Nõuanded » Puitpõranda paigaldamine põrandaküttele\nPÕRANDAKÜTE – MILLINE PUIT SOBIB JA MILLINE MITTE?\nPõrandakütet kasutatakse tänapäeval üha sagedamini. Samas seab kütte olemasolu väga konkreetsed piirid põrandamaterjalide valikul. Põrandaküttega aluspõrandale paigaldatav materjal peab olema suhteliselt õhuke, et küte hästi läbi tuleks, samas peab olema see ka stabiilne ehk taluma temperatuuri muutumisi.\nKüttele paigaldamiseks sobivad kõige paremini:\n•Mosaiikparkett – enamasti 8mm paksune, väikesed puidulipid, mis on kinnitatud võrgule erinevatesse mustritesse. Enim tuntud on kindlasti ruuduline (e mosaiik), inglise muster, kalasaba, korvpunutis jne. Paigaldatakse lausliimimisega ideaalselt siledale aluspinnale. Tänu vahetule kontaktile aluspõrandaga on kütte efekt kõige tõhusam.\n•Industrie parkett – meenutab olemuselt mosaiikparketi. Üksikud lipid on tõstetud püsti ning paigutatud nn klotsideks. Paigaldatakse lausliimimisega ideaalselt siledale aluspõrandale. Tänu vahetule kontaktile aluspõrandaga on kütte efekt väga tõhus.\n•3-kihiline laudparkett – sõltuvalt tootjast 14-15mm paksune parkett. Parketi omapäraks on puidukihtide asetsemine üksteise suhtes risti, mis muudab laudparketi stabiilseks ning vähendab nn puidu elamist. Alumised 2 kihti on üldjuhul valmistatud okaspuidust või vineerist ning peal on 3-4 mm väärispuidu kiht. Paigaldatakse kas lausliimimisega ideaalselt siledale aluspõrandale või nn ujuvana (parkett kinnitatakse omavahel kokku loc süsteemiga ehk ilma liimita või liimiga). Ujuva paigalduse korral kasutatada kindlasti heli ja niiskust isoleerivat parketi aluskattematerjali, paksus sõltuvalt tootjast 2-3mm.\nLaudparekti eelis seisneb asjaolus, et kogu põrand on üks tervik, seega parketi nn elamise korral mängib terve põrand ja pragude tekkimise võimalus on minimaalne.\nLaudparkettidest ei sobi põrandaküttele paigaldamiseks jatoba, vaher ja pöök. Antud materjalide puhul ilmneb tavapärasest suuremaid vormimuutusi. Jatoba on eriti ebasobilik küttega aluspõrandal – põhjus on asjaolus, et Jatoba väärtus Brinelli skaalal on 6,8, aluskihiks oleval männil aga 1,3. Nii suure tugevuste vahe korral võivad parketitahvli pealispinda kütte mõjul praod ja lõhed tekkida.\n•2-kihiline liistparkett – sõltuvalt tootjast 8-12mm paksune materjal. Antud parketi alumine kiht on valmistatud üksteise kõrval väikese vahega asetsevatest puiduliistudest ning pealispind 3-4 mm väärispuidust. 2-kihiline liistparkett paigaldatakse alsupõrandale lausliimise teel, omavahelised punnid ja sooned on vajalikud liistude fikseerimiseks, sinna liimi ei panda.\nEnne parketi paigalduse algust tuleb betoonaluspõranda niiskusesisaldust mõõta vähemalt 3 piirkonnas, sealjuures betooni suhteline niiskus võib olla max 80%.\n· Värskelt valatud betoonpõrandat tuleb kütta pärast valamist 21 päeva ja teisi aluspõrandaid vähemalt 7 päeva;\n· Hoida süsteem temperatuuril 25°C 3 päeva, seejärel maksimumtemperatuuril 4 päeva;\n· Peale seda lülitada küte välja ning lasta u. 3-4 päeva jahtuda kuni temperatuurini +15°C Seejärel võib alustada põranda paigaldamisega;\n· Lasta kuivada umbes 2-3 päeva pärast paigaldust või pärast pealispinna viimistlust, muutmata temperatuuri;\n· Temperatuuri tõsta järkjärgult umbes 3 päeva jooksul kuni normaalne toimiv temperatuur on saavutatud;\n· Kütmist ei tohi alustada tõstes süsteemi temperatuuri järsult! Kütteperioodi algul võib tõsta parketi pealispinna temperatuuri max 5°C võrra iga päev kuni on saavutatud soovitud kütmistemperatuur;\n· parketi pinnatemperatuur ei tohi mingil tingimusel ületada 27°C!\nLisaks eelpool nimetatule on põranda hea väljanägemise ning garantiitingimuste kehtimise eelduseks, et ruumi temperatuur on vahemikus 18-24°C ning suhteline õhuniiskus RH vahemikus 40 – 60 %.\nKüttega aluspõandale paigaldamiseks ei sobi:\n• Põrandalaud – sõltuvalt tootjast on põrandalaudade üldlevinumad paksused 20-33mm. Puit on üldiselt kehva soojusjuht, seda enam kui on tegemist 100%-liselt ühe materjaliga, ehk siis nt 20mm põrandalauaga. Põrandalauast ei tule küte efektiivselt läbi ning temperatuuri ja õhuniiskuse muutudes tekivad laudade vahele praod. Kütteperioodi algul praod võimenduvad ning suvel õhuniiskuse tõustes jällegi taanduvad.\n• Liistparkett – sõltuvalt tootjast ca 15-16mm või 22 mm paksune materjal. Enim tuntud on kindlasti tamm ja saar liistparketina. Niisamuti nagu põrandalaua puhul on liistparketi lippide vahele pragude tekkimise võimalus väga suur.\nVäga tihti paigaldatakse küttega aluspõrandale mosaiik- ja laudparkettide kõrval ka põrandalaudu ja liistparkette. Sel juhul on paigaldus tellija enda riisikol ning paigaldusgarantii 2a selleisel juhul ei kehti.\nVäga oluline on jälgida põrandakütte sisse- ja väljakeeramist, õhutemperatuuri tuleb hoida vahemikus 18-24ºC ning ruumi suhteline õhuniiskus vahemikus 40-60%. Et kütteperioodi jooksul ruumi suhteline õhuniiskus ei langeks kriitiliselt madalaks, soovitame paigaldada ruumidesse õhuniisuti, mis hoiab toaõhu niiskuse 40-60% normi piires. Täpsema juhendi põrandaküttele paigaldamiseks leiate siit.


Vol 17 VÕIB, 1913. No 2\nMAN naudib kujutlusvõimet, kuid harva või mitte kunagi ei mõtle sellele, et ta teab, mis see on, kuidas see toimib, milliseid tegureid kasutatakse, millised on töö protsessid ja tulemused ning milline on kujutlusvõime tegelik eesmärk? . Sarnaselt teiste sõnadega, nagu idee, meel, mõte, kasutatakse kujutlusvõimet tavaliselt valimatult või ilma kindla tähenduseta. Inimesed räägivad kujutlusvõimest koos kiitusega kui suure meeste saavutamise või atribuudiga, kelle võime ja võime on kujundanud rahvaste ja maailma saatusid; ja samad inimesed räägivad sellest kui teistele, kes ei ole praktilised, iseloomulikeks omadusteks, kellel on kohutavad fantaasiad ja nõrgad meeled; et nende visioonid ei ole kasulikud, nende unistused ei realiseeru, ootavad nad seda, mis ei juhtu kunagi; ja neid vaadeldakse kahetsusväärselt või halvasti.\nKujutlus kujutab endast jätkuvalt saatuse löömist. See kannab mõned kõrgused ja teised sügavustesse. See võib teha mehi või vallandada.\nKujutlus ei ole unenägude, fantaasiate, hallutsinatsioonide, fantaasiate, illusioonide, tühjade märkide mittemateriaalne udu. Kujutlus teeb asju. Asjad tehakse kujutlusvõimega. Mis kujutlusvõime teeb, on sama reaalne kui see, kes teeb seda nii kujutlusvõimega kui füüsilise kasutuse jaoks.\nSee on inimesele reaalne, millest ta on teadlik. Inimene saab teadlikuks asjadest, kui nad tõukavad teda või pööravad neile tähelepanu. Ta ei saa aru, millest ta on teadlik, kuni ta on oma tähelepanu pööranud ja üritab seda mõelda ja mõista. Kui ta mõtleb ja püüab seda mõista, avastab kujutlusvõime talle uusi vorme; ta näeb vanades vormides uusi tähendusi; ta õpib vorme tegema; ja ta mõistab ja ootab kujutlusvõime lõplikku kunsti, vormi valmistamisel ja tegemisel.\nKujutlus ei sõltu ajast ega kohast, kuigi mõnikord on inimese kujutlusõpetaja vabam ja aktiivsem kui teistel, ja seal on kohad, mis on paremini sobivad kui teised, mitte kujutlusvõime, kujutlusvõime. See sõltub üksikisiku käitumisest, temperamentist, iseloomust, arengust. Aeg ja koht on palju seotud unistajaga, kes soovib, et asjad juhtuksid ja ootavad võimalusi ja meeleolusid, kuid kujutlusvõime loob võimalusi, juhib temast meeleolusid, teeb asjad juhtumiks. Tema juures töötab kujutlusvõime igal ajal ja igas kohas.\nNeed, kes kujutlevad, on kas negatiivsed või positiivsed, passiivsed või aktiivsed, unenägijad või kujutlejad. Unistaja mõtteid pakuvad meeled ja nende objektid; kujutlusvõime kujutlusvõimet põhjustab kõige tõenäolisemalt tema mõtlemine. Unistaja on tundlik ja passiivne, kujutlusvõime tundlik ja positiivne. Unistaja on see, kelle meel läbi oma kujutiseõpetuse peegeldab või võtab arvesse meeli või mõtte esemete vorme ja keda need tunnevad. Kujutleja või kujutlusvõime on see, kes toob oma kujutiseõpetaja, materjali vormi, juhindudes tema mõtlemisest, vastavalt oma teadmistele ja määrates tema tahtejõudu. Unistust meelitavad meelitamata mõtted ja sensuaalsed helid ja vormid. Tema mõistus järgib neid ja mängib nendega oma võistlustes või on nende käes ja nende poolt kinni peetud ning tema kujutlusõppejõud on sunnitud ja sunnitud andma neile otsest väljendust. Kujutleja vaigistab oma kujutiseõpetajaid ja sulgeb oma meeli pidevalt, kuni ta on leidnud oma mõtte. Kui seemned valatakse maa emakasse, siis antakse mõte kujutise teaduskonnale. Muud mõtted on välistatud.\nLõpetuseks meeleldi varjatud teadmistel ja tahtejõudu kasutades stimuleerib kujutlusvõime kujutlusvõimet oma mõtte all, kuni kujutlusvõime algab. Kujutleja varjatud teadmiste ja tahte võimu kohaselt võtab mõte elu pildihariduses. Mõisted kutsutakse seejärel kasutusele ja igaüks teenib kujutlusvõimet. Kujutluses kujunenud mõte on vormide grupi või rühmade keskne näitaja, mis võtab selle värvi ja mida see mõjutab kuni kujutlusvõime tegemiseni.\nKuidas kujutlusvõime toimib autori puhul. Mõeldes pöörab ta oma vaimset valgust teemale, mida ta soovib toota ja mida ta mõtleb. Tema meeled ei saa teda aidata, nad häirivad ja segavad. Jätkates mõtlemist, selgitab ta ja mõtleb oma valguse valgusele, kuni ta leiab tema mõtte teema. See võib oma vaimsesse nägemusse astuda järk-järgult raskest udust välja. See võib vilguda tervikuna nagu välk või päikesekiirte kiirgus. See ei ole meeli. See, mida see on, ei saa aru saada. Siis on tema kujutlusõppejõud tööl ja tema meeled tegelevad aktiivselt nende tegelaste kostüümiga, kellele tema kujutisõpetaja annab vormi. Ilma maailmata esemeid kasutatakse niivõrd, kuivõrd nad võivad olla materiaalseks objektiks tema maailmas. Kuna tähemärgid muutuvad vormiks, aitab iga mõistus kaasa tooni või liikumise või kuju või keha lisamise. Kõik on elus nende keskkonnas, mida autor on kujutlusvõime poolt kutsunud.\nKujutlus on võimalik iga inimese jaoks. Mõne mõttes on kujutlusvõime ja võimekus piiratud; teistega arenenud erakordselt.\nKujutluse võimed on: soov soovida, mõte mõtlema, võim tahet, võim mõttes, võime tegutseda. Soovides on meele turbulentse, tugeva, ligitõmbava ja tundmatu osa protsess, mis nõuab meelte kaudu väljendust ja rahulolu. Mõtlemine on mõtte valguse keskendumine mõtteobjektile. Tahtmine on mõtteliselt kaalukas sellest, mida üks on otsustanud teha. Sensing on organite kaudu saadud meeleavalduste edastamine meele teaduskondadele. Tegutsemine on selle tegemine, mida soovib või soovib.\nNeed volitused pärinevad teadmistest, mida meel on minevikus omandanud. Populaarsed mõisted on valed, et kujutlusvõime on looduse kingitus, et kujutlusvõime on looduse või pärilikkuse tulemus. Terminid "looduse kingitused", "pärilikkus ja providence" tähendavad ainult seda, mis on tulnud inimese enda jõupingutustest. Kunst ja kujutlusvõime ja kujutlusvõime kasutavad selles pärandis praeguse elu osa, mida inimene oli püüdnud oma minevikus elada. Need, kellel on vähe jõudu või kujutlusvõimet, on selle omandamiseks vähe vaeva näinud.\nKujutlust saab arendada. Need, kellel on vähe, võivad palju areneda. Need, kellel on palju, võivad areneda rohkem. Meeled on abivahendid, kuid mitte kujutlusvõime arengus. Vigased meeled on defektsed abivahendid, kuid nad ei saa takistada kujutlusvõimet.\nKujutlus saavutatakse distsipliini ja meele teostamisega kujutlusvõime töös. Meelest distsiplineerida kujutlusvõimet, vali abstraktne teema ja osaleda mõtlemises korrapäraste ajavahemike järel, kuni see on meeles nähtav ja mõistetav.\nÜks arendab kujutlusvõimet sellises ulatuses, mil ta distsipliini mõistust sel eesmärgil kasutab. Meelte kultuur lisab kujutlusvõime mõjudele teatavaid pealiskaudseid väärtusi. Kuid kujutlusvõime on juurdunud meeles ja edastatakse meeltesse või meelt läbi meele teaduskondade, mis on seotud kujutlusvõimega.\nTuleb sõlmida juunikuu numbris


