Cross treener masinat rasva poletamine Semperfi5k\nKui tunnete end sellega okei, liigute tasemetest ülespoole. Termin agility on seega tihedalt seotud kiiruse ja koordinatsioonivõimega. Kuid see, kui liikuv olete, ei sõltu ainult teie liigeste liikuvusest, vaid ka teie lihaste tugevusest ja elastsusest. Mida see funktsionaalsus tähendab ja miks seda trennis taga ajada?\nMis on aga Cross Training või Crossfit ja mis selle taga on? CrossFiti legend, sporditeadlane ja treener Benjamin Heizmann selgitab meile seda tüüpi treeningmetoodikat. Crosstraining: mitmekesine ja tõhus Sporditeadlane ja CrossFiti treener Benjamin Heizmann on oma uues raamatus kokku pannud 50 parimat krossitreeningu treeningut.\nIgal treeningul on eriline moto, neil on nimed nagu "Hulk" või "Box Champion". Millel risttreeningu kontseptsioon põhineb ja miks see teid terviklikult võimsamaks teeb, saate teada siit.\nMiks risttreening? Sporditeadlane Benjamin Heizmann on selles raamatus kokku pannud 50 parimat risttreeningut.\nSuurema jõudlusega mitmekesisuse ja silmapaistvate koolituse õnnestumiste jaoks. Ameerikast pärit trend on midagi enamat kui lihtsalt funktsionaalne treenimine.\nCrosstraining on segu paljudest spordialadest, mis on ühendatud üheks ainulaadseks kontseptsiooniks. Kergejõustik, võimlemine ja raskuste tõstmise elemendid on kombineeritud tuntud harjutustega, nagu näiteks pull-up, push-up ja harjutused ravimipalliga. Tulemuseks on intensiivne treeningmeetod, mis teeb uskumatute tulemuste võimalikuks ennekõike tänu mitmekesistele liikumisharjumustele. Ükskõik, kas soovite joosta kiiremini, hüpata kõrgemale või tõsta raskemat: ületamisega olete suurema tõhususe nimel peatamatu.\nTreeningstiimulite rohkuse tõttu kogevad keha mitmesuguseid ja terviklikke kohanemisreaktsioone. Muutute tugevamaks, kiiremaks, vastupidavamaks ja liikuvamaks. Lisaks on nn päevased treeningud - lühikesed: WOD-id - palju erinevaid: mõnikord on need lühikesed, võimsad ja intensiivsed, mõnikord pikad ja suunatud teie vastupidavuse saavutamiseks.\nTreeningud Kõrvetav rasv koos kogu keha treeniva risttrenniga Kusagil teie kohalikus jõusaalis, tõenäoliselt sõudmismasinate, jalgrataste ja jooksulintide taga, on ebamugav välimus, mida nimetatakse ristkoolitajaks, mida nimetatakse ka elliptiliseks. Ilmselt olete mõelnud, milles käib kogu kära, kuid te pole end pardaleminekuks piisavalt enesekindel tundnud. Kui te pole seda masinat oma treeningprogrammi osana kasutanud, vaadake uuesti, sest paremaid ümarat treeninguseadmeid on vähe. Cross-Trainerilt saate kogu keha treeningu, sest see on mõeldud erinevate kehaosade toonimiseks vedelate, vähese löögiga liikumistega.\nSee ei muutu kunagi igavaks. Kuid Kiire rasva poletamise ideed maksimaalseks ärakasutamiseks peaksite järgima mõnda reeglit.\nValmis Cross treener masinat rasva poletamine väljakutseteks Ristkoolitus on koolitusvorm, mis valmistab teid ette kõigi elu nõudmiste jaoks. Ükskõik, kas kannate kotte, sõidate bussi taga või võtate raskeid esemeid, aitab ületamine kitsaskohal täita kõiki ülesandeid, mida teie igapäevaelu nõuab.\nAinus puudus: iga teie tuttav küsib teilt, kas aitate teda kolimisel. Rohkem lihastikku, vähem rasva Keharaskusharjutuste, nagu näiteks tõmbe- tõmme- kükitaja- burpee- ja lisaraskustega harjutuste, nagu näiteks kükitamine ees, seinapall ja keedikell, kombineerimise abil vähendate treeningu ajal keha rasva suure kaloritarbimisega ja töötate samal ajal laienemisega lihasmass.\nJõutreeningu ja vastupidavustreeningu kombinatsioon annab ka tugeva järelpõletusefekti. See tähendab, et keha põletab rasva kuni 24 tundi pärast treeningut. See muudab teid rasvapõletusmasinaks ja teie kalorikulu suureneb märkimisväärselt. Sinu unistuste keha? Funktsionaalselt optimaalne teisaldatav Nagu varsti teada saate, on fitness enam kui tasakaalustatud jõu ja vastupidavuse suhe.\nOptimaalse liikumisvõime tagamiseks vajate ka head üldist liikuvust. Need treenivad teid samade risttreeningute rohkete harjutustega.\nCrossFiti eelised tervise ja tervise parandamisel CrossFiti eelised tervise ja tervise parandamisel Kuna Greg Glassman ja tema tollane abikaasa Lauren Jenai asutasid spordi Umbes naisega, kes võistlesid möödunud aastal CrossFit Openil, lisaks igapäevased badassid kogu maailma kastides, on õiglane öelda, et paljud teist juba teavad seda.\nSelle eelduseks on aga see, et teete kõik harjutused tehniliselt puhtad ja kasutate kogu liikumisulatust nimetatakse ka ROMiks või Range Of Motioniks.\nSuure liikumisulatusega harjutuse näiteks on tõukejõud, kus surute kübaraga barberti kuni pähe.\nSelle harjutuse korrektne täitmine ja kogu liikumisvahemikus ei paranda mitte ainult teie kükitavat kehahoiakut, vaid parandab ka käte üldist asendit. Terviklik etendus risttreeninguga "Kett on ainult nii tugev kui selle nõrgim lüli, " on üldtuntud reegel. Füüsilise võimekuse tõlkimine tähendab, et me ei peaks mitte ainult suurendama oma jõudu ja vastupidavust, vaid parandama ka kogu füüsilist võimekust, et olla võimeline.\nSest mis sellest aitab, kui olete äärmiselt tugev, kuid kange kui laud? Või kui saate maratoniga hõlpsalt hakkama, kuid palli paigaldamisel jääb täpsusest puudu? Risttreeninguga treenid sa kõiki füüsilisi võimeid võrdselt.


Kas astmaga lapsed võivad basseinis ujuda? – Sinu terve laps\nKas astmaga lapsed võivad basseinis ujuda?\nKäisime kolleegidega väisamas mingit rahvusvahelist hingamisteede haiguste konverentsi. Laste kohta siin väga palju huvitavat ei olnud, aga ühe toreda posterettekande siiski leidsin.\nAstma on lastel kõige sagedamini esinev krooniline haigus. Astmaga noorte jaoks on vajalik leida ohutud ja kasulikud võimalused treenimiseks. Ujumine on üks populaarsemaid sportimise valikuid ja sageli soovitatud aeroobse treeningu variant. Vaieldakse aga, kas ujumine on astmaga haigetele hea või mitte. Postri jaoks tehti viimase viie aasta jooksul ilmunud kirjanduse ülevaade.\nUjumine on astmaga laste jaoks ohutu ja tervisele kasulik spordiala, kuna siseujulate õhk on soe ja niiske, õietolmusid esineb seal õhus vähe ja rindkereseinale rakendub vees olles hüdrostaatiline rõhk. Soe ja niiske õhk vähendab hingamisteede kaudu tekkivaid soojus- ja niiskuskadusid treeningu ajal, see vähendab treeningu poolt provotseeritud bronhide ahenemist (mis on astma korral põhiline hingamisraskuse tekitaja). Vees olles rakenduv hüdrostaatiline rõhk ühest küljest vähendab hingeldusest tingitud bronhide ahenemist ja teisest küljest langetab väljahingamisega seotud pingutust.\nUjumise ajal kasutatav kontrollitud hingamisrütm kiire lühikese sissehingamise ja pikendatud väljahingamisega suurendab süsihappegaasi kogunemist veres, mis samuti kaitseb bronhide ahenemise eest.\nUjumistreening on stabiilse astmaga lastel ja noortel hästi talutav, parandades koormustaluvust ja kopsufunktsiooni.\nUuringutes ei leitud, et ujumistreening oleks astma kontrolli all hoidmise või ägenemiste tekkimise osas kuidagi kahjulik. Ujumistreeningud hoopis langetavad astma ägenemiste sagedust, haiglaravi või etteplaneerimata arstivisiitide vajadust, samuti vähenevad igapäevane ravimite vajadus ja koolist puudumised.\n„Basseini kloori hüpoteesi“ kohaselt põhjustavad basseinide klooriühendid lapseea astmat. Orgaaniliste materjalide (higi, lämmastikuühendid jne) reageerimisel basseinis oleva klooriga tekitab mürgiseid desinfektsiooni kõrvalprodukte. Nende kõrvalproduktide kogus ujumisvees on sõltuvuses ventilatsiooni- ja veepuhastussüsteemide võimsusest ja vee omadustest. Desinfektsiooni kõrvalproduktid on hingamisteid ärritava mõjuga, põhjustavad oksüdatiivset stressi ja hingamisteede põletikku. Allergilistel või sensibiliseerunud lastel võib kokkupuude desinfektsiooni kõrvalproduktidega põhjustada hingamisteede limaskesta kahjustusi; mitteatoopilistel lastel võivad desinfektsiooni kõrvalproduktid soodustada hingamisteede hüperreaktiivsuse kujunemist.\nVõistlustel käivate ujujate hulgas on astma esinemissagedus tõusnud, kusjuures neil esineb tavalisest sagedamini põletikku hingamisteedes, hingamisteede limaskesta kahjustust ja bronhide hüperreaktiivsust.\nBasseinikloori võimalik astmat soodustav efekt ei sõltu kliimast, kõrgusest võrreldes merepinnaga ega sotsiaalmajanduslikest teguritest.\nAllergilistel ehk sensibiliseerunud lastel, kes parasjagu käivad sisebasseinides ujumas sagedamini kui üks kord nädalas, on leitud kõrgenenud astma risk, kusjuures 1 tunni möödumisel ujumisest on neil leitav hingamisteede limaskesta kahjustus, mis ise läheb ajapikku mööda.\nPostri autorid ei võtagi lõpuks ise seisukohta, et kas siis astmaga lapsed võivad või ei või ujuda. Nagu näha, siis ujumisel on mitmeid soodsaid mõjusid ja füüsiline aktiivsus, eriti aeroobne koormus, on astmaga haigetele väga vajalik. Teisalt sõltub palju ujumisvee kvaliteedist. Puhtama veega on need basseinid, kus käib vähem rahvast ja kus inimesed ennast enne vette hüppamist korralikult pesevad ja hingamisteid mõjutab ka hea ventilatsiooni olemasolu. Ujumisbasseinide vee kvaliteeti kontrollib Terviseamet ka regulaarselt ja neid tulemusi saab vaadata siit.\nAstmaga lastel on sageli ka atoopiline nahk või lihtsalt kuiv ja tundlik nahk. Pärast ujumist tuleb kindlasti klooriühendid seebiga maha pesta ja nahk sisse kreemitada.\nRodrigues CT. Swimming for Children and Teenagers With Asthma: The Yin and Yang. 9th IPCRG World Conference & 1st Ibero-American Primary Care Respiratory Meeting. 2018. Porto\nMiks on beebil kaka roheline?\nAnne Ormisson „Sünnist esimese sammuni“\nSildid:allergia, astma, atoopia, ülitundlikkus, ülitundlikud hingamisteed, ujumine


Hakka sotsiaalmeedia turunduse spetsialistiks Martech Zone\nTahtsin seda infograafikat jagada, kuna sellel on suur tasakaal turundaja jaoks vajalike oskuste esitlemisel, et nad saaksid sotsiaalmeedias turundusstrateegiaid tõhusalt ellu viia. Minu arvates ei soovitaks ma isiklikult ühelgi üliõpilasel ega professionaalil minna ainuüksi sotsiaalmeedias valdavaks. Sotsiaalmeedia on vaid üks kanal üldisest turundusstrateegiast. Peaksite töötama selle nimel, et saada nende oskustega turundusspetsialist - samuti mõista, kuidas see sobib ettevõtte üldise veebiturunduse strateegiaga.\nEttevõtted tõmbuvad üha enam sotsiaalmeediasse, et oma tooteid välja tuua, suheldes publikuga ja jagades harivat, lõbusat ja valgustavat sisu. Kuid kas olete mõelnud, kes on nende kontode taga selles vapras uues sotsiaalmeediaturunduse maailmas? Allpool olevas infograafikus vaadeldakse selle virtuaalse maailma kardina taga olevaid turundusviisardeid, sotsiaalse meedia turundamise võimalikke suundi ja seda, milline võib nende virtuaalsete turundajate tegelik väljavaade olla. Infograafia kaudu Koolid.com\nSildid: hariduskoolideskoolid.comsotsiaalmeedia turunduse ekspertsotsiaalmeedia turunduse spetsialist\nJan 8, 2014 kell 10: 14 AM\nAitäh, Douglas, selle kasuliku teose eest. See on kasulik meeldetuletus selle kohta, kui palju tahke on terviklikul sotsiaalmeedia turunduse lähenemisviisil, rääkimata turundusest üldiselt.


Kiusamise fenomen – Kiusamisest vabaks\nKiusamise kuvand on viimastel aastatel muutumas. Uurijad käsitlevad kiusamist enam mitte üksikisiku probleemina, vaid kui sotsiaalset, kultuurilist ja suhetega seotud fenomeni.\nAastaid tagasi kippusid nii õpetajad kui lapsevanemad pidama kiusamist pigem üksikindiviidi iseloomuomaduste probleemiks, selgitades toimuvat väidetega nagu: „Ta haiseb ju ka kohutavalt“,„Ta on väga tundlik“ ja „Kui sa näeksid tema isa, saaksid aru, miks“. Tänapäeval peaksid sedasorti selgitused aga häirekella käivitama. Kiusamisele ei tohi otsida õigustusi.\nVastupidiselt varasemale arusaamisele kiusamisest, mis keskendus üksikisiku omadustele ja mitte kontekstile, mida esindab nt norra teadlane Dan Olweus, on tänaseks ilmne, et kiusamise puhul on tegemist rühmafenomeniga ja sotsiaalsete dünaamikatega ning see on tugevalt seotud kontekstiga. Seetõttu tuleb tähelepanu pöörata kõikidele osapooltele ja nende koosolemise viisidele (Kofoed ja Søndergaard, 2009).\nLühianimatsioon “Why does bullying occur?” (Miks toimub kiusamine?) illustreerib teadlaste järeldust, et kiusamine on grupinähtus ehk rühmafenomen, mitte ohvri isiklike omaduste või välimusega seotud probleem. Iga laps võib sattuda nii kiusamise ohvriks kui kiusajaks.\nKiusamine saab toimuda ainult siis, kui pealtvaatajad toimuva otseselt või kaudselt heaks kiidavad ja sellele ei reageeri. Kui last rühmas kiusatakse, peegeldab see rühmasuhteid, kus keegi ei saa end turvaliselt tunda, kuna kardetakse ise ohvriks sattuda. Kiusamise halvad tagajärjed on nii ohvril, kiusajal kui ka pealtvaatajatel. Seetõttu keskendub “Kiusamisest vabaks!” lasterühmale tervikuna ja selle sotsiaalsele keskkonnale, mis peab olema väärtustepõhine ja suunatud rõõmsale koosolemise-emotsioonile.\nEt kiusamise ennetamisega väikelaste rühmades efektiivselt töötada, peab selge olema kiusamise definitsioon: kiusamine on grupis toimuv ühe inimese süsteemne tahtlik kahjustamine või eiramine olukorras, milles ta on sunnitud viibima ja kus tal on end mingil põhjusel raske kaitsta.\nProgrammis „Kiusamisest vabaks!“ lähtume järgmistest kiusamise tunnustest.\nKiusamine on grupifenomen – Kiusamine toimub rühmakoosluse sees ja selle ümber, kus mitmel osalisel on vähem või rohkem nähtavad rollid (ohver, kiusaja, pealtvaatajad, kaitsja).\nKiusamine on süstemaatiline – Tegevused korduvad või on osa mustrist, toimudes pikema aja vältel.\nKiusamine on tahtlik – Tegevused on teadlikult korraldatud, et panna ohvrit end halvasti tundma, mitte ettekavatsematult toimunud üksikjuhtumid.\nKiusamine võib olla nähtav või varjatud – Ühelt poolt võib kiusamine tähendada narrimist ja füüsilist vägivalda, teisalt võib see toimuda varjatumalt, näiteks kedagi eirates ja tõrjudes ning tema kohta kuulujutte levitades, mistõttu on seda raskem tuvastada. Kiusamine eeldab olukorda, kus võimuvahekorrad ei ole tasakaalus.\nKiusamine leiab aset sotsiaalses olukorras, kust laps ei saa ära tulla – Sotsiaalne olukord on näiteks lasteaed või kool, kus laps on sunnitud viibima või mõni vabaajategevus, kus ta tunneb kohustust osaleda.\nKiusamises on ebavõrdsed võimupositsioonid – Kiusamine eeldab olukorda, kus võimuvahekorrad ei ole tasakaalus.\nVerbaalne ehk sõnaline: narrimine, mõnitamine, ähvardamine, hirmutamine jne.\nFüüsiline ehk inimestevahelisest füüsilisest kontaktist tulenev: löömine, tõukamine, tee peal ees seismine, tegevuse takistamine, asjade peitmine jne.\nVarjatud sotsiaalne ehk seotud suhtlemisega: seltskonnast ja ühisüritustest välja jätmine, grupist väljaarvamine, tõrjumine, grimassitamine, ignoreerimine, kuulujuttude levitamine, kehakeelega osatavate liigutuste tegemine jne.\nKüberkiusamine ehk tehnoloogiate ja seadmete abil toimuv: ebameeldivad postitused veebis, fotode loata üleslaadimine, libakontod, ähvardused ja narrimine SMS-i teel ning sotsiaalvõrkudes.


