Uudised – Arvo Pärdi Keskus\nArvo Pärt pälvis Harjumaa aukodaniku teenetemärgi\nHarjumaa Omavalitsuste Liit tunnustas helilooja Arvo Pärti Harjumaa aukodaniku teenetemärgiga.\nTutvu Arvo Pärdi loominguga\nArvo Pärdi Keskuse veebilehel on nüüd võimalik senisest põhjalikumalt tutvuda Arvo Pärdi loominguga. Valminud on veebilahendus, mis tutvustab huvilistele kõiki Pärdi loomenimekirjas olevaid teoseid.\nGraafiline romaan „Kahe heli vahel“ pälvis Eesti Rahvusraamatukogu Kuldraamatu auhinna\nEile õhtul tunnustati Eesti Rahvusraamatukogus konkursi „25 kauneimat Eesti raamatut 2018“ võitjaid. 25 kauneima raamatu hulka valiti ka Arvo Pärdi Keskuse väljaanne, koomiksikunstnik Joonas Sildre graafiline romaan „Kahe heli vahel“. Raamat pälvis lisaks Eesti Rahvusraamatu eriauhinna Kuldraamat.\nAasta Ehitusprojekt 2018 on Arvo Pärdi Keskus\nEesti Ehituskonsultatsiooniettevõttete Liit ja Eesti Ehitusinseneride Liit kuulutas täna välja konkursside Aasta Ehitusprojekt 2018 ja Aasta Ehitusinsener 2018 võitjad. Tööandjate majas toimunud auhinnagalal pälvis Aasta Ehitusprojekti tiitli Arvo Pärdi Keskus. Auhinna võtsid vastu Alexandra Sobral (Nieto Sobejano Arquitectos) ja Ra Luhse (Luhse & Tuhal).\nArvo Pärdi Keskus on Mies van der Rohe nimelise arhitektuuriauhinna 40 parema seas\nArvo Pärdi Keskus (Nieto Sobejano Arquitectos) on valitud Euroopa olulisima, Mies van der Rohe nimelise arhitektuuriauhinna 40 nominendi hulka. Välja valitud hooned asuvad 17 Euroopa riigis, Arvo Pärdi Keskus on ainuke Eestist nomineeritud hoone.\nArvo Pärdi Keskuse toetajad pälvisid kultuurisõbra tiitli\nKultuuriminister Indrek Saar tunnustas täna kultuurisõbra tiitliga ettevõtjaid või metseene, kes on eelnenud aastal kultuurivaldkonda toetanud rahaliselt või olnud toeks oma tegudega. Arvo Pärdi Keskusel on suur rõõm, et kultuurisõprade seas on kaks meie keskuse pikaajalist kaasteelist ja toetajat. Aasta kultuurisõbra aunimetuse pälvis Maarja Oviir-Neivelt kultuurisõbra tiitliga pärjati teiste seas meie toetajat ja transpordipartnerit Silberautot.\nArvo Pärt on kaheksandat aastat järjest maailmas enim esitatud nüüdishelilooja\nKlassikalise muusika internetilehekülg Bachtrack avaldas 2018. aasta kontsertide statistika ülevaate, mille põhjal on Arvo Pärt kaheksandat aastat järjest maailmas enim esitatud nüüdishelilooja. Arvo Pärdi järel kuuluvad esinelikusse veel John Williams, Jörg Widmann ja sir James MacMillan.\nArvo Pärdi Keskus on pühadeks suletud\n23. detsembrist 2018 kuni 1. jaanuarini 2019 on keskus jõulupühadeks suletud. Ootame teid taas 2. jaanuaril.\nArvo Pärdi vanavanematele kuulunud piibel jõudis helilooja juurde tagasi\nKirjanik Jaan Kaplinski hoidis aastaid hoolsalt tallel Arvo Pärdi vanavanematele kuulunud, 1863. aastal trükitud piiblit. Piibel on Arvo Pärdile eriti kallis, sest just sellest luges helilooja vanaema talle lapsepõlves pühapäeviti ette.\nEesti Teatri- ja Muusikamuuseum kinkis keskusele Arvo Pärdi seade käsikirja\nEesti Teatri- ja Muusikamuuseumi kinkis meie keskusele Arvo Pärdi muusikaseade käsikirja, mille muuseumi teadur Ene Kuljus leidis, kui ta korrastas Valter Ojakääru materjale. Tegemist on Arvo Pärdi seatud saksa lastelauluga „Lumi langeb...“, mis pärineb aastatest 1958–67.\nArvo Pärt pälvib Poolas kaks kõrget autasu\n25. ja 26. novembril antakse Arvo Pärdile Varssavis üle kaks kõrget autasu. Pühapäeval, 25. novembril autasustatakse Arvo Pärti Poola Vabariigi kõrgeima autasuga kultuuri valdkonnas – kuldmedaliga „Gloria Artis“ kultuuriteenete eest (Golden Medal for Merit to Culture – Gloria Artis). Teise kõrge tunnustuse pälvib Arvo Pärt esmaspäeval, 26. novembril, kui Poola vanim muusikakõrgkool, Fryderyk Chopini Muusikaülikool annab Arvo Pärdile audoktori kraadi väljapaistvate muusikaliste saavutuste ja loomingu universaalse sügavuse eest.\nAasta Ehitaja 2018 on Arvo Pärdi Keskuse ehitust juhtinud Jaano Tootsi\nEesti Ehitusettevõtjate Liit kuulutas täna Eesti Kunstiakadeemias välja Aasta Ehitaja 2018, kelleks sai AS Ehitustrust projektijuht Jaano Tootsi Arvo Pärdi Keskuse ehituse juhtimise eest.\n1 2 3 … 27 Järgmine\n22.-24. veebruaril 2019 on Arvo Pärdi Keskus suletud. Vabandame ebamugavuste pärast!