Väetist Weeping kirsipuude - Tips for you - Tipsed.Com\nVäetist Weeping kirsipuude\nWeeping kirsipuud, mida mõnikord nimetatakse nuttes lumi purskkaev kirsipuud, on märgatav oksad, mis ripnema nõtkelt üle kere ja toota kaskaadi valge või roosa lilledkevadel.Hoia nuttes kirsipuud terve julgustada efektne õied iga aasta puu elu.Väetis on üks viis tagada kirsipuud terveks jääda.\nVäetised pakkuda nuttes kirsipuud toitaineid nad vajavad kasvamiseks edukalt toota õied ja viljad ja tõrjuma haigused ja kahjurid kogu kasvuperioodi.Sisalduvate toitainete väetise on tavaliselt lämmastiku, fosfori ja kaaliumi, teiste hulgas;põhitoitainete sisalduvate abi kõikide ülesannete puude kasvu, alates lehtede tootmise loomisele lilled.Lisades väetist maa ümber pisarais kirsipuu hoiab puu tervislik.\nÄrge pange väetiste otse juurte nutt kirsipuu, sest see püüaks kinni niiskust ja toitaineid ülalpool mullapinda, mis võib põhjustada seenhaiguste.Kandke ühtlane kiht väetist maa ümber baasi kirsipuu, jäädes 6 tolli jala kaugusel\ntegelikule baasile puu.Hinnavahe väetist enne vihma või vee maa peale viljastanud aidata segada väetis mullaga.\nRakenda väetist nutt kirsipuu varakevadel anda puu toitaineid, mida ta vajab tervisliku ja atraktiivne õied ajal ülejäänud kevadel.Varajane rakendused väetist anda puu toitainete majanduskasvu kogu ülejäänud hooaja.Teil on võimalik taotleda mõne väetiste kaks korda;järgige kõiki juhiseid väetist, et tagada, et te kasutate õige summa, et vältida probleeme väetist põletada.\nMitut liiki väetised on olemas, granuleeritud levib väetiseks naelu.Väetis naelu on panused väetist, mis on uhmerdatud mulda ümber nutt kirsipuu;nad aeglase vabanemise lämmastiku ja toitainete puu kogu kasvuperioodi, mis kaob vajadus täiendava taotluse väetist.Teraline või levitada väetiste võimaldab nutt kirsipuu toitaineid kiiremini, mis aitab kaasa majanduskasvule kevadel.\nNational Aiandus Association;Toit Aiandus Guide;Cherry Hooldus ja korjamisega;2011\nMis kasu on Tehisnärvivõrke ?\nKuidas ma saan kustutada Search History ?\nParimaid viise kloonida kõvaketas


Soome veganvarjupaigas elab 70 päästetud farmilooma – kkadri\nSoome veganvarjupaigas elab 70 päästetud farmilooma\nSee intervjuu ilmus kõigepealt 5. novembril ajalehes Postimees.\n(Vt lingi tagant koos Annika Lepa fotodega).\nNB! Mina ei kasuta nö keelekorretset vormi veganivarjupaik v veganitort vms. Arvan, et osa keelest kujuneb ise või see kujundatakse selle grupi poolt, kes seda kõige rohkem kasutab. Sestap on eesti keeles õige öelda ikkagi veganvarjupaik, veganblogi, veganelu.\nFotol koos Agdaga. Foto autor: Annika Lepp.\nPostitatud november 7, 2019 by kkadriblogPosted in Uncategorized\nEelmine Previous post: Sa näed ja ei mürista\nJärgmised Next post: Kui ma läheksin Taimetoidumessile


Ooperimaja oli esimene muusikaasutus maailmas, mis avas uksed laiale publikule. 17. sajandi Veneetsiast alguse saanud ooperielu kulmineerus 19. sajandi teisel poolel. Verdi ja Wagneri ülemvõimu all oli ooperi hiilgeajastu, kuid Giacomo Puccini surma-aastat 1924 loetakse ühtlasi ka ooperi kui laialt populaarse kunstivormi lõpuks. Põhjusi on selleks mitu, aga kindlasti saab osa vastutust panna vendade Lumière’ide õlule — kolmekümnendatel aastatel meelitasid selleks ajaks täiemõõduliseks filmikunstiks arenenud elavad pildid publikumassid kinno mitmel õhtul nädalas. Ka tänapäeval võib Hollywoodi süüdistada opera business’i kannale astumises1, kuigi ainuüksi termin „ooperiäri” kõlab meie keele- ja kultuuriruumi tõlgituna juba kui oksüümoron.\nOlgugi et kino tehnoloogiline pool arenes metsiku kiirusega, polnud lood, mida kinolinal jutustama hakati, sugugi alati uued. Filme vändati sageli samade teoste põhjal, mis olid liigutanud teatrikülastajate eelmist põlvkonda. 21. sajandi postmodernism aga naerab homeeriliselt kõigi nende üle, kes ooperile igavest hukku on ennustanud — nüüd sünnivad uudisooperid hoopis vanade, 20. sajandi filmiklassikaks saanud linateoste põhjal.\nTaaskasutus kunstis pole iseenesest midagi uut, küll näeme me aga sajand hiljem märkimisväärseid erinevusi retseptsioonis. New York Timesi muusikakriitik Zachary Woolfe küsib õigusega, kas olekski Puccini saanud kirjutada 1899. aastal ühe oma populaarseima ooperi, kui Sarah Bernhardt’i ikooniline esinemine tosin aastat varem Victorien Sardou’ näidendis „La Tosca” oleks olnud Netflixi kaudu kättesaadav?2 Tänapäeval on küsimus vaid selles, kas keegi viitsib uudisteost internetis jagada… ja keegi ka vaadata. Viimane saabki sageli määravaks, sest ilmselgelt on tänapäeval palju rohkem neid inimesi, kes väga tahaksid ooperit armastada, kui neid, kellele see päriselt korda läheb.\nÜks ooperi publikukaugeks jäämise põhjus on kindlasti see, et Teise maailmasõja järgsed avangardheliloojad pidasid ooperit iganenud žanriks. Kui muusikast kadus tonaalsus, vähendas see ka muusika võimet lugu jutustada. Verdi ajal oli muusikadramaturgia ehk võimsamgi kui ooperi libreto kaudu jutustatav lugu. Kui laval toimuv jääb ebamääraseks, kujuneb ooperikülastusest pigem katse end kultuuriliselt mingisse gruppi kuuluvaks lugeda kui emotsionaalselt toita. Nii on kombeks, comme il faut. Nüüdisooper on sageli elitaarne tupiktee, sest selle kitsas publikuhuvi ei võimalda laiemat diskussiooni ja nii lahkub ka heatahtlik vaataja viisaka hinnanguga: väga huvitav.\nFilmi põhjal ooperi kirjutamine peaks tagama vähemalt selle, et vaatajale rullub laval lahti jälgitav narratiiv. Teisalt paneb võrdlusvõimalus uudisteosele ränkraske koorma — see ei pea olema mitte ainult sama hea kui tema aluseks olnud film, vaid veel väga palju parem. Samas, kui ooperi lavastus ei kõneta, jääb alati võimalus sulgeda silmad ja lasta lugu jutustada (loodetavasti!) headel lauljatel ning orkestril.\nEesti publikul pole siiani õnnestunud näha kuigi paljusid filmi põhjal loodud oopereid, erandiks muidugi salvestused ja ülekanded nii New Yorgi Metist — parimad näited on Nico Muhly „Marnie” ja Thomas Adèsi „Hävitusingel” („The Exterminating Angel”)3 — kui ka Londoni Royal Operast. See toob mängu veel omaette mõõtme, filmi põhjal sündinud ooperi, mida vaadatakse kinos! Seegi on luksuslik võimalus kvaliteetse heli ja suure ekraaniga, seda enam, et viimasel ajal oleme pidanud leppima ooperimajaga oma diivaninurgas. Koroonaaja spartalikes tingimustes on mul õnnestunud tutvuda kahekümne filmi põhjal sündinud ooperiga, millest enamik on jõudnud ka järgnevasse ülevaatesse. Suurem osa neist on tellitud teiselt poolt Suurt Lompi — eks mängi siin oma osa ameeriklaste kinolembus. Tsiteerides hiina heliloojat Tan Duni: „Ooper pole enam lääne kultuurivorm, nagu see pole ammu enam ainult Itaalia kultuurivorm.” Hiina heliloojate panus filmiooperisse on märgatav, siiski on need teosed minu ülevaatest välja jäänud, sest laiemast kultuurikontekstist välja rebituna on nende väärtust keerukas hinnata.\nKui eeskätt võib filmiooperite esilekerkimist pidada meie sajandi märgiks, siis katseid selles vallas tehti juba varem. Üks silmapaistvamaid neist on kindlasti Philip Glassi (snd 1937) ooper „Kaunitar ja koletis” („La Belle et la Bête”), mis tuli maailmaesiettekandele 1994. aastal Sevillas. Libreto kirjutas helilooja ise Jean Cocteau järgi, kelle 1946. aasta samanimeline romantiline fantaasiafilm Jean Marais’ ja Josette Dayga nimiosades on saanud prantsuse filmiklassikaks. Glassi teos on märkimisväärne eelkõige seetõttu, et ta kirjutas ooperi sekundipealt filmi järgi. Tema idee oli eemaldada filmist kogu heli ja asendada see oma muusika ning lauldud dialoogidega. Selleks, et laulmine sobiks täpselt näitlejate huulte liikumisega ekraanil, kirjutas ta kõik read eraldi välja, ajastas iga filmidialoogi kuuluva sõna elektrooniliselt ja sättis need matemaatilise täpsusega oma partituuri. See eeldas muusika ja filmi sünkroniseerimist arvuti abil, mis vähendas viivitust hääldatud ja lauldud sõnade vahel ja arvutas digitaalsignaalid ümber. Ooperi esitamine toimub kolmel tasandil: suurele ekraanile tuleb projitseerida film, lauljad seisavad laval ekraani ees ja nende ees on veel ansambel. Et tekst ikka täpselt õigel ajal kõlaks, lasi teose esmalavastaja Charles Otte lauljail seista seljaga publiku poole ajal, kui nad parajasti ei laulnud, nii et nad said vahepeal näha, kuhu film omadega jõudnud on. Üsna omapärane ja nõudlik viis taaselustada tummfilmi stiilis kino! Praeguseks on multimeediaooperit esitatud rohkem kui üheksakümnes linnas ja klassikaks on saanud ka 1995. aastal Warneri märgi all ilmunud salvestus Philip Glass Ensemble’i ja dirigent Michael Riesmaniga.\nJean Cocteau filmi „Kaunitar ja koletis” („La Belle et la Bête”) ettekanne Philip Glassi muusikaga Los Angelese ooperis 2017. Foto: Lawrence K. Ho / Los Angeles Opera\nKas praegu võiks olla viimane aeg tuua ooperilavale Grigori Kromanovi „Viimne reliikvia” (Tallinnfilm, 1969)? Üha enam peavad ka ooperimajad arvestama, et tundmatul teemal ooperi kirjutamine võib lõppeda läbikukkumisega ja seega on kultusfilmi alusel kirjutatud teos kindlasti turvaline valik.\nAndré Previn, „Põgus kohtumine” („The Brief Encounter”). Houstoni Grand Opera, 2009.\nFoto: © Eric Melear / DG\nTung end ooperilaval väljendada tekib sageli mitmekülgselt andekatel inimestel. Nii näiteks on Berliinis sündinud, aga siiski pigem Ameerika pianist, dirigent ja helilooja André Previn (1929–2019) tegutsenud klassikalise muusika dirigeerimise kõrval ka džässmuusikuna ja on samas loonud muusika enam kui poolesajale filmile. Muu hulgas kirjutas ta kaks edukat ooperit, mõlemad kuulsate teoste põhjal. Esimene neist, „Tramm nimega Iha” („A Streetcar Named Desire”, 1995, mis esietendus San Francisco ooperis 1998, Blanche DuBois’ osas Renée Fleming) põhineb teadagi ühel möödunud sajandi mõjukaimal, Tennessee Williamsi draamateosel. Teine, Houstoni Grand Opera tellimusel sündinud „Põgus kohtumine” („Brief Encounter”, esietendus 2009) põhineb režissöör David Leani läbi aegade ühel parimal inglise filmil aastast 1945. David Leani kolmele Oscarile kandideerinud romantiline draama räägib abieluvälisest kirest. Koduperenaine Laura Jesson (Celia Johnson) kohtab raudteejaamas arsti Alec Harveyt (Trevor Howard), nad armuvad ja nii hakkab naine pidevalt Aleciga kohtuma, ehkki ta on juba abielus.\nAndré Previn, „Tramm nimega iha” („A Streetcar Named Desire”). Blanche DuBois — Beverly O’Regan Thiele ja Stanley — Gregory Gerbrandt. Santa Barbara ooper, 2015.\nDavid Bazemore’i foto\nKultusfilmi põhjal on tehtud nii kuuldemäng, telefilm kui draamaetendus ja nüüd siis ka ooper. Ooperi süžee järgib filmi oma üsna täpselt, aga jääb kriitikute arvates siiski algse teose varju.\nAmeeriklane Robert Altman on meenutanud, et tal tekkis kirglik soov režissööriks saada just pärast filmi „Põgus kohtumine” nägemist. Aga lisaks filmidele lavastas ta ka oopereid ning inspireeris oma jõulise käekirjaga heliloojaidki. Grammy ja Pulitzeri muusikapreemia laureaat William Bolcom (snd 1938) otsustas kirjutada koomilise ooperi „Pulm” („A Wedding”) pärast Altmani lavastatud Stravinski ooperi „Elupõletaja tähelend” vaatamist Michigani ooperis aastal 1982. Bolcom kutsus ta lavastama ka oma järgmist ooperit ja koostöö kulmineerus Altmani filmi ooperiadaptatsiooniga. „Pulm” Robert Altmani 1978. aasta samanimelise filmi järgi esietendus Chicago Lyric Operas aastal 2004. Altmani kaubamärgiks on mitme loo korraga jutustamine ja naljakad dialoogid. Bolcomit haarasid Altmani loodud tugevad karakterid, kes tema arvates olid erakordselt ooperlikud. Lavale mugandades tuli lugu küll veidi kokku tõmmata: filmi neljakümne kaheksast tegelasest jäi ooperiversioonis alles vaid üheksateist. Tegevus toimub päeval, mil uhke abielutseremoonia ühendab Lõuna uusrikkad ja Chicago eliiti kuuluva perekonna, kes osutub seotuks organiseeritud kuritegevusega.\nWilliam Bolcom, „Pulm” („The Wedding”). Aspeni Wheeler Opera House, 2016.\nKuigi ooperikriitikud ei pea Bolcomi nelja ooperi seas seda teost just kõige silmapaistvamaks, on seda hiljem esitatud neljas Ameerika muusikakõrgkoolis ja 2016. aastal ka Aspeni muusikafestivalil. Arvestades uudisooperite sageli lühikest eluiga polegi seda nii vähe.\nSilmapaistvalt edukaks on kujunenud kahe kuulsa jõulufilmi põhjal valminud ooperid.\nKevin Putsi (snd 1972) „Püha öö” („Silent Night”) esietendus aastal 2011 Minnesota ooperis. Jõuluoratooriumilaadne teos põhineb Cristian Carioni linateosel „Joyeux Noël” (2005), mis jutustab tõestisündinud loo Esimese maailmasõja ajast, kui kroonprints Wilhelm saatis Berliini Riigiooperi esitenori sõjas eesliinile. 1914. aasta jõuluõhtul leidis Saksa, Prantsuse ja Inglise kaevikutes aset spontaanne relvarahu ja vaenuväed austasid üheskoos Messia sündi, kelle nimel nad hetk varem üksteise tapmisega ametis olid olnud. Filmitegelase Nikolaus Sprinki prototüübiks oli Walter Kirchhoff, hääle andis näitleja Benno Fürmannile filmis Rolando Villazon. 2012. aastal pälvis Puts oma esimese ooperi eest Pulitzeri muusikapreemia ja nüüdseks on seda esitatud juba rohkem kui kümnes USA ooperimajas ning ka Iirimaal Wexfordi ooperifestivalil.\nPeaaegu et õpikunäide ühest laialdaselt armastatud koguperefilmist muusikas esietendus Houstoni ooperimajas 2015. aastal (kaastellijaks San Francisco ooperimaja). See on viljaka ooperihelilooja Jake Heggie (snd 1961) ja tema libretisti Gene Scheeri ooper „Elu on imeline” („It’s a Wonderful Life”, 2016) Frank Capra samanimelise linateose järgi, mida tunneb iga ameeriklane. 1946. aasta perefantaasia muutus kultuslikuks kogupere jõulufilmiks tänu 1970-ndate televisioonile ja on Ameerikas sama traditsiooniline pühadeprogrammi osa kui eestlastel näiteks „Kevade”. (Teise maailmasõja järel tabas edu paljusid teisigi filme, mille lugu puudutas kaotusvalus inimeste hinges hella kohta ja ehk suutis neid hetkeks lohutadagi.) Film võitis ka Oscari tehnilise saavutuse eest, kuna kasutas uut meetodit langeva lume simuleerimiseks. Lugu ise ei alga sugugi pühalikult: filmi peategelane George Bailey sooritab enesetapu ja jõuab taevasse, kuhu saadavad kirglikke palveid kõik tema lähedased. Teise klassi ingel Clarence Odbody määratakse George’i päästjaks, et ta saaks endale tiivad välja teenida. Ooperis on vanaldasest inglist saanud nooruke naisingel Clara. Inglite koor kõlab nagu teisest maailmast ja koju minnes ümisevad ooperikülastajad händellikult kõlavat kooriga duetti „No one is a failure who has friends” („Mitte keegi, kel on sõpru, pole ebaõnnestunud”). Nagu oodata võibki, lõpeb kõik siirupiselt hästi. Ja tänu Jake Heggie meloodiaandele ei jää see teos kindlasti riiulisse tolmuma.\nJake Heggie, „Elu on imeline” („It’s a Wonderful Life”). Houstoni Grand Opera, 2016. Foto: https://www.mercurynews.com/2018/11/13/jake-heggies-its-a-wonderful-life-the-opera-comes-to-sf/\nKohutav ja kriminaalne\nKui klassikalises repertuaaris tunneme tõsist (opera seria) ja koomilist (opera buffa) ooperit, siis film on rikastanud ka teemaderingi, näiteks õudus- või krimiooperite näol.\nStephen Schwartzi (snd 1948) „Seanss märjal pärastlõunal” („Séance on a Wet Afternoon”) on tema esimene ooper, mis järgnes tervele reale Broadway muusikalidele. Ooperi aluseks oli hitchcockiliku sisuga 1964. aastal linastunud Bryan Forbesi samanimeline triller Mark McShane’i romaani järgi, mis sai kriitikutelt kiidutormi osaliseks. Klaustrofoobilise sisuga psühholoogiliselt mõjuv film vaatleb vaimselt ebastabiilset meediumi, kes veenab oma meest röövima rikka perekonna tütart, et ta saaks aidata politseid otsingutes, veenmaks avalikkust oma võimetes. Ooper jõudis maailmaesiettekandele aastal 2009 Californias Santa Barbara Granada teatris, mis oli ka selle tellijaks, ja aastal 2011 nägi ooper ilmavalgust ka nüüdseks suletud New Yorgi linnaooperis. Meisterlikult kirjutatud lavateost võiks ehk ka muusikaliks pidada, aga sisuliselt säilib selles pinge kuni lavateose lõpuni — nii nagu korralikus trilleris.\n„Sõrmuste isanda” triloogia muusika autorina kuulsaks saanud Kanada helilooja Howard Shore (snd 1946) kirjutas 1986. aastal muusika filmile „Kärbes” („The Fly”). Kakskümmend kaks aastat hiljem tuli Pariisi Théâtre du Châtelet’s ja Los Angelese ooperis lavale ka samanimeline ooper. Teatavasti oli Los Angelese ooperiteatri kunstiliseks juhiks aastatel 2003–2019 Plácido Domingo, kelle käsi on mängus enam kui ühe filmist inspireeritud muusikateatri teose sünni juures.\nDavid Cronenbergi psühholoogiline õudusfilm „Kärbes”, peaosas Jeff Goldblum, oli tegelikult juba teine katse vermida George Langelaani samanimeline lühijutt filmiks; esimene „Kärbes” linastus juba 1958. aastal. Noor andekas teadlane Seth Brundle tahab demonstreerida oma leiutist —teleporteerumist. Õnnetuseks satub temaga koos masinasse kärbes ning teadlasest saab õudse moondumise läbi midagi kärbse ja inimese hübriidi laadset. Kuigi Shore’i varasemad tööd — näiteks muusika filmile „Voonakeste vaikimine” — osutavad, et temas on kindlasti ooperihelilooja peidus, tegid Ameerika kriitikud teose maha ja mul puudub info, et seda oleks rohkem\n1 Zachary Woolfe 2012. How Hollywood Films Are Killing Opera. — The New York Times, 16. VIII. — https://www.nytimes.com/2012/08/17/arts/music/how-hollywood-films-are-killing-opera.htm\n2 Zachary Woolfe 2011. A von Trier Tragedy, Recast as Opera. — The New York Times, 31. VII. — https://www.nytimes.com/2011/08/01/arts/music/poul-ruderss-selma-jezkova-at-lincoln-center-review.html\n3 Vt ka Anne Aavik 2021. Kostis kõrvu bridžilauas: 20. sajandi ameerika mikro-ooper kui ajastu peegel. — Teater. Muusika. Kino, nr 4, lk 88.