151 ArvustusedBaan Mai Cottages and Restaurant...Hotellitubade hinnad öö kohta kõigest41 EUR Baan Terry 4 Bedrooms...Hotellitubade hinnad öö kohta kõigest Rohkem piirkondi sihtkohas Phuket\nPopulaarne just praegu asukohas Phuket Bestseller Angsana Laguna Phuket Hotel 10 Moo 4 , Srisoonthorn Road, Angsana 1 magamistuba loft broneeritud 1 sekund tagasi Baan Laimai Beach Resort 66 Thavee-Wong Road Luksuslik basseinivaade broneeritud 32 sekundit tagasi Kata Poolside Resort 36, 38 Kata Road Superior broneeritud 44 sekundit tagasi Twinpalms Phuket Hotel 106/46 Moo 3, Surin Beach Road, Cherng talay suurejooneline luksuslik tuba broneeritud 1 minut, 7 sekundit tagasi Woraburi Phuket Resort & Spa 198,200 Patak Road, Muang District Superior tuba hommikusöögita broneeritud 1 minut, 34 sekundit tagasi Miks ma peaksin broneerima agoda kaudu?\nLone saar pakub täiuslikku rahu ja meelelahutuse segu põnevas linnas Phuket. Oma arvukate avastamist ootavate vaatamisväärsustega ei lakka see linnaosa sind hämmastamast. Hea rannad, romantika jaoks, on Lone saar suurepärane koht lõõgastumiseks ja täiuslik baas, millest avastada hämmastavaid vaatamisväärsuseid. Kindlasti kasuta Agoda.com'i, otsides parimat võimalikku hinda Phuket's. Uuri majutuste täisnimekirja ja leia endale täiuslik koht. Kirjuta oma reisi kuupäevad meie otsinguväljale ja saa teada Phuket parimad majutuse hinnad.\nPakkudes kvaliteetset majutust Phuket rannad, romantika piirkonnas, on Baan Mai Cottages and...\nPaiknedes armsas Lone saar's, naudib Baan Terry 4 Bedrooms juhtivat positsiooni Phuket rannad,...\nHotellid sihtkohas Lone saar: Baan Mai Cottages and Restaurant


Belkina Ljubov Aronovna - Unes kõndimine\nBelkina Ljubov Aronovna, INN: 771709146654\nTIN: 0 1 0\nEsitatud andmed viitavad juriidiliste isikute ühendatud riikliku registri / EGRIP avalikult kättesaadavatele andmetele, mille esitas Venemaa Föderatsiooni föderaalne maksuteenistus.\n08.08.2001 föderaalseaduse nr 129 (Juriidiliste isikute ja ettevõtjate riikliku registreerimise kohta) artiklid 6, 7.1.\nArhiiviandmete avaldamine: föderaalseaduse nr 129 (juriidiliste isikute ja füüsilisest isikust ettevõtjate riikliku registreerimise kohta) 8. augusti 2001. aasta artikli 5 punkt 3\nTeave on ette nähtud (Avaldamise eesmärk): 1. Vastavus Vene Föderatsiooni õigusaktidele vastaspoole kontrollimise, nõuetekohase hoolsuse, majanduslike ja finantsriskide hindamise osas. 2. Korruptsiooni, pettuste, sissetulekute legaliseerimise ja muude ühiskondlikult oluliste eesmärkide saavutamise vastases võitluses õigusaktides sätestatud juhtudel.\nBelkina Ljubov Aronovna, INN 771709146654:\nPole loetletud riigi eraettevõtjate ühtses registris.\nArvustused stressijärgse kliiniku kohta\nKliiniku aadress: Moskva, Tovarischesky per., 34\nLitsentsi kättesaadavus - kinnitatud. Seal on.\nSelles jaotises näete või saate kommentaare poststressi kliiniku kohta.\nArvamused kliiniku "Stressijärgsed seisundid" kohta.\nDr Rinat Flyurovich on lihtsalt petis. Püüdsime ravida stressijärgses kliinikus (ravisime ema). Temaga suheldes vihjas ta korduvalt, et võiks kodus ravida väiksema raha eest. Veenetud. Ta tuli mitu korda koju, pani IV-d sisse ja hakkas siis õhtul helistama ning öösel kell 11 ja 12, eriti nädalavahetustel, helistas täiesti purjuspäi, kurtes peaarsti üle, et raha ei makstud lisa. Õudus. viimati hoiatasin, et kui helistan uuesti, teavitan sellest politseid. Me kulutasime palju raha, tulemus on null, me põrnitseme igal öösel.\nKui ühel päeval ärkasite ja mõistsite, et elu on mõttetu ja rumal asi, kui tunnete, et midagi pole võimalik parandada, sest tulevikul pole väljavaateid, kui te ei tunne enam huvi selle vastu, mis teile hiljuti rõõmu pakkus, siis... Võib-olla möödub see homme, aga võib-olla mitte. Ja kui see seisund on kestnud juba mõnda aega, mõelge: "mis minuga toimub?" Me kõik teame sellisest nähtusest nagu depressioon ja saame sageli oma toimetusse kirju küsimusega: „Mulle tundub, et mul on depressioon. Mida teha?" Pöördusime oma suurepäraste spetsialistide poole palvega selgitada, mis on depressioon ja mida teha, kui see äkki meiega juhtub. Avaldame täna kõige huvitavamad vastused lehtedel.....\n/ See on katse reklaamida /\nMa tahan tõesti jätta oma tagasisidet kliiniku kohta. See on keeruline elusituatsioon. Laps haigestus.Pisarad, valu, meeleheide, midagi parandada. JUMAL ise viis ta stressijärgsete seisundite kliinikusse. Madal kummardus osakonnajuhataja RENAT FLYUROVICHi, õdede, sööklatöötajate, taasilmeliste tüdrukute ees. Ainult tähelepanu, soojus, hooldus ja kvaliteetne ravi. Tingimused on ideaalsed, suhtumine, nagu tunneks ta kõiki 100 aastat. Elu on oma värvid leidnud. Pärast väljakirjutamist jätkab kallis dr Flyurovich nõustamist ja saatmist. Madal kummardus kõigile KLIINIKA töötajatele! RAVITÖÖTAJA ÕNNELIK PÄEV.\nRosa kliiniku arsti Vjatšeslav Vjatšeslavovitši soovitusel läksime Poststressi kliinikusse. Olime väga rahul kliiniku korralduse ning töötajate mugavuse ja suhtumisega. Väga mugav, sõbralik õhkkond ja lubatud pöörduda alalise raviarsti Filashihhiniga, kes jälgis ravi.\nÜldiselt jätab kliinik väga hea mulje. Tahaksin jätta stressijärgse kliiniku kohta hea ülevaate.\nKonstantin, miks te ei esitanud meile oma passi andmeid? Soovitage ennast, lisage passi, telefoninumbri ja elukoha aadressi koopia. Kutsute siin kõiki selleks?\nSee pole mina, ta pole nende kohtlemisega rahul. Nüüd olen juba tööl kohanud mitmeid inimesi, kes üritasid seal ravi saada ja jätsid nad kehvemasse olukorda kui tulles.\nNüüd ei hakka ma kliinikut reklaamima, kus mind nüüd ravitakse, ja olen siiani väga rahul. Soovitan inimestel ka sinna minna. Kui aasta jooksul on minuga kõik korras, siis kirjutan oma arvustuse selle kliiniku kohta eraldi.\nJa Konstantin näib olevat keegi stressijärgse kliiniku töötajatest.\nTahaksin kommenteerida stressijärgse kliiniku kohta ja öelda tohutu tänu kogu meditsiinipersonalile. Meie pere on neile tohutult tänulik selle eest, et nad tõmbasid mu venna rohelise mao küüsist. Ta sattus joomise sõltuvusse ja sellega seoses oli tal probleeme nii tööl kui ka perekonnas. Järgmise joomise ajal tõime ta kliinikusse - oleme juba kuulnud, et tegemist pole lihtsalt banaalse "väljakaevamise" ja lahti laskmisega, vaid tegelikult ravitakse selliseid seisundeid. Tõepoolest, ravi ja sellele järgneva ravi hetkest on möödunud aasta, sest mu vend unustas joomise. Peres paranesid tema suhted ja juhtum lõhnas lahutuse järele, tööl käis ta isegi edutamisel. Ja seda kõike tänu arstide kirjaoskusele ja stressijärgse kliiniku meditsiinitöötajate tundlikkusele.\n19 aastat tagasi juhtus minuga ebaõnn. Selle tagajärjed on mind piinanud kõik need aastad. Siis isegi nooruses, vahetult pärast juhtumit, rääkisin psühholoogiga, kuid see ei aidanud mind. Olen päevast päeva väsinud, et kardan enda, oma mehe, oma laste pärast. Olen sellisest elamisest väga väsinud. Jah, ja mitte elu pole - eksistents. Stressijärgse kliiniku poole pöördudes loodan saada meelerahu, tahan vabaneda hirmudest ja metsikust (kohati) melanhooliatundest. Esimesed tilgutajad ja vestlused on juba vilja kandmas. Loodan väga, et mind tõmmatakse sellest vastikust olekust välja. Minu ema ja abikaasa märgivad ka stressijärgse kliiniku ravi positiivseid külgi. Kuid tänada on veel vara. Ma kardan siiani seda jinxida...\nVõib-olla on ka paremat, kuid siin on tingimused head ja mitte nii kallid. Minu ülevaade stressijärgsest kliinikust saab olema parem. Vähemalt on mul nüüd parem.\nMa ei usalda arste üldiselt ja veelgi enam psühhiaatreid. Kuid kahjuks pean nüüd ümber mõtlema.\nMeie peres tabasid hädad. Ainus tütar haigestus. Loomulikult hakkasin pöörduma mitmete kliinikute poole, kus nad saaksid mind aidata. Ja ma otsustasin, et kõigepealt peame koguma nii palju arstide arvamusi kui võimalik ja milline arvamus on rohkem, me peatume sellel. Ja pöördume selle poole, kus arstid on odavamad ja sõbralikumad, reageerivad kiiremini.\nVaimne tervis - siin käisime läbi uskumatult palju, nagu hiljem selgus, väga erinevaid uuringuid ja olime nii segaduses, et ei suuda siiani aru saada, mida nad meile oma tütre tervisest rääkisid. Ainus rõhk oli haiglaravil.\nKliinik Fedotova - pannakse "reaktiivne depressioon".\nNeurooside kliinik - "Foobne neuroos", loomulikult neurooside kliinik.\nKliinikus - lihtsalt "neuroos"\nKliinilise psühhiaatria NDC - "depressioon"\nRosa kliinik - arst ütles, et ta on ägedas vaimses seisundis ja vajab kiiret hospitaliseerimist ning kui ma ei eksi, siis rääkisin skisofreenia kasukast.\nPrima Medica - "Depressioon".\nSattusime ka Stressijärgsesse Kliinikusse - kõik on nii ilus ja viisakas, meeldiv arst (ma ei mäleta tema nime) ütles, et mu tütrel on raske depressioon ja soovitas erinevaid ravivõimalusi, sealhulgas statsionaarset.\nLahkusime, otsustasime paariks päevaks mõelda.\nPäev hiljem viidi tütar ülikoolist kiirabiga...\nNüüd on ta haiglas nr 14. Tõsises seisundis ütlevad nad psühhoosi ja skisofreeniat.\nKõigist arstidest, kellest me mööda sõitsime, oli Rosa kliinikus vaid ühel arstil õigus. Vabandust, ma ei mäleta tema nime.\nJa jõudsin järeldusele, et: kõik pole kuld, mis särab, nagu näiteks "Stressijärgsete seisundite" kliinik.\nMinu ülevaade stressijärgsest kliinikust on kõige stressirohkem.\nMa läksin tagasi sellele saidile, et tänada neid, kes aitasid mu sõbra sõbrannat palju (minu soovitusel) ja lugesid teatava "neuroloogi", kelle nimi oli "Patsient", sõnumit. Noh, miks ta jäi või jäi ta inkognito? Kui teil on ise konkreetne negatiivne nimi. Soovitage, kes te olete ja mis eesmärgil te kandideerisite, mida konkreetselt te ei aidanud, mida on “ketserlus” mõista ja kui kõik on nii halb, kui ta kirjutab, siis miks peaksite ennast nimetama. Elame kõigest hoolimata ausalt ja väärikalt. Üllataval kombel pole need, kes kirjutavad halbu arvustusi, alati valmis ennast tuvastama. Jättes stressijärgse kliiniku kohta ülevaate, olen siiralt tänulik selle kliiniku arstidele nende raske töö eest..\nOlen ise neuroloog ja psühhiaatriaga tihedalt seotud. Saatuse tahtel pidin täieliku anonüümsuse säilitamiseks minema erakliinikusse. Vabandust, aga ma ei kirjelda oma lugu, tahaksin siiski jääda anonüümseks.\nMinu ülevaade stressijärgsest kliinikust on väga-väga negatiivne. Kirjeldan lähemalt.\nPanime aja kokku "kuulsa" arsti Lyubov Aronovna Belkina juurde. Samas kordan ma, et olen psühhiaatriaga tööl väga tihedalt seotud. Raske oli kuulata kanna, mida ta kandis. Kuid vandenõusid jälgides pidin kõike lõpuni kuulama.\nTa rääkis väga ilusti ja hästi, kuid mulle jäi mulje, et ta peaks ise kolleegidelt tõsist arstiabi saama. Kui poleks arst ja mul poleks psühhiaatriaga midagi pistmist, oleksin uskunud. Kõik on väga korralik, kuid uskuge mind, see on ohtlik.\nÜldine õhkkond, interjöör, viisakus - see kõik on kõrgel tasemel, rõõm oli olla. Kuid selle ruumi täitmine muutuks ma radikaalselt.\nArstina tahaksin teha kõigile hoiatuse - ravi selles kliinikus kujutab tõsist ohtu närvisüsteemi funktsioonile.\nNagu aru sain, on nende töösuunaks hr A.I.Belkini teosed. Ma ei tahaks inimest solvata, ma pole psühhiaater ja rääkisin tuttavate psühhiaatrite, psühhoterapeutidega (psühhiaatrias väga lugupeetud inimestega). Nende vastus koondus lühidalt üheks määratluseks - selline lähenemine võib inimest halvata.\nMidagi, kohe pärast selle kliiniku juhataja minuga rääkimist, hakkas stressijärgse kliiniku kohta ilmuma palju positiivseid kommentaare. Ja kõige huvitavam on see, et need arvustused jäid ühelt IP-aadressilt. Sellised ülevaated on võrdsustatud üleujutustega, kuid neid ei kustutata veel. Tõdesin fakti ja järeldused teevad külastajad ise.