* Digitaalne invertermootor tagab ülima energiatõhususe, minimaalse müra ja kauakestva jõudluse. Garantii on 10 aastat!\n* Eco Bubble puhastab tõhusalt ka madalatel temperatuuridel. Pesuaine muudetakse mullideks, mis tungivad kiiresti kangasse ja eemaldavad hõlpsalt mustuse, kaitstes samas kangast ja säästes energiat.\nTransport alates >> 93042\n€ 459.00 -13%\n14 (puuvill, sünteetika, villased esemed, õrn pesu, beebiriided, üliökonoomne pesu, voodipesu, ...)\nSmart Check, Crystal Gloss uks, lapselukk, viitstart, kortsumisvastane kaitse


Tuul puhus ärimeeste taskud raha täis - Eesti Ekspress\nTuul puhus ärimeeste taskud raha täis\nMe kõik peame rohelisele elektrile peale maksma.;Tuuleenergeetikast sai seetõttu ülitulus ettevõtmine.\nLäänemaal asuva Suur-Nõmmküla rahvas ei ava õhtuti aknaid, sest õuest kostev kõmin on nii vali, nagu tõuseks lennuk õhku. Voodisse heites tundub, et peaalune väriseb või põrub terve voodi. Mõned saavad magada üksnes unerohu abil.\nSuur-Nõmmküla on moodsa elu ohver. Küla kõrval mürisevad ööpäevad läbi Aulepa tuulepargi 13 elektrituulikut, mis on kõrgemad kui Tallinna Oleviste kirik.\nJust nende tuulikute tõttu ei saa külarahvas rahulikult magada. Just nende tuulikute tõttu on inimesed hommikuti väsinud, närvilised ja kurdavad peavalu üle. Just nende tuulikute tõttu langeb ümbruskonnas kinnisvara väärtus.\n“Rohelist energiat toodetakse Aulepas siinsete kohalike elanike heaolu ja tervise arvel,” väidab külaseltsi eestvedaja Rein Sepp.\nTegelikult toodetakse rohelist energiat kogu Eesti rahva heaolu arvel, aga riigimeestel kulus mitu aastat, enne kui nad mõistsid, millise vähkkasvaja nad taastuvenergia toetamise tasude kujul tarbijate rahakotti surusid.\nKolm aastat tagasi maksid Eesti elektritarbijad rohelisele energiale peale 88 miljonit krooni. Tänavu prognoositakse samaks kuluks juba 962 miljonit!\nToetused tõusid üha kiiremini ja üha kõrgemale sõltumata sellest, et eestlaste palgad kukkusid ning riik läks üle säästurežiimile. Taastuvenergeetika nõudis ja nõuab üha rohkem ja rohkem. Sisuliselt on roheline energia muutunud ülekullatud energiaks. Septembri alguses valitsusele esitatud memorandum ütleb tuuleenergia kohta varjamata, et tegemist on “ülitulusa ettevõtmisega”.\nKõik see on aga vaid algus, sest ainuüksi elektrituulikuid on ehitamisel 1,3 korda rohkem, kui neid praegu töötab, rääkimata hiigelsuurtest arendamisel olevatest projektidest. Tuulikutega peab täituma nii maa kui meri.\nJa et rõõm oleks täielik, ootab rahvast kolme aasta pärast hinnatõus, mille toob kaasa elektrituru avanemine. Konkurentsiameti peadirektor Märt Ots näitas kuu aega tagasi ministritele ennustust, et elektri hind kodutarbijatele tõuseb siis 181 sendini ehk praegusega võrreldes 12 protsendi võrra. Tema järeldus oli lihtne: “Hinnatõusu leevendaks taastuva [energeetika] toetuste vähendamine.”\nToetused lõid vungi sisse\nPõhjamaades on viimasel ajal kõik olulisemad investeeringud elektri tootmisse tehtud toetuste abil. Sama teed läks ka Eesti. Toetused oli präänik, millega riik meelitas ettevõtjaid rohelise energiaga tegelema. Uus-Eesti algusaegadel ei peetud seda ju perspektiivikaks äriks. Üks suur erand oli endine katlakütja Tiit Veeber, kes oma väitel oli turvast lähedalt näinud vaid naabri kuuris. Suvel 1992 kuulis ta, et turbast saab sooja 15 korda odavamalt kui gaasist ning alustas kihutustööd, et viia Tartu linn üle turbaküttele. Veeber küttis end multimiljonäriks ja need pole krooni-, vaid euromiljonid. Talle kuulub 40 protsenti Anne Soojuselektrijaamast, mis on ainuüksi tänavu saanud rohelise energia toetusskeemide kaudu 83 miljonit krooni.\nEesti Energia ütles aga tolsamal 1992. aastal ei sakslastele, kes pakkusid tuulikuid poolmuidu. Need pandi püsti Ikla piiripunkti, kuid Läti poolele.\nKui taanlased tegid ettepaneku, et ehitavad viis tuulikut Saaremaale Sõrve säärele, ütles Eesti Energia, et ostab Narva põlevkivijaamadest elektrit odavamalt. Ja nii edasi.\nKui riik kehtestas toetused, muutus õilis roheline energia ühtäkki kasumiküttidest finantsistide pärusmaaks. Investorite sekka ilmusid sellised staarid nagu Jüri Mõis ja Hannes Tamjärv.\nKa Eesti Energia vahetas kurssi ning teatas tuuleparkide rajamisest ja prügipõletamisjaama ehitamisest. Firma üheks hüüdlauseks sai “Tulevik on roheline!”.\nPöördeline moment rohelises energeetikas oli toetuste järsk tõstmine vahetult enne Riigikogu viimaseid valimisi talvel 2007. See on kohaliku poliitika üks häbiväärsemaid hetki. Otsust peetakse Urmas Sõõrumaa kätetööks. Riigikogu majanduskomisjon ei kuulanud riiklike ekspertide soovitusi, vaid lisas eelnõusse hoopis suuremad toetussummad, mis põhinesid Väo kombijaama tasuvusarvutustel. Too jaam oli seotud Sõõrumaa ärihuvidega.\nEnne komisjoni istungit said neli suuremat parteid – Keskerakond, Reformierakond, IRL ja Rahvaliit – Sõõrumaalt kokku 5,5 miljonit krooni. Pärast laekus Reformierakonnale ja Keskerakonnale mõlemale veel pool miljonit.