi  rahuvalvajaid, politseinikke, arheolooge jm.\nMajad on soojustamata, sõja jäljed on veel näha. Kui meie saabusime, siis selgus, et see maja ei ole mõeldud perekonnale ületalve elamiseks. Esimese asjana pidime kleepima kinni oma aknaid, parandama uksi, soojustama nii palju, kui vähegi saime. Talvel oli kõige külmematel öödel koridoris ja vannitoas +3 kraadi. Sul on palju pisikesi ruume, mis on ühendatud suure koridoriga. Sul on raudahi, millega kütad oma pisikese toa hästi soojaks ja astud sealt külma koridori.\nKas te üritate kohalikku humanitaarset olukorda ka parandada?\nPäris kindlasti ei viska me sodi tänavale. Meil on mõttes, et kui tuleks külla mõni meeskond Eestist, Inglismaalt või kusagilt mujalt, siis võiks teha prügikoristusaktsiooni või muid selliseid asju. «Teeme ära!» ei ole veel Kosovosse jõudnud, aga pole üldse välistatud, et me selle tulevikus ära teeme.\nKosovos on ka misjonäre, kes ehitavad endale korraliku maja või asutavad äri. See on osa nende misjonitööst. Misjonäre on hästi palju albaanlaste ja mustlaste hulgas, aga mitte serblaste hulgas. Misjonärid ei põlga serblasi, vaid serblased misjonäre, sest nad usuvad, et on kristlased. See, et enamik üldse üks või kaks korda elus kirikusse jõuab, ei loe. Meil tuleb oma eluga näidata teistsugust suhtumist.\nMida arheoloogid Kosovos teevad?\nMeie küla on ühe vana rooma linna varemetel. Arheoloogid ütlevad, et kaevates 2030 sentimeetrit, leitakse sealt majade varemeid, haudu, igasuguseid põnevaid asju. Kohalikud rendivadki oma põlde arheoloogidele uurimistöödeks välja ning ütlevad, et see on palju tulusam kui seal tööd rügada ja vilja kasvatada. Aga valitsus ei oska mõelda sellele, et võiks saata turistid neid kohti vaatama. Need leiud on täiesti tähistamata. Meie majast on 15 minutit kõndida ühte suurde ilusasse leiukohta.\nMis annab Sulle julguse Kosovos tegutseda?\nMõnikord, kui talvel on väga külm ja raske, on küll niisugune tunne, et tõstan käed püsti ja jooksen koju. Aga siis tuleb meelde, mille nimel me seal oleme, et seal on lapsed, kes hea meelega meiega räägivad ja õpivad uusi asju. Kui sa räägid kohalike inimestega, on nad väga rõõmsalt valmis uurima seda, mis tuleb väljastpoolt. Nad on hästi toredad, nendega on huvitav rääkida. Ja kui sa veel tead ka, et see on koht, kuhu Jumal sind on saatnud, siis mis võiks veel julgustavam olla?\nKus Sa ennast vaimulikult laadimas käid?\nKosovo on vaimulikust seisukohast hästi raske maa. Kui sa väga tõsiselt ei hoolitse oma hinge eest, siis kuivab see ruttu ära. Kui oled seal kolm kuud kohapeal olnud, siis tunned, et hakkad tühjaks saama.\nTuleb hoida kontakti teiste kristlastega kohapeal ja aegajalt käia maalt väljas. Me käisime vahepeal Prahas ja praegu oleme Eestis. Mõnikord käime ka Makedoonias või teistes ümbruskonna maades. Lihtsalt ennast füüsiliselt ja vaimulikult kosutamas. Seda teevad kõik, ka misjonärid, kes on kaua seal olnud. Ka neil pole lihtne, ükskõik kui tugev kristlane sa muidu arvad enda olevat.\nMe peaksime Sinu ja Su pere pärast palvetama.\nSee oleks väga tänuväärt töö.\n19. aprillil 2011 Skypei vahendusel\nKUI IMET EI JUHTUGI\nMu nimi on Nick Vujicic. Ma olen 28-aastane. Sündisin ilma käte ja jalgadeta, kuid ma ei lase sel end segada. Rändan mööda maailma ja räägin miljonitele inimestele, kuidas nad oma raskusi ületada saaksid.\nMinu vanemad on kristlased, aga kui ma ilma käte ja jalgadeta ilmale tulin, küsisid nad endalt tõsiselt, mida Jumal küll sellega mõtles. Minul polnud nende silmis ju mingit tulevikuväljavaadet! Kui ma sellele täna mõtlen, on minu elu kõik meie ootused suurelt ületanud. Iga päev võtavad võhivõõrad inimesed minuga telefoni, e-maili, kirja või Twitteri vahendusel ühendust. Nad tulevad lennuväljadel, hotellides ja restoranides minu juurde, kallistavad mind ja ütlevad mulle, et olen nende elu muutnud. Ma olen tõeliselt õnnistatud!\nÜhte on minu pere ja mina ise ümber hinnanud: minu puue, minu «needus» võis ka õnnistus olla. Ma pääsen inimestele ligi hoopis isemoodi, suudan nende valu mõista ja neid trööstida. Muidugi pole minu igapäevaelu probleemitu. Aga mind on õnnistatud armastava perekonna, helge pea ja Jumala usaldamisega. Enne, kui ma seda mõistsin, tuli mul mõningad kohutavad ajad üle elada.\nMul kulus palju aega, kuni hakkasin oma elus head nägema. Minu ema oli 25-aastane, kui ta mind ootama hakkas. Ma olin tema esimene laps. Ta töötas ämmaemandana sünnitusmajas ja oli sadade emade ja beebidega tegelenud. Ta teadis hästi, mida tuleb raseduse ajal tähele panna, milliseid toiduaineid ja arstimeid ei tohi kasutada.\nMinu ema ei tarvitanud alkoholi, ei võtnud tablette. Ta käis parimate arstide juures ja need kinnitasid, et kõik läheb väga hästi. Kaks ultraheliuuringut raseduse ajal ei näidanud midagi nimetamisväärset. Arstid ütlesid minu vanematele, et sünnib poiss. Puuduvatest kehaliikmetest ei ütelnud nad sõnakestki!\nKui ma 4. detsembril 1982 selle maailma valgust nägin, oli minu ema esimene küsimus: «Kas laps on terve?» Kõik vaikisid. «Mis lahti? Mis lapsel viga on?» tahtis ta teada. Arst ei tahtnud ütelda, kuid ema ei jätnud järele. Lõpuks tuli arstil üks meditsiiniline termin üle huulte, millest minu ema meedikuna kohe mõistis, et tegemist on väärarengute või kehaliikmete puudumisega. Ma olin veel rätikutesse mähitud. Meditsiiniõed nutsid. Ema ei suutnud taluda seda, mida nägi  ei ole käsi ega jalgu. Tema laps, aga ainult pea ja keha.\nALLA ANDA VÕI EDASI TEGUTSEDA?\nEsimestel kuudel kartis mu ema, et ei tule toime. Minu isa ei suutnud ette kujutada, et mul võiks kunagi ilus elu tulla. Mu vanemad mõtlesid ka sellele, kas ei peaks mind ära andma. Nad otsustasid siiski mind endale jätta ja minu eest nii hästi kui võimalik hoolitseda.\nKui kurvastuse esimene faas ületatud oli, püüdsid vanemad oma kehalise puudega poega kasvatada nii normaalselt kui võimalik. Nad hoidsid kinni oma veendumusest, et Jumal pidi selle asjaga midagi mõtlema. Ma mõtlen sageli, et kõigel, mis meiega juhtub, peab mingi põhjus olema. Lõpuks tuleb sageli veel midagi head välja.\nVäikese poisina pidasin ennast üleval normaalse, rõõmsa ja loomult armastusväärse lapsena. Selline teadmatus oli minu jaoks ehtne õnnistus. Ma ei teadnud veel, et ma olin teistsugune ja millised väljakutsed minu ees seisid. Ükskõik, kui suured need lõppude lõpuks olid  ma usun, et meis kõigis on aimamatud jõud. Iga puude või võimetuse taga, mis meid takistab, on meis ka piisavalt võimeid, et neid võita!\nMinule on Jumal teiste võimete kõrval suure portsjoni otsustusvõimet kaasa andnud. Nii näitasin ma kõigile, et olen ka ilma käte ja jalgadeta spordipoiss. Kuigi koosnesin ainult kehast, olin ma tüüpiline poisike. Ma keerlesin ringi ja olin hästi ninakas.\nÜkskord õppisin end püsti ajama. Ma pidin ainult otsaesise vastu seina suruma ja veidikesehaaval end ülespoole nihutama. Vanemad üritasid kaua aega mulle mugavamat meetodit leida, aga ma panin oma tahtmise maksma. Ema pani padja põrandale, et mu tõusmist kergemaks muuta. Aga mingil põhjusel otsustasin ma enda meetodi juurde jääda. Ma olin valmis pigem oma otsaesise vastu seina ära lööma ja sentimeeterhaaval ülespoole võitlema. Sain tuntuks põikpäisena.\nMIND SÕIMATI VÄRDJAKS\nKui ma teismeliseikka jõudsin, millal igaüks otsib enda kohta elus, olin oma keha pärast peaaegu meeleheitel. Igaüks nägi kohe, et ma ei ole selline nagu mu klassikaaslased. Isegi kui ma nägin vaeva, et teha normaalseid asju nagu ujumine või rulaga sõitmine, sai mulle iga päevaga selgemaks  paljusid asju ei suuda ma mitte kunagi teha.\nTeised lapsed sõimasid mind värdjaks ja tulnukaks. Ma otsisin tunnustust, aga ei leidnud seda. Tahtsin teiste hulka kuuluda, aga mind ei võetud. Sein oli ees. Ma uppusin enesehaletsusse. Depressioon ja negatiivsed mõtted veeresid minust üle. Mis mõte on üldse elul? Isegi siis, kui olin sõprade või pere keskel, tundsin end üksikuna. Mul oli kohutav hirm, et jään kogu eluks teistele koormaks.\nAga ma mõtlesin valesti. Üks minu tuntumaid videoid YouTubeis näitab, kuidas ma rulaga sõidan, surfan, muusikat teen, golfipalli löön, maha kukun ja jälle püsti tõusen ning paljude inimeste ees kõnelen. Kõige meeldivam  paljud inimesed kallistavad mind.\nEi midagi erilist, või siiski? Seda võib ju igaüks! Miks on siis seda videot miljoneid kordi vaadatud? Minu teooria on see, et inimestele meeldib. Neile jääb mulje, et ma elan nii, nagu puuet polekski. Ühelt raske puudega inimeselt oodatakse ju, et ta on passiivne, elab tagasitõmbunult ja on meeleheitel oma olemasolu pärast. Seega üllatan ma inimesi sellega, et elan võimalikult seikluslikku ja täiuslikku elu.\nMA OLEN JUMALA LOOMING!\n«Nick, kuidas sa suudad õnnelik olla?» Seda küsimust kuulen ma sageli. Ma oletan, et sa oled selle kallal juba pead murdnud ja seetõttu vastan lühidalt. Mu tee hakkas ülesmäge minema, kui mulle sai selgeks  ehkki ma olen kõike muud kui täiuslik, olen ma ometi täiuslik Nick Vujicic. Ma olen Jumala looming.\nSee ei tähenda, et kõik on juba saavutatud. Mul on veel arenguruumi! Väga sageli sisendame endale, et me ei ole piisavalt intelligentsed, ilusad või andekad, et oma unistusi ellu viia. Me usume seda, mida teised ütlevad või mõtleme end ise väikesteks. Kes loobub oma unistustest, paneb Jumalale piirid ette. Sa oled Tema looming! Sa ei ole juhuslikult selline. Sinu elul on niisama vähe piire, nagu saab Jumala armastusele tõkkeid seada.\nMeil on valida: kas keskendume oma pettumustele ja puudustele  siis asume kibestumise, viha ja enesehaletsuse teele. Või otsustame kõigest midagi õppida ja edasi minna ning võtame oma elu eest vastutuse ja avame endale tee õnnele.\nKAKS KÄTT JUMALA KIITMISEKS\nMa tunnistan, et kahtlesin kaua aega selles, et ma ise midagi oma õnne heaks teha suudan. Noorukina ei näinud ma oma kehajupis midagi head. «Miks ei ole mul vähemalt ühte kätt?» küsisin ma. «Mida kõike ma ei võiks ühe käega teha!» Palju aastaid mõtlesin, et kui mu keha vaid normaalne oleks, siis oleks mu elu üksainus unistus. Aga ma ei saanud aru, et mul ei ole vaja «normaalne» olla, vaid olla mina ise! Oli väga raske teadvustada, et mind ei piiranud kehalised puuded, vaid piirid mu enda peas.\nLapsena palvetasin palju öid käte ja jalgade pärast. Nutsin ennast magama ja unistasin, et hommikuks on käed-jalad olemas. Muidugi seda ei juhtunud. Ja kuna ma ei suutnud iseennast hinnata, kajastus see ka koolis  teised ei hinnanud mind.\nMa leidsin oma koha elus, kui püüdsin klassikaaslastele minuga suhtlemise kergemaks muuta. Kas sa oled kunagi koolis olnud uus õpilane, kes üksinda nurgas oma võileiba sööma pidi? Ja nüüd kujuta endale ette, et sa istud pealegi ratastoolis.\nVestlused klassikaaslastega sellest, kuidas ma saan hakkama eluga maailmas, mis on käte ja jalgade jaoks tehtud, viisid selleni, et mind hakati kutsuma koolikohtumistele ja noorteorganisatsioonidesse. Pikkamööda mõistsin ma keskset elutarkust (miks meile sellest koolis ei räägita?), et igaühel meist on mingi talent  võime, and, oskus, mis talle rõõmu teeb ja teda haarab. Tee täiusliku elu juurde seisneb tihti just selles talendis.\nÜhel päeval rääkisin ma ligi kolmesajale õpilasele, mis oli senini minu suurim publik. Ma rääkisin oma tunnetest ja kuidas ma maailma nägin, kui äkki juhtus midagi eriskummalist. Vahetevahel olin märganud, et õpilastel või õpetajatel on pisarad silmis, kui ma oma igapäevastest raskustest rääkisin. Aga sel päeval hakkas äkki üks tüdruk ohjeldamatult nutma. Mul polnud aimugi, mis teda selleni viinud oli. Kas olin talle midagi halba meelde tuletanud?\nJahmunult vaatasin, kuidas ta pisaraid trotsides käe tõstis, et midagi öelda. Ennast ületades küsis ta, kas võib ette tulla ja mind kallistada. Vau! Olin sõnatu. Palusin ta lavale. Teepeal pühkis ta pisarad ära. Siis tegi ta mulle vägeva kallistuse  ühe kõige parema minu elus!\nSelleks hetkeks olid enamikul silmad niisked, mul ka. Aga siis sosistas ta mulle midagi kõrva, mis mind täiesti segadusse viis: «Mitte kunagi pole keegi mulle öelnud, et ma olen ilus sellisena, nagu ma olen! Ma ei ole mitte kelleltki kuulnud, et ta mind armastab. Sina muutsid täna mu elu. Ja sina oled samuti ilus inimene.»\nTEISTSUGUSES ON VÕIMALUS\nKuni selle päevani olin pidevalt püüdnud oma väärtust tõsta. Ma mõtlesin, et rääkimine aitab mul üksildusest üle saada. Aga siis nimetas see tüdruk mind ilusaks ja äratas minus väikese aimduse, et ma olen võimeline teisi aitama. Tüdruk korrigeeris minu perspektiivi. «Võib-olla on minust ometi midagi kasu,» mõtlesin ma.\nSee ja teised kogemused on mind aidanud mõista, et teistsugune olla võib olla võimalus midagi erilist saavutada. Mulle sai selgeks, et inimesed olid valmis mind kuulama. Nad peavad mind ainult nägema ja mõistavad kohe, et olen mõndagi läbi teinud ja ületanud. Ma ei pidanud võitlema enda usutavaks tegemise nimel.\nMinu kuulajad märkavad instinktiivselt, et mul on tõenäoliselt midagi nende endi probleemide lahendamiseks öelda. Sellest peale olen koolides, kirikutes, vanglates, haiglates, staadionitel ja loendamatutel üritustel kõnelenud. Ja läheb veel paremaks: tuhanded inimesed on mind kallistanud ja mulle võimaluse andnud neile öelda, kui väärtuslikud nad on. Minu puudustega kehast on saanud tõeliselt hea tööriist. Mul on talent teisi üles ehitada ja neid julgustada. Tänu olgu Jumalale!\nLÜHIDALT EESTI EKB KOGUDUSTE LIIDUST\n3. aprillil ordineeriti Mooste Baptistikoguduses diakoniks Allar Laugesaar. Talle palusid õnnistust liidu president Meego Remmel ja Mooste koguduse pastor Ermo Jürma. Allar Laugesaar on liidu revisjonikomisjoni liige.\nSaksa Evangeelsete Vabakiriklike Koguduste Liidu (baptistiliidu) president Hartmut Riemenschneider tegi koos abikaasa Eleonorega eravisiidi Eestisse. Kuna Eleonore Riemenschneider elas enne Saksamaale asumist kaheksa aastat Eestis, käidi tema perekonna kunagises kodupaigas Ida-Virumaal.\n6. aprillil olid külalised liidu kantseleis Tallinnas. Et Hartmut Riemenschneider oli Eestis esimest korda, räägiti vaimuliku elu arengutest siin viimaste aastakümnete jooksul. Huvipakkuvaks teemaks osutus ka Saksa baptistide algatatud väikeste koguduste uue alguse programm.\n8. ja 9. aprillil Nuutsakul toimunud liidu kevadised vaimulike töötegijate päevad tõid kohale hulga pastoreid ja nende abikaasasid. Avaõhtul pöörati eritähelepanu pastorite naistele, teisel päeval aga eestpalvetööle.\nEsimest teemat aitas avada Kehra koguduse pastori abikaasa Tiiu Palm. Seejärel kutsus Viimsi koguduse abipastori abikaasa Lea Edminster teised pastorite abikaasad mõtteringi.\nTeisel päeval tutvustasid rahvusvahelise evangeelse eestpalveteenistuse «Healing Rooms» maaletoojad Anton ja Merle Tuul kavandatavate «palvekliinikute» tööpõhimõtteid. Ettekande järel jaguneti tunniks ajaks palvegruppidesse.\n10. aprillil ordineeriti Mustvee Betaania Koguduse diakonissiks Reet Pappe. Ordineerimistalituse viisid läbi Betaania koguduse pastor Paul Gill ning Rakvere Karmeli koguduse pastor Gunnar Kotiesen. Reet Pappe on koguduse juhatuse liige.\n16. aprillil oli Keila Baptistikoguduse ruumides liidu eakate vaimulike töötegijate ja liidu juhatuse kokkusaamine. Jumalateenistust juhatas Keila koguduse pastor Gunnar Mägi. Jutluse pidas liidu president Meego Remmel. Õnnistussõnad ütles liidu ekspresident Ülo Meriloo. Oleviste kogudus kinkis igale osalejale CD-plaadi koguduse lauludega.\n17. aprillil 2011 Tõrva misjonimajas palmipuudepüha jumalateenistusel\n1. Mandoliinikoor laulmas, juhatas Leida Haavasalu\n2. Antsla pastor Peeter Lemats tegi pilte ja pidas lõpukõne\n3. Õnne pani flanelltahvlile palmipuudepüha pildi\n4. Tõrva Immaanueli koguduse pastor Enn Palmik selgitas pühade mõtet\n5. Peeter Maasing ja Andrus Vaiklo laulsid duetti\n6. Immaanueli koguduse poolt oli koorile suur tort\n7. Koorivanem Eliot Preisfreund kinkis Immaanueli kogudusele Meie Isa palve raamitud teksti