\nPikka aega vaatasin kirjavahetust saidi administraatori ja ilmselt selle kliiniku direktori vahel (millegipärast on see juba eemaldatud). Otsustasin sekkuda. Mind ennast jälgiti stressijärgses kliinikus peaaegu 4 kuud reaktiivse depressiooni (õnnetuse) diagnoosiga ja tundsin end solvununa põhimõttetute valede pärast. Kõik, mida selle kliiniku kohta halvasti öeldakse, on VALE. Kõik arstid on väga tähelepanelikud ning õed ja õed kuulasid alati minu palveid ja näägutamist ning püüdsid mind paremaks muuta. Nüüd olen ambulatoorsel ravil ja võin öelda, et nii tingimuste kui ka ravi osas on minu ülevaade stressijärgsest kliinikust parim Moskva kliinik. Ja hinnad on üsna adekvaatsed, kuid kas need sobivad või mitte, otsustab igaüks ise.\nMulle tundub, et kõik on täpselt nagu meie elus: kui nad aitasid, siis head, kui ei aidanud, siis halvad. Nad aitasid mind, õigemini mitte mind, vaid minu vanaema. Tõin ta kehvas seisus sinna, hirmus oli üksi koju jätta.Kümne päeva pärast muutus kõik palju paremaks. Jah, hinnad pole madalad, kuid ma ei usaldanud Roosi, kus enne konsulteerisin, ja Minutkol oli nii palju, et ma lihtsalt ei saanud seda endale lubada. Ka minu sõbrannat, kes seda kliinikut soovitas, aidati suurepäraselt. Niisiis, kõik on subjektiivne ning arstid ja töötajad on väga tähelepanelikud ja tagasiside stressijärgse kliiniku kohta on asjakohane.\nArvamusi, muu hulgas, nagu inimesi, on palju. Olen kroonikakirjutaja, nagu Minutko mulle ütles, ja kliinikute õiged ülevaated ja kõik see, mida ma Minutko kliiniku kohta lugesin. Minu meelest on see Minutko ise skisofreenik.\nStressijärgse kliiniku ülevaates ei saa ma öelda, et kõik sealne on imeline ja mulle kõik meeldis, aga siin tundsin end palju, MÄRGITAV. parem kui Minutko.\nMa ei tea, kuidas see kõik lõpeb, kuid nüüd on mul selline seisund, mida ma pole ammu tundnud, rahulik.\nLõpptulemustest kirjutan kindlasti!\nSamuel, kus sind veel raviti? Ja kas saate diagnoosi teada? Ja miks on see põhjendamatult kallis? Nii et suvel panime isa Minutka kliinikusse, nii et seal on see tõesti kallis. saidil on mõned hinnad ja tegelikult on need erinevad. Jah, ja väga kaugel, eriti kui mitte moskvalane....\nSaanud stressijärgses kliinikus ravi. Ei midagi erilist. Ravi on tavaline ja põhjendamatult kallis. 3 päeva on möödas ja oleme jälle otsinguil. Ma ei taha seda kliinikut norida, kuid millegipärast ei õnnestunud meil nendega kontakti leida ja lubadusi oli palju, kuid tulemus on minimaalne.\nMa arvan, et seda asutust ei saa nimetada meditsiiniliseks. Jäi mulje, et see šarlatanide ja "aretatud" kohtumine, hoolimata (tõenäoliselt kahtlase päritoluga) "kõrgete" kohtade olemasolust!\nKui soovite probleeme, siis minu arvamus - pöörduge kliinikusse "Stressijärgsed seisundid"!\nSellesse kliinikusse saate helistada ainult välimuselt. Nõustun stressijärgse kliiniku varasemate kommentaaride ja ülevaadetega. Tunne on, et viisakad torulukksepad töötavad seal. Võib-olla saavad nad torudest aru, aga mitte meditsiinis. Olen ise arst (hambaarst) ja oskan arsti teistest eristada. Tulin nende juurde ainult sellepärast, et kõrval.\nParem on sõita veidi edasi.\nJätkan. Nii see ongi. Loodan, et nad aitavad mind selles ROOSIS. Kuigi on lootust, kuna tundsin end samal päeval nende juurde tulles tõesti paremini. Nüüd olen nädal aega käinud (käisin 4 korda). Aeglaselt, kuid see muutub paremaks ja paremaks.\nJa see on stressijärgne kliinik - ainult üks nimi, mis on tegelikult näiv. Nad ei tea, kuidas siin ravida, see on juba kontrollitud ja fakt.\nJah, kui uued on nii korralikud kui korralikud. Kuid nende lubadused ei vasta kuidagi tegelikkusele. Teda raviti stressijärgses kliinikus 2 kuud. Asi läks hullemaks, siis tundus, et läheb paremaks. Erinevatel foorumitel kuulsin, et nii algab ravi. Ootasin kõike, kui sümptomid öeldakse, nagu nad ütlesid. Ootasin, kuni see päris halvaks läks. Nii et "KATETUD". Kuid ka siin olen ma nende juurde tagasi. Ikka öeldakse - ravige üks arst... Ma uskusin. Kuid suure tõenäosusega peate ravima mõni teine arst, kes pole selles kliinikus. Arvasin, et olen "kaetud", et hullem ei saaks olla... Aga selgus, et võib olla ka hullem. Jumal tänatud, sõbrad aitasid ja viisid mind ROSA kliinikusse.\nOli stressijärgsete seisundite kliinikus. Puhas ja korras. Arstid on nii lahedad ja viisakad. Ma ei oska veel midagi öelda, ei head ega halba. Mind ravitakse. Väliselt - lahe.\nStressijärgne kliinik, Moskva\nKliinik pakub professionaalse arstide meeskonna abi, kes on koolitatud igas olukorras kiiresti ja õigesti tegutsema. Spetsialistid kasutavad autori ravi- ja ennetusmeetodeid, harjutavad patsientidele individuaalset lähenemist. Kliinikus tasutakse kohe kolm päeva ette. Peatumise hind sisaldab ravi, eriarsti konsultatsioone, kolme toidukorda päevas, juurdepääsu Internetile ja satelliittelevisiooni.\nStressijärgse kliiniku arstid\nNarkoloog, psühhoterapeut A.E. Zeltyn tegeleb alkoholi-, tubaka- ja narkomaania diagnoosimise, ravi ja ennetamisega. Bp.\nKuidas tulekahju teiste jaoks põles: vähki surnud õpilane oli viimse vabatahtlik\nUljanovski oblastis väikeses Karsuni külas näib, et kõik tundsid seda pruunide silmadega tüdrukut. Kõik, kes on temaga vähemalt korra kohtunud, kinnitavad: ilu kiirgas lihtsalt soojust. 19-aastane Sveta Anuryeva on meedik ja viie minuti jooksul üks aktiivsemaid vabatahtlikke. Ta reageeris alati kellegi teise ebaõnnele. Seda, et ta ise abi vajas, teadsid vaid tema lähedased, kes temast minevikus ikka veel ei räägi...\nSveta õppis kohalikus meditsiinikolledžis - sel aastal pidi ta saama diplomi. Punane. Ta ei elanud selleks, et näha balli, mida ta ootas..\n- Lapsepõlvest peale ütles Sveta: "Minust saab arst, ravin teid kõiki!" Ja ta ei taganenud kunagi, - meenutab tüdruku õde Elvira Krõlova. - Esialgu tahtsin aga saada hambaarstiks. Pärast ülikooli lõpetamist vaatas ta tähelepanelikult Kaasani meditsiinikoole. Kuid juba sel aastal otsustasin valida teise spetsialiseerumise - günekoloogia.\nSelle ajendiks said probleemid nende endi tervisega. Sel talvel hakkas Svetal kõht valutama. Tulevase distsiplineeritud arstina ei lükanud neiu arsti visiiti edasi. Külapolikliinik saatis välja saatekirja piirkondlikku kliinilisse haiglasse. Seal uuriti patsienti, mille käigus leiti ühelt munasarjalt tsüst.\n- Teda opereeriti veebruaris. Eemaldatud kasvaja saadeti histoloogiasse. Ettevalmistus võttis umbes kaks nädalat, võib-olla natuke rohkem. Me kõik muidugi ootasime tulemusi, jätkab Elvira. - Kuid arst kiirustas Svetat rahustama: "Midagi kohutavat pole selgunud, nii et ärge muretsege, kõik on korras.".\nVaevalt haiglast lahkudes sukeldus üliõpilane õppetöösse, korvates kaotatud aja, olles mures, et tal on olulised teemad vahele jäänud. Ta naasis kolledžis ühiskondliku tegevuse juurde. Rohkem kui üks kord esines Svetlana kontsertidel, saatis konkursile avaldusi, võitis konkursi. Eriliste õnnestumiste jaoks hakkas neiu saama isegi kuberneri stipendiumi..\n"Umbes aasta tagasi loodi meie kolledžis meditsiiniliste vabatahtlike organisatsioon," räägib klassivend ja liikumiskoordinaator Aigul Mennibajeva telekanalile Tsargrad. - Sveta on üks esimesi, kes sinna sisenes.\nÕpilane oli kindel, et tema teadmised peaksid olema head. Ta tuli koju küla elanike juurde ja pani tilgutid, tegi süste.\nFoto on andnud Svetlana Anuryeva perekond\nTundus, et elu kulgeb samamoodi. Kuid märtsi lõpus halvenes Svetlana tervis - samad kõhuvalud tulid tagasi. Tüdruk läks uuesti arsti juurde. Koronaviiruse leviku tõttu sai ta Uljanovski haiglas uuringule saatekirja alles aprillis. Kuid mul polnud aega kohtumist kokku leppida.\n- Oleme kasutusele võtnud karantiini. Meie küla ja naaberküla olid isoleeritud. Sisse- ja väljapääs on keelatud, kontrollpunktid on üles seatud, ütleb õde Elvira Krõlova telekanalile Tsargrad. - Piirangute ajaks olid õe ainsad ravimeetodid valuvaigistid. Tõsi, ta kaebas harva ja ei näidanud peaaegu kunagi, et oleks halb..\nEt valule mitte mõelda, aitas Svetlana koos sihtasutuse "Dari Dobro" vabatahtlikega vanureid ja puuetega inimesi. Tüdruk ostis toitu ja ravimeid. Püüdsin aidata võimalikult paljusid külaelanikke. Nagu kardaks ta õigel ajal mitte olla.\nAprillis täitis Svetlana iseseisvalt 30 avaldust. Foto on andnud Svetlana Anuryeva perekond\nSveta ema Natalja sõnul ei näinud ta oma tütart praktiliselt terve aprilli. Vabatahtlike organisatsioon ütleb, et aprillis täitis iseseisvalt 30 taotlust. Kõigest hoolimata tõusis habras neiu püsti ja läks nende juurde, kes on vanad ja nõrgad..\n"Me ei saa enam aidata"\nMai alguses kehtestati piirkonnas karantiinisoodustused. Lõpuks pääses Svetlana Uljanovski haiglasse. Seal opereeriti tüdrukut kiiresti - tema munasari eemaldati. Nad vabastati koju ja hiljem sai teada, et Svetal on neljas (see tähendab viimane) vähi staadium. Kogu selle aja õgis ta teda.\n22. mail viidi Sveta taas haiglasse. Kuid seal viskasid nad lihtsalt käed üles.\n- Me ei saa enam aidata, - ütlesid arstid ülalt alla vaadates.\nNädal hiljem vabastati neiu koju. Ta ei saanud enam kõndida, kuid oli siiski teadvusel.\n- Tead, ta uskus viimase hetkeni, et saab terveks. Ta ei lakanud kunagi naeratamast. Ta ütles: "Ära nuta, ma saan varsti diplomi." Isegi pärast viimast hingetõmmet säras tema näol naeratus. Ta suri sugulaste ümbruses, olime kõik temaga koos, - räägib Elvira.\nSveta Anuryeva lahkus meie seast kevade viimasel päeval. Peaaegu kogu küla nägi tüdrukut viimasel teekonnal ära.\n- Selle ingli võttis taevas! - sosistasid inimesed, kes lahku läksid.\nMatused aitasid korraldada kohalikud võimud. Külaelanikud andsid oma panuse. Kõik Karsun kurvastasid.\n- Täname siiralt kõiki, kes ei jäänud meie leina suhtes ükskõikseks. Inimesed teistest Venemaa piirkondadest said valguse kohta teada, paljud inimesed helistasid meile ja avaldasid kaastunnet. See on meie pere jaoks hindamatu, - ei väsi Elvirat tänamast. - Muidugi, kui siis, talvel, viidi histoloogia õigesti läbi ja me teaksime, et Svetal on pahaloomuline kasvaja, oleks meil aega teda päästa.\nPerekond ei taha õigust otsida - kohtuvaidlusi peetakse tarbetuks.\n- Me ei karista kedagi, - ütleb Sveta ema Natalia. - Me kõik kõnnime Jumala all...\nAsutati auhind "Panuse eest Svetlana Anuryeva nimelise vabatahtliku tegevuse arendamisse". Foto on andnud Svetlana Anuryeva perekond\nNad tahavad kangelaslikku tüdrukut postuumselt riikliku auhinna saamiseks esitada.\n19-aastane Sveta on paljude jaoks tõelise pühendumise sümbol. Nad tahavad premeerida vabatahtlikku tüdrukut, kellel ei õnnestunud arstiks saada. Vabandust, postuumselt.\nPealegi allkirjastas Uljanovski oblasti kuberner Sergei Morozov määruse maksete ja hüvitiste kohta vabatahtlikele, kes aitasid pandeemia ajal. Asutati veel üks auhind - "Panuse eest Svetlana Anuryeva nimelise vabatahtliku tegevuse arendamisse".\n- Aumärgi saavad vabatahtlikud, kes on vabatahtliku tegevusega tegelenud vähemalt kaks aastat, - ütles direktori kohusetäitja. Uljanovski oblasti noorsooarengu minister Ivan Makeev. - Need võivad olla Venemaa elanikud ja väliskodanikud - tingimusel, et nad osutasid abi Uljanovski oblasti territooriumil.\nBelkina ljubovi aronovna\nBELKINA Ljubov Aronovna (s 1957) - Venemaa psühhiaater ja psühhoanalüütik. Venemaa psühhoanalüütikute assotsiatsiooni liige (alates 1991). Venemaa psühhoanalüütilise seltsi liige (alates 1995).\nLõpetanud I. Moskva Sechenovi nimelise Moskva meditsiiniinstituudi (1982) arstiteaduskonna ja praktika P. P. Kaštšenko nimelise Moskva 1. psühhiaatriahaiglas (1983).\nAastatel 1983-1986 töötas ta P. P. Kaštšenko nimelise Moskva 1. psühhiaatriahaigla kliinilise osakonna psühhiaatrina. 1986-1990 - Venemaa Föderatsiooni tervishoiuministeeriumi üleliidulise psühhiaatria uurimisinstituudi Logoneuroosi kliiniku teadur. 