\nKuid on väga raske öelda, et nende rahasummade kujul oli tegemist just nimelt selle seadusemuudatuse ostmisega, sest kinnisvaraarendajana oli Sõõrumaa huvitatud heast läbisaamisest näiteks keskkonnaministeeriumis valitsenud Rahvaliidu ja Tallinna linnas võimutsenud Keskerakonnaga ning enne valimisi kaapisid poliitikud kõikide rahameeste kintsu.\nAga kindlasti aitas selline parteide õlitamine poliitikutel Sõõrumaa soove meeles pidada ja kindlasti aitasid suuremad toetussummad Sõõrumaal Väo jaama hiljem soolasema hinnaga Dalkiale müüa.\nVõitsid ka konkurendid. Eespool mainitud Tiit Veeber kirjutas oma firma aruandes, et turbaelektri hind “ületab parimadki lootused”.\nMajandusminister Juhan Parts teatas aga õiguskantslerile, et Riigikogu isetegevuse tõttu ei kulu tulevikus toetustele ja kokkuostuhindadele mitte 297 miljonit krooni aastas, nagu valitsus rehkendas, vaid hoopis 1,1 miljardit! Praeguseks olemegi selle piirini jõudmas.\nJa see polnud ainus kord tol talvel, kui poliitilistes mängudes andis tooni raha hääl. Noil valimistel kerkisid suurte ootustega parlamenti rohelised, kes sõdisid avalikult tuumajaama vastu ja avamerele rajatavate tuuleparkide poolt. Partei valimiskampaania suurim sponsor oli Aivar Berzin, kes kuulub praegu Hiiumaa lähedale merre planeeritava hiiglasliku tuulepargi omanike sekka.\nRoheline energia ei ole olemuselt süsimust. Ta on palju loodussõbralikum kui põlevkivi ahju ajamine. Uute jaamade teke suurendab konkurentsi turul, kus varem laiutas ainult Eesti Energia. Eurodirektiivi kohaselt peab taastuvenergia osakaal kasvama Eestis kümne aastaga 25 protsendini. Riiklik elektrimajanduse arengukava näeb ette, et tuulikute võimsus kasvab 900 megavatini praeguse 148 asemel.\nSee kõik paneb poliitikud vastikusse lõksu. Ühest küljest peavad nad meelitama ärimehi uusi elektrijaamu ja tuuleparke ehitama, teisest küljest tahavad nad aga präänikuna pakutud toetusi kärpida – kusjuures ärimeestel on tekkinud õigustatud ootus, et saavad lubatud toetused kätte.\nSeptembri alguses pakkusid Partsi alluvad ja Eleringi juhatuse esimees Taavi Veskimägi valitsusele välja, et\n? lühendada toetuse maksmise perioodi näiteks 6 aastale praeguse 12 asemel,\n? seada toetustele ülempiir, näiteks 115 s/kWh. Kui börsihind ületab seda määra, siis toetust ei maksta.\nLisaks muutub keerulisemaks avamerele planeeritud tuuleparkide rajamine. Memo märgib, et “projekte arendatakse eeldusel, et riik loob toetusmehhanismi ka meretuuleparkide toodangule. Ühtegi investeeringuotsust enne sellise toetusmehhanismi rakendamist ei tehta.”\nMemo koostajad panid ette, et Eesti peaks sõlmima teiste riikidega spetsiaalsed lepingud, mis laseb avamere tuuleparkidel müüa kogu toodang turuhinnaga Balti riikidesse ja Põhjamaadesse ning toetust maksaksid neile nonde riikide tarbijad, mitte eestlased.\nParas aeg poliitiliseks bisniseks\nUued ettepanekud toetuste süsteemi muutmise kohta valmivad majandusministeeriumis veel sel nädalal. Käib kõva lobitöö.\nPoliitikutele see sobib, sest valimised lähenevad ja raha läheb vaja.Helme valda ja Imaverre koostootmisjaamu kavandava firma Graanul Invest juhataja Raul Kirjanen manitseski minister Juhan Partsile ja Riigikogu majanduskomisjoni esimehele Urmas Klaasile saadetud kirjas, et “pikaajalise energiapoliitika eesmärke ei tohi mingil juhul rakendada poliitilise valimisvankri ette”.\nKirjanen pani ette, et riik võiks toetusraha võtta tarbijate tasku asemel näiteks CO2 kvootide müügist või fossiilsete kütuste (loe: põlevkivi) suuremast maksustamisest.\nVäo elektrijaama omav Dalkia läks aga teist teed ja levitas asepresident Bruno de Pellegarsi hoiatust, et ettevõte on investeerinud heas usus Eestisse 2,5 miljardit krooni ning neid toetab Eesti ja Prantsusmaa vaheline investeeringute kaitse seadus.\nSee oli selge signaal Partsile: mõtle enne, kui puutud toetusi, sest see võib Eesti riigile ja rahvale väga kalliks maksma minna!\nMereäärses Noarootsi vallas Läänemaal on aga hoopis teised mured. Vallavanem Aivar Kroon kurtis kevadel minister Partsile, et Aulepa tuulepargi müraprobleemid viivad ilmselt selleni, et ümbruskonna külad tühjenevad, maksumaksjad lahkuvad ning tühjades külades kasvab kuritegevus. Ta lisas: “Üks on muidugi selge: tuulepargi maksumus on üle miljardi ning selle sulgemist ei võta keegi isegi mitte teemaks.”\nNii ka läks. Eesti Energia sai hoopis loa püstitada Suur-Nõmmküla naabrusse veel kolm tuulikut.\nRohelise energia toetuse saajad\nmln kr, jaanuar 2009 – august 2010\nTõhusa koostootmise toetus\nsh Sillamäe SEJ 35\nAnne SEJ 22\nVäo/Tallinna Elektrijaam 12\nEsro SEJ 12\nsh Narva Elektrijaamad 215\nVäo/Tallinna Elektrijaam 170\nAnne SEJ 116\nAulepa Tuulepark 58\nPakri Tuulepark 47\nHorizon Tselluloosi ja Paberikombinaat 33\nRoheline Ring Tuulepargid 21\nVirtsu II Tuulepark 15\nAS Eesti Energia 13\nTerts / Baltic Energy Partners 9\nEesti Elekter 8\nRohelise energia toetused\n2007 2008 2009 2010pr\nKokku, mln kr 88 152 405 962\npuit ja turvas, mln kr 56 87 112 549\ntuul, mln kr 0 8 227 328\nhüdro, mln kr 9 25 27 27\nmuu (prügi, must leelis), mln kr 7 8 7 23\nmaagaas, mln kr 15 23 31 35\ntasu suurus hinnas (s/kWh ilma käibemaksuta) 2,2 3 6,1 12,6\nNarva tootmise hind s/kWh 46 46 46 46\nProportsioon hinnast 4,5% 6,2% 11,7% 21,6%