Keskkonnainvesteeringute Keskus | Parim tulevikupaeva kauplemissusteem\nEnamasti võimaldavad emiteeritavad õigused uusi aktsiaid märkida madalama hinnaga, kui aktsia kaupleb turul. Valikulised kulutused on vaba aja sisustamise kulud, reisikulud jms. See on kindlasti suur asi väga paljudele kõrge lisandväärtusega Eesti ettevõtetele, mille edu sõltub ladusast välisvärbamisest. Aitame Sul koostada sobiliku portfelli ning alati on võimalus nõu küsida meie maaklerite käest.\nUSA rikaste andmetel põhineva raamatu "Naabermaja miljonär: rikaste hämmastavad saladused", mille esimene trükk on tõlgitud ka eesti keelde, autorid Thomas J. Parim tulevikupaeva kauplemissusteem ja William D. Danko soovitavad puhasväärtuse taseme hindamiseks järgmist rusikareeglit. Liitke kokku oma aastane maksude-eelne puhastulu kõigist allikatest: palk, dividendid, intressitulu, autoritasud jne.\nSaadav tulemus ongi Teie eas ja sissetulekuga inimese puhasväärtuse soovituslik minimaalne tase. Kui Teie tegelik puhasväärtus on eelmise Parim tulevikupaeva kauplemissusteem saadud numbrist üle kahe korra suurem, olete tubli rikkuse koguja.\nSisestades oma leibkonna kuu või aasta brutosissetuleku v. Näiteks eurose kuusissetulekuga leibkond, kus on kaks palgasaajat, kes eluaset üürivad, kuulus Et kuuluda Eesi jõukamasse veerandisse, olnuks kahe peale vaja eurost kuusissetulekut ja Euroopa rikkama veerandi jaoks eurost sissetulekut kahe peale. Põhjalikku ja operatiivset infot enda ja teiste sissetulekute võrdlemiseks pakub ka Eesti statistikaameti palgarakendus aadressil ametipalk. Näide aastase Markuse igakuine brutopalk on eurot, aastane brutopalk seega 18 eurot.\nTal on ka väike, 10 euro suurune börsiaktsiate portfell, mis on viimasel paaril aastal andnud dividendide näol jooksvat tulu ligikaudu eurot aastas. Ta on andnud ühe ühisrahastusplatvormi kaudu eurot otselaenusid, mis toovad intressidena sisse umbes eurot aastas. Tema teise pensionisamba osakute väärtus on eurot. Tegelikult Parim tulevikupaeva kauplemissusteem ta puhasväärtus 15 eurot aktsiaportfell turuväärtusega 10 eurot, otselaenude portfell väärtusega eurot ja euro väärtuses pensionifondi osakuid.\nTeisisõnu on niisugusel inimesel valida, kas jätkata töötegemist või pühenduda hobidele. Rikkuse neljandale astmele jõudnud inimese võimalused on veelgi avaramad: ta võib märkimisväärselt suurendada oma jooksvaid kulutusi. Kes sellel astmel oma elustiili luksuslikumaks muuta ei soovi, kasvatab säästusid edasi, sest ei suuda kogu oma kapitali juurdekasvu Parim tulevikupaeva kauplemissusteem kulutada. Ta liigub rikkuse viienda astme poole.\nParim tulevikupaeva kauplemissusteem panite tähele, et rikkuse astmete kirjeldused ei sisaldanud ühtki numbrit. Sellepärast, et "vajalikud väljaminekud" on suhteline mõiste. Ühel on need suuremad, teisel väiksemad, vastavalt sellele on erinev ka säästude Stabiilne kruptograafia, mida BT-d saab investeerida, millega võib ennast rikkuse esimesele, teisele või kolmandale astmele Parim tulevikupaeva kauplemissusteem.\nKerge pole esimesi astmeid pidi ronida sellegipoolest, sest sotsiaal- ja massimeedia on muutnud meie "naabriteks" — meie elustiilivalikute mõjutajaiks — staarid, kelle sissetulekud on "tavalise" inimese omadest mitte paarkümmend protsenti, Parim tulevikupaeva kauplemissusteem mitu või isegi mitukümmend korda suuremad. Kui kujundada oma tarbimissoovid ja -standardid selliste "naabrite" järgi, on lihtne ennast lõhki laenata või haigeks töötada.\nIlma eristaatuseta hääbume\nEelarve ja planeerimine on tähtis Parim tulevikupaeva kauplemissusteem inimestele, kellele tundub rahandusliku sõltumatuse eesmärk liiga kõrgelennuline. Näiteks võib plaani puudumisel juhtuda, et inimesel ei jätku Parim tulevikupaeva kauplemissusteem hädavajaliku kauba või teenuse jaoks enam raha, sest ta kulutas selle pärast palgapäeva läbimõtlematult teise- ja kolmandajärgulistele asjadele.\nEriti halval juhul võib selline isik võtta palgale abiks kõrge intressiga laene, mis söövad nüüd ära ka osa järgmise kuu sissetulekust. Või jäi plaani puudumise tõttu sõlmimata mõni Parim tulevikupaeva kauplemissusteem leping: näiteks jäi maja või korteri kindlustusleping õigel ajal pikendamata ja just kindlustuskaitseta päevadel juhtus sellega tule- või veeõnnetus.\nNeile järgnevad lisaeesmärgid: sissemakse kogumine oma kodu ostuks, säästmine või laenu võtmine mingite suuremate kestuskaupade soetamiseks, raha kogumine laste ülikoolisaatmiseks, puhkusereisiks vms. Eesmärgid — olgu see siis "korteri omafinantseeringu osa kolme aasta pärast, 15 eurot" või "üheotsapilet Austraaliasse ühe aasta pärast, eurot" või midagi muud Parim tulevikupaeva kauplemissusteem tuleb ümber arvestada igakuisteks makseteks.\nValikulised kulutused on vaba aja sisustamise kulud, reisikulud jms. Teatud piirini on valikulised ka majapidamiskulud, garderoobikulud Parim tulevikupaeva kauplemissusteem kulud kestvuskaupadele.\nEL leppis kokku kasvuhoonegaaside heitkogustega kauplemises\nValikulisi kulusid saame vähendada oma elu, tervist ja tulevikku ohtu seadmata, kuigi vähendamine ei ole alati meeldiv. Parim tulevikupaeva kauplemissusteem poolel on enamikul inimestel töötasu, osal võib olla ka mõni riigipoolne toetus, tulud olemasolevatest investeeringutest või ettevõtlusest. Tulude poolel oleks mõistlik arvestada võimalusega, et sissetulekud võivad aja jooksul muutuda, aga mitte ainult tõusu, vaid mõnikord ka languse suunas. Kui tulud ületavad jooksvaid kulusid, saame asuda kolmanda sammu juurde: vaadata, kui palju finantseesmärke on võimalik ülejäägist täita.\nKulutuste jälgimine ei tähenda tingimata kõigi ostutšekkide alleshoidmist ja kulutuste kaustikusse või arvutisse märkimist. Kes tasub suurema osa Binaarsete valikute ohvrid eest deebet- või krediitkaardiga, näeb kulutatud summasid ja kulutuste tegemise kohti ka kontoväljavõttel.\nKasumlikud luhiajalised kaubandusstrateegiad