1990-1991 - riikliku narkoloogia teaduskeskuse (Moskva) teadur\nAlates 1996. aastast - töötab psühhiaatrina Narkoloogiakliinikus (Moskva). Alates 1997 - psühhiaatria ja psühhoanalüüsi osakonna assistent Maimonides GEA struktuuris (Moskva).\nTa uuris ajupoolkerade asümmeetriaprobleeme insuldijärgsetel patsientidel, neuroendokrinoloogia ja psühhoanalüüsi sünteesi narkomaania ravimisel ja ennetamisel, psühhosomaatiliste häirete küsimusi sõltuvustega patsientidel (alkoholism, narkomaania) ja kaasaegse psühhoanalüütilise ravi saavutuste kasutamist narkomaania ravis ja ennetamisel..\nPsühhiaatria, psühhoanalüüsi jms artiklite autor..\nHurraa! Leidsin kliiniku, kus Golodets saab öösel inspiratsiooni\nHormooni stabiliseerivate ja nootroopsete tilgutite kasutuselevõtuga.\nKliiniku peaarst on Belkina Ljubov Aronovna.\nLõpetanud I. M. Šečenovi esimese Moskva meditsiiniinstituudi arstiteaduskonna (1982) ja internatuuri psühhiaatriahaiglas nr 1. P. P. Kaštšenko (1983) nimeline Moskva.\nAastatel 1983-1986. töötas psühhiaatrina 1. psühhiaatriahaigla kliinilises osakonnas. P. P. Kaštšenko nimeline Moskva. 1986-1990 - Venemaa Föderatsiooni tervishoiuministeeriumi üleliidulise psühhiaatria teadusinstituudi logoneuroosikliiniku teadur.\nAastatel 1990-1991. - Riikliku narkoloogia teaduskeskuse (Moskva) teadur. - töötab psühhiaatrina narkoloogilises kliinikus (Moskva). Alates 1997. aastast - psühhiaatria ja psühhoanalüüsi osakonna assistent Maimonides GEA struktuuris (Moskva).\nTema jäljed kadusid ühes Maimonidese GEA osakonnas (Moskva).\nKummalisel kombel (või mitte) pole ainsatki tõsiseltvõetavat teaduspublikatsiooni aadressil http://www.dissercat.com/.\nMa võisin küll halvasti vaadata, aga isegi mitte Vikipeedia lehte.\nOn küll isa, aga tütart pole.\nPöörake tähelepanu sellele dokumendile:\nEsitatud teabest järeldub, et see organisatsioon suudab psühhiaatria ja sellega seotud erialade mis tahes küsimusi käsitleda ühel tingimusel.\nTingimus on lihtne - tehke kõike, mida soovite, lihtsalt ärge minge Skolkovosse.\nLisaks pole mind lihtsalt huvitatud - OÜ kuskil maal äärelinnas ja kliinikute võrgustik.\nGolodetid laadivad, korrastavad paljude saadikute mõtteid, pühivad ministeeriumidest daamide otsikud ja jahutavad seksuaalmaniakite kirge.\nSee on meie Skvortsova pärast öist teraapiaseanssi ja Chumaki foto isiklikult laadimist.\nMa lähen loen "Sügist Bostonis", mida mainiti Vanya Belkini kohta.\nJa väljaande ajaloos on vaja tantsida siit - "Vene impeeriumi mõisnikud ja nende valdused aastatel 1870-1918".\nPoststress.ru andmete analüüs näitas, et sellel domeenil pole Alexa reitingut ja liiklus sellele saidile pole teada.\nErapsühhiaatriakliinik Poststress Moskvas\nStressijärgsete seisundite erakliinik Moskvas: anonüümne psühhiaatriline abi haiglas. Helistage +7 (495) 626-71-72. Telefonikonsultatsioon on võimalik igal kellaajal. Psühholoog tutvub probleemiga.\nUudised 20.06.12 16:00 Kõiketeadev Vikipeedia liigitab Harold Ramisi lavastatud filmi Analüüsige seda komöödiažanriks. Kuna pildi keskel on psühhoanalüütiku kuju - eriline.\nBelkina Ljubov Aronovna. Kliiniku peaarst Belkina Ljubov Aronovna on kuulus Venemaa psühhoanalüütik ja psühhiaater, samuti Venemaa Psühhoanalüütikute Assotsiatsiooni ja Venemaa ps liige.\nOh! Viga. Ma ei tea, mida öelda.\nAbi saamiseks võite meiega ühendust võtta aadressil [email protected]\nProovige kinnitada, et te pole robot\nJa seal on aeg.\nINNdeks otsib kasulikku ja asjakohast teavet riiklikest registritest, et seda teile mugavas vormis tasuta anda. Nüüd sa saad:\nKasutage otsinguvormi Vene Föderatsiooni juriidiliste isikute ja üksikute ettevõtjate andmebaasides (ülal)\nMinge avalehele ja alustage tegevust juriidiliste isikute või üksikute ettevõtjate tegevuse tüübi järgi\nMinge kasuliku teabe jaotisse ja lugege midagi huvitavat ettevõtluse, raamatupidamise või maksude teemal\nAmosova Tatjana Anatolievna\nAndrjušin Igor Ivanovitš\nArtamonov Viktor Viktorovitš\nBurganov Aleksander Nikolajevitš\nButkevitš Svetlana Iosifovna\nGurevitš Pavel Semenovitš\nGusev Aleksei Nikolaevitš\nGutorov Anatoli Petrovitš\nEgorov Boriss Efimovitš\nŽmurin Igor Jevgenievitš\nZelensky Valeri Vsevolodovitš\nZubarev Sergei Mihhailovitš\nKadõrova Guzel Sirinevna\nKantor Aleksander Matveevitš\nKovaltšuk Albina Marseljevna\nKonnov Valeri Vasilievitš\nKruk Vladimir Mihhailovitš\nKuraševa Nella Aleksandrovna\nLitvinov Aleksander Viktorovitš\nManevski Sergei Evlampievitš\nMatevosjan Stepan Narbeevitš\nMedvetskaja Irina-Victoria Borisovna\nMerkuševa Julia Sergeevna\nMihhailova Galina Viktorovna\nMukhin Igor Vladimirovitš\nNaritsõn Nikolai Nikolajevitš\nNahmanovitš Svetlana Nikolaevna\nBELKINA LUBOV ARONOVNA INN 771709146654\n1. OÜ "STRESSijärgse seisundi kliinik" (OGRN: 1105024001642)\nJaga 1000,00 (10,00%)\nMoskva piirkond, Krasnogorsk, Krasnogorskiy pv., Hoone 34 ruum 1, kontor 6\nINN: 5024110555 KPP: 502401001 PSRN: 1105024001642 Registreerimise kuupäev: 11.03.2010\nTegevjuht BELKIN BORIS VALERIEVICH\n2018. aasta tulud: 16 533,00 tuhat rubla, puhaskasum (-kahjum): -1364,00 tuhat.\nSeda saiti kasutades nõustute täielikult privaatsuseeskirjadega.\n2016–2020. Veebiväljaanne "OGRN.ONLINE". Registreeritud föderaalse side-, infotehnoloogia- ja massiteabevahendite järelevalve teenistuse (Roskomnadzor) poolt. Tunnistus EL nr FS 77 - 70499, 03.08.2017. Asutaja Arsen V. Mirzayan, peatoimetaja A. Mirzayan Toimetus: 117574, Moskva, st. Golubinskaja, 7k2, 35. Tel: +7 495 201 23 78.16+. Kõigi küsimuste korral võtke palun ühendust [email protected] ogrn.online


Uudised/Sõnomiq | Tartu Ülikooli eesti ja üldkeeleteaduse instituut\nTÜ Lõuna-Eesti keele- ja kultuuriuuringute keskuse JUTUTARÕ tuleb neljapäeval, 5. novembril 2020 kell 17 Jakobi 2-103, Tartus.\nTähistame võro keele nädalat! Jututarõ külaliseks on ja uut vanasõnade raamatut „Võrukeelseid vanasõnu“ tutvustab URMAS KALLA.\nUue raamatu kohta ütles Urmas Kalla nõnda: „Uude raamatusse on koondatud Vanalt Võrumaalt ja lõunaeesti keelesaartelt pärit vanasõnatüübid, mis on jõudnud rahvaluule- ja keelekogudesse. Üleskirjutuste keelt ja kirjaviisi on raamatu jaoks redigeeritud selle mõttega, et vanasõnad leiaksid kergemini tagasitee elavasse võru keelde.“\nJututarõ toimumist toetab Eesti Rahvakultuuri Keskus.\nTÜ Lõunõ-Eesti keele- ja kultuuriuurmiisi keskusõ JUTUTARÕ tulõ neläpäävä, 5. märdikuud 2020 kell 17 Jakobi 2-103, Tarton.\nTähüstämi võro keele nädälit! Jututarõ külälises om ja vahtsõt vannosõnno raamatut „Võrukeelseid vanasõnu“ tutvustas KALLA URMAS.\nVahtsõ raamadu kottalõ ütel´ Kalla Urmas: „Vahtsõhe raamatuhe ommaq koŕaduq Vanalt Võromaalt ja lõunõeesti keelesaari päält peri vanasõnatüübiq, miä ommaq joudnuq rahvaluulõ- ja keelekorjuisihe. Üleskirotuisi kiilt ja kiräviit om raamadu jaos toimõndõt – tuu tsihiga, et vanaqsõnaq lövväsiq kergembähe tagasitii elävähe võro kiilde.“\nJututarrõ tukõ Eesti Rahvakultuuri Keskus.\nMULGI JUTUTARE ja Ülle Rosenbergi näituse „Ämäriguaa luu pilte pääl“ avamine esmaspäeval, 9. märtsil 2020 kell 17.00 Jakobi 2 õppehoone IV korrusel (Tartus).\n„Ämäriguaa lugude“ sarja koostaja Kristi Ilves ja illustraator Ülle Rosenberg Mulgimaalt toovad teadmist sellest, mis iseäralik aeg see ämarikuaeg on ja milliseid lugusid siis Tarvastu kandis on kõneldud.\nNäituse seadis kokku Tartu Ülikooli Lõuna-Eesti keele- ja kultuuriuuringute keskus.\nLisateave: Eva Saar, TÜ Lõuna-Eesti keele- ja kultuuriuuringute keskus\nTel 737 5422, eva.saar [ät] ut.ee\nMULGI JUTUTARE ja Rosenbergi Ülle välläpaneku „Ämäriguaa luu pilte pääl“ vallategemine esmabe, 9. märtsil 2020 kell 17.00 Jakobi 2 õppeuune IV kõrra pääl (Tartun).\n„Ämäriguaa lugude“ sarja kokkusäädäi Ilvese Kristi ja joonstei Rosenbergi Ülle Mulgimaalt toove täädust sellest, mes esierälik aig om ämariguaig ja miandsit lugusit sõs Tarvastu kandin om kõneldu.\nVälläpaneku sääd kokku Tartu Ülikooli Lõuna-Eesti keele- ja kultuuriuuringide keskus.\nNäituse tegemise man olli abis kultuuriministeerium Mulgimaa perimuskultuuri toetusmeetmege.\nKik uvilise om oodet!\nKüsimuse: Eva Saar, TÜ Lõuna-Eesti keele- ja kultuuriuuringide keskus\nTÜ Lõuna-Eesti keele- ja kultuuriuuringute keskuse JUTUTARÕ toimub neljapäeval, 16. mail 2019 kell 17 Jakobi 2-103, Tartus.\nJututare külalisteks on Aare Hõrn, Paul Hagu ja Rein Järvelill, kes tutvustavad uuemat setokeelset kirjandust, millest tähtsaim on kahtlemata setokeelne Eesti Vabariigi alusdokumentide kogumik „Eesti riigi põhikirä’”.\nTÜ Lõunõ-Eesti keele- ja kultuuriuurmiisi keskusõ JUTUTARÕ tulõ neläpäävä, 16. lehekuud 2019 kell 17 Jakobi 2-103, Tarton.\nJututarõ külaliisis ommaq HÕRNA AARE, HAO PAUL JA JÄRVELILLI REIN, kiä tutvustasõq vahtsõppa setokeelist kirävarra, minkast kygõ tähtsäp om kimmähe seto kiilde ümbre pant „Eesti riigi põhikirä’“, mis sai tettüs Eesti Vabariigi 100. aastagapääväst.\nNeljapäeval, 11. aprillil 2019 kell 17 Jakobi 2-103, Tartus:\nTÜ Lõuna-Eesti keele- ja kultuuriuuringute keskuse JUTUTARÕ külaliseks on Urmas Kalla.\nJuttu tuleb tänavu juba 20. sünnipäeva tähistavast eesti rahvamuusikatöötluste festivalist Mooste Elohelü.\nJututare toimumist toetab Võro Instituut\nNeläpäävä, 11. mahlakuud 2019 kell 17 Jakobi 2-103, Tarton:\nTÜ Lõunõ-Eesti keele- ja kultuuriuurmiisi keskusõ JUTUTARÕ külälises om KALLA URMAS.\nJuttu tulõ Mooste rahvamuusigasäädeldüisi festivalist ELOHELÜ, miä pidä timahavva 20. sünnüpäivä.\nJututarrõ tukõ Võro Instituut\nLõuna-Eesti kunsti seminar 14. detsembril 2018 Tartus\nReedel, 14. detsembril kell 11–17 toimub Tartus Jakobi 2-114 seminar „Nuka vaim Lõuna-Eesti kunstis“, kus vaadeldakse nii kunsti Lõuna-Eestis kui ka Lõuna-Eestit kunstis.\nEttekannetes käsitletakse lähemalt Lõuna-Eesti kunstiajalugu (Tiiu Talvistu), kunstiharidust (Kristina Tamm) ja kunstielu (Piret Kullerkupp ja Jana Huul, Rait Rosin, Evar Riitsaar ja Kauksi Ülle). Lõuna-Eestist pärit kunstnikud avavad oma loomingu nende endi perspektiivist (Enno Ootsing, Jane Remm, Navitrolla).\nSeminaripäeva kavasse kuuluvad ka Vana-Võromaa Kultuurikoja vahendatud näituse „Siin ma olõ“ (kuraator Jana Huul) tutvustus ning Evar Riitsaare „Sõlekirja“ ja Kauksi Ülle „Imäpuu“ raamatuesitlus.\nVt kava täpsemalt https://www.keel.ut.ee/et/instituut/louna-eesti-kunsti-seminar-2018.\nSeminar kuulub TÜ Lõuna-Eesti keele- ja kultuuriuuringute keskuse iga-aastasesse seminarisarja, mille fookuses on traditsiooniliselt lõunaeesti keel ja kultuur. Kunstile keskenduv seminar „Nuka vaim Lõuna-Eesti kunstis“ sünnib TÜ Lõuna-Eesti keele- ja kultuuriuuringute keskuse ning TÜ Viljandi kultuuriakadeemia kunstide keskuse ühistöös.\nSeminari toimumist toetavad Rahvakultuuri Keskuse Vana-Võromaa pärimuskultuuri programm 2018 – 2021, Seto Instituut ja Võru Instituut.\nEva Saar (eva.saar [ät] ut.ee), TÜ Lõuna-Eesti keele- ja kultuuriuuringute keskus,\nMaarja Nõmmik (maarja.nommik [ät] ut.ee) ja Margot Must (margot.must [ät] ut.ee), TÜ Viljandi kultuuriakadeemia kunstide keskus Tartus\nLõunõ-Eesti kunsti seminäär joulukuu 14. pääväl 2018 Tarton\nRiidi, joulukuu 14. pääväl kell 11–17 peetäs Tarton Jakobi 2-114 seminääri „Nuka vaim Lõunõ-Eesti kunstin“, kon kaias nii kunsti Lõunõ-Eestin ku ka Lõunõ-Eestit kunstin.\nEttekandin silmätäs lähembähe Lõunõ-Eesti kunstiaoluku (Tiiu Talvistu), kunstiharidust (Kristina Tamm) ja kunstiello (Piret Kullerkupp ja Jana Huul, Rait Rosin, Evar Riitsaar ja Kauksi Ülle). Lõunõ-Eestist peri kunstniguq kõnõlõsõq umast loomingust (Enno Ootsing, Jane Remm, Navitrolľa).\nSeminääripäävä kavan ommaq ka Vana-Võromaa Kultuurikua pakudu näütüse „Siin ma olõ“ (kuraatri Jana Huul) tutvustus ni Evar Riitsaarõ „Sõlekirja“ ja Kauksi Ülle „Imäpuu“ raamadunäütämine.\nKaeq kavva lähembähe https://www.keel.ut.ee/et/instituut/louna-eesti-kunsti-seminar-2018.