MASSAAŽISEADE MEDISANA TDP HIND | kaup24.ee e-pood\n€ 4000 € 72 00 *\nToote kirjeldus : Massaažiseade Medisana TDP\nMedisana TDP saab kasutada igasuguse valu, lihaste, pikaajaliseks teraapiaks ja migreenihoogude raviks.\nSeade on mõeldud nendeks protseduurideks:\n- Raske kroonilise valu sümptomaatiline vähendamine, traumajärgne või äge operatsioonijärgne valu.\n- Lihaste vereringluse kiirendamiseks.\n- Lihasspasmide leevendamiseks.\n- Pärast operatsiooni lihaste stimuleerimine tromboosi vältimiseks.\n- Lihaste lõõgastumise pärssimine või pidurdamine.\n- Lihaste taastusravi.\n- Liikumisprotsessi parandamiseks või parandamiseks.\nErinevad seaded iga rakenduse jaoks (mälufunktsiooniga).\nSuurus: umbes 11.5 x 6.7 x 3.5 cm.\nKaal: umbes 0.1 kg.\nIntensiivsus: alates 0 kuni 60 mA.\nSagedus: 2-120 Hz, sõltuvalt programmist.\nMedisana TDP elektristimulaator;\n4 patareid (AAA, LR03) 1.5 V;\nEne K 2018/11/20\nei ole kasutanud, puudub kasutusjuhend


Polar Skate Co. kapuutsiga pusal on rinnal väike Polar Skate Co logotikand. Soonikuga käised ja alläär. Reguleeritav kapuuts. Ees kängurutasku. Valmistatud Portugalis.


Otsustamise vägi: kõik muutused algavad sinu valikutest - Alkeemia\nKõik muutused algavad sinu valikutestFoto: depositphotos.com\nKõik, mis su elus toimub - nii see, millest oled elevil, kui ka see, mis esitab sulle väljakutse - algab otsusest. Ma arvan, et su saatus kujuneb just otsustamise hetkedega. Otsused, mida sa teed praegu, iga päev, kujundavad su igapäevase enesetunde, ning ka selle, kelleks sa saad kümne aasta pärast ja hiljem.\nKui vaatad kümne aasta tagusele ajale, siis kas sinu arvates oleks su elu praegu täiesti teistsugune, kui oleksid tookord teinud teistsuguseid otsuseid? Võib-olla tegid sa näiteks ametialase otsuse, mis muutis su elu. Või sul ei õnnestunud seda teha. Võib-olla otsustasid, et abiellud - või lahutad. Võib-olla hankisid mõne helilindi, raamatu, või võtsid osa seminarist, mis muutis su uskumusi ja tegusid. Võib-olla otsustasid lapsi saada või oodata nendega karjääri nimel. Võib-olla otsustasid investeerida kodusse või ärisse. Võib-olla otsustasid alustada treeningutega või neist loobuda. Või otsustasid suitsetamisest loobuda. Võib-olla otsustasid kolida teisele maale või minna ümbermaailmareisile. Kuidas on need otsused toonud su sellesse punkti, kus oled praegu?\nKas oled viimase kümne aasta jooksul läbi elanud traagilisi ja rusuvaid sündmusi, kogenud ebaõiglust või lootusetust? Mina olen kindlasti. Kui nii, siis mida sa otsustasid nendega ette võtta? Kas sa läksid viimase piirini või lihtsalt andsid alla? Kuidas on need otsused kujundanud su praegust eluteed?\nMa usun sügavalt, et need on meie otsused, mitte olukorrad, mis meie elusaatuse määravad. Me mõlemad teame, et on inimesi, kes on sündinud eelistega: neil on geneetilised eeldused, keskkondlikud eelised, perekonnast või suhetest tulenevad eelised. Ent me mõlemad teame ka seda, et me pidevalt kohtame selliseid inimesi, loeme ja kuuleme neist, kes on viletsatest oludest välja rabelenud, tehes uusi otsuseid, mida oma eluga peale hakata. Nendest on saanud inimloomuse piiramatu väe eeskujud. Me võime muuta oma elu eeskujulikuks, kui otsustame seda teha. Kuidas? Lihtsalt tehes täna otsuseid, kuidas me hakkame elama kümne aasta pärast ja edaspidi. Kui sa ei tee oma tuleviku suhtes otsuseid, siis oled juba otsuse teinud, kas pole nii? Sa teed otsuse, et sind juhib keskkond, selle asemel et hakata ise oma saatust kujundama.\nKogu mu elu muutus ühe päevaga - selle päevaga, mil määrasin ära mitte ainult selle, millist elu ma tahan tulevikus elada või kes ma tahan olla, vaid kui otsustasin, millisele elule ma end pühendan.\nSiin on väike, kuid oluline vahe. Mõtle hetkeks. Kas nende kahe asja vahel on vahe - olla millestki huvitatud ja olla millelegi pühendunud? Muidugi on! Inimesed räägivad pidevalt "Oh taevas, ma tõesti tahaks hakata rohkem teenima" või "Ma tahaks olla oma lastega lähedasem" või "Tead, ma tõesti tahaks maailmas midagi muuta". Ent sellised avaldused pole üldse mitte pühendumine. See on lihtsalt eelistuste väljendamine, kui ütled: "Ma olen selle juhtumisest huvitatud, kui ma ei pea mitte midagi tegema." See pole mingi vägi! See on nõrk palve, milles pole isegi usku.