Kuidas lõpetada porno | Reward Foundation: armastus, seks ja internet\nAvaleht Kuidas pornole sulgeda?\nPaljud tuhanded poisid üle maailma on saanud pornograafist lahkumisest kasu. Aga kuidas seda teha?\nOn kolm peamist sammu ...\nEsiteks peate tuvastama, kas on olemas praegune või potentsiaalne probleem\nTeiseks peate leidma võimaluse lõpetada. See tähendab, et kogu porno lahtivõtmine ja selle lingid katkestamine\nKolmandaks peate leidma alternatiivseid tegevusi, et tugevdada meelt, keha ja ühiskondlikku elu\nPornost loobumine on kõigi jaoks erinev teekond. Iga aju on ainulaadne, seega on lõpetamise protsess väga individuaalne. Mõnel on see raske, samas kui teised võivad ilma suurema vaevata otsustada peatuda ja teha seda.\nSelles jaotises pakub Reward Foundation mõningaid tööriistu ja lähenemisviise, et võimaldada teil või kellelgi teie eest hoolitseda, et leida tugevust ja pühendumust pääseda vabatahtlikust internet pornograafilisest kasutamisest. Me katame täielikult lõpetamise lõpetamise pornograafilise sõidu. Õnn kaasa pornobivaba tuleviku ülesehitamisele ja selle asemel, et leida sobivat armukellu koos tõelise partneriga.\nMeeste seksuaalkasvu test\nInterneti-porno sõltuvuse abi\nLähete porno tasuta\nReward Foundation'i kolmeastmeline taastumismudel.\nReward Foundationi kolmeosaline ennetusprogramm