\nSeminäär om osa TÜ Lõunõ-Eesti keele- ja kultuuriuurmiisi keskusõ egä-aastagadsõst seminäärisaŕast. Kunstiseminäär „Nuka vaim Lõunõ-Eesti kunstin“ sünnüs TÜ Lõunõ-Eesti keele- ja kultuuriuurmiisi keskusõ ni TÜ Viländi kultuuriakadeemiä kunstõ keskusõ ütistüün.\nSeminääri tukõsõq Rahvakultuuri Keskusõ Vana-Võromaa perimüskultuuri programm 2018–2021, Seto Instituut ja Võro Instituut.\nMano saa küssüq:\nEva Saar (eva.saar [ät] ut.ee), TÜ Lõunõ-Eesti keele- ja kultuuriuurmiisi keskus,\nMaarja Nõmmik (maarja.nommik [ät] ut.ee) ja Margot Must (margot.must [ät] ut.ee), TÜ Viländi kultuuriakadeemiä kunstõ keskus Tarton\nTÜ Lõuna-Eesti keele- ja kultuuriuurimise keskuse JUTUTARES\nneljapäeval, 22.novembril kell 17 Tartus, Jakobi 2-103 kõneleme Kodavere murrakus!\nKodavere keele uut kodulehte tutvustab ANN KILK.\nKodaverekeelset näitemängu teeb ASSIKVERE KÜLATEATER.\nTÜ Lõune-Eesti kiäle- ja kultuuriuurimise keskuse JUTUTAREN\nneljäpääväl, 22.novembril kell 17 Tartun, Jakobi 2-103 kõnelemä Kodavere murrakuss!\nKodavere kiäle uut kodoleste tutvussab ANN KILK.\nKodaverekiilset näitemängu tiib ASSIKVERE KÜLÄTIÄTER.\nKõik one uatatud!\nNeljapäeval, 25. oktoobril 2018 kell 17 Jakobi 2-103 (Tartus) on TÜ Lõuna-Eesti keele- ja kultuuriuuringute keskuse JUTUTARÕ.\nJututarõ külaliseks on lõunatartumaalane JUSS KONKS, kes\ntutvustab oma raamatut „Valgejõe veerest“, kõneldes nii selle saamisloost kui ka sellest, mis kaante vahele jõudis. Kindlasti arutletakse ka Valgejõe veere põnevate kohanimede üle.\nJututare toimumist toetab Vana-Võromaa pärimuskultuuri programm 2018–2021.\nEva Saar, TÜ Lõuna-Eesti keele- ja kultuuriuuringute keskus\nNeläpäävä, 25. rehekuul 2018 kell 17 Jakobi 2-103 (Tarto liinan) tulõ TÜ Lõunõ-Eesti keele- ja kultuuriuurmiisi keskusõ JUTUTARÕ.\nJututarõ külälises om Lõunõ-Tartomaa miis KONKSI JUSS.\nJuttu tulõ Konksi Jussi vahtsõst raamatust „Valgejõe veerest“, nii taa saamisluust ku ka tuust, miä raamadu kaasi vaihõlõ joudsõ. Kimmähe arotõdas ka Valgõjõõ veere põnõvidõ kotussõnimmi üle.\nJututarrõ tukõ Vana-Võromaa perimüskultuuri programm 2018–2021.\nEva Saar, TÜ Lõunõ-Eesti keele- ja kultuuriuurmiisi keskus\nReedel, 8. juunil 2018 toimus Tartu Ülikooli peahoone Veski auditooriumis LE keskuse traditsiooniline seminar, sel korral pealkirjaga ”KYNÕLDUQ SYNAQ”.\nSeminar ühendas ühelt poolt võru, setu ja mulgi teemad, teisalt keele, rahvaluule ja kirjanduse. Ettekannete keskmes olid lõunaeesti keel ning lõunaeestikeelne suuline ja kirjalik looming. Seminari juhatas TÜ lõunaeesti keele ja kultuuri lektor Sulev Iva.\nEttekannetega esinesid Eva Saar („Lõunaeesti ja isuri keele ühisjooni“), Helen Plado („Kas ja kui palju arvestatakse võru grammatikat kirjutades keele varieerumisega?“), Mariko Faster („Mis juhtub kohanimedega keelepiiril“), Kristi Ilves („Uvvembet Mulgimaalt“), Paul Hagu („Laulduq synaq“), Madis Arukask („Iseäralikest hoonetest setu mütoloogilistes regilauludes“), Mart Velsker („Keelele keskendunud lõunaeesti luule“), Tiia Allas („Lõunõeesti kirändüs 2011–2018 – midä küländ, midä veidü?“).\nSeminari lõpetuseks esitles Szilárd Tibor Tóth Võru Instituudi toimetiste 32. väljaannet „Vabahusõ mõistõq Hummogu-Euruupa kirändüisin“. Seminaril osales 30 inimest.\nRiidi, 8. piimäkuul 2018 oll´ Tarto Ülikooli päähuunõ Veski auditooriumin Lõunõ-Eesti keele- ja kultuuriuurmiisi keskusõ seminär ”KYNÕLDUQ SYNAQ”.\nSeminär köüt ütelt puult kokko võro, seto ja mulgi teemäq, tõõsõlt puult jälkiq keele, rahvaluulõ ni kirändüse. Ettekandin kõnõldi lõunõeesti keelist ni lõunõeestikeelidsest suulidsõst ja kirja pantust loomingust. Seminäri vidäjäst oll´ Jüvä Sullõv.\nSeminäril peiväq ettekandit Saarõ Eva („Lõunaeesti ja isuri keele ühisjooni“), Plado Helen („Kas ja kui palju arvestatakse võru grammatikat kirjutades keele varieerumisega?“), Fastrõ Mariko („Mis juhtub kohanimedega keelepiiril“), Ilvese Kristi („Uvvembet Mulgimaalt“), Hao Paal´ („Laulduq synaq“), Arokasõ Madis („Iseäralikest hoonetest setu mütoloogilistes regilauludes“), Velskri Mart („Keelele keskendunud lõunaeesti luule“) ja Allasõ Tiia („Lõunõeesti kirändüs 2011–2018 – midä küländ, midä veidü?“).\nSeminäri lõpõtusõst näüdäs Szilárd Tibor Tóth ette Võro Instituudi toimõnduisi 32. välläannõt „Vabahusõ mõistõq Hummogu-Euruupa kirändüisin“. Seminäril oll´ kokku 30 inemist.\nKolmapäeval, 4. aprillil kell 17 Jakobi 2-103 esitletakse JUTUTARÕS pilteepose "Kalevipoeg" III köidet, mis haarab eepose 6.-8. lugu.\nJututare külalisteks on Kalevipoja-projekti eestvedaja Raoul Annion, folklorist Madis Arukask ja eepose võro keelde tõlkija Urmas Kalla, kes arutlevad muuhulgas tolle üle, kas Kalevipoeg oli kuulus ainult oma jõu poolest või oli tal ka särav mõistus? Samuti tuleb jutuks Kreutzwaldi osa Kalevipoja kujundamisel selliseks, nagu ta meile tänapäeval eeposest paistab.\nJututarõ toimumist toetab Vana-Võromaa pärimuskultuuriprogramm 2018–2021 (Rahvakultuuri Keskus)\nKolmapäävä, 4. mahlakuul 2017 kell 17 Jakobi 2-103 tulõ JUTUTARÕN ettenäütämisele pilteeposõ „Kalõvipoig“ III jago, miä katt Fr. R. Kreutzwaldi eeposõst 6.-8. luu.\nJututarõ küläliisis ommaq Kalõvipuja-projekti iistvitäi Annioni Raoul, folklorist Arukasõ Madis ja eeposõ võro kiilde ümbrepandja Kalla Urmas, kiä arotasõq muuhulgan tuu üle, kas Kalõvipoig oll´ kuulsa ynnõ uma jovvu poolõst vai oll´ täl õks miil´ kah pään. Niisamatõ märgotõdas, määne om Kreutzwaldi osa Kalõvipuja säädmisel sääntses, nigu tä eeposõn meile nätäq om.\nJututarrõ tukõ Vana-Võromaa pärimuskultuuriprogramm 2018–2021 (Rahvakultuuri Keskus)\nKolmapäeval, 25. oktoobril kell 17 Jakobi 2-103 on\nJututare külalisteks Räpinast pärit kirjanik, muusik ja kunstnik AAPO ILVES.\nJututarõ toimumist toetab Vana Võrumaa kultuuriprogramm 2014–2017 (Rahvakultuuri Keskus)\nKolmapäävä, 25. rehekuul kell 17 Jakobi 2-103 om\nJututarõ külälises Räpinält peri kiränik, muusigamiis ja kunstnik ILVESE AAPO.\nAapo Ilvese näitus „Iidsed fotod filmivõtetelt“\nTartus, Jakobi 2 õppehoone IV korruse fuajees 11. oktoobrist kuni 1. detsembrini.\nNäitus „Iidsed fotod filmivõtetelt“ on valminud Räpina Loomemaja kulu ja kirjadega, selle vahendas Tartusse TÜ Lõuna-Eesti keele- ja kultuuriuuringute keskus.\nIlvese Aapo näütüs "Kogonivanaq pildiq filmivõttilt"\nTarton, Jakobi 2 opihuunõ IV kõrra fuajeen 11. rehekuust 1. joulukuu pääväni.\nMulgi aabitsa „Mütäs Mati luu“ illustratsioonide näitus Tartus, Jakobi 2 õppehoone IV korruse fuajees 15. septembrist 7. oktoobrini.\nMulgi aabitsa „Mütäs Mati luu“ pilte näütüs Tarton, Jakobi 2 opihuunõ IV kõrra fuajeen 15. süküskuust 7. rehekuu pääväni.\nNeljapäeval, 16. märtsil kell 17 Jakobi 2-103 on Jututare külalisteks Külli Eichenbaum ja Rainer Kuuba.\nRäägime Vana Võrumaa koostööst ning uuenenud Võru Instituudist. Tähistame Võru Instituudi 22. sünnipäeva.\nNeläpäävä, 16. urbõkuul kell 17 Jakobi 2-103 ommaq Jututarõ külälisis EICHENBAUMI KÜLLI ja KUUBA RAINER.\nKõnõlõmiq Võro Instituudi täämbädsest pääväst ja Vana Võromaa ütidsest kuuntüüst.\nTähüstämiq Võro Instituudi 22. sünnüpäävä.\nNeljapäeval, 9. veebruaril 2017 kell 15 Jakobi 2-103 on JUTUTARE külalisteks kihnlased, et esitleda\nning tutvustada ka muud uudiskirjandust.\nNeläpäävä, 9. küünläkuul kell 15 Jakobi 2-103 ommaq JUTUTARÕ külälisis kihnlasõq, kiä näütäseq ette vahtsõt\nni tõisi vahtsit kihnukeelitsit ja -meelitsit raamatit.\nKõik huvilidsõq ommaq oodõduq!\nJUTUTARÕ neljapäeval, 8. detsembril kell 17 Jakobi 2-103:\nVÕRU KEELE IT-LAHENDUSED\nSulev Iva ja Kaur Männamaa\nKus ja kuidas saab Internetis võru keelt õppida, lugeda ja kuulata?\nMillised on võru keeletehnoloogia uudised ja värskeimad lahendused?\nTutvustame uut võru keele õppimise programmi Opiq võro kiilt!/Oahpa! (http://testing.oahpa.no/voro/).\nProovime maailma esimest võru keele kõnesüntesaatorit.\nVaatame, mida uut on võru veebisõnaraamatus.\nJUTUTARÕ neläpäävä, 8. joulukuul kell 17 Jakobi 2-125:\nVÕRO KEELE IT-LAHENDUSÕQ\nKaemiq üteh, koh ja kuis saa Internetih võro kiilt oppiq, lukõq, kullõldaq.\nMääntseq ummaq uudisõq ja värskimbäq lahendusõq võro keeleteknoloogiah?\nKaemiq vahtsõt võro keele opmisõ programmi Opiq võro kiilt!/Oahpa! (http://testing.oahpa.no/voro/).\nProovimiq maailma edimäst võro keele kõnõlõmissüntesaatrit.\nKaemiq, miä um vahtsõt võro veebisõnaraamadu man.\nKõnõlõsõq Jüvä Sullõv ja Männamaa Kaur.\nJUTUTARE neljapäeval, 24. novembril kell 17 Jakobi 2-103 - mulgi keel\nJututare külalisteks on mulgi keele õpetajad ja mulgi sõnaraamatu koostajad\nAlli Laande, Kristi Ilves, Kaja Allilender, Karl Pajusalu ja Triin Todesk.\nÜhiselt käsitletavad teemad: mulgi keel tänapäeval, mulgi sõnaraamatu koostamine, sõnaraamatu grammatikaosa tutvustus.\nJUTUTARE nelläbe, märdikuu 24. päeväl kell 17 Jakobi 2-103 - mulgi keel.\nJututaren om käimän mulgi keele õpeteje ja mulgi sõnaraamatu tegije\nLaande Alli, Ilvese Kristi, Allilenderi Kaja, Pajusalu Karl ja Todeski Triin.\nÜtitselt kõneldes mulgi keele olukõrrast, mulgi sõnaraamatu kokkusäädmisest ja sõnaraamatu keeletabelide tegemisest.\nKik uvilise om oodet kulleme!\nJuubelikonverents „Mul viil sõna' sõõrunõsõ' ... – PAUL HAGU 70“\nRahvaluuleteadlase ja seto liikumise eestvedaja Paul Hagu 70. sünnipäevale pühendatud juubelikonverents „Mul viil sõnaˀ sõõrunõsõˀ ... – PAUL HAGU 70“ toimub laupäeval, 1. oktoobril 2016 algusega kell 11 Obinitsa külakeskuses.\nVt juubelikonverentsi kava\nKonverentsile sõiduks on tellitud buss väljumisega kell 9.00 Tartust, Vanemuise alumisest parklast. Samuti on konverentsipäeva õhtul korraldatud transport Obinitsast Tartusse.\nPalume konverentsil osavõtust (sh ühise bussiga sõidusoovist) teatada aadressil eva.saar [ät] ut.ee hiljemalt 20. septembriks 2016.\nKonverentsi toimumist toetavad Kultuuriministeerium, Rahvakultuuri Keskus (Setomaa kultuuriprogramm 2014–2018), Tartu Ülikool.\nKonverentsi korraldavad Seto Instituut ja Tartu Ülikooli Lõuna-Eesti keele- ja kultuuriuuringute keskus.\nAhto Raudoja, raudahto [ät] gmail.com\nRahvaluulõtiidläse ni seto liikmisõ vidäjä Hao Paali 70. sünnüpäävä tähüstämises tulõ puulpäävä, 1. rehekuul Obinitsa küläkeskusõh konvõrents „Mul viil sõnaˀ sõõrunõsõˀ ... – PAUL HAGU 70“.\nKae’ juubelikonvõrentsi kavva\nTartost lätt konvõrentsile eräle buss 1. rehekuu hummogu kell 9 Vanõmuisõ alomadsõst parklast. Niisamatõ om kõrraldõt õdagunõ bussisõit Tartohe tagasi.\nPallõmi' huviliisil hinnäst konvõrentsilõ kirja panda' ni bussisõidu huvist tiidä’ anda’ kõgõ ildampa 20. süküskuul aadrõssil eva.saar [ät] ut.ee.\nRaudoja Ahto, raudahto [ät] gmail.com\nSaarõ Eva, eva.saar [ät] ut.ee\n2. juunil esitleti Eesti Keele Instituudis esimest seto e-sõnaraamatut, mis on nüüdsest veebis kõigile kättesaadav.\nEesti Keele Instituudi leksikograafi Inge Käsi koostatud „Seto sõnastik“ on esimene veebipõhine seto sõnaraamat. See lähtub 2011. aastal ilmunud „Vanapärase Võru murde sõnaraamatus“ esitatud sõnavarast. Värske veebisõnastik hõlmab ligikaudu 6000 märksõna.\nVärske veebisõnastiku leiab aadressil: http://eki.ee/dict/setosonastik/\nEdimäne seto veebisõnastik om valmis saanuq\n2. piimäkuu pääväl näüdäti Eesti Keele Instituudis ette edimäst seto e-sõnaraamatut.\nSeto e-sõnaraamadu “Seto sõnastik” pand kokko Eesti Keele Instituudi leksikograaf Käsi Inge. E-sõnaraamadu põhas om võetuq 2011. aastaga ilmunuq „Vanapärase Võru murde sõnaraamadu“ sõnavara. Vahtsõs e-sõnaraamadus om pia 6000 tähüssõnna.\nVahtsõnõ e-sõnaraamat om aadrõssil http://eki.ee/dict/setosonastik/\nNeljapäeval, 9. juunil 2016 kell 11 toimub Värska Talumuuseumis Setomaal Tartu Ülikooli Lõuna-Eesti keele- ja kultuuriuuringute keskuse ja Seto Instituudi koostöös\nSETO SÕNARAAMATU SEMINAR.\nSeminari eesmärk on anda ülevaade seto sõnaraamatu koostamise hetkeseisust töörühma avalikul arutelul.