\nSa ei pea mitte ainult otsustama, millisele tulemusele sa pühendud, vaid otsustama ka seda, milliseks inimeseks saamisele sa oled pühendunud. Sul tuleb paika panna teatud standardid, millist käitumist sa pead enda puhul vastuvõetavaks, ja otsustama, mida peaksid ootama nendelt, kes sinust hoolivad. Kui sa ei pane põhistandardeid paika, siis on lihtne libiseda tagasi käitumisse ja hoiakutesse või elu kvaliteeti, mis on kaugel sellest, mida sa väärid. Sa pead seadma uued standardid ja nende järgi elama, olenemata sellest, mis su elus toimub. Isegi kui kõik läheb valesti, isegi kui paraadi ajal sajab, isegi kui on börsilangus, isegi kui su kallim su maha jätab, isegi kui keegi ei anna sulle tuge, mida vajad, pead ikkagi olema pühendunud oma otsusele, et sa elad oma elu kõrgeimal tasandil.\nKahjuks ei tee enamik inimesi seda kunagi, sest on liiga hõivatud vabandustega. Nad pole enda arvates oma eesmärke saavutanud ega ela oma unistuste elu selle tõttu, kuidas nende vanemad neid kohtlesid, või et neil oli nooruses vähe võimalusi, või et nad pole saanud head haridust, või et nad on liiga vanad või liiga noored. Kõik need vabandused pole midagi muud kui jama. Ja need mitte ainult ei takista sind, vaid võivad mõjuda ka hävitavalt.\nOtsustuse väe kasutamine võimaldab sul vabaneda kõigist vabandustest, miks sa ei saa oma elus kõiki asju muuta, ja korrapealt. Kuid kindlalt otsustades saad muuta suhteid, töökeskkonda, füüsilist vormisolekut, sissetulekut ja emotsionaalset seisundit. Saad ise ära määrata, kas sa oled õnnelik või kurb, rusutud või elevil, asjaolude ori või kasutad oma vabadust. See on muutuse allikas inimeses, perekonnas, kogukonnas, ühiskonnas ja kogu meie maailmas.


Mis suurusega peenis poistel peaks olema 12-aastane - Tavalisel poisil peaks suurus olema liige\nMunandite suurus areneb lõplikult välja Sümptomiteks on sageli kubeme paistes lümfisõlmed. Hüpoppadiatest vabanemine võib olla kirurgiline meetod. Erandeid peaks olema, kuid kõik ei saa seda aru.\nSel ajal Meeste peeniste ja nende suuruse tuubid sekundaarsed seksuaalsed omadused: suurenenud karvakasv näol ja peenise kohal; hakata peenist suurendama - pikk ja veidi paksem; täielikult arenenud eesnahk; peenise ja kapsli nahk muutub; munandite suurenemine jne; Tabelis on esitatud andmed peenise suuruse kohta rahulikus olekus, sõltuvalt vanusest ja kõrgusest.\nPeenise suuruse diagnostiline väärtus Neurohormonaalse arengu diagnoosimiseks küpsemise perioodil kasutatakse peenise suuruse, vanuse ja kasvamise suhet seksoloogias. Selle suured uuringud viisid läbi vene seksoloogi professor Tavalisel poisil peaks suurus olema liige Moskva. Oma uurimuses avastati korrelatsioon mitmete neurohormonaalsete haiguste ja noormehe peenise kõrguse ja suuruse vahelise seose vahel.\nSee on looduslik taimne ravim. Kontrollisime meetodit ja otsustasime seda teile soovitada. Tulemus on kiire. Tabelis on näha, et aastaselt täpsemalt 14—aastaselt muutub peenise suurus vaikses olekus veidi 0,5 cm võrrakuid sama perioodi iseloomustab peenise pikkuse suurenemine erektsiooni olekus. See on seletatav õõnsate kehade kudede kujunemisega, moodustades liikmeks ja muutes tavalisel poisil peaks suurus olema liige võimekust suurendada, olles põnevil täis verd.\nPoiss kasvab ja aja jooksul muutuvad tema tervise küsimused üha enam. Kõige sagedamini on emad mures tavalisel poisil peaks suurus olema liige olemuse pärast - laste ja noorukite peenise normaalne suurus. Peenise suurus vanuse järgi Liikme moodustamine asetatakse emakasse.\nKui see hormoon kehas ei ole piisav, näeb noormees välja nagu tüdruk. Lugege testosterooni määra kohta, läbides testid. Pole vaja muretseda liiga vara, et teismeline ei kasvataks habet. Iga lapse küpsemine individuaalselt. Standardsed parameetrid teismeliste peenise suuruse muutmiseks Tabelis on teavet selle kohta, kuidas muuta intiimse oreli suurust teismelises. Küpsemise märgid Puberteet algab umbes aastat vana. Mõnel juhul võib see toimuda hiljem.\nAlates sellest ajast moodustub reproduktiivsüsteem täielikult, nooruki liige on täielikult moodustunud, selle kasv on peatunud ja noormees saab kaitsmata soo pärast isaks. Kõigil nendel perioodidel tasub jälgida teismelise kehakaalu ja toitumist. Mis tahes kõrvalekallete korral aeglustub kogu keha kasv ja tulevikus kahjustab see tervist. Kord aastas peate külastama uroloogi ja kirurgi. Reproduktiivseadme omadused Statistika järgi on aastase keha keskmine suurus erektsiooni korral 17 cm.\nKui ema märkab, et laps nuttab urineerimise ajal, peab ta arsti juurde minema. Kui aeg ei paranda fimoosi tulevikus, võib see mõjutada noormehe intiimset elu. Sugu ajal võib ta eesnaha rebida. Millised tegurid võivad mõjutada poisi tervist? Ekspertide arvamus Noorukitel on poisid erilist huvi genitaalide vastu. Noormees peaks teadma, et eesnahka ei ole võimalik liiga kaugel eemale tõmmata, on võimalik silluse terviklikkust murda.\nTe ei saa hooletusse jätta hügieeni, valget tühjendamist pea ümber, nii et bakterid ei paljuneks. Vanemaid tuleks Scribblei liikme suurused varem täiskasvanud poiss, näiteks aastat. On vaja konsulteerida arstiga ja läbida testid.