Kaupmeesteliit: aitäh teile, et kaubanduse taasavamine rahvakogunemisi kaasa ei toonud! – Äri | GoodNews\nAvaleht Äri Kaupmeesteliit: aitäh teile, et kaubanduse taasavamine rahvakogunemisi kaasa ei toonud!\n3. maist on Eestis kaubandus taas avatud. Eesti Kaupmeeste Liit tänab ostlejaid, kes on käitunud vastutustundlikult ja kauplusi, kes pidasid kinni kokkulepitud eneseregulatsioonist.\n„Avamine läks rahulikult. Esmaspäeval oli veidi suurem külastajate arv, tõenäoliselt seoses edasilükatud ostude tegemise sooviga nii kiirelt kui võimalik. Aga alates teisipäevast on kliendivoog väiksemaks jäänud ja tulevast nädalast ootame täiendavat külastuste langust,“ ütles liidu tegevjuht Nele Peil. „Näha on, et kliendid teevad oste, mida on kuu-kaks edasi lükatud. Seda on tunda eriti jalatsipoodides, sporditarvetepoodides ja ehituspoodides.“\nKaubanduskeskustes ei tekkinud probleeme 25-protsendilise täituvuse nõudega, ehkki kohati tekkis väiksemate poodide uste taha või toitlustuskohtade juurde kaasaostuks järjekordi, kus hajutatust tagasid turvatöötajad ja klienditeenindajad. Samuti on viimastel kuudel oluliselt paranenud klientide harjumus ja valmisolek kanda maski ning sellel teemal tõsiseid konfliktsituatsioone taasavamisnädalal ei olnud. Jätkuvalt on kauplustes ja kaubanduskeskustes suletud istumis- ja mängualad ning seetõttu ei toimu seal tänasel päeval ajaveetmist.\n„Tänan kõiki ostlejaid ja kaupmehi vastutustundliku käitumise eest. Kuna näeme, et mõlemad osapooled täidavad ohutuse ja kaupmeesteliidu vabatahtliku eneseregulatsiooni nõudeid, siis nakkusohu vähenedes ja vaktsineeritute osakaalu suurenedes võiks kaaluda 25-protsendilise täituvuse nõude leevendamist 50 protsendile,“ ütles Peil.\neelmine Täna selgub veebiülekandes aasta parim õpilaste minifirma\njärgmine Küsitlus: inimesed harjusid koroonaajal netist ostma


Suunakood 034461 / +4934461 / 004934461 / 0114934461, Saksamaa\nSuunakood 034461 (+4934461 / 004934461 / 0114934461)\nSuunakood: 034461 (+4934461)\nEesliide 034461 on Nebra Unstrut suunakood. FFiktiivse telefoninumbri 3819421 ja suunakoodi 034461 jaoks tuleb valida number 034461 3819421. Nebra Unstrut asub Saksamaa.\nSuunakoodi prefiks seob abonendi telefoninumbri kindla asukohaga. Lisaks suunakoodile on olemas ka muud tüüpi prefiksid: Rahvusvahelised riikide eesliited, mobiiliteenuse pakkujate eesliited ja mitmesuguste teenuste eesliited. Neid kombineeritakse mitmetel otstarvetel. Kui helistatakse ühest riigist teise ja kõne vastuvõtjal on lauatelefon, siis ühendatakse riigi eesliide suunanumbri ja abonendi numbriga. Fiktiivse telefoninumbri 3819421, suunakoodi 034461 (Nebra Unstrut) ja Riigi suunakood 0049 jaoks tuleb valida number 0049 34461 3819421. Kui helistatakse mobiilsideseadmesse, ühendatakse Riigi suunakood mobiiliteenuse pakkuja eesliite ja abonendi numbriga. Kui helistatakse samas riigis asuvale abonendile, saab selle riigi koodi välja jätta. Riigisiseste kõnede korral ühelt lauatelefonilt teisele võib paljudes riikides suunakoodi ära jätta, kui mõlemal abonendil on sama suunanumber. Riikides, kus tellijatel on pärast teise asukohta või linna kolimist võimalik säilitada sama telefoninumber, tuleb loomulikult valida ka suunakood - antud juhul 034461.\nTeenuste eesliidete kaudu juurdepääsetavate teenuste eest võivad tasuda mitte ainult telekommunikatsiooniettevõtted, vaid ka neid teenuseid pakkuvad ettevõtted. Seetõttu pakuvad mitmed kahtlased ettevõtted teenuseid, millest on vähe kasu, kuid millega kaasnevad kõrged tasud. Kasumi edasiseks suurendamiseks üritavad sellised teenused helistajaid võimalikult kaua liinil kinni hoida. Järelevalveasutused võtavad selliste pakkujate vastu korrapäraselt meetmeid, kuid sellele ei saa alati kindel olla. Lisaks erinumbritele, mida saab nende eesliidete abil tuvastada, on ka kiirvalimisnumbreid. Kõige tuntumad on hädaabinumber 112 Euroopas ja 911 Põhja-Ameerikas. Neid numbreid saab kasutada üleriigiliselt ja nad ei vaja eesliiteid, st Riigi suunakood +49 (0049) ega suunakoodi 034461 (Nebra Unstrut).\nKui te ei asu Saksamaa ja soovite helistada inimesele Nebra Unstrut, peate lisaks suunakoodile lisama ka Riigi suunakood. Saksamaa Riigi suunakood on +49 (0049), seega kui olete Eesti ja soovite helistada inimesele Nebra Unstrut, peate selle inimese telefoninumbri ette lisama eesliite +49 34461. Sellisel juhul jäetakse välja suunanumbri ees olev null. Fiktiivse telefoninumbri 3819421, suunakoodi 034461 (Nebra Unstrut) ja Riigi suunakood 0049 jaoks tuleb valida number 0049 34461 3819421.


Ilm 6. veebruaril (2013-2019) - VARA-WEB (vara.ee)\nArtikleid loetud: 38 349 454 korda\nNeljapäev, 06.02.2020.a. | Loetud: 1057 korda\nÖö hakul oli pilves selgimistega sajuta ilm. Pärast keskööd pilvkate tihenes ning Lääne-Eestisse jõudsid sajupilved. Mandril sadas lund ja tuiskas, saartel sadas enamasti lörtsi, sekka ka vihma, oli jäidet. Öö hakul puhus läänekaare tuul 4-10 m/s, põhjarannikul puhanguti kuni 14 m/s, pärast keskööd tugevnes alates saartest lõuna- ja edelatuul 5-12 m/s, rannikul puhanguti 15-17 m/s. Õhutemperatuur oli -6...-1 °C, hommikuks tõusis -4...0 °C, saartel kuni +2 °C-ni.\nOli pilves ilm. Mitmel pool sadas lund ning tuiskas. Lääne-Eestis tuli ka lörtsi, saartel sekka vihma, oli jäidet. Saju tõenäosus oli väiksem Kagu-Eestis. Puhus lõuna- ja edelatuul 5-12 m/s, rannikul puhanguti 15-17 m/s. Õhutemperatuur oli Lääne-Eestis -1...+2 °C, Ida-Eestis -3...0 °C.\nOli pilves selgimistega ilm. Mitmel pool sadas kerget lund. Puhus kirdetuul 4-10 m/s, rannikul puhanguti kuni 15 m/s. Õhutemperatuur oli -10...-5 °C.\nOli pilves selgimistega ilm. Mitmel pool sadas lund. Puhus valdavalt põhja- ja kirdetuul 5-11 m/s, rannikul puhanguti kuni 16 m/s. Õhutemperatuur oli -8...-3 °C.\nOli pilves ilm. Paljudes kohtades sadas lund. Puhus muutliku suunaga tuul 1-6 m/s, hommikuks tugevnes rannikul idatuul kuni 10 m/s. Õhutemperatuur oli -5...0 °C.\nOli pilves selgimistega ilm. Kohati sadas lund, tuiskas. Ida- ja kirdetuul tugevnes 6-12 m/s, rannikul puhanguti kuni 17 m/s. Õhutemperatuur oli -5...0 °C.\nOli pilves selgimistega ilm. Kohati sadas lund ja lörtsi. Puhus läänekaare tuul 4-10 m/s, rannikul puhanguti kuni 15 m/s. Õhutemperatuur oli -3...1 °C.\nOli pilves selgimistega ilm. Mitmel pool sadas lund ja lörtsi. Puhus lääne- ja loodetuul 4-10 m/s, rannikul puhanguti kuni 15 m/s, õhtul tuul nõrgenes. Õhutemperatuur oli -2...2 °C, pärastlõunal temperatuur langes.\nÖösel oli mitmel pool udu, Lääne-Eestist alates hakkas lund sadama, sadu levis üle Eesti. Pärastlõunast alates hakkas ilm selginema. Puhus edela- ja läänetuul 8-12 m/s, puhanguti 27 m/s, õhtu andis tuul järele. Õhutemperatuur oli öösel -12...-1 °C, päeval 0...4 °C.\nIlm oli selge, sademeid polnud. Puhus nõrk kagu- ja idatuul kuni 10 m/s. Õhutemperatuur oli öösel -15...-7 °C, saartel kohati -2 °C, päeval -5...3 °C.\nÖösel oli ilm pilves, sademeid ei olnud. Hommikul hakkas kõikjal lund ja lärtsi sadama, rannikul sadas kohati ka vihma, tuiskas. Puus idatuul 8-13 m/s, rannikul 15-19 m/s. Õhtul jäi tuul nõrgemaks. Õhutemperatuur oli öösel -9...-1 °C, päeval 0...2 °C.