Kuidas suurendada oma liikme lupsmise meetodi\nKuidas suurendada liikme 4-5 kella\nKuidas suurendada peenise juhend põhineb viimaste meditsiiniliste uuringute ja teadus peenise laienemise ja meeste libiido suurendamise. Õige toitumise eelised Suguelundite suuruse suurendamiseks on soovitatav mitte ainult meestel korralik toitumine.. Kas soovite olla nende kaotajate nimekirjas?\nRaadioseadmete funktsionaalsed nõuded 1 Laeval peab olema tagatud: 1 hädahäire edastamine suunal «laev-kallas» vähemalt kahe erineva ja üksteisest sõltumatu seadmega, millest kumbki kasutab erinevat raadiosideviisi v. Raadioseadmete paigaldus 1 Laev peab olema varustatud raadioseadmetega, mis tagavad kogu reisi vältel §-s 13 loetletud funktsionaalsete nõuete täitmise sõltuvalt §-s 5 nimetatud sõidupiirkonnast.\nRaadioseadmete funktsionaalsed nõuded 1 Laeval peab olema tagatud: 1 hädahäire edastamine suunal «laev-kallas» vähemalt kahe erineva ja üksteisest sõltumatu seadmega, millest kumbki kasutab erinevat raadiosideviisi v. Raadioseadmete paigaldus 1 Laev peab olema varustatud raadioseadmetega, mis tagavad kogu reisi vältel §-s 13 loetletud funktsionaalsete nõuete täitmise sõltuvalt §-s 5 nimetatud sõidupiirkonnast. Kui see on hädavajalik, tuleb ette näha võimalus raadiosideks navigatsioonisilla tiibadelt. Raadiosideks navigatsioonisilla tiibadelt võib kasutada kantavaid VHF raadioseadmeid.\nKui see on hädavajalik, tuleb ette näha võimalus raadiosideks navigatsioonisilla tiibadelt. Raadiosideks navigatsioonisilla tiibadelt võib kasutada kantavaid VHF raadioseadmeid.\nÜldnõuded raadioseadmetega varustatuse kohta 1 Laev peab olema varustatud: 1 VHF raadioseadmega, mis tagab teadete edastamise ja vastuvõtu DSC-ga sageduselMHz Samuti peab olema võimalus edastada hädahäiret Seadet võib asendada lühilaine HF sagedusriba —27 kHz tähttrükkimise telegraafiga, kui sellega on võimalik vastu võtta meresõiduohutusalast informatsiooni, kui laev töötab ainult taolise teenuse piirkonnas; 7 satelliit-EPIRB-iga, millega saab edastada hädahäiret polaarorbiidil asuva satelliitsüsteemi kaudu sagedusribas MHz või kui laev kalastab ainult piirkonnas, mida hõlmab geostatsionaarne INMARSAT satelliitsüsteem, siis geostatsionaarse INMARSAT satelliitsüsteemi kaudu sagedusribas 1,6 GHz.\nSatelliit-EPIRB peab olema selline, mida üks inimene saab käsitsi maha võtta ja kanda päästepaati või -parve, olema paigaldatud kergesti ligipääsetavasse kohta, laeva uppumise korral tõusma vabalt veepinnale ja automaatselt aktiviseeruma ja mida on võimalik käsitsi aktiviseerida.\nRaadioseadmed merealas A1 kalastavatel laevadel 1 Laev, mis kalastab ainult merealas A1, peab lisaks §-s 15 loetletud raadioseadmetele olema varustatud ühega alljärgnevatest raadioseadmetest, millega saab kohast, kust tavaliselt toimub laeva juhtimine, edastada hädahäiret suunal «laev-kallas»: 1 DSC-d kasutava Ettevalmistused tugevuse ja liikme suuruse parandamiseks raadioseadmega.\nSeda võib asendada lõikes 2 nimetatud EPIRB-ga, mis paigaldatakse koha lähedale, kust tavaliselt toimub laeva juhtimine või kohale, kust seda on võimalik distantsjuhtimisega aktiviseerida; 2 seadmega hädateate edastamiseks või vastuvõtmiseks polaarorbiidil asuva satelliitsüsteemi kaudu sagedusel MHz. Seda võib asendada INMARSAT maapealse laevajaamaga või § 15 lõike 1 punktis 7 nimetatud satelliit-EPIRB-ga, mis paigaldatakse koha lähedale, kust tavaliselt toimub laeva juhtimine või kohale, kust seda on võimalik distantsjuhtimisega aktiviseerida.\nRaadioseadmed merealas A3 kalastavatel laevadel 1 Laev, mis kalastab väljaspool merealasid A1 ja A2, kuid jääb merealasse A3, peab lisaks §-s 15 loetletud raadioseadmetele olema varustatud: 1 INMARSAT Meeste liikmed Tavaline suurus Ettevalmistused tugevuse ja liikme suuruse parandamiseks, mis võimaldab hädahäire edastamist ja vastuvõttu, kasutades tähttrükkimise telegraafi, samuti väljakutseid ja vastuvõttu hädateadete prioriteediga ning teostada vahti hädahäirete jälgimiseks suunal «kallas-laev» kaasa arvatud need teated, mis on adresseeritud määratletud geograafilisele alale ning tavaraadiosidet, kasutades kas raadiotelefoni või tähttrükkimise telegraafi; 2 MF raadioseadmega, mis tagab hädaolukorras ja ohutuse tagamiseks kahepoolse side sagedustel ,5 kHz DSC-ga ja sagedusel kHz raadiotelefoniga; 3 raadioseadmega, mis tagab katkematu DSC raadiovahi sagedusel ,5 kHz.\nNimetatud seade võib olla punktis 1 nimetatud raadioseadme osa; 4 seadmetega, mis võimaldavad edastada hädahäiret suunal «laev-kallas», kas polaarorbiidil asuva satelliitsüsteemi kaudu sagedusel MHz või HF sagedusribas, kasutades DSC-d või geostatsionaarse INMARSAT satelliitsüsteemi kaudu seda nõuet võib täita INMARSAT maapealse laevajaama abil või § 15 lõike 1 punktis 7 nimetatud satelliit-EPIRB-ga, paigaldades nimetatud seadmed koha lähedale, kust tavaliselt toimub laeva juhtimine või sealt neid distantsjuhtimisega aktiviseerides.\nAlaliselt peab olema võimalus valida üks DSC häda- ja ohutusesagedustest. Nimetatud nõude võib täita, lisades need võimalused punktis 1 nimetatud seadmele.\nRaadioseadmed merealades A1, A2, A3 ja A4 kalastavatel laevadel Laev, mis kalastab kõikides merealades, peab lisaks §-s 15 nimetatud raadioseadmetele olema varustatud § 18 lõike 2 nõudele vastava raadioseadmega, arvestades seda, et INMARSAT seadet ei saa lugeda alternatiiviks satelliit-EPIRB-le, ning vastama § 18 lõike 3 nõuetele. Raadiovahti võib pidada skaneeriva vastuvõtja abil; 4 suunal «kallas-laev» satelliithädahäire vastuvõtuks, kui laev on varustatud INMARSAT maapealse laevajaamaga.\nKohaliku rannasõidu laevadel võib nimetatud kanded teha laeva logiraamatusse. Energiaallikad 1 Laeva mereloleku ajaks peab olema tagatud küllaldane elektrienergia raadioseadmete toiteks ja akupatareide laadimiseks, mida kasutatakse kas reservtoiteallikana või raadioseadmete energiaallikana.\nLaetuse taset peab olema alati võimalik kontrollida, kuid laeva mereloleku ajal peab see toimuma ilma akupatarei olulise tühjenemiseta.\nLiikme suuruste moju\nMeeste liikmed Tavaline suurus\nKuidas suurendada seksuaalset liikme lupsmist\nMasturbatsioon vahendab liikme suurust\nMojutab peenise suuruse loikamist\nMehaaniline seade liikme suurendamiseks


Avalik kirjalik enampakkumine riigivara kasutamiseks andmiseks: 27.10.2014 11:00\nKirjalikud pakkumised tuleb esitada või saata kullerpostiga Maa-ametisse aadressil Akadeemia 4, Tartu 51003 27.10.2014 hiljemalt kella 10:30-ks. Iga rendiobjekti kohta tuleb esitada pakkumine eraldi suletud ümbrikus.\nhoiatusmärge "Mitte avada enne 27.10.2014 enampakkumise avamist!"\nKirjalikud pakkumised avatakse 27.10.2014 11:00, Tartus Akadeemia 4 I korruse saalis. Pakkumiste avamine on avalik.\n27.10.2014 11:00 avaneval avalikul kirjalikul enampakkumisel antakse kasutamiseks alljärgnevad kinnisasjad. Kasutamiseks andmise enampakkumisel oleva kinnisasja kohta täpsema info vaatamiseks klõpsa lingil:\nHarju maakond, Harku vald, Ilmandu küla, Lõvilõua, 19801:001:1934\nLääne-Viru maakond, Tapa vald, Kuru küla, Hiie, 40002:002:0373\nLääne-Viru maakond, Tapa vald, Piilu küla, Märjandi, 71601:004:0171\nLääne-Viru maakond, Tapa vald, Tapa linn, Villemi, 79101:017:0055\nVõru maakond, Rõuge vald, Kangsti küla, Varese, 86501:001:0120