\nPoiste genitaalide võimalike patoloogiate põhjused võivad olla erinevad - alates geneetilistest häiretest ja lõpetades põhiliste hügieeninõuete mittetäitmisega. Vanemad peavad hoolikalt jälgima vastsündinud poiste suguelundite seisundit ja teavitama sellest arsti viivitamatult. Poiste suguelundite arengu omadused ja anomaaliad: On täiesti normaalne, kui vastsündinud poiss on kitsas eesnahk, meditsiinis nimetatakse seda seisundit füsioloogiliseks phimosiseks. Poisi kasvatamise käigus juhtub sama asi ka tema peenisega.\nFimoos esineb sageli pärast sündi. Sellisel juhul räägib ta halvast hügieenist.\nKolmandat kraadi iseloomustab pea paljastamise võimaluse puudumine rahulikus olekus ja erektsiooni ajal. Urineerimine pole keeruline. Kui urineerimise ajal on ebamugavusi ja ilmub uriiniga täidetud kott, võite rääkida patoloogia neljandast astmest. Samal ajal eritub uriin õhukeses voolus, seal on suur valulikkus ja põletustunne. Diagnostika Fimoosi määratlusele eelnevad poisi enda kaebused.\nAlgstaadiumi fimoosiga koolieelses ja algkoolis lapsel ravi ei tehta. Siin saab rakendada pea järk-järgulise avamise tehnikat. On tähelepanuväärne, et tehnikat saab määrata ainult raviarst! Sellisel juhul on vaja kasutada ravimeid, mis põhinevad glükokortikoidi hormoonidel. See võib olla kohapeal kasutatavad salvid ja geelid. Ravimite toime eesmärk on parandada naha elastsust. Samuti vastutavad nad põletiku leevendamise eest. Balanopostiidiga liitumisel on antibakteriaalsete ainete kasutamine õigustatud.\nOperatsioon on vähem traumeeriv, nõuab kohaliku tuimestuse kasutamist. Imikute füsioloogiline fimoos on normaalne seisund, ainult väga väikesel arvul imikutel avaneb pea kohe vabalt. Arvatakse, et selline sulandumine noores eas on vajalik keha kaitsmiseks kahjulike bakterite eest.\nKuni kolm aastat ei tehta konservatiivset ravi ega operatsioone, selle aja jooksul tuleks probleem ise lahendada. Võib olla vaja täiendavat meditsiinilist sekkumist, kuid mitte kõigil juhtudel. Kui eesnaha sulandumine ei tekita ebamugavusi, ei häiri urineerimist, võite ravi edasi lükata. Patoloogiline fimoos Patoloogiline fimoos on seisund, kus eesnaha sulandumine põhjustab valulikke aistinguid ja häirib normaalset elu. Patoloogilised fimoosid jagunevad kahte rühma: Cicatricial fimoos.\nSeda vormi nimetatakse ka atroofiliseks. Sellega kaotab eesnahk armistumise tõttu elastsuse. Hüpertroofiline fimoos. Seda vormi iseloomustab eesnaha kudede liig, mis takistab pea väljumist. Haiguse mõlema vormi ravi on sarnane. Sekkumisvajaduse peamised näitajad on mõned sümptomid. Põhjused Selle haiguse väljakujunemiseks on mitmeid põhjuseid. Kaasasündinud fimoos ilmneb koos mõnede häiretega organite moodustamisel. See on haiguse kõige tavalisem juhtum.\nSuguelundite vigastused, halva paranemise tagajärjed pärast operatsiooni. Sellisel juhul moodustuvad sidekoele armid, vähendades eesnaha elastsust ja põhjustades selle ahenemist.\nSee põletikuline haigus võib olla fimoosi põhjus ja tagajärg. Ulatusliku lüüasaamisega on eesnaha kitsenemise tõenäosus. Foto fimoos poistel Enamikul juhtudel on selle seisundi ilmnemist väga väikestel lastel võimatu mõjutada, kuna see on teatud etapis normaalne.\nOluline on säilitada hügieen, nii et komplikatsioone ei tekiks. Sümptomid ja nähud On mitmeid sümptomeid, mis näitavad, et fimoosi meenutavas seisundis on vaja arstiga nõu pidada. Raskused nina peenise avamisel, suutmatus seda teha on peamine sümptom, kuid mitte alati kiireloomulise sekkumise näit.\nTavaliselt ei teki hoolika hügieeni korral seda probleemi, kuid fimoosiga on täielik tualettruum võimatu, mis põhjustab põletikku. Balanopostiidi korral on iseloomulikud järgmised sümptomid: sügelus, valu; pea ja ümbritsevate kudede punetus; mädane eritis. Vaadake, mida balanoposthitis võib viia foto poistel.\nBalanopostiit on võimalus viivitamatult arstiga nõu pidada. Uriinipeetus Sageli ilmneb väga väikestel lastel reaktsioonina valule fimoosi ajal. Laps ei saa urineerida, alakõhu palpeerumisega on tunda pinget täis põit.\nVeresooned pigistatakse, kuded kannatavad hapnikuvaeguse all. Seetõttu võib ilma parafimoosi õigeaegse ravita alustada gangreeni või peenise nekroosi. Selle tulemuseks võib olla elundi eemaldamine. Parafimoosi peamised nähud: glansi peenise turse; tugev valu. Tõenäoline on ka eesnaha kudede täielik sulandumine, mis muudab pea juurdepääsu võimatuks.\nKas on võimalik suurendada peenise suurust? On mitmeid. Statistika kohaselt on peenise suurus 15 cm piisav seksuaalvahekordade saavutamiseks. Samal ajal on sellised olukorrad võimalikud, et peenised, mis on pikemad kui selle pikkus, võivad tüdrukule tuua vähem naudingut tavalisel poisil peaks suurus olema liige väiksemate "seadmete" suurus on vastupidi. Selle põhjuseks on naissoost vagiini struktuur, mida paremini stimuleeritakse, kui partneri peenisel on suur laius.\nDiameetri suurendamise duusid suurendada peenise suurust: ohutud meetodid peenise pikkuse isereguleerimiseks meestel. Kui inimese seksuaalorgani suurus on keskmisest väiksem, võib see kergesti põhjustada enesekindlust, põhjustada stressi ja isegi depressiooni.