Aabrami hobulausujad: Soone talu päevaraamat 684\nSoone talu päevaraamat 684\nMu väike tütar puges pühapäevahommikul, kui ajakirjalugu koostasin, mulle kaissu ja ütles, et tunneb minust puudust. Päris minust. Niisiis ei jää see mu lähedasimale inimesele märkamata, et ma pole kuu aega lõunauinakut teinud, ratsutanud ega naernud. Päriselt. Mitte t ma millegikellegi all kannataksin – elan mitmes erinevas maailmas paralleelselt – õpin ja rügan ja avastan, et kui ma Päris Oma töid teen, on mul tunne, et ma ei tee midagi – ning mida väsinum olen, seda nõudlikumalt mu ümber tõmbutakse – lae ja lõbusta, soojenda ja lohuta. Tütretiba kaissupugemine oli väga kõnekas vihje.\nNagu ka tänased kolm inimest, kes saatsid oma telefoninumbri, et neile helistaksin ja aitaksin neil raamatuid kirjutada ja sõbratar, kes ütles, et on võtnud südameasjaks nii paljudele inimestele kui võimalik teatavaks teha, kes ma tegelikult olen. Ehkki mu meelest peaks pigem teda ennast tegeliku temana kogu maailmale tutvustama ja konnatiigi käest päästma ja lähimate käest päästma…\nKui oleksin eile õhtul jaksanud päevikut täita, oleksin vingunud, kuidas mind on hätta jäetud: Aleksander ja Indi läksid siis, kui lootsin neid endale appi talli sügavallapanu tegema, naabrite juurde ning poeg hiilis mu selja tagant tuppa telekat vaatama. Olin ülekõrvu väsinud, hüljatud – ja hirmunud. Sellepärast, et veetsin suure osa laupäevahommikust paralleelmaailmade vahelise lõhe ületamisega ning sain aru, et… sündimas on raamat. Mis valmib pärast loomalausujaid. Või enne. Kuidas ta just pakitseb.\nTäna saatis Raido koheilmuva – ja järgmise raamatu kaaned.\nTäna tõi Reimo hilisõhtul lammastele silo, kõõlusin tema trakatsikabiini lävel, arutlesime, mis ja kuidas siin hävinud ja häviva isamaa laastatud pinnal ja energias meil pidevalt masti maha võtab. Ja polegi muud teha kui oma teed nühkida, sest muud me ei tohi. Mitte üheski mõttes. Mu sõprade torihobuste talust lähebki feilbaltik risti läbi, Reimo sõbra farm töötab tonni kahjumit päevas, murtud lammaste kahjud makstakse aprillis ning hundilaskmise loa saab siis, kui veel loomi murtakse… Persse. Selline rahulik mastmaas-persse-õhtuvestlus oligi\nAga eile otsisin enda seest nuttu.\nKõigepealt tahtsin nutta sellepärast, et võim ja vaim, raha ja tegelik küllus on tänases Eestis ühitamatumad kui eales varem. Siis tahtsin nutta sellepärast, et mudelite vastu, mille vastu enamus meist on, võitleme samade mudelitega – neid põhja vajutades. Ja sellepärast, et ma peaksin, aga ei taha ega tohi parlamenti kandideerida. Ja sellepärast, et nii kui töörõõmu ja loomevaimustust tunnen, lennutab miskikeski selle tunde ja tulemuse pilbasteks ning kehitab õlgu – katki. Ja tahtsin sellepärast nutta, et lapsed hiilisid hakkepuidu kärutamise asemel laiali.\nAga nutt ei tulnud. Tuli väimees, kellele seni, kuni tütar oma tütart vankris magama pani, suurema vahu pealt ära puristasin. Tuli kitarriKaupo, kellele teise osa talumatut välja laotasin ja tulistasin. Ning seejärel tuli tütar ja ütles, et ta on väsinud.\nKõik sai tehtud – boksid põhjani lagedaks, 11 kärutäit haket alla, heinapalli-ümbrised peale ning mul ei jäänud vaatamata enesehaletsusele ükski koht valusaks. Saun sai köetud, lõuna tehtud. Ning tänu kitarritunnile ka maja muusikat täis ja me kõik pestud ja…\nEile ei öelnud poeg, miks ta mulle appi ei tulnud. Käisime reede õhtul Solarises PÖFFimas – vaatasime Poisipõlve – Texase tõde ja õigust, kus olid just meie teemad. Käisime kohvikus – kus sündinud juhukohtumine tõi koostööettepaneku. Rääkisin nädalalõpuplaanidest – ja minupikkune pages teki alla. Ta ei vastanud. Aga pühapäevahommikuks oli vastus käes – laps oli lihtsalt väsinud. Väsinum kui mina. Kogenematult väsinud. Mina võin ka roomates alati kõik ära teha – laps veel mitte. Seda enam, et poisslaps.\nJa täna tuli lunastus. Kuni lugusid reastasin, tõi poiss täiesti omal algatusel kaks korvitäit puid. Eile hilisõhtul koos õega ehitatud lumekindlusest tulid nad mõlemad mulle ilma palumatagi appi. Kühveldasime üliefektiivselt lauda tühjaks, Aleksander valas rotiaugud tsementi täis, mina lupjasin, lapsed kühveldasid haket, mina laotasin, Aleksander lammutas ajuvaba nurgasõime, mis ainult ruumi võttis, tolmu ja hallitust kogus – liiatigi tuleb sinna taha kevadel uks läbi sahvri elumajja.\nPärast poja bussile viimist olime üle tunni hobustega – Mann nõudis – ja pesime pesu ja tegime elumajale pai ja mina pidasin viimased vestlused oma kallite Agnestega – ning pärast seda kui Indi küsis, kas päkapikud on samad kes meie härjapõlvikud.\nMu vastuse peale, et päksid ei pea selleks sussi sisse kakama, et oma olemasolu tõestada, pani tibin endale päkapikuriided selga ja tegi päkapikutantsulauluvõimluse. Pildistasin. Riputan esimesel advendil üles. Ja samas tean, et see pildistamine-riputamine on tingitud lapsikusest. Paratamatult märkan, kes ja miks ja kuidas sotsiaalmeedias mida laigib. Selles on nii palju teavet. Nähtavat ja nähtamatut.\nNagu tellimise peale saatis üks teadlane oma äsjaste üleelamiste analüüsi – juhuseid ju pole:\nTargad inimesed rääkisid, et emade-nahkaõgimise-äraviskamise-surnuksvihkamise probleemi olemuse on laste nimel ülepingutamine. Ema peaks panustama 50% ja isa 50%. Kui lahus elame, siis see, kes võtab vastutuse laste kasvatamise eest, peaks ikka panustama 50%, aga ta ei tee seda, vaid pingutab ja kompenseerib puudujäävat osa 100% ehk kokku 150 %. Ja teine pool null – nagu meie lugudes ongi. Kõik oleks veel ok, kui jääks nii 70-100 % piiresse panus, aga see 150 % rikub lapsed täielikult ära: nad arvavad, et nii peabki ja isake ei pea ja nõuavad emadelt üha enam ja enam. Kuulutades samas psühholoogidele, südamesõpradele ja üldsusele, et ema on neid ära lõhkunud. Aga emad, kes on andnud 150 % on läbi ja ei suuda mingi aja jooksul rohkem kui oma osa 50 % – ja seetõttu tekivad lastepoolsed peega näkku kargamised – mis, kuidas, miks ma enam ei saa. On ikka krdi mõrd küll – nagunii tal on, aga ei anna. Ja isad, kes kogu mängu oma egoismi ja ka paras-on-mentaliteediga pealt vaatavad, annavad hoogu juurde – las tubli moor nüüd sureb – nagunii enam pole kasutuskõlbulik. Kusjuures isad ei tunnista loomulikult seda mõttelaadi ei endale ega teistele. Nemad on head, soliidsed, stabiilsed, alalhoidlikud… Vot selline mõttekäik. Tagumine aeg on sellelt rongilt maha astuda ja ainult tegeleda nende lastega, kes seda tõesti peavad sama. Aga vaid ikka ainult 50 %. Täiskasvanud lapsed on teinud omad valikud ja on ju mehel-naisel. Nad küll süüdistavad, et need on olnud plaa-plaa lahkumineku tõttu valed ja pealesunnitud valikud, aga siiski nende endi. Ja nad vastutavad oma elu eest siiski ise. Kui said meeste-naiste alla ronitud, siis oli ka see nende valik, kui kool ei edenenud – nende endi valik. Oled olnud kogu aeg olemas ja laste kõrval – kui nad pole seda osa kasutanud, siis ka see on nende valik. Tuleb mõelda, mis jääb täiskasvanud laste hädaorule keskendudes pisematel saamata – ja kelle arvelt!!!! Nende, kes ei oska olla tänulikud, kes arvavad, et vampiirilik elustiil on just kõige õigem. Ei, nii ei lähe. Oeh, pikk lugu, aga siiski mõtlemapanev. Siia see kont ongi maetud ja olemegi süüdi – liigses headuses ja paraku ka liigses hoolimises ja mõnes mõttes egoismis – mina olengi parem, sest suudan rohkem. Aga nõudluse kasvades kahjuks ei suuda ja polegi vaja. Vot tak. Mind see mõte toitis ivake-ehk aitab Sind ka.\nAitäh – üliväga Midagi nii tabavat, et selle autor tahaks kohe lausa ise olla. See-eest olen hoopis alljärgnevate teeside autor:\nOma särk on kõige ligemal – see kehtib nii tootja kui tarbija kohta – järelikult saab tootja loota sellele, et tema ja tarbija särgil on võimalikult suur ühisosa\nOma särk on kõige ligedam – töö tuleb reeglina endal, ainult endal, ikka endal ja veelkord endal ära teha\nJuga on juhitamatu – seega tuleb loota heale õnnele ning aega-raha-energiat mitte asjatult panustada – reklaamisse investeerimine on enamasti raha raiskamine – ajakirjanikud on vaevaliselt suunatavad – uus teabevoog tuleb aina peale\nMürast pole mõtet üle karjuda – see tekitab tarbija tõrke – pigem sosistagem – aga sosinad käivad läbi inimeste ja paraku enamasti ka läbi eraelude – need pakuvad samastumise võimalust ja uudishimule rahuldust\nAvalik ruum on tulvil teadlikku sogamist ja hämamist – seega võib selge ja otsese, isikliku ja terava sõnumiga siiski tähelepanu pälvida\nEi midagi erilist – see on põhiline reaktsioon, mida peame kartma – seega peame iga päev endale ja oma firmale värske pilguga otsa vaatama – mida on minus erilist\nKas südameverega või üldse mitte – ainult isiklik vaimustus ja veendumus sütitab nii meeskonna, koostööpartnerid, tarbijad kui meedia.\nKandsin need kuldmunad ette Rapla Kaasaegse Kunsti keskuses, kus oli Mentorklubi koolitusetsükli lõpetamine – minust enesest oli koolitatava – kellena ma korra-paar ka koos tütrega kohal käisin, sest mulle meeldis Henton Figueroa ja Puraviku sepikoda – asemel saanud õpetaja. Pärast seletamist, mis värk, lasin igal mentoril projektijuht Triinu – kes ootab pojakest sünnitähtajaga 2.märts… – soovil oma liftikõne teha. See on kolleeg Katrin Aedma mudel – minutisse mahtuv verbaalne maha ja taha – kes olen, mida ja miks müün ja miks sul seda kohe eile vaja on.\nKusjuures minule oli viimne kui firmajuht ütlemata inspireeriv – lastehoiu Janne oma tita-Albertiga, koolitaja Toomas, marmelaadi-Siret, ilusalongi Liina, mesilastalu emand Ene meie oma metsatalu lähistelt, Riina ja Madis oma plastikuvabrikust, mööblimees ja puravikupoisid, suurmasinate remondi Andrus – ja õigupoolest ka ma ise sel värskendaval taustal. Minu inimesed… Indi sõbrunes kohvikuningas Jaanusega, sushi Liniga, Kamahausi emanda koera Šefiga – kes oma raugapõlve inimeste seas veetes valis rahvarohkusest minu suureks liigutuseks välja minu, palus õue – ütlesin tema emandale edasi – ning pärast kõndis koos Indiga, kuni neile pakuti torti. Oli Meie Päev.\nNagu ka tujudest särisev laupäev. Ja tänane leebumise-rahunemise pühapäev. Ja meie päev on ka esmaspäev – pärast hommikust kirjutamist lähen Kodilasse vilja järele, kohtun ühega oma mitmekümnest kullakallist Agnesest silmast silma, pean kirjastajate-toimetustega aru. Ja tuleb elu parim nädal. Aitäh.


Eskola jooks – poolmaraton Narva vabastaja jalajälgedes - Soome suursaatkond, Tallinn : Aktuaalset : Uudised\nEskola jooks – poolmaraton Narva vabastaja jalajälgedes\nSoomlasest kapten Anto Eskola juhtis 100 aastat tagasi oma vägede lahinguteed Udria rannast Narva vabastama linna bolševike käest. Sama Narva vabastamise marsruuti joostakse nüüd peaaegu samal päeval, 19.01.2019.\nFoto: Eesti Fotoarhiiv\n- Tahame anda au soomlastest vabatahtlikele, kes osalesid Eesti vabadussõjas. Soomes paljud on selle unustanud, eriti soomlaste 1. vabatahtlike panuse Viru rindel, tõdeb Soome saatkonna pressinõunik Hannele Valkeeniemi.\nVabadussõja ajalukku on Eskola jätnud jälje just Narva kangelasena. Konstantin Päts andis Anto Eskolale aunimetuse ”Narva vallutaja”. Kompanii nipp seisnes üsna hulljulges jooksumarsis Narva jõest risti 8 km kauguselt Riigikülast otse Narva raekoja juurde, kuhu jõuti 18. jaanuaril 1919 kell 17.20. Eskola määras kuulipildujad positsioonidele ja saatis patrullid linna puhastama. Õige varsti tuli neile appi 2. vabatahtlike kompanii. Järgmisel päeval vabastati Narva täielikult.\n- Nagu 100 aastat tagasi on ilm kahtlemata jooksjatele ebameeldiv. Kuid jooks toimub igasuguse ilma korral. Ega sõdureil olnud ka valikut omal ajal. Kergenduseks huumoriga võime öelda, et sel korral ei ole jooksjatel ohtu lahingusse sattuda, nendib Valkeeniemi.\nRegistreerumine Anto Eskola auks korraldatud poolmaratonile on alanud aadressil https://goo.gl/9Utxrq Osalemine on tasuta.\nEskola jooks toimub samal ajal Utria Dessant-militaarvõistlusega. Eskola jooks on aga mõeldud kõigile huvilistele. Marsruut täpsemalt siin: bit.ly/Eskola2019.\nJuhend jooksul osalejatele – koht, aeg ja marsruut\nVõistlus toimub 19. jaanuaril 2019. Start on Utria dessandi mälestustahvli juurest kell 11.00. Finiš on Narva raekoja platsil. Poolmaratoni pikkus on 21, 1 kilomeetrit.\nJooksu marsruut on sama, mille läbis Soome 1. vabatahtlike salga 1. kompanii kapten Anto Eskola juhatusel 18.01.2019 ehk Udria-Laagna-Riigiküla-Narva raekoja plats, bit.ly/Eskola2019\nRajal on neli toidu- ja joogipunkti.\nEskola jooksu marsruut on sama, kust kapten Eskola juhatas soome vägesid vabastama Narva linna 100 aastat tagasi.\nKell 10.15 buss stardib Raekoja platsil stardipaiga suunas\nKell 11 juoksu start Utria dessandi mälestustahvli juurest, enne starti lühike tseremoonia\nKell 12.30-15.30 pesemisvõimalus Narva Eesti Gümnaasiumis\nKell 16 autasustamine Tartu Ülikooli Narva Kolledžis\nEskola jooksul osalemine on tasuta aga poolmaratonile tuleb registreeruda aadressil: https://goo.gl/9Utxrq\nEelregistreerumine lõpeb kaks päeva enne võistlust ehk 17. jaanuaril 2019.\nKa koha peal on võimalik veel registreeruda, registreeruda saab Narva Kolledžis kuni kl 10-ni.\nIgale registreeritud jooksjale väljastatakse oma stardinumber. Number tuleb kinnitada rinnale ning number peab olema nähtav kogu võistluse vältel stardist finišijoone ületamiseni.\nJooksu kolm kiiremat naist ja kolm kiiremat meest autasustatakse medaliga.\nLisaks saavad distantsi 100 esimest finišijoone ületajad meene.\nStardipaika saab bussiga, mis väljub Narva raekoja platsilt kl 10.15. Oma asjad saab jätta võistluse ajaks hoiule Narva Kolledži. Pärast võistluse starti saab soojemad riided vms. anda tagasi transportimiseks vabatahtlike kätte.\nPärast võistlust on pesemisvõimalus Narva Eesti Gümnaasiumis, aadressil Kraavi 1 (Raekoja platsi lähedal).\nAutasustamine toimub kell 16 Narva kolledži fuajees (Raekoja plats 2).\nLisainfot saab korraldajate käest. Korraldajatel on õigus teha juhendis muudatusi ning kõik juhendis määratlemata või vaidlusalused küsimused lahendavad korraldajad.\nTERVIS ja VASTUTUS\nEskola jooksust osavõtt toimub omal vastutusel. Registreerudes osaleja kinnitab, et vastutab oma tervise, ohutuse ja varustuse eest. Erksavärviline riietus ja helkurid või helkurvest on osalejatele kohustuslik!\nKorraldajad soovitavad valida endale jõukohane jooksutempo ja mitte üle pingutada..\nLisainfot korraldajate käest:\nAnton Pratkunas, Narva-Jõesuu linn, antonpratkunas@gmail.com\nHannele Valkeeniemi, Soome suursaatkond, Hannele.Valkeeniemi@formin.fi\nNarva Eesti Gümnaasium ja Tartu Ülikooli Narva Kolledž