YNW MELLY (LAULJA) WIKI, ELULUGU, VANUS, PIKKUS, KAAL, TASUD, TÜDRUKSÕBER, PEREKOND, KARJÄÄR, PUHASVÄÄRTUS, FAKTID - STARSGAB - INSTAGRAMI ISIKSUSE ELULUGU\nJamell Maurice Demons, ametialaselt tuntud kui YNW Melly, on Ameerika räppar, laulja ja laulukirjutaja. Sündinud ja kasvanud Floridas Giffordis. Ta sai Interneti-sensatsiooniks ja räppariks oma laulude Murder on My Mind, Mixed Personities ja Suicidal tõttu. Ta pälvis veelgi suuremat tähelepanu pärast seda, kui räpparit süüdistati YNW hiphopikollektiivi kahe liikme topeltmõrvas. Lisaks arreteeriti ja süüdistati kahes esimese astme mõrvas ning süüdimõistmise korral ootab teda eluaegne vanglakaristus või surmanuhtlus. Samuti on ta kahtlustatav šerifi asetäitja Giffordis 2017. aastal mõrvas ning ei tunnista end topeltmõrvas süüdistatuna süüdi ning ootab praegu kohtuprotsessi. Hääletage eluloos!\nYNW Melly kõrgus ja kaal\nKui pikk on räppar YNW Melly? Ta seisab 5 jalga 2 tolli pikkusel või 1,57 cm kõrgusel. Ta kaalub umbes 59 kg. Tema keha mõõtmed on 42–30–36 tolli. Tema biitsepsi suurus on 18 tolli. Lisaks on tal mustad silmad ja mustad juuksed.\nKui vanaks on räppar YNW Melly? Praegu on ta 21-aastane. Tema sünnipäev saabub 1. mail 1999. Ta kasvatas üles üksikema. Ta oli 14-aastane, kui jäi temast rasedaks, sünnitades ta üheksandas klassis.\nYNW Melly sõbranna\nPraegu pole 21-aastane räppar oma romantilisest elust mingeid sissevaateid andnud. Praegu on ta vallaline ja tegeleb oma karjääriga üksi.\nTema varasem tutvumislugu pole avalikkusele teada. Ta on täielikult keskendunud oma räpikarjäärile, mitte ükskõik millisele sõbrannale ega suhtele.\nYNW Mellyt süüdistati kahes esimese astme mõrvas seoses 2018. aasta oktoobris Fort Lauderdale'is kahe YNW kaaslase surmaga tulistamises, mida 12. veebruaril 2019 kirjeldasid tema lähedased sõbrad, räppariks pürgivad Anthony Williams ja Christopher Thomas Jr.\n(1/2) Jamell Demons, teise nimega YNW Melly ja Cortlen Henry, arreteeriti ja neile esitati süüdistus kahes esimese astme mõrvas. Ohvrid Anthony Williams ja Christopher Thomas noorem tapeti 26.10.2018. Uurimine, mida toetavad kohtuekspertiisi tõendid, jõudis järeldusele, et pic.twitter.com/ArzVCLRxjd\n- Miramari politsei (@MiramarPD) 14. veebruar 2019\nPeale selle kõik postitas Räppar-deemonid Instagrami foto kõigist neljast noormehest, kuulutades tema süütust. Deemonid ei tunnistanud end 5. märtsil süüdi esimese astme mõrvas. Veelgi enam, 22. veebruaril 2019 teatas Complex, et Deemonid ja Henry olid kahtlustatavad 2017. aasta surmaga lõppenud India jõe maakonna šerifi osakonna asetäitja Gary Chamblissi tulistamises Giffordis.\nKõigile oma fännidele ja toetajatele ei, ma ei olnud Washingtonis lukus, aga ma pööran end täna tagasi. Ma tahan, et te teaksite, et ma armastan teid ja hindan kõiki teie üksikuid, paar kuud tagasi kaotasin ma oma kaks vennad vägivalla abil ja nüüd tahab süsteem õiglust leida .. kahjuks räägitakse palju kuulujutte ja valesid, kuid jumal pole muret, et minuga ja mu vennaga on @ ynw.bortlen ja me tahame, et mäletaksite, et see on ynw pere armastan sind @ ynwsakchaser1 ja @ynwjuvy #freeus\nJagatud postitus Tasuta Melly ja Melvin (@ynwmelly) 13. veebruaril 2019 kell 16.01 PST\nYNW Melly sündis 1. mail 1999 Giffordis vanemate Jamie Demonsi ja ema Donte Taylori juures. Teda kasvatas üksikema. Ta oli 14-aastane, kui jäi temast rasedaks. Üheksa-aastaselt liitus Demons Bloodsi jõuguga ja postitas hiljem oma laulud SoundCloudi, kui ta oli 15. 2015. aasta lõpus arreteeriti Demons, kes tulistas õpilaste rühma, mille eest ta kandis mitu kuud vanglas. Hariduselt sai ta kooli kohalikus keskkoolis.\n2016. aastal võttis Deemonid kasutusele lavanime YNW Melly. Hiljem, 2017. aastal, andis ta välja oma esimese projekti, nimega Collect Call. Siis avaldas ta 2018. aastal oma debüütmikseti I Am You, mis ilmus hiljem Billboard 200-l 10. jaanuaril 2019 numbril 192.\n. @YNWMelly Murder On My Mind on USA Apple Musicus jõudnud esikohale.\n- diagrammi andmed (@chartdata) 16. veebruar 2019\nPeale selle on ta oma sotsiaalmeedia kontode alla kogunud miljon jälgijat ja tema kuulsaimal lool Murder on my Mind on YouTube'is üle 88 miljoni vaatamise. Rada oli Ameerika plaaditööstuse assotsiatsiooni poolt kuldseks tunnistatud. Likewiese avaldas ta jaanuaris koos Kanye Westiga loo, millel on YouTube'is 17 miljonit vaatamist. Henry postitas sotsiaalmeediasse video enda ja Deemonite koos Westiga salvestamisest. Mõlemad palad olid tema arreteerimisele eelnenud nädalatel Billboardi Hot 100 edetabelis.\nKuulus Talle esitati kaks kontot\nKõrgus / pikk Jalad ja tollid: 5'2 '\nMõõturid: 1,57 m\nYNW Melly dokumentaalfilm : Samamoodi YNW Melly dokumentaalfilm, mis ilmus 2019. aasta detsembris.\nDokumentaalfilm räägib räppari Giffordi kasvatusest ja sõprusest kolme ülejäänud artistiga.\nPeale mõrva arreteeriti Deemonid 30. juunil 2018 Floridas Fort Myersis marihuaana omamise eest.\nYNW Melly ütles Twitteris fännidele, et ta testis COVID-19 positiivset tulemust 2. aprillil 2020.\nTa üritas tervisemurede tõttu vanglast ennetähtaegselt vabaneda, kuna 6ix9ine vabastati vanglast astma ja bronhiidi tõttu.\n14. aprillil 2020 lükati tema ettepanek tagasi.\nTa on tätoveeringute armastaja ja on mitu tätoveeringut joonistanud ka oma kehale.\nkust pärineb stunna 4 vegas\nkui vana on andrew hõng\nkui vana on fgteevi tagaajamine


Oxfordi ülikool - haridusasutused üle maailma - 2021\nOxfordi ülikoolil ei ole ametlikku sihtkuupäeva, kuid mitteametlik õpetus Oxfordi linnas võib pärineda 1096-ni. See ei ole ainult Inglismaa vanim ülikool, vaid ka esimene kogu inglise keelt kõnelevas maailmas. See on maailma suuruselt teine ülikool maailmas, mida ületab ainult Bologna Ülikool Itaalias. Aastaks 1201 juhtis ülikooli magistriõppes Oxonie ja kantsleri tiitel anti 1214. aastal. Hiljem tunnustati seda 1231. aastal korporatsioonina. Ülikool sai kuningliku harta 1248. aastal kuningas Henrik III.\nOxfordi ülikool kasvas kiiresti alates 1167. aastast, kui Henry II keelas inglise üliõpilastele Pariisi ülikoolis osaleda. Kogu 12. ja 13. sajandil sai ülikooli paljud religioossed õpetused ja paljud kolledžid, sealhulgas ülikooli kolledž, Balliol College ja Merton College. Renaissance'i ajal läbis ülikool märkimisväärset kasvu ja muutusi ning see tõi kaasa palju tuntud teadlasi. Kreeka keeleõpe, inglise kirjandus ja piibellikud uuringud õitsesid. Kaasaegsel perioodil mõjutas ülikooli suuresti Oxfordi liikumine ning anglo-katoliku doktriinid ja uuringud näitasid ülikoolis suurt kasvu. 20. ja 21. sajandil arenes Oxford ka loodus- ja rakendusteaduste vallas.\nOxfordi ülikool on föderatsioon, mis koosneb keskharidusest, millel on neli suuremat akadeemilist üksust: humanitaarteadused; Matemaatilised, füüsikalised ja bioteadused; Meditsiiniteadused; ja sotsiaalteadused; samuti 38 kolledžit ja 6 alalist privaatset saali. Ülikooli tervikuna juhib kogudus, mis on ülikooli suveräänne organ, ning teeb kõik otsused peamiste poliitiliste küsimuste ja nõukogu liikmete valimiste kohta. Nõukogu on ülikooli peamine täidesaatev ja poliitiline organ. Kolledžid on iseseisvad ja rahaliselt iseseisvad organid ning saared, mis olid algselt loodud kristlike konfessioonide poolt, säilitavad endiselt oma usulisi omadusi.\nOxfordi ülikool on pikka aega olnud üks maailma parimaid ülikoole. See meelitab maailma parimaid teadlasi, õpetajaid ja õpilasi. Selle pikk ja legendaarne ajalugu, ümarad distsipliinid ja programmid ning suurepärane teaduspotentsiaal muudavad selle üheks maailma suurimaks ülikooliks. Uusimad Times Higher Education edetabelid olid maailma teiseks parimaks ülikooliks ning maailma uusim QS edetabelis oli see 6. kohal. Viimases Complete University Guideis oli 90% Oxfordi teemadest esikümnesse, sealhulgas kunsti ja disaini, Ida- ja Lõuna-Aasia õpingud, filosoofia, poliitika ja muusika. Oma kõrge pingerea tõttu on Oxford väga populaarne sihtkoht rahvusvahelistele üliõpilastele. Praegu on enam kui 55% Oxfordi kraadiõppe üliõpilastest rahvusvahelised.\nOxfordi ülikool on kultiveerinud mitmeid suurepäraseid vilistlasi erinevates valdkondades, kes on oma saavutuste poolest hästi tuntud. See on koduks 26 Briti peaministrile, sealhulgas Margaret Thatcherile, Tony Blairile ja praegusele peaministrile David Cameronile. Ülikoolis osalesid paljud maailma liidrid, sealhulgas kuulus Birma aktivist ja poliitik Aung San Suu Kyi. Oxfordis osalesid ka paljud tuntud filosoofid, kunstnikud ja kirjanikud, nagu Thomas Hobbes, Jeremy Bentham, John Locke, Oscar Wilde, CS Lewis, WH Auden ja TS Eliot. Ülikoolis on ka 12 pühakut ja 20 Canterbury peapiiskopi.