\nMuidugi, otse joomine sooda ei mõjuta peenise suurus, kuid see tavalisel poisil peaks suurus olema liige kindel, et see mõjutab positiivselt tervist mehed ja oma emotsionaalset seisundit.\nTavaliselt hakkab 13 aastaselt kasvama ja 15 aastaselt on oma pikkuse saavutanud. See miks keskmine peenise pikkus suureneb 18 eluaastani tuleb sellest et poisid arenevad erinevas vanuses. Mõnel hakkab peenis kasvama 12 aastaselt ja mõnel alles 15 aastaselt. Vieo instruktsyyu tehnikat, kuidas suurendada mehe peenis Kui teie peenis on suurem kui keskmise 6,5 "või rohkemvõib ulatuda tupe, mida ei saa saavutada teiste"keskmiste"poisid närvilõpmeid ja võivad stimuleerida oma partneri tundlikumaid piirkondi.\nKui teie peenis on suurem kui keskmine, mitte ainult sa kasu suurenenud enesekindlus vaid oma võimet täita suur ajal lovemaking oluliselt tõusnud. Kui uriini eritub vähe, hakkavad kuseelundites kogunema šlakid ja uriin muutub tumedaks ja läbipaistmatuks.\nPõie korrapärane tühjendamine on tähtis, kuna see hoiab ära kuseteedepõletikke ja uriinipidamatust. Noorel, tervel inimesel takistavad kuseteede sulgurlihased uriini tahtmatut väljavoolamist põiest.\nPeenis kasutatakse uriini eemaldamiseks põisast ja sperma eemaldamiseks. Peenis koosneb esisest vabast osast - kehast, mis lõpeb peaga, mille ülaosas on isase ureetra pisike välimine ava.\nPeenise peas on silmapaistvam osa - pea kroon ja kitsenev - pea kael. Tagakülg on peenise juur, mis on kinnitatud huulte luude külge. Buduaari foorumi: Seksuaalsuse ja anatoomia faktid. Kõige kallim pornofilm Enamus selliseid filme tehakse võimalikult odavalt, kuid on ka vastupidiseid näiteid. Eriti, kui tundub, et peenis tundub tupe jaoks liiga suur olema, Nii, nagu peenis erutudes suureneb, võib ka vagiina erutudes muutuda suuremaks ja libedamaks.\nNing enamasti kahe- ja kolmekümnendates naistel korraliku varustusega mehega seksides probleeme pole, pigem vastupidi. Kangro raamatu pealkiri ei peta — see teos räägib tõepoolest loovisiku tunnustusvajadusest ning seda rahuldama määratud auhindadest. Siin on ühtede kaante vahele pandud kaks täiesti erineva stiili ja autoripositsiooniga tekstigruppi: kronoloogiliselt reastatud mälestused Kangro kui kirjaniku ja tõlkija kümnest senisest auhinnasaamisest ja kolmest auhinnajagamisest ning vormilt.\nBij de ziekte van Peyronie ontstaat een kromstand van de penis in stijve toestand. Deze aandoening kan veroorzaakt worden door een ontsteking of kan. Diabeet ehk suhkruhaigus on raske terviserike, millest täiesti paraneda pole võimalik. Inimesel ei jää üle muud kui õppida elama koos haigusega. Mida rohkem ta sellest teab ja mida täpsemalt ta arsti soovitusi järgib, seda parem on tema elukvaliteet.\nDit hebben wij ook gemerkt toen we laatst op Facebook een bericht. Kui vajalik, teata asjakohastele am Märkasin kahjustusi või on autost varustust puudu. Mida pean tegema? Kui märkad kahjustust, tee sellest pilt ja saada e-kiri: info citybee. Kui midagi on valesti auto salongis või kaubaruumis, anna meile sellest teada. Mida teha, kui alas ei ole vabu parkimiskohti.\nKui mehe peenis on painutatud, st kuidas "hunchback" kaar oleks normaalne või patoloogiline? Tavaliselt peaks see painduma?


Anna andekale aega areneda! - Jooksja\nAnde väljaarendamise eelduseks on tingimuste ehk keskkonna loomine. See tähendab aga nii lastevanemate, kooli kui ka spordiklubi kaasamist protsessi.\nTekst: Leonhard Soom, Türi kergejõustikutreener Foto: Scanpix\nAndekus on looduse and, mis väljendub mistahes valdkonnas kõrgemates vaimsetes ja/või füüsilistes võimetes, loomingulisuses ja tugevas tahtes ehk motivatsioonis. Väga keeruline on õige andeka ülesleidmine, tema tegeliku võimekuse ja potentsiaali avastamine ja sellest lähtudes nende võimete arendamiseks tegevuskava koostamine. Selleks, et laps jõuaks ühes või teises vallas tippu, peavad ühtima nii lapse huvi, tahe kui ka töökus, ilma milleta tema talent särama ei löö.\nVaatleme andekust spordis.\nVaja on üldist arusaamist andekusest\nEesti spordi seis maailma mastaabis on selline nagu seda võimaldab rahvaarv. Andekaid on vaid teatud protsent ja see kahaneb aasta-aastalt, mistõttu meie tulevik sama spordisüsteemi juures ei saa olla optimistlik. Et üks inimene Euroopas või maailmas tippu jõuaks, läheb olenevalt spordiala populaarsusest ja tasemest vaja nn kriitilist hulka inimesi, mida meil kahjuks ei jätku. Spordialasid on edukuseks liiga palju ja riigil puudub strateegia nende arenguks ja toetuseks.\nSpordialad võitlevad juba lasteaiast peale oma kontingendi üle. Seda saavad teha eelkõige need alad, millega alustatakse varakult ja mis on atraktiivsed eelkõige lapsevanemale –iluvõimlemine ja -uisutamine, tennis, jalgpall jne. Mis valik jääb teistele spordialadele ja kas on vaja juba nii noorelt ühele alale kinnistuda?