Lehekülg 1, kokku 329 123451151101 ... Viimane\nNäidatakse tulemusi 1 kuni 20, kokku 6575\n02.10.04, 20:28 #1\nniisiis, teen uue teema, mil nimeks NBA. siia kõik selle liigaga seonduv. tean-tean,selline teema on juba olemas, aga aastanumbrid on ju valed.\nteen siis otsa lahti. teadmiseks neile, kes veel ei teadnud, et käivad sahinad Jordani ja Rodmani tagasitulekust NBA-sse. Rodmanist on siis huvitatud Denver ja Jordanist Miami. kui Jordani tulek on VÄGA ebatõenäoline, siis Rodman teeb juba meeskonnaga trenni.\n02.10.04, 21:36 #2\nVastus teemale \_'NBA\_'\nPau Gasol pikendas lepingut Memphise klubiga. Täpseid andmeid lepingu kohta pole (kui pikk ja kui väärtuslik). eelmine hooaeg oli Gasol igatahes üks parimaid eurooplasi, kui mitte kõige parem, NBA-s.\nTänu Shaqi minekule Miamisse pole enam sellist Lakersi võimu oodata. Ise loodan väga see aasta Minnestota, Detroidi, või mõne muu Ida divisioni meeskonna edu.\n02.10.04, 21:48 #3\nKui see tõesti teoks saab, siis on Miami üks väga kõvadest tiitlipretendentides.Aga kuidas suudaksid Shaq ja Jordan kokku mängida?Kas juhtub sama, mis Shaqi ja Kobega Lakersis?Ka Rodmani naasmine tundub huvitav.Seal siis kah ju tugev tandem Rodman-Anthony.Aga ise loodan, et uus tiim Charlotte Bobcats suudab ennast playoffi võidelda, eesotsas Emeka Okaforiga.Just temalt ootan see hooaeg palju.Aga alatine lemmik Lakers oli,on ja jääb lemmikuks,seega suurim poolehoid see hooaeg minu poolt Los Angelese linna klubile.\n02.10.04, 21:49 #4\nMehed, te jagate ju asja hästi - miks te Yahoo Fantasyt teha ei taha? Ülikõva mäng ju!\n02.10.04, 22:12 #5\nsee hooaeg teen seal debüüdi küll, ent rahaliigasse oma jalga veel ei lükka :P .Enne vaja kogemusi hankida. Seni on iga aasta VGM-iga tegeldud, ent see on ennast ka minu jaoks nüüd ammendand.\nMis puutub Jordani return`i , siis isiklikult sellesse ei usu. Ma ei usu, et ta suudab enam sellist mängu näidata, mida kogu maailm talt on harjunud nägema. Jäägu ta parem meelde kui eduka karjääri järel pensile läind kangelane, kui et ebaõnnestunud come-backi sooritaja...\nRodmaniga on lood aga teised. Tema naasemine on juba palju tõenäolisem, osalemine Denveri treeningul on üks näitaja, ent samas saab vist kõik selgeks järgmine nädal, mil algab Denveri treeninglaager ning Rodmani osalemine selles paneks kõik juba paika. 43 aastat mehel küll kukil, end Andre Milleri sõnadekohaselt olevat Dennis vormis ning valmis end veelkord tõestama. Ootame ja vaatame.\nLisaks tundub, et 41 aastane ning 18 hooaega Utah Jazzis veetnud Karl Malone hakkab susse varna riputama, viimasel hooajal Lakersis pallinud vanameister alustab hooaeg vaba agendina, sõlmimata ühtki lepingut ent vältides ka pensile mineku välja kuulutamist. Samas on mees öelnud, et kui ta hooaja keskel või järgmine hooaeg peaks siiski jätkama, teeb ta seda tõenäoliselt ikkagi LA-s. Selge on hetkel vaid see, et treeninglaagrisse ühegi tiimiga mees ei lähe.\n02.10.04, 22:46 #6\nEi taha kuidagi uskuda, et Jordan-Shaq kokkumänguga võiks juhtuda sama, mis Kobe-Shaq-iga. Sest Jordan mängiks võib-olla 15-20 minutit ja ei hakka kindlasti mängu enda peale jubedalt võtma. Seda kõike muidugi siis kui ta hakkab mängima.\nRodman-Anthony tandem tundub samuti kahtlane, sest Rodman pole juba mõni hooaeg korralikult tasemel mänginud. Lisaks ootab teda ees raske võistlus algkoosseisu koha pärast Kenyon Martini, Tskitsihvili ja Nene´ga. Algkoosseisuga Camby, Martin, Anthony, Lenard ja Miller tõotab Denver taas tulla üks play-offidesse jõudnu.\nEmeka Okaforilt ei oota mina küll mitte midagi, sest USA eest mängitud mõned minutidki näitasid, et mees on suhteliselt kohmakas ja ebakindel. kuid muidugi ei tähenda see et ta ongi selline, näiteks punailveste eest mängides.\n03.10.04, 00:12 #7\nKommenteeriks endagi poolt suti mõnda asja. Esiteks oli mis oli Shaqi ja Kobe vahel Lakersis,võita suudeti meistrisõrmuseid ning mitte üht!!! Teiseks mis puutub Emeka Okafori, siis OM-i taustal ei saa küll tema kohta mitte mingeid järeldusi teha. Mees sai vast oma 15 minutit mänguaega kogu turniiri peale...samas Pan Ameerika mängudel oli ta USA koosseisu resultatiivseim mees, lisades veel siia, et Pan Ameerika mängudel osales ikka tublisti mainekam koosseis\n05.10.04, 23:37 #8\nScottie Pippen on teatanud oma NBA-karjääri lõppu. 17 aastat NBAs mänginud veteranil on 6 meitrisõrmust ja on valitud 7 korda NBA All-Staride hulka. 39 aastane mängija on play-offides väljakule tulnud 208 korda ja on selle näitajaga 2.kohal. Karjääri jooksul on ta keskmiselt visanud 16.9 punkti(18940 kokku), maha võtnud 6.4 lauapalli ja jaganud 5.2 resultatiivset söötu. kui vahepeal läks ta Bullsist Houstonisse(1 hooaeg) ja sealt edasi Portlandi(4 hooaega), siis tuli ta oma karjääi lõpetama just Bullsi. Kahjuks 2003-04 hooaeg tal ebaõnnestus, kaasa tegi vaid 23 kohtumist, mängis keskmiselt 18 minutit ja viskas 6 punkti.\n06.10.04, 00:33 #9\nTõsi see ju on, kuid ega Iverson, Anthony jt NBA tähed eriti paremat mängu ei näidanud\nNiipalju kui kiire pilguheit charlotte tiimi koosseisule järeldada lubab, on okafor kindel esiviisiku mees, ükskõik kui hästi või halvasti ta siis mängib. Põhjuseks lihtsalt see, et tänu tähtmängijate puudumisele on Okafor ilveste müügiartikkel nr.1, sest eelmine aasta Connecticuti ülikooli USA meistriks vedanu on paratamatult omandanud üle-ameerikalise tuntuse.\n06.10.04, 14:18 #10\nmida ma näen, minu lemmik Eddie \_"bad boy\_" Griffin on astumas KG jalajälgedes taas NBA väljakutele , et ei oleks rohkem pahandusi...\n06.10.04, 17:31 #11\nKes meist ei teaks selliseid superstaare nagu Gary Payton, Jason Kidd, Kevin Garnett, Kobe Bryant, Shaquille O`Neal jne jne jne jne . Nagu te ehk ka nõustute, see nimekiri võiks jätkuda veel ja veel, mõni siinkohal väljatoodud näide on suvaliselt valitud.\nKellele aga ütleb midagi mees nimega Demetrius \_"Hook\_" Mitchell ? Usun, et mitte paljudele, ent ehk mõnele. Miks ma tema nime siinkohal välja tõin ning pisukese jutukese kõrvalegi panen? Ehk saate sellest aru, kui vaatate ära postituse lõppu pandud videoklipi just temast. Tegu on lühidalt mehega, kes kasvas üles koos praegu NBA-s tegusid tegevate meestega eesotsas Gary Paytoni, Jason Kiddi, Antonio McDyessi,Brian Shaw ja nii mõnegi teisega...kõikide nende meeste unistused täitusid ning nad jõudsid NBA-sse, Mitchell ei jõudnud...nimelt sattus mees halvale teele, kus ees narkootikumid ja muu säärane...see kõik viis mehe trellide taha. Röövimise eest 5 aastat kongis veetnud meest peavad paljud parimaks korvpalluriks keda Ameerikas kunagi nähtud. Isegi imelik on kuulata Paytonit ja Kiddi eesotsas seda ka tunnistamast. Vanglamüüride taga filmi režissööridele näidatud näidismäng olevat meestel suud lahti jätnud...\nIgatahes on mehest valminud dokumentaalfilm, kus mees ise nimiosa etendab. Näitlejaid filmis ei ole, peale Mitchelli võtavad filmis sõna just eelpool mainitud kossustaarid. Filmitud on ka Mitchelli kaht viimast päeva trellide taga, esimest kohtumist perekonnaga ja üldse tema esimesi päevi vabaduses seoses filmi menuga.\nIgatahes tundub lugu huvitav ning filmi trailer ohkama panev. Head nautimist !\nDemetrius \_"Hook\_" Mitchell\n06.10.04, 18:26 #12\nja kahjuks üks 90-ndate parimaid mängijaid scottie pippen on oma väga heale karjäärile punkti pannud.\n06.10.04, 20:59 #13\n[i]ja kahjuks üks 90-ndate parimaid mängijaid scottie pippen on oma väga heale karjäärile punkti pannud\n07.10.04, 09:50 #14\nHuvitav, kas seda filmi ka kunagi näha saab? Tuleb tunnistada, et mina ei teadnud küll sellest vennast enne tänast mitte midagi. Tänud Sulle Juveman. Kui nüüd selle filmi ka saaks kuskilt...\nKORVPALL ON PAREM KUI JALGPALL\n07.10.04, 10:19 #15\nFilmidest rääkides on ju videolevid ka sihuke film Earl “The Goat” Manigaultist, kes on üks Haarlemi legende. Väidetavalt oli see vend võimeline hüppama nii kõrgele, et ta suutis võtta metallraha korvpallilaua ülemiselt servalt.\nFilmi kõige kõvem hetk oli vist see, kui Harlemi ja Brooklyni vennad üksteise vastu mängisid. Oletama, et 11 punktini. Seis oli 10-9 Harlemi kahjuks. Pall The Goatile. Mees paneb ühe käega pealt, võtab võrgu alt teisega uueti palli ja peneb uuesti pealt, ise samal ajal kogu aeg õhus olles. Maandub, vaatab Brooklyni vendade otsa, kes suu ammuli vahivad ja ütleb neile:\_" Two points!\_". Ja panevad koos meeskonnaga jooksu.\nYour arms extend straight upward and you jam the ball down through he nets, and loving the sound of the ball slicing the strings, squint. But you don\_'t let the ball fall trickling to the cement only to roll out of bounds. Instead you catch the ball with your left hand, place it into your right, brink it back around to the top of the basket and jam it through again. Then your feet touch ground.\n\_"Wow . . . Did you see it? . . . Did you see that . . .My God . . . I don\_'t believe it . . . What? . . . No, couldn\_'t be . . . He didn\_'t . . . Oh, no. . . \_"\nHats, beer cans fly in the air. The game stopped. You wanted to do something they\_'d remember you by.\nOkay, so you did it. \_"A motherfuckin\_' double dunk, \_" somebody says, \_"that shit\_'s like walkin\_' on air.\_"\n07.10.04, 10:22 #16\nAhjaaa, kui sellest The Goati poolt loodud Double Dunkist rääkida, siis siit võib ka näha...\n07.10.04, 10:36 #17\nolen kuulnud neist vendadest, kuid ausalt öeldes pole lugenud neist eriti ega ka näinud ühtki filmi. peab hakkama seda viga vist parandama. sest kes minevikku ei mäleta, see...\n07.10.04, 10:37 #18\nMa juba mõtlesin, et ongi midagi asjalikku, aga vend teise käega hoiab rõngast kinni:P Ok tubli poiss igal juhul see vend. Aga ka seda filmi võiks vaadata...\nAga kui kõrge on korvpalli laua ülemine äär? ma kuulsin mingil ajal kuskilt, et kõige kõrgemale on hüpand keegi leedukatest 3.78?!?! Aga kui see vend hüppas ülemise laua ääreni, siis see peaks olema reeglite kohaselt 3,95 meetri kõrgusel, aga eks neid korvilaudu on erinevaid! Igatahes oleks tüübist saanud pagana hea kõrgushüppaja\n07.10.04, 19:17 #19\nAlgselt postitas christian21\nIgatahes oleks tüübist saanud pagana hea kõrgushüppaja\nkunagi kuskilt lugesin, et sellist asja olla proovitud: parima hüppevõimega tüübid hüppasid kaugust ja kõrgust. kui kaugus veel kuidagi välja tuli, siis kõrgushüpe küll mitte. korvpallurite suurimaks probleemiks oli muidugi tehnika õppimine\n07.10.04, 19:50 #20\nSee ongi lõik sealt filmist ja mis sa arvad, et filminäitleja suudab siis niimoodi nagu The Goat hüpata väääääääääää