dara-fox profiil | BongaCams - Live Sex Chat\nViimase sisselogimise aeg: 02.12.20 1:01:45\nKlõpsates nupul, tõstad dara-fox esilehel 60 sekundiks esimesele kohale. Selle aja jooksul paistab modelli jututuba hästi silma ja kogub populaarsust! Teavitus sinu tegevuse kohta ilmub ka jutuaknas ning seda näevad modell ja teisedki vestluses osalejad. dara-fox hindab seda väga ja on sulle kindlasti tohutult tänulik!\nmeee 1 pilt 1 photo\nOluline info kasutaja dara-fox kohta\nKasutaja dara-fox tööaeg\nKasutaja dara-fox amatöörvideod


maja kindlustus tulekahju vastu\nhuvi 25. jaanuar 2010, kl 19.01\nTahangi küsida kuidas käib?! Kas see on õige kui kindlustus agent teab teie maja aga mingeid lisasid ei kirjuta vaid mingi paber kus kirjas tule vastu ja mingi summa 900000 see vist maja väärtus koos mööbliga, kuid keegi pole mööbelt vaatamas käinud. on see ikka õige kindlustus? Olen ka kuulnud,et lihtsalt mingi kindlustus mis pähe määritakse kuid hiljem kui häda käes ei saa midagi. Kuidas seda asja ikka õieti ajada või ongi nii lihtne?!\nJobu 25. jaanuar 2010, kl 19.06\nKas sul lepingut ei ole?\noli nii 25. jaanuar 2010, kl 19.12\net kindlustaja on mu maja näinud, väga suur ja ilus maja. kindlustuslepingu sõlmisime minu töökabinetis ja naljaks küll, aga koduse vara kohta summa määramisel oli otsustav see, et mul on väga suur pehme nahkmööbli komplekt :)))). ei avaldanud muljet 2 lc telerit ega kaks arvutit ega köögitehnika, ei kodumasinad, ei saksa magamistoakomplekt ja kogu maja sisustus, justnimelt nahk avaldas muljet.see lõi koduse vara hinna plõksti üles. aga ausalt öeldes ega selle kindlustussumma eest samaväärset ikka asemele nii suures koguses saa, mis on praegu.\nKirikurott 25. jaanuar 2010, kl 19.30\nAppi, sa võtsid oma rikkuse loeteluga mul terveks aastaks elu.\nseda et 25. jaanuar 2010, kl 21.51\nOot-oot, kus sa nii ülepeakaela nüüd? Võta ikka pakkumised erinevatelt firmadelt, võrdle neid ja alles siis otsusta. Me valisime ka nende hinnapakkumiste järgi ...alguses oli IF, aga eelmine aasta võtsime ERGO, sest see oli soodsam ja pakkus paremaid variante, aga kui sul internet majas, siis saad ju enne asja uurida ja küsi ka teiste inimeste käest, kellele ja kuidas jamade korral makstud.\nNiisama 25. jaanuar 2010, kl 22.37\nAga miks sa oma mersut ja hummerit ei näidanud?\nJuurikas 26. jaanuar 2010, kl 15.09\nIga kindlustusagendi moosimise peale ei maksa oma raha välja käia. Agendid elavad puhtalt (peaaegu puhtalt) müüdud poliiside pealt saadud komisjonimaksetest. Niiet ta püüab sulle pähe määrida mida iganes ja lubades kokku kõike pluss veel midagi.\nSee mis loeb kindlustuslepingu puhul on leping ise pluss firmas kehtivad kindlustustingimused. See viimane on see 'pisikese kirjaga' paber, mida tavainimene ligeda ei viitsi, kuid mis on kõige olulisem, sest seal on kirjas näiteks Välistusd, mille puhul väljamakset ei tehta.\nMa pakun, et kui sa tahad tõesti oma maja kindlustada, siis võta see aeg ja käi mõne firma kontoris, lase omale kõik puust ja punaselt ette kirjutada ja ära seletada ning las räägivad kindlustustingimused lahti kahh..\nAgent 29. jaanuar 2010, kl 13.59\nTegelikult tasub võtta kõikidest firmadest pakkumised, maja kindlustatakse hetke turuväärtuse põhjal ja vastavalt sellele ka hüvitatakse kahju, päris nii ei ole, et mina arvan, minu maja maksab 3 milli ja siis põletan maha, selle ma ka siis kompensatsiooniks saan.\nSuur osa on paberite täimisel kindlustatava vastutusel\nAnnad allkirja ja sellega kinnitad, et vat mul on tõesti turvauks ja signalisatsioon olemas\nKui kahju käsitluseks läheb ja neid asju ei ole, järelikult ise süüdi.\nJa alati tuleb leping läbi lugeda ja kõik punktid lasta omale lahti rääkida...\nAga nii või naa saab ikka lüpsta:)\nspets 31. jaanuar 2010, kl 17.48\nsa agent ajad rumalat juttu: maja 3m ja põletad maha...esimese riski kindlustust meil ei tehta- hüvitis makstakse ikka TAASTAMISVÄÄRTUSE alusel. Ja kas rahas makstakse???? Pigem hakatakse taastama- uuri ikka põhjalikult tingimusi. KÕIKIDEST firmadest ma samuti ei võtaks, piisab kui 3 suuremast läbi neti võtta- on pilt selge\nHüperlink 23. veebruar 2021, kl 15.53


Maceo Parkeri Eesti-kontserdile pääsevad vaid kiiremad | | Festival Jazzkaar\nMaceo Parkeri Eesti-kontserdile pääsevad vaid kiiremad\nNovembri lõpus annab Eestis kontserdi saksofonivirtuoos, jazzi- ja funkymeister Maceo Parker. Eksklusiivne kontsert toimub Tallinna lähistel E-Betoonelemendi Harku tehases.\nEsmakordselt Eestis astub üles maailma üks hinnatumaid jazzartiste, funkmuusik Maceo Parker. Saksofonivirtuoos ja tema 8-liikmeline bänd annavad Eestis eksklusiivkontserdi 26. novembril E-Betoonelemendi Harku tehases.\nPartneriteks Prince ja teised tipptegijad\nMaceo Parker on teinud koostööd pea kõigi olulisemate funk-muusikutega alates James Brownist lõpetades Prince´iga. Tema plaatidel on teinud kaasa folkprimadonna Ani Difranco ning klahvpillimängija James Taylor. Parker on musitseerinud legendidega nagu Ray Charles, Candy Dulfer, Rod Stewart, Dave Matthews Band, Bryan Ferry ning popmuusikaiidolitega De La Soul, Red Hot Chilli Peppers, Deee-Lite ja Prince, keda Parker saatis ka tolle viimase hittplaadi Musicology tuuril.\nArvamusi Maceo Parkerist:\nDave Todoroff: “Olles Parkeri kontserdil, tabad end ühtäkki mõttelt, et taoline elamus ongi üheks põhjuseks, miks elada… Ratsionaalne mõtlemine loovutab koha rütmile, emotsioonidele, liikumisele ja helide nautimisele!”\nAnne Erm, Jazzkaar: “Üdini positiivne muusika, mis teeb meeled erksaks ja olemise rõõmsaks. Maceo Parker oma dünaamilise naerva staccato stiiliga, kuhu ta miksib Mingust ja Ray Charlesi, Horace Silverit ja mõnda muudki, on kõige funkylikum saksofonist. Tema seaded oma suurele koosseisule on tihedad ja vaheldusrikkad. See muusika paneb nii kõrvu teritama kui tantsusamme seadma. Pidu nii muusikutele kui ka kuulajatele.”\nDownbeat Magazine: “Maceo Parker and the Band – arvatavasti kõige lahendam funkbänd kogu maailmas!!!”\nVillu Veski:”Kuulsin Maceo Parkerit 92-ndal Stockholmi AllStars festivalil. Olin bändi värskest kõlast ja erilisest energiast niivõrd haaratud, et tahtsin kohe midagi taolist Eestis teha. Maceo Parkeri muusikast inspireerituna sündis Saxappeal Band, mis oli Eestis väga populaarne.”\nMaceo Parker Eestis:\nKontsert 26. novembril algusega kell 20.00, uksed avatakse kell 19.30.\nKontserdile järgneb vastuvõtt hea veini ja suupistetega.\nEribussid väljuvad Sakala keskuse parklast kell 19.00. Kesklinna suunas sõidavad bussid kell 23-24.\nPilet 1500 krooni\nInfotelefon 671 2500