\n11.05 Mari Mets – „Ülevaade seto-eesti sõnaraamatu koostamise hetkeseisust”\n11.30 MTÜ Seto Käsitüükogo liikmed Kõivo Anne, Sarve Õie ja Kala Ingrit – „Naiste käsitööalasest sõnavarast”\n12.00 Ahto Raudoja „Märgotuisi tuust, määndsit nimmi ja sõnno om kasutõt ehituseh, looduseh ja midä olõsi vaija mano korada“\n12.30 Paul Hagu „Sõnoliste sõnavarast“\n13.00 Sõnaraamatu töörühma avatud koosolek\nSeminarile järgneb ringsõit Setomaal Ahto Raudoja juhendamisel.\nBuss Tartust Värskasse väljub Jakobi 2 õppehoone eest kell 9.\nSeminaril osalemise soovist palun teada anda: eva.saar [ät] ut.ee\nNeläpäävä, 9. piimäkuu pääväl 2016 kell 11 nakkas Värska Talomuuseumih Setomaal Tarto Ülikooli Lõunõ-Eesti keele- ja kultuuriuurmiisi keskusõ ni Seto Instituudi kõrraldõt\nSETO SÕNARAAMADU SEMINÄR.\nSeminäri päämidses tsihis om andaq ülekaehus seto sõnaraamadu kokko säädmise parhilladsõst saisost tüürühmä avaligul kuuholõkil.\n11.30 MTÜ Seto Käsitüükogo liikmõq Kõivo Anne, Sarve Õie ja Kala Ingrit – „Naiste käsitööalasest sõnavarast”\n13.00 Sõnaraamadu tüürühma avatud kuuholõk.\nPerän seminäri om väiku Setomaa huvikäük, midä kammandas Raudoja Ahto.\nBuss lätt Tartost Värskahe Jakobi 2 opihuunõ mant kell 9.\nKõik huvilidsõq ommaq oodõduq, a hää olõs hinnäst kirjä pandaq eva.saar [ät] ut.ee\nReedel, 22. aprillil toimub “Lõunaeesti kultuurigeograafia” loengukursuse raames kultuurilooline ekskursioon Räpina-Värska suunal.\nJuhendavad õppejõud Marju Kõivupuu ja Taavi Pae. Ekskursioonibuss väljub kell 10.15 Jakobi 2 õppehoone eest, tagasi Tartus ollakse kella 18 paiku.\nOn pakkuda mõned vabad kohad – kui soovid ekskursiooniga liituda, palun kirjuta: eva.saar [ät] ut.ee\nRiidi, 22. mahlakuul tulõ loengukursusõ “Lõunõeesti kultuurigeograafia” välläsõit Räpinä ja Värska kandi kultuuriluulisõlt tähtsit kotussit piten.\nHuvikäügi kammandajaq ommaq oppajaq Kõivupuu Marju ja Pae Taavi. Välläsõidubuss lätt Tartost Jakobi 2 opihuunõ mant kell 10.15, tagasi Tarton oldas õdagu kell 18.\nBussin ommaq viil mõnõq vabaq kotussõq, ku tahat üten tullaq, kiroda: eva.saar [ät] ut.ee\nKolmapäeval, 13. aprillil kell 17 Jakobi 2-103 JUTUTARE.\nJututare külaliseks on lõõtsamängija, -õpetaja ja -meister HEINO TARTES, kes kõneleb lõõtspillist, lõõtsamängu-traditsioonist ning vana ja uuema aja lõõtspillimängijatest.\nKolmapäävä, 13. mahlakuul kell 17 Jakobi 2-103 JUTUTARÕ.\nLõõdsamängjä, -oppaja ja –meistre TARTESE HEINO kõnõlõs lõõstpillist, vana ja vahtsõmba ao lõõdsamängjidest.\nKõik huvilisõq ommaq oodõduq kullõma!\nNeljapäeval, 3. märtsil kell 17 Jakobi 2-103 JUTUTARE\nSoome-ugri kultuuripealinna 2015 Obinitsa linnapea Evar Riitsaar annab ülevaate kultuuripealinna-aastast Obinitsas ning arutleb tuleviku tegemiste üle.\nSamas tutvustab Alli Laande uut mulgi vestlusraamatut „Kärt ja Märt Mulgimaa reisu pääl”.\nNeläpäävä, 3. urbõkuul kell 17 Jakobi 2-103 JUTUTARÕ\nSoomõ-ugri kultuuripääliina 2015 Obinitsa liinapää RIITSAARÕ EVAR tege lühkokõsõ perräkaemisõ Soomõ-Ugri kultuuripääliina aastakalõ: mustridõ ja viisidõ vaihtaminõ, miä ja kuismuudu edesi.\nSaman kõnõlõs Laandõ Alli vahtsõst mulgi kõnõlamisraamatist „Kärt ja Märt Mulgimaa reisu pääl”.\nNeljapäeval, 17. detsembril kell 13 Jakobi 2-114 toimub lõunaeesti ainelisele kultuurile pühendatud seminar "Muldhirrest kodolämmäni" ning TÜ Lõuna-Eesti keele- ja kultuuriuuringute keskuse XIII - XIV aastaraamatu esitlus.\nNeläpäävä, 17. joulukuul kell 13.00 Jakobi 2-114 peetäs lõunõeesti ainõlidsõlõ kultuurilõ pühändet seminär "Muldhirrest kodolämmäni" ni TÜ Lõunõ-Eesti keele- ja kultuuriuurmiisi keskusõ aastaraamadu XIII - XIV kaejadsiq.\nNeljapäeval, 5. novembril kell 16.15 Jakobi 2-103 JUTUTARE\nTÜ Lõuna-Eesti keele- ja kultuuriuuringute keskuse Jututare külaliseks on Setomaa ülemsootska Jane Vabarna, kes kõneleb endast ja oma uuest ametist, laulab vanu seto laule ja arutleb Setomaa kultuurielu üle.\nNeläpäävä, 5. märtekuul kell 16.15 Jakobi 2-103 JUTUTARÕ\nTÜ Lõunõ-Eesti keele- ja kultuuriuurmiisi keskusõ Jututarõ külälises om Setomaa ülembsootska Vabarna Jane, kiä kõnõlõs tsuut hindäst ja uma vahtsõst ammõtist. Laul vanno seto laulõ ja märgotas Setomaa kultuurielo kotsilõ.\n6. oktoobrist 6. novembrini on Tartu Ülikooli Raamatukogu (W. Struve 1) II korruse puhkeruumis (endise kohviku galeriis) MTÜ Hinokad ja Võro Seltsi VKKF rändnäitus „Savvusann – mi uma sann“, mis tutvustab Võrumaa suitsusaunu ja saunakombestikku. Vana Võromaa suitsusaunakombestik kanti 2014. aasta novembris UNESCO vaimse kultuuripärandi esindusnimekirja.\n6. rehekuust 6. märdikuuni saa Tarto Ülikooli Raamadukogo (W. Struve 1) II kõrra puhkõruumin (inneskidse kohvigu galõriin) kaia rändnäütüst „Savvusann – mi uma sann“, miä kõnõlõs Võromaa savvusannast ni sannakombist.\nNeljapäeval, 17. septembril kell 16.15 Jakobi 2-103\nLõuna-Eesti keele- ja kultuuriuuringute keskuse Jututares esitletakse Kodavere murraku aabitsat „KODAVERE UAVITS”. Kodavere murrakut ja aabitsat tutvustavad sealse pärimuse hea tundja ja keelejuht Eevi Treial ning Liivi muuseumi juhataja, lastekirjanduse uurija Mari Niitra.\nNeläpäävä, süküskuu 17. pääväl kell 16.15 Jakobi 2-103\nLõunõ-Eesti keele- ja kultuuriuurmiisi keskusõ jututarõn näüdätäs tulõva nädäli vahtsõt opiraamatut: Kodavere keelepruugi aavitsast „KODAVERE UAVITS” kõnõlõsõq autoriq ja kokkosäädjäq, Kodavere keele hääq tundja ja edesikandja Treiali Eevi ning Liivi muuseumi juhataja, latsikirändüse uurja Niitra Mari.\nNeljapäeval, 4. juunil kell 16.15 Jakobi 2-103\nSelle kevade viimases Jututares tutvustavad pilteepose „Kalevipoeg” esimest raamatut idee autorid Raoul Annion ja Marek Laimets ning eepose võru keelde tõlkijad Paul Hagu ja Urmas Kalla. Kutsume jututarõ külalisi üles osalema „Kalevipoja” võrukeelsete laulude ühislugemises.\nNeläpäävä, piimäkuu 4. pääväl kell 16.15 Jakobi 2-103\nSjoo keväjä viimätsen Jututarõn kõnõlõsõq pilteeposõ “Kalõvipoig” edimädsest raamatust idee autoriq Raoul Annion ja Marek Laimets üten eeposõ võro kiilde pandjidõ Hao Pauli ja Kalla Urmasõga. Kõik jututarõ küläliseq saavaq esiq pruumiq, kuis om võrokeelist “Kalõvipoiga” lukõq ni kuis taa kuulus.\nReedel, 8. mail 2015 kell 12 toimub Setomaal, soome-ugri kultuuripealinnas Obinitsas Tartu Ülikooli Lõuna-Eesti keele- ja kultuuriuuringute keskuse korraldusel seto sõnaraamatu seminar.\nSeminari eesmärk on anda ülevaade seto sõnaraamatu koostamise hetkeseisust töörühma avalikul arutelul. Külalistena on kohal ka kihnlased ja mulgid, kes tutvustavad oma murdesõnaraamatuid.\n12.00 – 12.05 Seminari avamine\n12.05 – 12.30 „Kolme seto murraku sõnavara erinevused“ (Kaja Teder)\n12.30 – 13.20 Seto sõnaraamatu töörühma avalik koosolek\n13.20 – 13.40 Kihnu uue veebisõnaraamatu tutvustamine (Silvi Murulauk jt)\n13.40 – 14.00 Mulgi suure sõnaraamatu projekti tutvustus (Alli Laande, Kristi Ilves)\n15.00 – 17.30 Seto kultuuri- ja kirjanduslooliselt olulisi paiku tutvustav ringkäik Obinitsas ja selle ümbruses Kauksi Ülle juhatusel.\nOotame kõiki seto keelest huvitatuid sõnaraamatu seminarile!\nSeminaril osalemine on tasuta ja registreerimiseta. Kes soovib süüa seminari järel lõunat, neil palun end siiski hiljemalt 4. maiks registreerida aadressil eva.saar [ät] ut.ee ning lõunasöögi raha (6.50 eurot) seminarile tulles kaasa võtta.\nSeminari korraldamist toetab kultuuriministeeriumi Setomaa kultuuriprogramm 2014-2018.\nRiidi, 8. lehekuu pääväl 2015 kell 12 nakkas Setomaal, soomõ-ugri kultuuripääliinah Obinitsah pääle Tarto Ülikooli Lõunõ-Eesti keele- ja kultuuriuurmiisi keskusõ kõrraldõt seto sõnaraamadu seminäär.\nSeminääri päämidses tsihis om andaq ülekaehus seto sõnaraamadu kokko säädmise parhilladsõst saisost tüürühmä avaligul kuuholõkil. Küllä ommaq lubanuq tullaq ka kihnlasõq ja mulgiq, kiä tutvustasõq ummi murdõsõnaraamatit.\n12.00 – 12.05 Seminääri alostaminõ\n12.05 – 12.30 „Kolmõ seto murragu sõnavara vaihõq“ (Kaja Teder)\n12.30 – 13.20 Seto sõnaraamadu tüürühmä avalik kuunolõk\n13.20 – 13.40 Kihnu vahtsõ veebisõnaraamadu tutvustus (Silvi Murulauk jt)\n13.40 – 14.00 Mulgi suurõ sõnaraamadu projekti tutvustus (Alli Laande, Kristi Ilves)\n14.00 – 15.00 Lõunõsüük\n15.00 – 17.30 Huvikäük Obinitsa kandih üteh Kauksi Üllega seto kultuuri- ja kirändüsluulisõlt tähtsit kotussit piten.\nSeminäärist ossavõtminõ om massulda ja registriirmiseldä. Sõskiq – kiä tahtvaq lõunõt süvväq, nuuq piässiq iks hindä kirjä pandma aadrõssil eva.saar [ät] ut.ee kõgõ ildampa 4. lehekuu pääväs ja lõunõsöögi raha (6.50 eurot) seminäärile tullõh üteh võtma.\nSeminääri kõrraldamist tukõ kultuuriministeeriumi Setomaa kultuuriprogramm 2014-2018.\nNeljapäeval, 12. märtsil kell 16.15 Jakobi 2-103\nJärgmisel nädalal tutvustatakse jututares kahte uut võrukeelset raamatut. Autorid ja koostajad eesotsas Mariko Fasteri ja Sulev Ivaga räägivad äsja valminud eesti-võru sõnaraamatust ning sellest, mis kaante vahelt välja jäi. Urmas Kalla tutvustab sõnaraamatuga samal ajal trükivalgust näinud võrokeste kõnekäändude raamatut.\nMeele laulab rõõmsaks lauluansambel Ütsiotsõ.\nNeläpäävä, urbõkuu 12. pääväl kell 16.15 Jakobi 2-103\nTulõva nädäli jututarõn näüdätäs kattõ vahtsõt võrokeelist raamatut. Autoriq ja kokkosäädjäq edeotsan Fastrõ Mariko ja Jüvä Sulõviga kõnõlõsõq ildaaigo valmis saanust eesti-võro sõnaraamatust ni tuust, miä kaasi vaihõlt vällä jäi. Kalla Urmas tutvustas sõnaraamaduga ütel aol ilmunut võrokeelitside ütelüisi raamatut.\nTujo laulvaq ilosambas Ütsiotsõ laulumeheq.\nTeisipäeval, 10. veebruaril 2015 kell 16 toimub TÜ eesti keele raamatukogus (Jakobi 2-423) raamatu „Lõunaeesti keelesaarte tekstid“ esitlus.\n„Lõunaeesti keelesaarte tekstid“ ilmusid Eesti Keele Instituudi ja Tartu Ülikooli koostöös akadeemilise murdetekstide sarja „Eesti murded“ viimase ehk IX köitena. Sarja VI osana ilmunud „Võru murde tekstid“ (2002) ei sisalda keelesaarte tekste. Seda tühimikku täidabki äsja trükist ilmunud raamat, esitades murdeainest tänaseks juba hääbunud Leivu ja Lutsi keelesaarelt Lätis ning Kraasna keelesaarelt Pihkvamaal.\nSamal üritusel tutvustatakse ka teisi uusi väljaandeid.\nTõõsõpäävä, 10. radokuu pääväl (10.02.2015) kell 16 om TÜ eesti keele raamadukogon (Jakobi 2-423) raamadu „Lõunaeesti keelesaarte tekstid“ ettenäütämine.\nRaamat „Lõunaeesti keelesaarte tekstid" ilmu Eesti Keele Instituudi ja Tarto Ülikooli ütistüün ni taa om akadeemilidse murdõtekstide sar'a "Eesti murded" viimäne ehk IX köüdeq. Sar'a VI osan "Võru murde tekstid" (2002) keelesaari tekste olõ-õi. Tuud tühjä kotust täütki õkvalt trüküst tulnuq raamat, miä and edesi murdõtekste täämbädses jo häönuilt Leivu ja Lutsi keelesaarõlt Lätin ni Kraasna keelesaarõlt Pihkvamaal.\nLõunõeesti keelesaari tekstikogo kokkopandmisõ tüürühmän olliq Mari Mets, Anu Haak, Triin Iva, Grethe Juhkason, Mervi Kalmus, Miina Norvik, Karl Pajusalu, Pire Teras, Tuuli Tuisk ja Lembit Vaba. Kogomigu toimõnd' Ellen Niit.\nSäälsaman näüdätäs ka tõisi vahtsit välläandit.\nReedel, 12. detsembril 2014 algusega kell 12 toimus lõunaeesti rahvaluulele ja etnoloogiale pühendatud seminar „HARALI PÄRIMUS"\nTÜ peahoone (Ülikooli 18) auditooriumis 139.\nVaata seminari kava.\nEKM Eesti Rahvaluule Arhiiv\nLähem teave: Eva Saar (eva.saar [ät] ut.ee, tel 737 5422)\nRiidi, joulukuu 12. pääväl 2014 kell 12\noll' TÜ päähuunõ (Ülikooli 18) loengutarõn 139 lõunõeesti rahvaluulõlõ ja rahvatiidüsele pühändet seminäär „HARAVILLAQ PERIMÜS".\nKaeq seminääri aoplaani.\nTÜ Lõunõ-Eesti keele- ja kultuuriuurmiisi keskus\nEKM Eesti Rahvaluulõ Arhiiv\nTäpsemb teedüs: Eva Saar (eva.saar [ät] ut.ee, tel 737 5422)\nKolmapäeval, 3. detsembril 2014 kell 16.15 Jakobi 2-103\noli jututare külaliseks Mulgi Kultuuri Instituudi juhataja KAJA ALLILENDER, kes kõneles mulkide, Mulgimaa ja Mulgi Kultuuri Instituudi uuema aja tegemistest.