Eesti Noorsooteater: "Röövel Hotzenplotz" — Elva Kultuur\nEesti Noorsooteater: “Röövel Hotzenplotz”\nNUKU Teatril on suuremaid uudiseid – uuest hooajast vahetab teater nime! Teater viib nime kooskõlla sisuga. “Oleme noore vaataja teater, mis kujundab noore inimese kultuuriruumi, avardab tema tajusid, peegeldab tema maailmatunnetust, aitab tundma õppida iseennast ja maailma”. http://www.nuku.ee/et/eestinoorsooteater\nMirko Rajase menukas koguperelavastus “Röövel Hotzenplotz” läheb sel suvel üle-Eestilisele ringreisile.\n6. augustil kell 18:00 toimub etendus ka Elva Lauluväljakul.\nKogu info lavastuse ja ringreisi kohta on leitav SIIT\nEesti Noorsooteater tuleb suvel vaatajate juurde pöörase röövlimürgliga „Röövel Hotzenplotz\nTänavune aasta on nii teatrite kui teatrikülastajate plaanid põhjalikult segi paisanud. Selle asemel, et kutsuda publikut teatrisaalidesse, on teater otsustanud ise vaatajate juurde minna. Alates 31. juulist mängitakse vabaõhulavadel üle Eesti pöörast röövlimürglit „Röövel Hotzenplotz”, mille on Otfried Preussleri jutustuse põhjal lavastanud Mirko Rajas.\n„Röövel Hotzenplotz” esietendus Eesti Noorsooteatri (NUKU teatri) Ferdinandi saalis 15. septembril 2019, kuid lavastuse loojatel on algusest peale unistus mängida seda lugu ka vabas õhus. Nimelt tegutseb lavastuses rändtrupp, kes sõidab vankriga linnast linna ja etendab lugu hirmuäratavast röövel Hotzenplotzist, kasutades rütmipille, maske ja lennukat fantaasiat. Niisiis on tempokas perelavastus otsekui loodud suviseks ringireisimiseks.\nHumoorika röövliloo tegevus areneb väikeses linnakeses, kus kõik paistab olevat imehästi, kuni hirmuäratav röövel Hotzenplotz murrab end vangimajast vabadusse ja pistab nahka kõik praevorstid ja hapukapsad, mis vanaema on Kasperlile ja Seppelile valmistanud. Nii saab alguse hoogne röövlijaht, kus vahetatakse maske ja rolle, nii et keegi ei pruugi olla see, kellena alguses paistab.\n„Hästi tehtud lastelavastusi kulub alati ära ja minu jaoks paigutub „Röövel Hotzenplotz” kahtlemata selle defitsiidi vähendajate hulka,” kirjutas kriitik Keiu Virro Eesti Päevalehes. „Lastel on, millele kaasa elada. Oluline on minu meelest seegi, et lugu võimaldab mõelda ka hea ja kurja suhtelisuse üle.”\nEesti Noorsooteatri kunstilise juhi Mirko Rajase sõnul paneb vabas õhus mängimine tema lavastuse tõeliselt proovile. „Vabas õhus pole näitlejal toetuda muule kui oma sisemisele veendumusele ja partnerite usaldusele,” märkis Rajas. „„Röövel Hotzenplotz” on rajatud suuresti just mängulustile ja ansamblitundele. Usun, et olukord, kus igal etendusel peab kohanema uue mängupaigaga ning panustama publiku haaramiseks veelgi rohkem emotsionaalset jõudu, tuleb sellele lavastusele üksnes kasuks.”\n„Röövel Hotzenplotzi” ringreis toimub 31. juulist 23. augustini, kokku antakse 17 etendust vabaõhulavadel üle Eesti, Haapsalust Võruni ja Toilast Pärnuni.\nLavastus põhineb Otfried Preussleri raamatul „Röövel Hotzenplotzi uued seiklused”, mille on tõlkinud Vladimir Beekman. Dramatiseeris Priit Põldma, lavastas Mirko Rajas, lavakujunduse, kostüümid ja maskid lõi Kalju Karl Kivi. Lavastuses kõlavad lauluviisid on trupp loonud improvisatsioonidena luuletaja Helena Läksi sõnadele. Trummimänguoskusi on aidanud lihvida Reigo Ahven ning liikumisjuht on Hanna Junti. Mängivad Anti Kobin, Getter Meresmaa, Doris Tislar, Sander Roosimägi, Karl Sakrits ja Risto Vaidla. Lavastus on suunatud kõigile teatrisõpradele alates 7. eluaastast.\nMängivad Anti Kobin, Sander Roosimägi, Doris Tislar, Getter Meresmaa, Karl Sakrits, Risto Vaidla\nLisainfo: Eesti Noorsooteater\nNäitus: Kunstiühing Umbra “Paralleelreaalsus”\nMade Kulbergi maalinäitus\n16.12.2021 - 28.01.2022\nKontsert, Muu, Näitus\nAakre mõis, Aakre rahvamaja\nAadress: Kesk 32, 61507, Elva


Hiina jõulupuu ja kaevupeade tehas ja tootjad Cepai\nStandardsed jõulupuud ja kaevupead vastavad API 6A 21. uusimale väljaandele ning kasutavad NACE MR0175 standardile vastavaid materjale erinevatel töötingimustel.\nCEPAI poolt kaevupead ja jõulupuud kasutatakse puurkaevude puurimiseks ning nafta- või gaasitootmiseks, vee sissepritseks ja aukude käitamiseks. kaevu otsa ja jõulupuu paigaldatakse kaevu ülaosale, et tihendada rõngakujulist ruumi korpuse ja torustiku vahel, saab kontrollida kaevu rõhku ja reguleerida kaevu voolukiirust ning transportida õli kaevust torujuhtmele.\nValmistame kaevupea ja jõulupuu täielikult vastavalt API 6A standarditele, samuti saab tarnida, et see vastaks kogu materjali klassi, temperatuurivahemiku ning PSL ja PR taseme nõuetele. Meil on OEM-i jaoks palju tüüpi kaevupead, näiteks tavaline poolkaev, ESP-kaevusüsteem, termiline kaevu, veesissepritsega kaevu, aega säästev puurauk, topelttorustik, integreeritud kaevupea.\nNimi Jõulupuu ja kaevupead\nMudel Tüüpilised jõulupuu / geotermilised kaevupead / mitu kaevupead jne\nRõhk 2000PSI ～ 20000PSI\nKujundus, tootmine, testimine ja materjalid järgivad rangelt API 6A standardit\nsisaldas peamiselt torustiku pead, väravaventiili, drosselklappi, ülemist äärikut, risti ja nii edasi\nPeamise struktuuri split tüüpi, integreeritud tüüpi ja topelt toru tüüp\nSaab kaugjuhtida teatud arvu kaitseklappide ja juhtimissüsteemide abil\nSaadaval on tuleohutu ja plahvatuskindel funktsioon\nJõulupuud on ohutud ja usaldusväärsed. Lihtne ja mugav töö ja hooldus\nVälja töötatud rakenduste jaoks, kus majandus on peamine tõukejõud. See saavutatakse kvaliteeti ja ohutust kahjustamata.\n◆ Saadaval kuni 5000 psi süvendeid ja täismõõdus kuni 3 1/8 "(kaasa arvatud).\n◆ sobib kergelt hapukas ja söövitavas keskkonnas.\n◆ Kasutab energiasüsteemide patenteeritud interferentsi elastomeerist tihendeid ja elastomeeri tihendite ühendeid.\nTÄIENDATUD ÜHE VALMISTAMINE\nVälja töötatud rakenduste jaoks, kus tootmistingimused on teada või prognoositavad. See kontseptsioon hõlmab energiasüsteemide patenteeritud elastomeertihendite kujundusi ja meie "nüüdisaegse" mudeli 120/130 väravaventiile.\n◆ Saadaval kuni 15 000 psi süvendeid ja täissuurus kuni 4 1/16 ".\n◆ sobib hapus, söövitavas keskkonnas ja keskkonnatundlikes piirkondades või tihedalt asustatud alade läheduses (AA kuni FF).\n◆ Tootmiskeskkond hõlmab õli, gaasi, gaasitõstukit ja kõiki üleujutusi ja sissepritsetöid, kui korrosioon võib olla probleem.\n◆ Saadaval koos juhtimisliini portimisega või ilma. Vajadusel on saadaval mitu pordi.\n◆ Sertifitseeritud API 6A lisale F, PR-2 pluss tsükli lisatestimine vastavalt CEPAI nõuetele.\nKRIITILINE TEENUSE ÜHINE VALMISTAMINE\nVälja töötatud kõige karmimate tootmisnõuete jaoks. Sisaldab Energy Systemsi patenteeritud metall-metall tihenditehnoloogiat ja täiesti elastomeerset väravaventiili Model 120/130.\n◆ Saadaval kuni 20 000 psi süvendeid ja komplekteeritud suurusi kuni 7 1/16 "(kaasa arvatud).\n◆ sobib hapus, söövitavas keskkonnas ja keskkonnatundlikes piirkondades või tihedalt asustatud alade läheduses (AA kuni HH).\n◆ Tootmiskeskkond hõlmab peamiselt kõrgsurve- ja kõrgel temperatuuril gaasi tootmist.\n◆ Sõltuvalt komponendist võib pinna temperatuur olla kuni 450 ° F.\n◆ Saadaval koos pideva juhtimisliini portimisega või ilma. Vajadusel on saadaval mitu pordi.\n◆ Kasutab Energy Systems'i patenteeritud metall-metall tihendustehnoloogiat.\n◆ Sertifitseeritud API 6A, lisa F, PR-2 pluss veel 300 tsüklit, nagu CEPAI nõuab.\nVälja töötatud kõigi torustike stringi mitme komplekteerimise jaoks. Liitploki saab konfigureerida seal, kus see sobib kõige paremini operaatori kaevu saidile. Ventiilid võivad olla kõik ettepoole suunatud või vahelduvad, kus pikk string on suunatud ühte suunda ja lühike nöör 180 ° nihkega.\n◆ Saadaval kuni 10 000 psi süvendeid ja komplekteeritud suurusi kuni 4 1/16 "(kaasa arvatud).\n◆ sobib magusas või hapus söövitavas keskkonnas.\n◆ Tootmiskeskkond hõlmab naftat, gaasi, gaasitõstukit ning kõiki üleujutusi ja sissepritsetöid.\n◆ Energiasüsteemid on kavandatud minimaalseks üldiseks kõrguseks ja maksimaalseks juurdepääsuks. See tähendab kulude kokkuhoidu ja tootjate turvalisemaid töötingimusi.\n◆ Kasutab energiasüsteemide patenteeritud häireid ja elastomeerist tihendeid ning elastomeerist tihendeid. Vajadusel on saadaval metall-metall tihendiga.\nELEKTRIAJUTATAVAD PUMBADE TÄITMISED\nVälja töötatud ESP või ESPCP rakenduste jaoks. Energiasüsteemid on standardiseerinud läbitungimisvõimalused, et täita kõiki operaatori nõudeid, unustamata vajadust tasuva süsteemi hooldamise järele.\n◆ Saadaval kuni 5000 psi süvendeid ja täismõõdus kuni 4 1/16 "(kaasa arvatud).\n◆ Mõeldud 1. klassi 1. divisjoni, 1. klassi 1. divisjoni või lihtsate kaabli kokkusurumise võimaluste jaoks.\n◆ Penetratori võimalusi on ratsionaliseeritud, et pakkuda paindlikkust ja hõlpsat paigaldamist.\n◆ sobib magusates või hapukates ja korrosioonikeskkondades.\n◆ Tootmiskeskkonnad sisaldavad õli ja sobivad sissepritsega, kui probleemiks võib olla korrosioon.\n◆ Kasutab energiasüsteemide patenteeritud häireid ja elastomeerist tihendeid ning elastomeeri tihendite ühendeid.\nTUBLIVABA TÄIENDAMISE / FRAC-VOOLSÜSTEEM\nVälja töötatud varraste pumpade ja progresseeruvate õõnsuspumpade (PCP) kunstlikuks tõstmiseks. Kunsttõsteturu paremaks teenindamiseks on Energy Systems lisanud meie tooteportfelli integreeritud tootmise BOP-d (IPBOP). IPBOP võimaldab operaatoril varraste vastu tihendades ohutult uuesti puurkaevu siseneda, või kui vardad on lahku läinud, võimaldab puurkaevu pimestada.\n◆ Saadaval kuni 2000 psi süvendeid ja täismõõdus kuni 4 1/16 ".\n◆ Tootmiskeskkond on õli, kuid seda saab kohandada sobivaks, kui kõrvalised sissepritsimistoimingud loovad söövitava keskkonna.\n◆ Ehkki on võimalik pakkuda sõltumatuid komponente, võib Integral Production BOP (IPBOP) integreerida torustiku pea, tootmise BOP ja flow tee või nende mis tahes kombinatsioonid ühte seadmesse.\n◆ Integreeritud BOP pakub kulude kokkuhoidu võrreldes üksikute esemete ostmisega. Lisaks vähenevad potentsiaalsed leketeed oluliselt ja üldkõrgus, mis võib olla 50% väiksem, on tootjate jaoks ohutum.\n◆ BOP-rammid suudavad tihendada 0 kuni 11/2 "vardasid.\nKEERATUD TUBLI VALMISTAMINE\nSee on välja töötatud selleks, et võimaldada operaatoritel jätkata looduslike liftidega nafta- ja gaasikaevude tootmist ilma suuremate töötlemiseta. Energiasüsteemid on kogenud keerdtorude mitmesuguseid rakendusi, sealhulgas kasutanud vuugitoru asendamiseks esialgse tootmistorustikuna ja kasutanud kiirusstringina olemasolevates komplektides, olemasolevasse kaevu, kunstlikuks tõstukiks, gaasitõstukiks, ESP komplekteerimiseks ja kahekordseks kontsentriliseks kasutamiseks stringid.\n◆ Suurendab kokkuhoidu, vähendades puurimisseadme paigal püsimise aega.\n◆ Minimeerib torukulusid, vähendades aukude ja ümbriste suurust.\n◆ Kiirem valmimine kui tavapärasel torustikul ja vuugitorudel.\n◆ Vältige surmava vedeliku teket.\n◆ Saadaval kõigis populaarsetes API-niidi- ja äärikühendustes või mõlema kombinatsioonis.\n◆ Rõhu nimiväärtused on võrreldavad keritud torude nimirõhuga.\nINTEGRAALNE TOOTMISE BOP VARRELE JA HÕLGUPUMPADE EDENDAMISEKS\nVälja töötatud tänapäevaste maagaasi lõpuleviimise protsesside puurkaevude purustamiseks. Lisaks toimib süsteem hästi rakendustes, kus kõrge tootmise määr ammendub kiiresti ja tootmise täiendavaks suurendamiseks tuleb hiljem lisada sifoonistring. Väiksem torupea äärik võimaldab ökonoomseid ajutisi torudeta komplekteerimisi ja traditsioonilisi torustike komplekteerimist. Seda tüüpi lõpuleviimine välistab kaevude purustamistööde ajal vajaduse kaevude isoleerimise tööriistade ja puude säästmise järele, säästes aega ja raha. Süsteem toetab standardseid vuugitorusid või keerdtorusid.\n◆ Saadaval kuni 15 000 psi süvendeid.\n◆ sobib hapus, söövitavas keskkonnas ja tootmisel keskkonnatundlikes piirkondades või asustuse lähedal (AA kuni HH).\n◆ Kaotab vajaduse kaevupea eraldamise tööriistade ja puudesäästjate järele, vähendades tööriistade rendikulusid.\n◆ Vähendab purustamise korstna üürikulusid väiksema suuruse tõttu.\n◆ Võimaldab sifoonistringi läbi XT käitada, maandada ja ära pakkida. Suurema avaga XT saab seejärel eemaldada ja asendada ökonoomsema puuga, mis sobib torude suuruse ja voolava kaevu tootmisrõhuga.\n◆ Saadaval ka koos DTO Wellhead süsteemiga, pakkudes täiendavat puurimisaega ja kokkuhoiu lõpetamist.\nVälja töötatud selleks, et võimaldada häid sekkumisi ilma XT ja vooluliini eemaldamata. See võimaldab operaatoril säilitada voolujuhtmete ühendusi, vähendades seeläbi kaevu uuesti ühendamisega seotud kulusid ja võimaldades kaevu kiiremini tagasi voolu tuua.\n◆ Saadaval kuni 10 000 psi süvendeid ja läbimõõduga kuni 9 "(kaasa arvatud).\n◆ Tootmiskeskkonnad hõlmavad nafta-, gaasi- ja gaasitõstukeid.\n◆ Lihtsustab tööülesannete jaoks oluliselt juurdepääsu torustiku stringile.\n◆ Pakub tootmisoperaatorile hõlpsamat juurdepääsu väravaventiilidele.\n◆ Suurema läbimõõduga ehitustööde korral võib puurkaevu tekile vajalik kõrgus oluliselt väheneda.\n◆ Kasutab energiasüsteemide patenteeritud interferentsi elastomeerist tihendeid ja elastomeeritihendite ühendit ning meie patenteeritud metall-metall tihenditehnoloogiat.\nSUUR - PUURI VALMISTAMINE\nVälja töötatud suurema mahuga vooluhulkade ja rakenduste jaoks, kus probleemiks võib olla nende voolukiirustest tingitud erosioon. Selles kontseptsioonis on kasutatud energiasüsteemide uusimat metallist ja elastomeerist tihendite tehnoloogiat ning mudeli 120/130 väravaventiili.\n◆ Saadaval kuni 15 000 psi süvendeid ja komplekteeritud suurusi kuni 7 1/16 "(kaasa arvatud).\n◆ Sõltuvalt komponendist võib pinna temperatuur olla kuni 450oF.\n◆ Kasutab Energy Systemsi patenteeritud metall-metall tihendustehnoloogiat.\n◆ Sertifitseeritud API 6A, lisa F, PR-2 pluss veel 300 tsüklit, nagu CEPAI nõuab\nVälja töötatud selleks, et võimaldada sukelpumba väljavõtmist minimaalse kaevu sekkumisega ja mähisega torustiku abil. Kaev on valmistatud rõngast; seega jääb voolujoon puutumatuks mis tahes kaevu sekkumise ajal. ESP-de tunnustatud puuduseks on omane hooldus, mida nõutakse mis tahes kaevupumba puhul. See disainikontseptsioon võimaldab hooldust teostada murdosa ajast tavapäraste ESP lõpuleviimise meetoditega.\n◆ Võimalus olemasolevate kaevude ja uute puurkaevude moderniseerimiseks.\n◆ Pidev voolujuhtmeühendus BOP-sekkumisega.\n◆ Kaevu täielik kasutatavus "hästi elada" tingimustes.\n◆ Elektrikaabli ja kaabliühenduse eraldamine.\n◆ Kiire töötamise ja täiendamise ühendused.\nTLP / SPARI VALMISTAMINE\nVälja töötatud selleks, et võimaldada kuivale puule juurdepääs veealusele puuraugule pingutusjalgade platvormilt (TLP) ja SPARilt.\n◆ Ühe ja kahe korpuse püstiku konstruktsioonistandardid kõigi ülemise pingega tõusutoru rakenduste jaoks.\n◆ Saadaval kuni 15 000 psi puuraugu ja läbimõõduga kuni 7 1/16 ".\n◆ Väsimiskindlad pikkuse reguleerimise riidepuud ja tõusutorude liigendid täpse ja kiire püstiku riputamiseks.\n◆ Tõstuki koormuse mõõtmise võimalus, mis võimaldab lihtsat paigaldamist ja hooldamist.\n◆ Kompaktsed konstruktsioonid, mis minimeerivad kaalu ja kõrguse süvavee kuivseadmete tiheda kaevude vahekauguse ja tõusva kaalu piirangute jaoks.\n◆ Kaalu vähendamiseks kasutage nimirõhuklappe (6 650 psi).\n◆ Mitu porti ja pidev juhtimisliin.\n◆ Kasutab Energy Systems'i patenteeritud metall-metall tihenditehnoloogiat.\n◆ Juurdepääsuplatvormide integreeritud disain võimaldab personalil turvaliselt ligipääsu kitsastes ruumitingimustes.\nEelmine: Peade juhtum\nJärgmine: Metallist kaheosaline ujuv kuulventiil\nJõulupuu ja kaevupea\nKaevupea ja jõulupuu\nKaevupea ja jõulupuu varustus\nKaevupea ja jõulupuu hooldus\nKaevupea kokkupanek ja jõulupuu