★★★ Peregian Beach House, kust avanevad vaated Sparks Arhitektidele ★★★\nSee ilus randmaja oli mõeldud neljaperele. See asub kohas, kust avanevad suurepärased vaated ookeanile ja liivaluidetele. Sellel on kujundus, mis võimaldab kasutajatel täielikult ära kasutada asukohta. Maja on jagatud kaheks paviljoniks, mis on ühendatud avatud tekiga, mis seejärel viib aeda. See oli Sparks Architectsi projekt.\nSiseruumidevaheline ühendus on väga sile ja ühtlane. Majas on suured lükanduksed, suured aknad ja klaasist seinad. See hoone ei ole tegelikult sellel saidil esialgne randmaja. Seal oli eelmine struktuur, kuid arhitekt asendas selle selle, uuem ja kaasaegsem. Kuigi see on uus struktuur, säilitasid mõned esialgsed elemendid uue kujundusega. Nüüd on see nagu vana rannamaja enam ei eksisteeri, kuid jättis selle oma võlu taga.\nKõige muljetavam osa, mida keegi enne maja sisenemist näeb, on aed. See on väga tugev mõju ja see on väga oluline osa vara. Omanikele meeldis nende vana rannamaja, aga tahtsin midagi muud. Seepärast meeldivad nad eriti kesktaski ja siseruumide ümberkorraldamist.\nMagamistoad paigutati strateegiliselt lõunapaviljonisse, kus nad saavad kasu kaunistest ja veest. Selles majas on ka kohvik-stiilis köök, mis pakub ka ühiskondlikku ja meelelahutusruumi. Majutusasutuses on mitmeid ilusaid välistingimusi nagu grillimisala, tekk, veranda, Jaapani stiilis sisehoov ja loomulikult ka aed.


Firmasport – Kõrvemaa Kevadjooksu võitis firmadest Seefeld OÜ\nKõrvemaa Kevadjooksu võitis firmadest Seefeld OÜ\nSportland Kõrvemaa Kevadjooksu võitis Seefeld OÜ kolmeliikmeline võistkond Simmo Kikkas, Risto Roonet ja Mihhail Lukertšenko. See võit tõstis Seefeldi ka Kõrvemaa Neliküriuse firmade arvestuses liidriks.\nKolme võistleja summas oli Seefeldi võistlejate aeg 3 tundi 26 minutit ja 25 sekundit, mis oli ligi 8 minutit parem teise koha saavutanud Sportland Eesti AS kolme parima võistleja ajast (3:34:09). Sportlandil oli aga stardis kõige enam võistlejaid, koguni 10. Eesti Posti Spordiklubi kuue võistleja seast kolme parima summa oli 3:37:04 ja see tõi kolmanda koha. Järgnesid Nordea Spordiklubi, Jalajälg, Sampo Spordiklubi, Hansa Spordiklubi ja Rautakesko AS. Järgmised ettevõtted olid juba stardis vähem kui kome võistlejaga. Kokku sai tulemuse kirja täpselt 60 võistkonda.\nFotol: Simmo Kikkas vedas saavutatud viienda kohaga Seefeld OÜ (Craft-Toko kaupade maaletooja) Kõrvemaa Kevadjooksul võidule. Foto tehtud eelmise aasta Sportland Kõrvemaa Triatlonil (sportfoto.ee)\nSportlikema Ettevõtte arvestuses jätkab liidrikohal Eesti Posti Spordiklubi (197 punkti) Sampo (149) ja Nordea (121) Spordiklubide ees. 4.-5. kohal Ekspress Hotline ja Jalajälg (98). Kuuendal kohal Tallinna Autobussikoondis (85), seejärel Kõrvemaa sarja liider Seefeld (80), möödunud aasta võitja Estiko-Plastar (79), Sportland Eesti (74) ja esikümne lõpetab Üksik-Sidepataljon (54). Edasi järgnevad juba väga tihedas reas ettevõtted kuni 105. kohani. Just nii palju on praegu Sportliku ettevõtte edetabelis punkte kirja saanuid.\nJärgmised punktid jagatakse Tartu Maratoni nelikürituse teisel etapil (mäletatavasti avaetapp – suusamaraton jäi lumepuudusel pidamata) Tartu Jooksumaratonil. Sealne juhend on ettevõtetele päris karm – edetabeli punktide teenimseks tuleb pikk distants läbida vähemalt 5 võistlejaga. Päris kindlasti võib oletada, et 60 ettevõtet sealt tulemust kirja ei saa, kuid seda hinnalisemad on seal teenitud punktid, kasvõi viimase koha eest.\nEttevõtted saavad oma võistkondasid Tartu Jooksumaratonile veel üles anda e-posti teel tartumaraton@tartumaraton.ee. Selleks on vaja ära märkida kõik teie ettevõttest pikale rajale minejate nimed ja teie ettevõte osalebki firmade arvestuses, kus mängus nii Jooksumaratoni karikad kui ka Eesti Sportlikema Ettevõtte edetabelipunktid.


Telestaar «jookseb» liikumispuudega Jani kõndima - Tervis\n19. mai 2016, 8:57\nKertu Jukkum koos Janiga.\nFOTO: TÜ Kliinikumi Lastefond\nTV3 avalike suhete juht Kertu Jukkum algatas New Yorgi maratoniks valmistudes koos Tartu Ülikooli kliinikumi lastefondiga heategevuskampaania «Jan kõndima!», millega kogutakse raha liikumispuudega kaheksa-aastase Jani ravi toetuseks.\n«Olen jooksnud maratone, teinud triatloni ning läbinud suusamaratoni, viimati ronisin Kilimanjaro tippu. Sel korral olen otsustanud jätkata oma suurima kire – jooksmisega – ja samas täita pikaaegne unistus – läbida New Yorgi maraton,» rääkis harrastussprortlane Kertu Jukkum. «Tänu Tartu Ülikooli kliinikumi lastefondile kohtusin kaheksa-aastase Janiga, kellel on samuti unistus – kõndida omal jalal. Mis oleks, kui täidaks kaks unistust korraga? Nii sündiski plaan, et jooksen Jani toetuseks.»\nSünnitrauma tekitas Janile ajukahjustuse, mis väljendub kogu keha haaravates motoorsetes häiretes. Eriti häiritud on tema alajäsemete liikuvus. Poissi vaevab suur lihasspastilisus ehk lihaste kangus, mistõttu suudab ta liikuda üksnes spetsiaalsete rataskarkude abil.\nKertu sõnul on mujal maailmas tavaline, et maratonidel esindavad jooksjad mõnda südamelähedast heategevusorganisatsiooni, kellele aitavad tähelepanu tõmmata ja annetusi koguda. Et ka Kertu jooksul oleks suurem mõte, otsustaski ta maratoniks valmistumise poolaasta ja jooksu läbimise ajaks kutsuda ellu heategevuskampaania, millega loodab enda unistuse täitumise teekonnal aidata kaasa ka Jani unistuse täitumisele.\nKampaaniaga soovib Kertu heade inimeste abiga koguda 20 000 eurot. Raha on plaanis kasutada poisi igapäevaseks füsioteraapiaks invasportlase Randel Peerna juhendamisel lootuses, et see aitab poisil iseseisvalt kõndima hakata. Randel on parasõudmise kahekordne maailmameister ning erivajadustega inimeste jõusaalitreener, kes on tänaseks aidanud ratastoolist kõndima mitu last.\n«Nii nagu minugi unistus, ei pruugi ka Jani oma olla aasta pärast enam üksnes unistus. See kergendaks nii Jani kui terve tema pere elu,» on Kertu lootusrikas. «Jan on uskumatult positiivne ja rõõmsameelne laps, keda ilmselt keegi veel pole kohanud virisemas ega nurisemas ei elu ega oma olukorra üle. Ometi tahaksin temaga ühel päeval võidu joosta ja ma tean, et heade inimeste abiga on see võimalik!»\nJani aitamiseks on võimalik teha annetus Tartu Ülikooli kliinikumi lastefondi annetuskontodele, märkides selgitusse «Jan kõndima»:\nSamuti on võimalik Jani toetada osaledes 20. augustil Harjumaal Peetri Jooksul, mille patrooniks Kertu Jukkum on. Iga heategevusjooksu osaleja kohta annetavad korraldajad viis eurot Jani ravi toetuseks.\nnew yorgi maraton