\nKolmapäävä, joulukuu 3. pääväl 2014 kell 16.15 Jakobi 2-103\noll' jututarõ külalises Mulgi Kultuuri Instituudi juhataja ALLILENDRI KAJA, kiä kõnõl mulkõ, Mulgimaa ni Mulgi Kultuuri Instituudi vahtsist tegemiisist.\nKolmapäeval, 15. oktoobril kell 18 Jakobi 2-103\nKolmapäävä, rehekuu 15. pääväl kell 18 Jakobi 2-103\nJututarõ külälises oll' Võromaa kotussõnimmi kogoja ja uurja SAARÕ EVAR, kiä lugi luulõtuisi ja kõnõl' lähkümbält uma vahtsõst võrokeelidsest luulõkogost "Kõnõla mõtsan mädänü puuga".\nIlmunud on Lõuna-Eesti keele- ja kultuuriuuringute keskuse XI-XII aastaraamat\nAastaraamat teeb sissevaate Mulgi-, Võru- ja Setomaa maastikesse, ajalukku, kirjandusse ja keelde. Raamatu lõpul on tutvustatud keskuse tegevusi. Lõpust leiab ka kasulikke linke lõunaeesti kultuuri juurde.\nKeskuses saab tutvuda ka eelmise aastaraamatutega (I–X), samuti paljude teiste lõunaeestikeelsete raamatute ja ajalehtedega.\nIlmunuq om Lõunõ-Eesti keele- ja kultuuriuuringidõ keskusõ XI-XII aastagaraamat\nAastaraamat tege sissevaatõ Mulgi-, Võro- ja Setomaa maastikku, aolukku, kirändüste ja kiilde. Raamadu lõpuh tutvustõdas keskusõ tegemiisi. Lõpuh andas ka kasulikkõ linke lõunaeesti kultuuri mano.\nKeskusõn saa lukõ ka I–X aastaraamatut ja muid egäsugutsit lõunaeestikeelitsit raamatit ni aolehti.\nTÜ Lõuna-Eesti keele- ja kultuuriuuringute keskus kolis\nKeskuse kantseleiruum asub nüüd Jakobi 2-125 (sealsamas kus Paul Ariste soome-ugri põlisrahvaste keskus).\nJututarõq ja muud üritused toimuvad Jakobi 2-103. Aadressil Jakobi 2 asub TÜ filosoofiateaduskonna hoone.\nTÜ Lõuna-Eesti keele- ja kultuuriuur'miisi keskus kolisi\nVahtnõ vastuvõtutarõ om noq Jakobi 2‒125 (säälsaman kos Ariste Pauli soomõ-ugri muistidsõ rahvide keskus).\nJututarõsit ja muid üritüisi peetäss Jakobi 2‒103. Aadrõssil Jakobi 2 om TÜ filosoofiatiidüskonna maja.


Pilt kui ühiskonna kehakeel — Sirp\nPilt kui ühiskonna kehakeel\nMida näitavad PISA testi kommunikatsioon ja haridusteemad Eesti meediapildis\nMeedia infovoogu visualiseeritakse kiires tempos. Meedia on multimodaalne,1 teabeedastuses on pilt üha olulisem ja pildil on omadus tekitada reaalsuseefekti.2\nNähtavus, selle modaalsus ja vähe- ning mittenähtavus on kommunikatsioonis keskne märk, mis on tihedalt seotud hinnanguga info olulisuse kohta. Meedial on enese ja teiste refleksiooni funktsioon, millega konstrueeritakse maailma ja taastoodetakse ühiskonna soolist süsteemi. Soolisust saab vaadelda võimusuhtena. Muutused ühiskondlike suhete korralduses toovad muutusi võimu kujutamises.3 Suurem võim tähendab suuremat võimalust avalikkuses sõna saada.4\nMida näeme pildil? Ei midagi erilist, sest pilt on harjumuspärane: õpetajate päeva puhul on portreteeritud noort edumeelset meest, „lihtsalt naisõpetajat“ seljaga ja eeskujulikku kooli, kus on tehtud hea remont. Äsjase õpetajate päeva puhul ilmunud artiklite juurde valitud fotod esitasid valdkonda sama mustri järgi kui uurimuses.\nEkraanitõnnised (EPL, 2. X; EPL, 2. X; PM, 3. X)\nNähtavus on võimu instrument\nUudisvoo visualiseerimise puhul pakub soolisus huvi, kuna eesti keeles ei ole sugu, aga pildilolijal on. Piltidel tegutsevad mehed ja naised. Pildid naistest-meestest asetuvad erineva sisu ja konstruktsiooniga mustritesse ning annavad meile teavet sellest, kes mida teeb või ei tee. Seega on tähtis uurida pilte soolisest aspektist, kuna see kannab olulist tähendust, sugude kujutamise kaudu luuakse pidevalt ühiskonna uut normaalsust ja valmistatakse ette muutusi.\nUurimuses „Päevalehe ajakirjandusfoto-pildistu kujunemine“5 vaatlen ajalehe Postimees/Edasi/Postimees viimase saja aasta pildivalikut. Ajalehepilt muutus mõlema suure sõja puhkedes. Teine suurem struktuurne muutus toimus iseseisvusaja tulekul – mõlemal juhul kadusid naised pildilt.\nKui 1985. aastal oli Edasi lehepiltidel kujutatud inimeste sooline proportsioon 45% naisi, 55% mehi, siis 1990ndate alguses taandus see vahekorrani 84% mehi, 16% naisi (1993), see tähendab, suhteni 6/1, kus kuue tähtsa mehe kõrval oli see üks naine saanud kas Nobeli auhinna või valitud üleilmseks missiks.6\nKui muutub sotsiaalne süsteem, muutuvad ka arusaamad, milliseid tegutsevaid subjekte pildiliselt esitada. Eesti riigi taastulek muutis normaalsust nagu sõdagi ja oli domineerivalt maskuliinne. Naised välistati kiiresti ja järsult võimupositsioonidelt, nendega seotud teemad ja esindatavad valdkonnad hinnati tähtsusetuks – naised suruti reklaamisfääri objektideks, popkultuuri esindajateks.\nMaskuliinse eliidi domineeritud meedia taastoodab mehi eelistavaid süsteemisiseseid valikukoode ning diskursiivset korda, kus sotsiaalses süsteemis naiselikuks peetud valdkonnad hinnatakse refleksioonis ebaoluliseks.7 Naised piltidel kaotasid subjektsuse.\nPraeguseks on tavapärane sooline suhe suurte päevalehtede ajalehepiltidel kolm-neli meest versus üks naine. Naistegelaste osa meediatekstides jääb ka mujal 20–30% piiresse.\nArtikli pealkirja, pildi ja pildiallkirjaga luuakse kontseptsioon. Uudismeedias väljendatakse ajakirjandusvabaduse ja neutraalsuse kontekstis toimetuse hoiakuid pildivalikuga – just pildi osaks näib olevat olla ühiskonna väärtushoiakulise kehakeele väljendaja. Mida sõnades ei ole poliitiliselt korrektne edastada, seda ütleb pilt, kusjuures pilt ja sõna võivad rääkida nii erinevat kui ka vastupidist juttu.\nOn huvitav jälgida, kuidas konstrueeritakse normaalsust, ja seda konstrueeritakse pidevalt. Eriti vähe aktsepteeritakse naisi oluliste teemade esitajana.8 Pilt „normaliseerib“ sooneutraalse tekstireaalsuse ja jätab naised välja. Ühel hetkel ongi normaalne, et naised ei võta sõna, et nad on pildil vaid meestele silmailuks ning hädade, haiguste ja kurioosumite näitlikustajaks.\nKui naised ei ole nähtavad ja on meedias tugevasti alaesindatud, oleks olukorra loogiliseks selgituseks naiste vähesus tipus, sest meedia visualiseerib eelkõige väljapaistvad tulemused, olulised ametipostid, nähtavad isikud. PISA testi kommunikatsioon ja haridusteemad Eesti meediapildis näitavad, et edukas olemisest ei piisa, edukas naine ei ole ikkagi nähtav.\nKui 2013. aasta sügisel esitleti järjekordse PISA testi tulemusi – Eesti on maailma tipptasemel – ja niisugust edu saavutanud valdkondi ei ole palju; naised on haridusvaldkonnas nii eksperdid kui töötavad koolidirektorite ja heade õpetajatena, siis näis see just õige teemana, et uurida, kas naiste ja nende töötulemuste nähtavus korreleerub tähelepanuväärsel tasemel nende ekspertsuse9 ja testiga mõõdetud eduga.\nMida saame pildivalikust järeldada? PISA testi tipptulemuste avalikustamisele suurtes üleriigilistes väljaannetes järgnes suur hulk mees-koolidirektorite ja -kultuuritegelaste sõnavõtte, kes väljendasid eelkõige rahulolematust haridusvaldkonna olukorraga. Eksperdina võtsid sõna mehed. Sõna võtnud eksperte, kes olid esitletud nime ja portreega, oli selleteemalises infovoos suhtes viis meest / üks naine. Esile toodi parimaid noori meesõpetajaid ja avalikku diskussiooni olulisimaks küsimuseks tõusis väikeste poiste kehvad tulemused, kusjuures poiste probleemide näitlikustamisel kasutati ka tütarlaste pilte.\nEdus on eelisnähtavad mehed\nPISA testi tulemuste taga seisnud õpetajaskonna, kellest 85% on naised (TALIS-uuringu järgi on keskmine õpetaja 48aastane naine, Eesti on naiste arvult haridussüsteemis Euroopa tipus10) hea töö ei kajastunud valdkonna silmapaistva edu pildilises meediaretseptsioonis kuigivõrd. Eeskujulikku kooli näitlikustas inimesteta koolikeskkond. Kui naisõpetaja oligi pildil, sulandus ta interjööri, oli klassi sügavuses, selja või küljega, esitatud pildipanga pildiga, nimeta. Ta on „kool, MIS õpetab“, võrdväärne sisseseadega – ja mitte nime ja näoga persoon. Mitte ühtegi nime ja näoga esile toodud naisõpetajat suurtes väljaannetes ei esinenud. Ekspertidena on naiste (ja tüdrukute) saavutused teemana ja nad ise isikuna nähtamatud.\nPISA meediakommunikatsiooni uuring haakub Tiiu Kuurme ja Gertrud Kasemaa uuringuga,11 kelle küsitluse kohaselt on nii poiste kui ka tüdrukute arvates poisil koolis parem ja samal ajal teavad mõlemad „õigesti“, et kõigi võimalused on võrdsed. Vastavalt 2009. aasta soolise võrdõiguslikkuse monitooringule tajub enamik inimesi meeste positsiooni võrrelduna naiste omaga jätkuvalt paremana, samuti on levinud võrdväärse ühiskonna kuvand: üle kolmandiku usub, et Eestis on naised ja mehed võrdsed, ehkki naised ise on selles osas skeptilisemad.12\nVõimalused eduks on võrdsed, võimalus edus nähtav olla on võrdne, tüdrukud ega poisid, mehed ega naised ebavõrdsust ei näe. Meedianormaalsuseks on aga see, et edus on mehed eelisnähtavad ka siis, kui edu taga seisavad absoluutses enamuses naised.\nMe näeme seda normaalsust, mida oleme harjunud nägema, sellisena, nagu me seda õigeks peame ja nii, kuidas me tahame seda näha. Kuigi haridustöötajad on enam-vähem kõik naised, ei pea nad enda arvamust tähtsaks ega võta sõna. Kuigi naised on saavutanud „oma valdkonnas“ olulise edu, on nähtavad „naiste valdkonna“ eksperdid mehed ja mehed-eksperdid on olukorraga, s.t saavutatuga rahulolematud. Ehk vajab nende maskuliinsus feminiinses keskkonnas rahulolematusega kinnitust?\nTegelik elu ja soolised mustrid lahknevad väga olulisel määral: tõstavad esile mehi ja taandavad naisi. Ka meediateoreetik Denis McQuail on juhtinud tähelepanu asjaolule, et meediarepresentatsioonis paistab tegelikkus meeste vaatepunktist nii kujutatud meeste ja naiste arvult kui ka esitusviisilt.\nMaailm liigub selle poole, et me peame endale aru andma, mida tahame piltidega esitada ja millist mõju saavutada. Maailmapilti, milles „normaalsuse“ konstrueerimist märgatakse ja selle kohta küsimusi esitatakse, mahub rohkem võimalusi. Sooaspekti vaatlevate uuringute kaudu saavad nähtavaks ühiskonna teadvustamata pidurdusmustrid. Nende nähtavaks tegemise ja uurimise kaudu võime ise avada rohkem võimalusi ja laiendada piire ning püüda olla ühiskonnana täiesti vastavas tasakaalus nii reaalsuses kui ka seda kujutavatel piltidel.\nKas haridusedu subjekt peab olemagi nähtamatu?\n1 Kress, Gunther; van Leeuwen, Theo. Multimodal Discourse. The modes and media of contemporary communication. London, Arnold, 2001.\n2 Bourdieu, Pierre. Televisoonist. Loomingu Raamatukogu, 1999, 30.\n3 Scott, Joan W. Sugu: kasulik kategooria ajaloo analüüsiks. Ariadne Lõng, 2008, 1/2.\n4 Foucault, Michel. Teadmiste arheoloogia. Tartu, Tartu Ülikooli Kirjastus, 2005.\n5 Merike Kaunissaare. Päevalehe ajakirjandusfoto-pildistu kujunemine ajalehe Postimees/Edasi/Postimees näitel (1940-2010). Juhendaja Maarja Lõhmus, ilmumas kogumikus „Ajakirjandus 1940–2005: inimene, kultuur, võim“. Tartu Ülikooli Kirjastus.\n6 Merike Kaunissaare. Pildiline pöördumine vabadusse. Ajakirjandusfoto sisu muutumine soolisest aspektist ajalehes Edasi/Postimees 1985–2005. Ariadne Lõng, 2012, 1.\n7 McQuail, Denis. McQuaili massikommunikatsiooni teooria. Tartu Ülikooli Kirjastus, 2000.\n8 Pilvre, Barbi. Naiste meediarepresentatsioon Eesti ajakirjanduskultuuri ja ühiskonna kontekstis. Tartu Ülikooli Kirjastus, 2011.\n9 Näiteks Tartu ülikooli haridusteaduste instituudi töötajaskonna sooline suhe on veebilehe andmetel ca 5 naist / 1 mees\n10 Übius, Ülle; Kall, Kairit; Loogma, Krista; Ümarik, Meril. Rahvusvaheline vaade õpetamisele ja õppimisele. OECD rahvusvahelise õpetamise ja õppimise uuringu TALIS 2013 tulemused. SA Innove, 2014.\n11 Kuurme, Tiiu; Kasemaa, Gertrud. Soolised eelised ning sooline normaalsus koolis ja ühiskonnas eesti kooliõpilaste tõlgenduses. Konverents „Saatused ja staatused: soolisuse mõtestamine postsotsialistlikus Eestis. Tallinn, 2015.\n12 Soolise võrdõiguslikkuse monitooring 2009.