Külarahvas avab raamatukogu - Paberleht - Tasuline - Järva Teataja\n23. juuli 2019, 0:00 3 min lugemist\nRaamatukogu eesmärk ei ole ainult raamatuid laenutada\nPraegu on uues raamatukogus umbes 200 raamatut\nJärva-Madisel elab ametlikult 76 inimest\nJärva-Madise raamatukogu uus hingamine on võimalik tänu mitme põlvkonna koostööle. Malle Pau oma lastelastelaste Karl Sebastiani (1 a) ja Hanna Karoliinaga (7 a). FOTO: Dmitri Kotjuh/JÄRVA TEATAJA/SCANPIX\nVäikeste külaraamatukogude sulgemine pole enam ammu mingi uudis. Poed, postkontorid ja raamatukogud panevad uksed lihtsalt kinni ja vabandus on alati ühesugune: elanike arv väheneb ja pole enam mõtet teenust pakkuda. Järva-Madisel ujutakse aga vastuvoolu ja kohalike elanike eestvedamisel saab paari nädala pärast seal taas raamatuid laenutada.\nRaamatukogu taasloomise idee autor Malle Pau rääkis, et ettevõtmise eesmärk on säilitada traditsioone. «Meie kunagine raamatukogujuhataja Laine Rannu oleks saanud sel aastal saja-aastaseks. Seega mõtlesime, et oleks tore ühendada tema mälestamine raamatukogu taasavamisega.»\nPau meenutas, et Laine Rannu oli erakordne naine, tänu kellele toimis raamatukogu väga pikka aega. «Rannu töötas Järva-Madisel aastatel 1950–1984. Ta elas üle ka kunagise kõrtsi ja raamatukogu põlengu, kust ta õnneks eluga pääses,» rääkis ta.


Proustiga vannituba küürimas ehk Miks kuulata audioraamatuid | Müürileht\nProustiga vannituba küürimas ehk Miks kuulata audioraamatuid\nRaamatuid ei pea tegelikult tingimata paberilt lugema, teinekord võib neid hoopis kuulata. Kust aga leida parimat lektüüri, kuidas mitte kaotada tähelepanu ning mil viisil (ja miks) harjutada end kuulama olmetoimingute kõrvale lisaks ajaviitekirjandusele ka klassikat?\nMul sai kõrini, et ma ei näinud rattaga vihmas sõites prillidele sadanud vihma tõttu mitte midagi. Seetõttu läksin natuke rohkem kui aasta tagasi silmade laserlõikusele, lootes saada selge silmanägemise ja prillivaba elu. Juhtus aga nii, et pärast operatsiooni ei suutnud ma pikalt vaadata asju, mis olid mulle lähemal kui meeter-paar. See tähendas, et võisin hommikul küll paarikümne minuti kaupa silmitseda telefoni, arvutit või raamatuid, aga selle tulemuseks oli kogu ülejäänud päeva kestev peavalu, udune nägemine ja kehv tuju. Kirjandusteadlase jaoks üsna ebameeldiv olukord, millest end avastada. Nõnda kujunes sellest ootamatult aasta, kui kuulasin rohkem audioraamatuid kui kunagi varem.\nOperatsioonile minnes olin varustanud end korralikult podcast’idega, mida kavatsesin kuulata (teiste seas „Revolutions”, „99% Invisible”, „Philosophize This!” ehk kõik sellised, mida mulle oli lugematu arv kordi soovitatud, aga milleni ma ei olnud seni kuidagi jõudnud). Lamades aga diivanil, nägemine udune, sai üsna kiiresti selgeks kaks asja: 1) ma ei taha kuulata kogu oma ärkvelolekuaja midagi harivat; 2) mu taastumine kestab kauem, kui ootasin. Seega otsisin häguse silmavaate kiuste endale YouTube’ist esimese ettejuhtuva audioraamatu ja panin selle mängima. See oli suurepärane! Mõnusa inglise aktsendiga naine rääkis mulle peenest seltskonnast, kes läheb metsa, mille käigus üks neist sureb. Ei midagi harivat, ei midagi keskendumist nõudvat – ideaalne ajaviide. Ühele YouTube’i audioraamatule järgnes teine, kuni olin märkamatult ära kuulanud viis krimiromaani, mille kirjanduslik tase oli takkajärele mõeldes küsitav, kuid mis aitasid saata mööda päevi, kui silmanägemine ei võimaldanudki teha muud kui kodus diivanil lamada. Kui selgus, et lähitöö piirang jääb kestma pikemaks ajaks, hakkasid ilmnema ka YouTube’is saadaolevate audioraamatute miinused: esiteks on valik suhteliselt piiratud (rohkelt leiab põnevikke ja eneseabi), teiseks on seal keeruline hoida kuulamisjärge ning kolmandaks saad aru, et võib-olla Sally Rooney või Liane Moriarty uus raamat ei peaks seal vabalt kuulamiseks üleval olema (ja enamasti need kaovad sealt ka üsna kiiresti).\nLamades diivanil, nägemine udune, sai üsna kiiresti selgeks, et ma ei taha kuulata kogu oma ärkvelolekuaja midagi harivat.\nKust siis kuulata raamatuid, kui ei taha jääda lootma YouTube’i juhuslikule valikule? Inglise keeles leiab tasuta klassikat (ehk üldkasutuses olevaid raamatuid, millele ei kehti enam autoriõigused) näiteks LibriVoxi kaudu. Kuid seal on ettelugejateks vabatahtlikud, mis tähendab, et esituste kvaliteet kipub kõikuma, varieerudes surmigavast üliteatraalseni – kuigi leidub ka täiesti sümpaatseid ettelugejaid. Eesti keele eelistajad võiksid aga seada sammud esmalt Raadioteatri lehele, kus saab kuulata muu hulgas „Eesti novelli” sarjas ilmunud novelle, katkendeid „Kuritööst ja karistusest” Jan Uuspõllu esituses või Aarne Üksküla loetud sümpaatset „Rehepappi”. Raadioteatri järjejuttude suurim miinus on aga see, et tihti on tegu katkenditega või kogust valitud juttudega, seega tervet teost ikka kuulata ei saa. Kindlasti on võimalik ka eestikeelseid teoseid täies ulatuses internetist leida (näiteks kõigist kohtadest just Nõmme Raadio kodulehel on üleval „Tõe ja õiguse” kõigi viie osa audioversioonid), kuid arvestatav kvaliteet ja suurem valik on ikkagi platvormidel, kus peab kuulamise eest välja käima kena kopika. 2020 oli digikultuuri teema-aasta ja selle raames kuulutati välja riigihange viiekümne eesti autori teosest audioraamatu loomiseks. Audioraamatutega tulid riigi rahastuse toel välja kaks platvormi: MyBook ja Digiread. Esimest veab Eesti Digiraamatute Keskus, teist hoiavad Eesti Audioraamatute Keskuse nime all töös kirjastused Pegasus, Eesti Raamat ja Hea Lugu. Riigihanke tulemusel sai sisse loetud näiteks Oskar Lutsu „Kevade” Anu Lambi esituses ja Andres Roosileht luges sisse Hargla Melchiori saaga esimese osa „Oleviste mõistatus”. Audioraamatutena tehti kättesaadavaks veel Piret Raua, Kristiina Kassi jt lasteraamatud. Seega on need teosed saadaval mõlemal platvormil, kuid kumbki on hoogsalt oma teenust edasi arendanud ning valik on laienenud tõlke- ja aimekirjanduse kujul. Kuigi mõlemad äpid on telefonis kasutamiseks veel suhteliselt kohmakad, saab professionaalsete näitlejate esitatud kirjandust nende vahendusel siiski kenasti kuulata. MyBook maksab kuus 5.99 eurot, Digiread 6.99. Oluline on tähele panna, et kuutasu ei taga piiramatut ligipääsu kogu platvormi sisule, vaid kuu jooksul ainult ühele valitud teosele, tasuta kuulamiseks on raamatud, mis ei ole eriti ihaldusväärsed või populaarsed. Sümpaatse lisafunktsioonina on nii platvormil Digiread kui ka MyBook tekstilõigu kuulamise võimalus, sest nii saab kohe veenduda, kas olen nõus veetma selle ettelugejaga 7–9 tundi, mis on keskmiselt ühe raamatu pikkus. Ingliskeelseid raamatuid leiab aga näiteks platvormi Audible kaudu, mis toimib samamoodi kuutasupõhiselt ja kus on üle kahesaja tuhande audioraamatu.\nHääle elav kõla\nLoomulikult ei ole kõik raamatud etteloetavasse formaati hästi ülekantavad, sest midagi läheb kaduma või toimib teose struktuur kõige paremini paberil. Teisalt on päris palju teoseid, mille puhul ettelugemine lisab tegelastele ja sündmustele just ootamatu sügavuse või tähenduskihi, milleni ise lugedes ei jõuaks. Näiteks on väga tugeva ja äratuntava iiri aktsendiga Aoife McMahon lugenud sisse kõik kolm Sally Rooney romaani ning Caroline Lee austraalia aktsent lisab uusi tasandeid Liane Moriarty kuulsamatele teostele. Mõlema kuulamisel on selge, mis saarel tegevustik toimub ning mis keelekeskkonnas tegelased liiguvad ja elavad. Kui loeksin raamatut kodus diivanil, jääks see nüanss puudu. Vahest oleks Austraalia äärelinn ja selle elanike mured mõjunud selle võrra kaugemana või Iirimaa küla kõledamana. Ma ei taha öelda, et need oleksid olnud lugedes halvemad või igavamad, vaid seda, et ettelugeja tämber, temperament ja maneerid võivad kirjanduslikku teksti märgatavalt rikastada ning panna selle rohkem elama. See aga tähendab, et audioraamatu edu ei sõltu niivõrd enam kirjutatud tekstist, vaid pigem sellest, kes selle sisse loeb.\nLoomulikult ei ole kõik raamatud etteloetavasse formaati väga hästi ülekantavad, kuid teisalt on päris palju teoseid, mille puhul lisab ettelugemine tegelastele ja sündmustele ootamatu sügavuse või tähenduskihi.\nAudioraamatute sisselugejatele on loomulikult juba ka oma Audie-nimeline auhind, mida antakse välja 1996. aastast. Näiteks 2020. aastal võitis parima autobiograafia/biograafia Audie Michelle Obama. Omaeluloolised raamatud kipuvadki olema audioraamatutena edukad, eriti kui need loeb sisse autor ise. Suurepärasteks sisselugejateks kipuvad olema koomikud (nt Tina Fey, Trevor Noah), kes suudavad lisada oma tekstile esitlusega nii palju elu ning asetada rõhud täpselt õigetesse kohtadesse, muutes iseend inimesena ligipääsetavamaks ja reaalsemaks. Kui kuulata autorit ise oma elulugu ette kandmas, tekib tunne, et seda räägitakse ainult sulle, ja see annab tekstile teatava usalduslikkuse ja intiimsuse. Kokkuvõttes aitab Matthew McConaughey või Will Smithi nimi ettelugejana nende raamatut ka rohkem müüa. Audioraamatute puhul võibki märgata kasvavat trendi, kus ettelugejatena kaasatakse suuri staare ja püütakse tõsta üleüldist produktsiooniväärtust. Kuulan ise parajasti Thandiwe Newtoni häälega „Jane Eyre’i”, samas on näiteks Anne Hathaway lugenud sisse „Võlur Ozi” ja Elisabeth Moss „Teenijanna loo”. Au sisse on tõusnud taas raadioteatri väärikas traditsioon, kus kaasatakse terveid truppe – nii võib igal tegelasel olla oma ettelugeja. Ekstreemsematel juhtudel võib neid olla lausa 166 nagu George Saundersi teose „Lincoln kaalukojas” audioversioonis. Ma ise soovitaksin sel puhul küll huvi pärast kuulata audioraamatut, kuid lugeda ikkagi ka füüsilist raamatut ennast, sest tegelaskujude paljusus ning häälte kiire vahetumine tähendab, et kirjutatud teksti struktuur ei tule nii hästi esile ning kuulates on kerge järge kaotada.\nKirjandusklassika ja olme\nJärje kaotamine on muidugi audioraamatu puhul üldse mõnevõrra lihtsam kui tavapäraselt lugedes. Kui mu silmad olid natukene paranenud ning sain juba normaalselt ringi liikuda ja suutsin suuremaid objekte tuvastada, aga mitte veel lugeda, siis tundus veider lamada diivanil ja pühenduda ainult raamatu kuulamisele – nagu peab paikne olema raamatut päriselt lugedes. Selle asemel tegin kuulamise kõrvale teisigi asju – käisin jalutamas, koristasin, organiseerisin kappe/sahtleid/riiuleid (mu kodu ei ole kunagi nii korras olnud). Kõige tavalisemad kohad, kus inimesed audioraamatuid kuulavad, ongi pendelrändel tööle ja tagasi, trennis või koduseid toimetusi tehes. Muude tegemiste kõrval kipub aga tähelepanu audioraamatult mõnikord väga kergesti kaduma. Jalutades peab ju jälgima ka liiklust ja kodus kõlarist kuulates summutab nõudepesuhääl poole audioraamatu väga olulisest dialoogist!\nMulle tundus, et kirjandusklassikat peaks ikka lugema raamatust, pühendama oma tähelepanu ainult talle, mitte küürima samal ajal vannitoaseina. Tundus kuidagi ebaväärikas.\nTegelikult on raamatukuulamise oma igapäevategevustesse kaasamine üldiselt üpris lihtne, eriti kui teha seda rutiinsete tegevuste ajal. Õieti tundub see ju lausa suurepärane aja kokkuhoiu viis ning võimalus olla üliefektiivne – kuulata ja teha midagi muud kasulikku korraga! Sattusin sel teel aga vastamisi huvitava probleemiga, nimelt kippusin kuulama ainult n-ö meelelahutuslikku kirjandust, lihtsaid teoseid, mille süžee ei olnud ülemäära nõudlik. Kuni sain aru, et olen teoste valimisel kammitsetud veidrast tundest, et kirjandusklassikat peaks ikka lugema raamatust, pühendama oma tähelepanu ainult talle, mitte küürima samal ajal vannitoaseina. Tundus kuidagi ebaväärikas. Sellest tundest sain ma õnneks üle kohe, kui mõtlesin, et kuulan natuke Prousti. Sedasama Prousti, kes on seisnud mu riiulis ma-ei-tea-kui-kaua ja keda lugema hakates asetasin ta iga kord ka suhteliselt kiiresti riiulile tagasi. Üllataval kombel oli etteloetud Proust aga sümpaatne, voolav, mitte enam raske, mitte nii rusuv ka oma mahuga. Mitte et ma oleks selle audioraamatu lõpuni kuulanud, aga see oli meeldiv kogemus ning vahest aitaks audioraamat mõne teisegi sellise klassiku ette võtta, kelle jaoks pole muidu jaksu ega tahtmist, kuid pikal bussisõidul võib olla päris tore peatükk või paar kuulata.\nKui ma sain juba pikemalt väiksemaid asju vaadata, proovisin kohe ka uuesti lugema hakata. Asi lõppes sellega, et audioraamatut ja füüsilist teost kombineerides otsisin enamiku ajast mõlemast meediumist kohta, kus asi teises meediumis pooleli jäi. Ei soovita. Küll aga soovitan proovida eri veebikeskkondi, ettelugejaid ja formaate, et tuvastada, mida kõike on audioraamatutel pakkuda. Võimalik, et loete rohkem, võimalik, et võtate ette raamatu, mis tundub muidu liiga paks, võimalik, et kuulate suures koguses krimikirjandust. Need kõik on väga positiivsed arengud. Ja kuigi minu silmanägemine on praeguseks enam-vähem taastunud, jätsin tasulised tellimused alles ning kuulan ikka jalutades või bussis mõne peatüki raamatust, mis jääks muidu ehk lugemata. Järgmiseks plaaningi kuulata, kuidas Claire Danes loeb Homerose „Odüsseiat”.\n Teos oli Ruth Ware’i „In a Dark, Dark Wood”, ette luges Imogen Church.\n Kuulata saab Vikerraadio kodulehelt ja Jupiterist, nutitelefoni kasutajad saavad aga nõutada Google Play poest või Apple’i App Store’ist tasuta Raadioteatri äpi.\nAgnes Neier on kirjanduse doktorant, kes soovitab kõigil teha silmalihaste harjutusi.