Muljed Istanbulist: mis on juhtunud maailma mitmevõistlusega? - Sport\nMuljed Istanbulist: mis on juhtunud maailma mitmevõistlusega?\nPealkirjas esitatud küsimus võib tunduda kummaline pärast Istanbuli sise-MMil sündinud kahte mitmevõistluse maailmarekordit. Viis ju Ashton Eaton seitsmevõistluses tippmargi 6645 ja Natalja Dobrõnska viievõistluses 5013 punktini.\nAga vaatame neist rekordinumbritest kaugemale. 1999. aasta sisemaailmameistrivõistlustel Maebashis, kus Erki Nool sai seitsmevõistluses hõbemedali, kogus Tomaš Dvorak 6309 punkti ja jäi medalita, islandlane Jon Arnar Magnusson oli 6293 silmaga viies.\nLaupäeva õhtul lõppenud seitsmevõistluses piisas 6071 punktist, et saada hõbemedal. Pronksi hinnaks kujunes kõigest 5969 silma. Nii uskumatult, kui see ka ei kõla, aga veebruari alguses Tallinnas toimunud rahvusvahelisel seitsmevõistlusel 5781 punkti kogunud Eesti kolmas number, Kaarel Jõeväli oleks Istanbulis olnud sama punktisummaga kuues ja saanud preemiaks 4000 dollarit.\nMis siis põhjustas nii madala keskmise tasemega jõuproovi sise-MMil? Esiteks jättis kahtlemata võistlusele oma jälje asjaolu, et tegemist on olümpiahooajaga. Seetõttu loobusid MMist USA ässad Trey Hardee ja Bryan Clay, kuubalane Yordani Garcia, vigastus jättis eemale tšehhi Roman Šebrle.\nTeiseks on üsna kummaline Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu (IAAF) poliitika, kes jagas erikutseid tänavuse sisehooaja, aga mitte eelmise välishooaja tulemuste põhjal. Nii eelistati näiteks Aleksei Drozdovile (isiklik rekord 6300p) noori ja oluliselt madalama tasemega venelasi, kellel ei anna isegi üksikalade rekordid kokku üle 6100 punkti.\nKõige selle valguses on kahju, et Mikk Pahapill otsustas suvehooaja nimel sise-MMi ohverdada ja sõita Istanbuli baastreeningu pealt. Kui meie mitmevõistlejad on öelnud, et nende hooaja peaeesmärgiks on olümpia, siis Istanbulis võitnud Eaton teatas võistlusjärgsel pressikonverentsil, et tema järgmine eesmärk pole mitte Londoni olümpia, vaid olümpia katsevõistlus, kust on vaja end esmalt USA olümpiakoondisse võidelda.


Kasemahl - Kask jookseb - Kevad metsas - Metsaühistu\n19 märts Kask jookseb!\nKes tahab maiustada kasemahlaga, peab kiirustama – kask jookseb! Isegi varajast kevadet kõrvale jättes on nüüd käes õige aeg kasemahla kogumiseks.\nKased annavad mahla varakevadel, märtsi lõpus-aprilli alguses. Oluline on tähele panna ööpäeva keskmist temperatuuri – see peaks olema +4 kraadi ümber. Kontrollimaks, kas mahl juba liigub, pole vaja puu tüve torkima hakata, aitab oksakese murdmisest – kui murdekohta ilmub tilk, ongi mahlaaeg alanud. Kasemahla jooksmise aeg on umbes kaks-kolm nädalat.\nMahlakogumist tuleks alustada sobiva puu valimisest. Hea mahlapuu on vähemalt 20 sentimeetrise diameetriga, terve, arenenud võraga. Puu võiks kasvada päikesepaistelises kohas. Samuti tuleb arvestada omandiõigustega – mahla ei tohi omaniku loata koguda võõral maal kasvavalt puult, sest mahlakogumine kahjustab puud. Mingil juhul ei tohiks koguda mahla suurtes linnades ega suurte teede läheduses, kus pinnas võib olla saastunud.\nKuidas aga mahl puust kätte saada? Kui aastaid tagasi kasutati selleks peamiselt lepapuust voolitud tila, siis nüüd on üle mindud voolikutele. Voolikuga mahla kogumisel on tilaga võrreldes mitmeid eeliseid – puusse puuritud auk on väiksem ning voolavale mahlale ei pääse samuti mahlamaiad putukad ligi.\nPuusse auku teha on kõige lihtsam akutrelliga, piisab umbes pliiatsijämedusest august. Meeles peab pidama, et üle 30 millimeetrine auk võib puud oluliselt kahjustada. Auku torgatakse voolik, mille teise otsa alla seatakse kogumisnõu. Hea, kui see on kaanetatud ja kaanes vooliku jaoks ava – siis liigub tüvest nõrguv puumahl õhuga kokku puutumata otse kogumisanumasse.\nKui mahl enam ei jookse, tuleb puuritud auk punniga sulgeda. See ei kõrvalda küll kogu kahju, kuid ilma selleta on puu kuivamisoht suurem. Samuti aitab punn puust haigusi eemal hoida.\nMahla saab lasta ka tüvesse auku puurimata – selleks lõigatakse umbes sõrmejämeduse oksa otsa lõige ja seotakse oksa külge plastpudel nii, et mahl tilguks otse pudelisse.\nMahla saab koguda seni, kuni mahl muutub sogaseks ja halvalõhnaliseks.\nPuumahl annab tervist\nKase- ja vahtramahla tervislikkust on rahvas hinnanud juba aastasadu. Praeguseks on rahvatarkusele lisandunud ka teadus – kase- ja vahtramahl on tervislikud, vitamiini- ja mineraalirikkad, ideaalsed organismi puhastamiseks, kevadise väsimuse peletamiseks, jõu kogumiseks. Joogina annab kasemahl palju C-vitamiini, aitab võidelda põletikega, aitab liigesevalude, neerukivide, seedimis- ja vererõhuprobleemide korral. Vahtramahl aitab lisaks muule seedimist parandada ja immuunsüsteemi tugevdada.\nKasemahl seisab külmikus umbes nädala. Kui on soov seda pikka aega hoida, tasub seda sügavkülmutada. Käepärane on mahl külmikusse panna väikeste pooleliitriste pudelitega ja siis vajadust mööda sulada lasta ja juua. Eriti mõnus on puumahla suvel randa kaasa võtta või juua pärast sauna õlle asemel.


Loomakaitsjad: madudest saab koduaias lahti neid tapmata - Kõik\nEestimaa Loomakaitse Liit (ELL) toonitab, et roomajad on looduskaitse all, nende tapmine on karistatav ning koduaedadesse elama kippuvatest madudest saab lahti neid tapmata.\nLoomakaitsjad: madudest saab koduaias lahti neid tapmata\nSoe kevad on ka roomajad liikvele ajanud ja ELL-ile anti teada tänavusest esimesest mittevajalikust nastiku tapmisest, mis edastati ka politseile kriminaalmenetluse algatamiseks, teatas liit neljapäeval BNS-ile.\nMadude koduhoovidesse sattumise vältimiseks on oluline luua neile seal võimalikult ebamugavad tingimused. Muru niitmine ja kivi- ja oksahunnikutest puhtana hoidmine on esimesed asjad, mida maaomanik saab madude eemal hoidmiseks teha. Kasutada võib ka vibratsioonil töötavaid mutipeletajaid. Eesti elutsevad maod on looduskaitse all ning nende hukkamine on keelatud.\nLinnaruumi või koduhoovi sattunud rästik võib ohustada inimest ja satub seetõttu ka ise abitusse olukorda. Loomakaitse liidu spetsialistid peavad oluliseks, et roomajaid ei tapetaks vaid otsitakse nendest vabanemiseks alternatiivseid lahendusi.\n"Liidul ei ole võimekust abistada roomajaid üle Eesti, kuid abi saavad loota Lõuna-Eesti, Pärnu-, Lääne- ja Harjumaa inimesed," ütles liidu roomajate töögrupi juht Kadri Võrel. "Lisaks otsesele roomajate abistamisele nõustab liit ka maaomanikke, kelle aladel maod elavad. Me peame oma kogemusele tuginedes nõustamist roomaja ümberasustamisest isegi olulisemaks.“\nLiidu juhi Heiki Valner sõnul on Eestis elavad roomajad looduskaitse all ja seetõttu tegi ELL ka nastiku tapnud mehe peale kaebuse nii politseile kui keskkonnainspektsioonile. "Nastik on absoluutselt ohutu tegelane ja tema tapmisele pole mingit õigustust. Antud juhul tapeti aga lihtsalt lõbu pärast, sest roomaja lihtsalt ei meeldinud inimesele," sõnas Valner.\nLooduskaitseseaduse kohaselt arvestatakse 3. kategooria kaitsealuse liigi isendi ebaseadusliku hävitamise, elujõuetuseni vigastamise või ebaseadusliku püsielupaigast eemaldamise korral keskkonnakahju 32–640 eurot isendi või 1,30–6,40 eurot isendi massi iga grammi kohta.\nKui madu hammustab, tuleb püsida liikumatult. Kasuks tuleb lamamine ja hammustuskohale külma kompressi panek. Juua tuleb palju vett. Alkoholi tarbimine on vastunäidustatud ja žgutti panek keelatud. Rästikud on Eesti ainsad mürkmaod ja inimesele nende mürk enamasti eluohtlik pole. Siiski oleks soovitav võimalusel pöörduda ka arsti poole.\nNõu saamiseks ja roomaja ohutusse kohta toimetamiseks võib kirjutada info@loomakaitse.eu ning helistada 56659888 või 5019636.


Tammiste Personalibüroo | Millele peaks mõtlema enne töötaja edutamist?\nKui jätkub enesekindlust, võetakse pakkumine rõõmuga vastu – kaasneb ju sellega palgatõus ja reeglina ka kiidusõnad. Kas on alati ikka nii, et tublist spetsialistist saab väga hea juht? Sellise küsimuse peaks esitama endale iga kord, kui kellegi edutamist arutatakse. Või on see ettevõtte jaoks hoopis oluline kaotus – jäädakse ilma edukast spetsialistist ja hiljem veel teistestki töötajatest, sest kehva juhi alluvusest lahkutakse.