Risto Berendson: terve mõistuse kaitseks - Tänane leht\n15. märts 2015, 23:49\nPostimehe uuriva toimetuse ajakirjanik Risto Berendson. FOTO: Mihkel Maripuu\nMa saan nüüd palju kriitikat. Olen kaugel sellest, et Ida-Virumaal tüdrukut seksuaalaktiga ähvardanud poiste tegu kuidagigi õigustada. See oli julm, nad said oma õppetunni ja loodetavasti kasvavad neist korralikud kodanikud.\nOmeti nõuavad tuhanded inimesed poiste avalikku lintšimist. Laste mänguhoos tekkinud tüli äärmiselt ebaõnnestunult lahendanud poiste süü olevat võimalik lunastada vaid vangis. Kui kohus sellise lähenemisega ei nõustu, siis peab puhkema mäss. Üks kirjanik kribas – minu jaoks ei ole selline riik OK. Muid lahendusi ei ole. Kõik on mustvalge.\nHirmutamine, et järgmine ohver võib olla sinu tütar, töötab. Ma olen kahe tütre isa. Kuid ometi... Asetage end vastaspoole kingadesse. Need olid korralikud koolipoisid. Vähe on inimesi, kelle loomuses on teha halba põhimõtte pärast. Kui nende poiste seas olnuks hirmutajate endi pojad, kellele on aastaid räägitud kodus õiglusest ja nõrgemate kaitsmisest. Ja siis selline pauk. Kas jutt oleks sama?


Fotoring: veebruar 2018\nValik silmadest mis on jäänud postitamata. Angelika piltitel on tegemist siis silmade töötlemisega tunnitööna. Super tulemus.\nPostitaja: Margus Evert kell 17:08 1 kommentaar:\nSildid: hariv, häkk, kodune töö, modell, seeria, tunnitöö\nlaupäev, veebruar 24, 2018\nTerav silm paneb ndnede kolme foto kaudu eesti lipu kokku!\nFotod: Angelika, Hedy-Liis ja Julia\nPostitaja: Fotoring kell 07:26 Kommentaare ei ole:\nSildid: arhitektuur, loodus, mustvalge, omalooming\nChema Madozest inspireeritud tööd\nMiskipärast on need toredad tööd Marguse ja Margiti poolt tähelepanuta jäänud. Aga pole hullu - siin see tähelepanu nüüd on!\nPostitaja: Fotoring kell 07:09 Kommentaare ei ole:\nSildid: kodune töö, minimalism, mustvalge\nkolmapäev, veebruar 21, 2018\nTäna vaatasime tunnis fotograafi nimega Jeff Wall. Tuli kohe tahtmine teha grupipilt inspireerituna Jeffi tegemistest ja nägemustest. Purki püüdis selle Joosep.\nPanime pilgu peale ka kodustele piltidele. Tunni lõpus harjutasime välgu kasutamist teise kardinaga.\nKodus jääb siis 07.03 Jeff Walli inspiratsioon. 28.02 algab tund 17.30 ja kaasa pildid teemal EESTI.\nPostitaja: Margus Evert kell 22:33 1 kommentaar:\nModellipildistamise telgitagused vol. 1\nKuna aja jooksul on igasugu fotosid fotoringi kausta kogunenud, mis pole veel laiemat tähelepanu saanud, siis jätkan nende peidus olnud pärlite või kohati ka ülevaate seeriate jagamist siin blogis nüüd ja edaspidi.\nKes mäletab meie eelmise kevade mõnusat modellipildistamist kurikuulsas õunaaias. See tõi meie ellu toredad modellid, kes nii mõnelgi teisel hetkel on saanud rakendust, meie oleme saanud harjutada ja nemad ilusaid pilte ning suu magusaks ;) Aitäh!\nSiin väike ülevaade Angelika poolt, mis paljastab pisut, mis siis õunaaias toimus ja kuidas need suurepärased fotod, mida te juba kevadel nägite, sündisid.\nÕigel ajal see seeria jätkub ;)\nPostitaja: Fotoring kell 19:06 Kommentaare ei ole:\nSildid: külastus, modell, omalooming, väljas, ülevaade\nPanning on võimalik\nMõned näited panningu harjutamistest. Statistika näitas, et 25 pilti ja üks neist on isegi selge. Harjutamist tasub ikkagi. Huvitavamad näited siis siin.\nPostitaja: Margus Evert kell 18:03 2 kommentaari:\nSildid: kodune töö, sport, väljas, ülevaade\nTäna esmalt arutlesime fotoringi kutseid pildistama. Pakkumisi oli meil laual neli. Tundub põnev.\nAngelika esitas oma ettekande Vähem on parem.\nVaatasime Helle-Mari reisi inspiratsiooni ja Angelika valgusmaalinguid.\nAngelika korraldas grupipildi teemaga VALENTINI PÄEV. Tubli.\nJärgmises tunnis proovime jätkata välgu kasutamise võimalustega.\nOodatud on tegemata kodutööd.\nFoto ja idee: Angelika\nPostitaja: Margus Evert kell 22:03 7 kommentaari:\nSildid: grupipilt, vaikelu, ülevaade\nHead fotosõbra päeva!\nSellise minimalistliku ja Chema Madoze töödest inspireeritud kauni fotoga Margiti poolt soovin kõigile fotosõpradele kaunist sõbrapäeva!\nTehke ikka häid pilte ja jagage oma parimat fotot, mille täna tegite :)\nP.s. Chema Madoze seeria jätkub ;)\nPostitaja: Fotoring kell 07:02 Kommentaare ei ole:\nSildid: kodune töö, mustvalge, vaikelu\nVaria ehk kõik, mis Kroonpressi fotodest üle jäi, vol. 2 läbi Angelika ja Elise kaamerate\nJuhuuu, see on viimane Kroonpressi postitus. Viimased varia fotod Angelikalt ja Eliselt, ilusat värvilist ja mustvalget.\nAitäh kõigile, kes osalesid ja oma fotosid jagasid, elagu külastused!\nPostitaja: Fotoring kell 07:49 Kommentaare ei ole:\nSildid: külastus, mustvalge, omalooming, vaikelu, ülevaade\nTäna olid kohal mõned terved ja tublid :)\nAlustasime infotunniga. On tulnud mitu pildistamise pakkumist, saadan infot teistesse kanalitesse. Huvilised saavad valida kuna ja kuhu nad pildistama tahavad minna.\nPlaneeritud oli välgu võimaluste kasutamine. Vaatasime mõningaid õppemateriale ja hakkasime mässama. Selgus, et kõige olulisem on tunda oma tehnikat. Kuna teema oli keeruline, venis enamus planeeritust tegevustest järgmisesse korda. Grupi pildiga läks tõsiselt kaua, aga meie jäime rahule. Idee ja teostus oli grupil ühine.\nSeega jätkame sama teemaga ka järgmine kord. Kasuks tuleb manuaalide eelnev lugemine.\nEttekande 14.02 valmistab ette Annabel.\nTeha mõned võtted kasutades välgu ja kardina võimalusi (1-nd and 2-nd curtain)\nEsitada vanad võlgnevused, ehk siis enamus kodanikke haarake kaamera.\nAndreas Gursky pildid.\nModelli pildistamine Elise võtmes ja kerge silmade korrektuuri proov.\nJa alati võib ka muid häid pilte kaasa võtta.\nPostitaja: Margus Evert kell 22:37 4 kommentaari:\nVaria ehk kõik, mis Kroonpressi fotodest üle jäi, vol. 1 läbi Kerly kaamera\nKohe-kohe ongi Kroonpressiga kõik. Jäänud on kõik need kaadrid, mis kuidagi ühte või teise seeriasse ei sobinud, aga siia selliselt kokkupanduda sobivad imeliselt :)\nVaikelu ja töökohad.\nMõned Andreas Gursky pildid\nAvaldame siis pildid mis said loa, olla neti avarustes. Tegemist on ikkagi suure gabariidiliste teostega ja siin mikromaailmas läheb vist palju kaotsi. Aga pildid olid äratuntavad, vähemalt meile.\nPostitaja: Margus Evert kell 10:28 Kommentaare ei ole:\nSildid: fotograaf, kodune töö, loodus, seeria, tunnitöö, väljas, ülevaade\nFotoringi õpilased Kroonpressis pildistamas vol. 2, Elise kaamera läbi\nSiin veel mõned kaadrid meie külastusest Kroonpressi. Tegin ühe foto ka mustvalgeks, loodan et Elis ei pahanda.\nVeel paar postitust ja siis ongi see ülipikk Kroonpressi lõppenud - aitäh kõigile, kes ustavalt neid seeriaid seni vaadanud on :)\nSellega näete ka tunnitööna tekkinud väljakutset: "Tee portree Joosepist", parimat tulemust allpool.\nKõige põnevama portree Joosepist tegi Elis!\nAitäh kõigile, kes osalesid ;)\nPostitaja: Fotoring kell 08:42 Kommentaare ei ole:\nSildid: külastus, mustvalge, omalooming, portree, ülevaade\nVaria ehk kõik, mis Kroonpressi fotodest üle jäi, ...\nFotoringi õpilased Kroonpressis pildistamas vol. 2...


JÄRELVAADATAV ⟩ Veebikonverentsil räägitakse Eesti inimeste seksuaaltervisest - Haigused - Tervis\nVeebikonverentsil räägitakse Eesti inimeste seksuaaltervisest\n22. september 2021, 9:45\nJÄRELVAADATAV ⟩ Veebikonverentsil räägitakse Eesti inimeste seksuaaltervisest\n«Seksuaaltervisest – piiridest ja piirideta» veebikonverentsil, mida saab vaadata Postimehe veebis täna, 22. septembril kell 10.00-16.00, räägitakse seksuaal- ja reproduktiivtervise ning -õiguste arengust ja olukorrast Eestis ning maailmas, sealhulgas koroonaviiruse pandeemia tingimustes.\nSamuti jagatakse Euroopa kogemusi seksuaalhariduse edendamisest ja seksuaalkäitumisega seotud olukordade hindamisest.\nKonverentsi paralleelsessioonides käsitletakse seksuaalhariduse ning seksuaal- ja reproduktiivtervise nõustamise hetkeseisu ning tulevikusuundumusi Eestis.\nKonverents toimub eesti ja inglise keeles.\nPäeva juhib Sander Rebane.\nKonverentsi korraldavad: Tervisekassa, Sotsiaalministeerium, Tervise Arengu Instituut, Justiitsministeerium, Tartu Ülikooli seksuaaltervise uuringute keskus, Eesti Seksuaaltervise Liit, Tallinna Tervishoiu Kõrgkool ja Maailma Terviseorganisatsiooni esindus Eestis.\n10.15 – 10.35 Seksuaal- ja reproduktiivtervis ja -õigused – mis see on, kellele ja milleks?\nHelle Karro, PhD, professor ja kliiniku juhataja, Tartu Ülikool kliinilise meditsiini instituut ja Tartu Ülikooli Kliinikumi naistekliinik\n10.35 – 11.00 Eakohane seksuaalkasvatus Soomes\nRaisa Cacciatore, MD, lastepsühhiaater, Väestöliitto, Soome\n11.00 – 11.25 Seksuaal- ja reproduktiivtervisest COVID-19 pandeemia tingimustes: ülevaade rahvastikupõhisest uuringust 29 riigis\nKristien Michielsen, PhD, professor, Rahvusvaheline reproduktiivtervise keskus, Genti Ülikool, Belgia\n11.25 – 11.40 Emakakaelavähi sõeluuring Eestis\nPiret Veerus, PhD, vanemteadur, Tervise Arengu Instituut, Lääne-Tallinna Keskhaigla naistekliiniku juhataja\nI sessioon: Seksuaalharidus Eestis - quo vadis?\nSessiooni eesmärk on anda ülevaade tänapäevasest laiapõhjalisest seksuaalharidusest, seksuaalharidusest Eestis eri sihtrühmadele (koolieelses eas lapsed, lapsevanemad) ja arutleda selle üle, kuidas seksuaalharidus mitmel moel aitab kaasa õnnelikuma, õiglasema ja turvalisema ühiskonna tekkele. Sessioon keskendub järgmistele seksuaalõigustele - õigus saada haridust ja informatsiooni, õigus võrdsele kohtlemisele, õigus aktiivsele ja mõtestatud osalemisele ühiskonnaelus, õigus olla terve ja areneda turvaliselt.\nLasteaia seksuaalkasvatus – hulluks olete läinud? Pilvi Luhaste, lasteaiaõpetaja ja TAI keha-, tunde- ja turvalisuseõpetuse koolituse läbiviija\nSeksuaalkasvatus algab kodust. Kristina Birk-Vellemaa, Eesti Seksuaaltervise Liidu koolitaja ja Tartu Ülikooli antropoloogia magistrant\nKuidas soouuringud peegelduvad seksuaalhariduses? Kristien Michielsen, PhD, professor, Rahvusvaheline reproduktiivtervise keskus, Genti Ülikool, Belgia\nII sessioon: noorte seksuaaltervis ja nõustamine\nKuidas on omavahel seotud (noorte)inimõigused ja seksuaal- ja reproduktiivtervis? Mida tähendab inimõigustepõhine lähenemine praktikas? Millist tervishoiu- ning sotsiaalsüsteemi vajab seksuaal- ja reproduktiivõiguste kaitse? Mis ja miks on noorte seksuaaltervisealane nõustamine ning mis on teenuse tulevik ja kuidas see mõjutab noorte seksuaaltervist? Sessioon keskendub järgmistele seksuaalõigustele: õigus võrdsele kohtlemisele, õigus teaduspõhistele seksuaaltervise teenustele.\n15.15 – 15.50 Lipusüsteem täiskasvanutele.\nErika Frans, tervisepsühholoog, seksuaalhariduse ja seksuaalvägivalla ennetuse ekspert, Sensoa (Belgia) ja Rutgers