Maapäeva Prantsuse Tähistamine (Lõuna-Prantsusmaa) 2020\nMAAPÄEV Prantsuse pidu\nLõuna-Prantsusmaa kevad toob heinamaale metsikuid moonid, viinapuude peal uusi võrseid ja kõige erksamaid rohelisi, mis sirguvad igas suunas.\nTäna on tööpäev! Mis on mai päev Prantsusmaal, mida võiksite küsida?\n1. mai on Prantsusmaal traditsiooniline püha, mida nimetatakse tööpäevaks. Sellega kaasneb komme kinkida 'un brin de muguet' või maikelluke tüvi neile, keda armastate, soovides neile õnne ja õnne. See on aasta üks päev, kus üksikisikud ja organisatsioonid saavad neid käsitsi pakitud lilli müüa ja makse mitte maksta.\nPrantsuse ametiühingud ja organisatsioonid kasutavad seda päeva sageli töötajate õiguste eest võitlemiseks ning meeleavalduste ja paraadide pidamiseks kogu Prantsusmaal. Me põrkasime täna Beziersist läbi sõites peaaegu paraadiga. Politsei oli väljas droogides ja lipud lendasid kõrgel ning mõned tänavad olid meeleavalduste jaoks täielikult suletud.\nTahtsime veeta selle lisa puhkepäeva nädala jooksul koos lastega, eriti pärast seda, kui nad olid nädalaid kokku pakkinud ühest kohast teise, kuni proovime oma eluga algust teha.\nUngaris viibimise ajal veetsid lapsed suurema osa ajast ooteruumides mängides, samal ajal sorteerisime ID-kaarte, passide uuendamist, püüdes leida oma perele viisi, kuidas ametlikult siseneda ELi meditsiinisüsteemi.\nIlma sissetulekuta on raske saada süsteemi osaks Prantsusmaal. Teil võib olla kogu maailmas olev raha, kuid proovige saada hüpoteeklaenu või tavalist autolaenu ja kõik, mida nad vaatavad, on sissetulek. Proovige alustada ettevõttest ülalpool asuvat ettevõtmist ning bürokraatia on pikk ja kleepuv! See, et me alustame ettevõtet ilma stardipoti turvavõrguta, pole mõtet ning juba maksime oma kodu ja korteri ning kõige vahepeal! Kaalume seda ikka kõik välja.\nOleme oma mootorratta ja kaubikute plaate oodanud ligi kuus kuud. Kuus kuud kõlab kanadalaste jaoks pretensioonikas, kus saate osta auto praktiliselt igalt poolt, pöörduda mõne kindlustusmaakleri poole, millel on mõlemal osapoolel väike paberileht, ja lasta sõidukil kohe oma nimi panna, osta kindlustus ja taldrikud kõik 10 aasta jooksul. minutit.\nKuid täna ühendame pistiku lahti ... Me ei tohtinud rääkida renoveerimisest, ärist ega Internetist. Samuti bürokraatia, tarned ega hostimine - mitte midagi!\nOtsustasime, et võtame lapsed kingi osta. Kuid üllataval kombel võtavad prantslased seda puhkust väga tõsiselt. Midagi polnud avatud, ei supermarket, kodu remont ega rõivapood. Enamik restorane suleti.\nIsegi kaubanduskeskus suleti. Kas sa suudad seda uskuda? Seal viibides märkasime, et teater on tegelikult avatud ja valisime filmi, et pärast kiiret lõunasööki rannas tagasi tulla.\nLapsed tahtsid KFC-d ja nad juhtusid olema avatud (neetud), nii et nad said päevaks oma toidukorra, kuid me võtsime selle minema ja suundusime Narbonne Plague poole. (See on tegelikult hea väärtus, kuna jagame sööki kahele.)\nSõime kaubikus piki randa, kus üks politseinik palus meil kenasti meie hüpik üles panna. Edasi läksime pikale skootile / jalutuskäigule promenaadil, mis jättis meid uniseks ja uinakuteks valmis.\nMe ei olnud liivaks ja surfamiseks valmistunud, kuna vaatasime ilma enne lahkumist ilmateatesse ja see ütles, et pilves on kõrgeim temperatuur. 16. Ma võin teile öelda, et kell 11:00 rannas polnud taevas pilvi ja me kõik riietatud aluspesu alla, et paigutada see piknikutekile, mida autos hoiame. Ainuke reegel, mille all lapsed tegid uinakut, ei olnud mingil juhul vette minemine. Me ei toonud rätikuid ega riietevahetust ega midagi muud, nagu tavaliselt randa minnes. Lisaks tahtsid lapsed tõesti pääseda 16:00 filmi, mis tähendas keemiliselt puhtaid lapsi.\nNoh, mu armas Angelina, pärast seda, kui pakkisime end Beziersisse tagasi minna, otsustasime pärast muinasjutulist päeva rannas loputada jalad ja suutsime end niisama leotada. Alfonz käskis tal istuda liiva sisse ja katta end puhta liivaga, et see ära kuivaks, mis pani teda nagu kuuma õli jaoks praetud kana tükk! Ma tundsin, kuidas mu vererõhk tulistas läbi katuse. Ma polnud varem niimoodi kuivamisest kuulnud. Tõenäoliselt arvasid meie ümber olevad inimesed, et mul on Tourettes'i sündroom. Oh, ma olin hull nagu sarvekell. Nüüd oli Angelina määrdunud ja keedetud ning me olime näituse ajast umbes tunni kaugusel.\nAngelina tundis end kogu ruckuse põhjustajana nii halvasti, et me ei saanud filmidesse minna. Alfonz häbistas, pakkis end ja suundus auto poole, et segadusest eemale saada. Ma ei suutnud isegi Angelinat kaubikusse viia sellises seisus, et ta oli nii räpane. Olgu, hingake….\nRiisusin ta aluspesu alla ja lasin tekil kuivada nagu Norra soolatud tursk. Pärast umbes 6-8 minutit mõlemalt küljelt oli ta peaaegu täiesti kuiv, pühkisin siis tekiga liiva ära. Kuid tema riided olid endiselt leotatud. Mida teha? Daniel pakkus mõtlikult välja oma kraega särki, mida ta kandis oma T-särgi kohal. Proovisime seda piisavalt hästi ja see tegi väga armsa kleidi ning ta pani hommikust alates sukkpüksid selga. Voila päev päästetud! Ja muidugi tõmbas ta sellise enesekindlusega rohelise Havai särk-kleidi seljast!\nTegime filmi kohe, kui eelvaated lõppesid, ja esimene stseen oli suurel ekraanil. Vaatasime Julia Robertsit prantsuse keeles Lumivalgekese keeles, nii et see loeb kodukoolipäevaks.\nNüüd oleme kodus, Alfonz pani homme korteriseintele liiva maha värske kipskrohvi muda. Istun oma lemmiktoolis ja joodan ning räägin teile meie päevast. Lapsed on vannist värsked ja pidžaamas käivad need vaiba vigadena.\nKokkuvõttes polnud halb päev ja isegi mu pesu suutis kuivada, kui meie ära olime.\nVIISIN NAD REISILE! | Mess, espaa, kvaliteetaeg & PIDU! (September 2020)\nVaatamisväärsused Sulawesi 1. osas: Palu, Ampana ja Wakai\nNäpunäiteid hooldusvaba San Diegos külastamiseks\n10 põhjust Bia Hoi proovimiseks Vietnamis


TES esimees Ülo Isberg avas korralise aastapeakoosoleku 30. jaanuaril kl. 7.15 õ.; kolmveerand tundi hiljem kui ette nähtud, kuna kvoorum ei ilmunud.\nTegevusaruanne ja revideeritud majandusaruanne kinnitati esitatud kujul: Toronto kõige vanem organisatsioon toetas aupeakonsulaati Torontos, korraldas EV 89. aastapäeva kontsert-aktuse ja abistas sõjaveteranide vastuvõttu Toronto Eesti Majas.\nSeltsi tegevusaasta tippüritus oli organiseerida ja saata jõulukingitusi välismissioonidel viibivatele Eesti sõduritele. Naani Holsmerile tuli appi lapsi ja täiskasvanuid ligidalt ja kaugelt. Kuulsime, et kodumaa ajalehes Postimees oli 24. detsembril artikkel pealkirjaga „Kanada eestlaste kingipakid jõuavad täna Eesti sõduriteni”. Saime teada, et Eesti sõdurid kannavad auga meie saadetud mütsidel Kanada ja Eesti lippudega märke. Samal ajal saatsime Rahuoperatsioonide Keskuse kaudu vigastatud sõduritele Eestis rahalist abi.\nElle Rosenberg kandis ette täiusliku ülevaate täienduskoolide tegevusest viimastel aastatel, mida me kõik kuulasime suure huvi ja rõõmuga.\n2008. aastal otsustasime toetada majanduslikult täienduskoole, lasteaeda ja aupeakonsulaati ning otsustasime, et liikmemaks jääb edasi $10.00 isiku pealt.\nArutasime ka eelolevat EV 90. juubeli kontsert-aktust Toronto Ülikooli aulas, kus sel aastal esinevad Toronto Eesti Koolikoor, Estonia Koor ja Akadeemilime Segakoor „Ööbik“. Peakõnelejaks on dr. Roman Toi ja teadustajaks Veiko Parming. Nagu alati, abistame sõjaveteranide vastuvõttu Toronto Eesti Majas, mis toimub kohe peale pidulikku aktust ülikooli aulas, sel aastal koos korp! Fraternitas Estica’ga ja EÜS-iga. Samuti otsustasime, et kulude katteks on mõlemal üritusel eraldi sissepääs $15.\nEndine esimees ja juhatus valiti ühel häälel tagasi üheks aastaks.