\nReastades spordiala harrastajate hulga ja tulemi maailma tasemel, kohtame suurt vastuolu: näiteks väikesearvuline vehklemine on meil maailma tipus, sest siin on kõrge kvalifikatsiooniga treenerid ja pikaajalised traditsioonid. Vastupidi aga: ühe meie ebajumala, jalgpalli juured on küll tugevasti Eesti spordipinnases, aga tulem pole kiita. Loota ju võib, et meie jalgpall jõuaks maailma tippu, aga tõenäoliselt seda ei juhtu, sest selleks peaks kogu Eesti jalgpalli mängima.\nMeie spordivaliku „supp” on ahtake ja lahja. Peale üksikute sähvastuste võistkondlikel aladel on eestlasel maailmatippu asja vaid individuaalselt.\nEesti spordivõimekust näitab spordiklubide tegevus. Aga klubisid on liiga palju ja nad on nõrgad. Noorteklassis toetab klubisid omavalitsus, pärast gümnaasiumi lõppu see toetus kaob. Kes saab, läheb välismaale, teised üldjuhul loobuvad ja seda ajal, kui õige areng alles tulekul.\nLoomulikult pole paljude klubide eesmärk kõrge spordisaavutus ja rahvale on vaja ka vaatemängu, aga sellega ei paista väike Eesti maailmas välja.\nKui tahame, et meie lipp ka edaspidi tiitlivõistlustel lipumasti tõuseks, oleks viimane aeg riigitasandil pead tööle panna – eelkõige andekate säästmiseks. Vaja on üldist arusaamist andekusest spordis. Kurb, et laristame ka olemasolevate andekatega. Spordikongressil poliitikute lubatud riiklikud spordiklassid, nn Audentese minivormid meil puuduvad, see oleks aga suur reserv andekate spordis hoidmiseks.\nTreener kui võtmeisik\nTegelikult on ohjad protsessi juhtimiseks treeneri käes, otsustab aga raha, mida on väga vähe ja selle juurdesaamiseks noorte klassis tehakse sageli valesid otsuseid.\nTreener peab end tõestama, et ta on tegija nii tööandja, atesteerimiskomisjoni, teiste treenerite, üldsuse kui ka lastevanemate ees. See loob teatud käitumise, mis ei ole alati sportlase suhtes otstarbekas – kohe on vaja tulemust, et palka saada…\nSportlane kui partner ei ole treeneri omand ja seepärast ei tohiks treener olla sportlase saatuse üle ainuotsustaja, enda juures kinnihoidja. Seda aitaks ära hoida, kui sportlane ise on teadlik treeninguõpetusest – miks üht või teist asja just nii tehakse.\nTalendikus on sportlase omadus, aga ta on justkui riigivara. Kui võimekus on sportlasele looduse poolt antud, peaks tema missioon olema need võimed välja arendada, et esindada riiki ja läbi selle ka ennast, sest riik on olnud nende võimete kasvupinnaseks. Kui sportlase arengus on seisak või ei tule juhendaja üksi hästi toime, tuleb julgelt nõu küsida. Eestis on neid treenereid küllaga, kellega asja arutada, aga me kardame midagi… Tulemuseks on konfliktid treeneri ja sportlase vahel ning järjekordne treeneri vahetus, mis tavaliselt ei vii kuhugi.\nSoomlased korraldvad kergejõustikus igal aastal nn karnevale, kus kohtuvad noored ja vanad sportlased, treenerid ja endised tipptegijad. See arendab mitte ainult sportlasi, vaid ka treenereid, sest seal on tavaliselt kogu tippinfo, mida õhtuti omavahel vahetatakse. Sügisel korraldatakse aga kõrgetasemelisi seminare.\nEesti vajaks samuti midagi sarnast oma koolitussüsteemi, kus näiteks nelja aasta jooksul võetakse läbi kogu spordiala kõigil tasanditel – koolitajad võiksid olla nii välismaa kui ka meie oma tipptreenerid. Aga kes seda tegevust koordineeriks?\nTreenerite kutsekvalifikatsiooni tõstmise sooritused on süsteemsed ja tarvilikud kasvõi selles mõttes, et enne atesteerimist võtab treener kokku oma teadmised ja oskused. Sageli on neil eksamitel esinejaid huvitav ja hariv kuulata ka teistel.\nTreener peab ennast täiendama ühes talendika sportlase arenguga. Aga kas noortetreenerid julgevad endale tunnistada uute teadmiste vajalikkusest? Nõukogude aegse koolitusega treenerid, kes olid siis ja on ka praegu maailma tipptasemel, on varsti ennast ammendanud. Noori, tarku ja ambitsioonikaid treenereid ei kipu juurde tulema. Eesti treenerite ühendus peaks olema aktiivne treeneri statuudi kujundamisel ja väärika palga eest võitlemisel, muidu pole varsti neidki treenereid, kes meil praegu on.\nLapsevanem, unusta oma ego!\nLapsevanem peaks olema treeneri liitlane. Sageli on ta aga hoopiski suurim vahelesegaja, mistõttu on lapsel raske otsustada, kellel õigus.\nRaja või mänguväljaku ääres jutustav ja ebakompententset nõu andev lapsevanem ei ole haruldus. Halvemal juhul saab lapsevanema ego realiseeritud lapse sportliku võidu kaudu, iga hinnaga rekordite nimel. See on praegu Eestis väga levinud ja ohtlik tendents, sest selle all kannatavad just andekad noored. Viimasest veelgi jubedam on see, kui lapsevanemad treenivad oma lapsi, ilma et oleks selleks ise ettevalmistunud. Sageli treenitakse lapsi nii nagu kunagi ise täiskasvanuna treeniti, mis tegelikult lapse arengu ja treeningu põhimõtetega kokku ei sobi.\nEnnast ei peaks eksponeerima spordis, vaid sporti endas. Kindlasti ei pea selleks läbima Tallinna sügisjooksul ja/või Tartu suusamaratonil pikki distantse, võttes kaasa ka noorukesed lapsed. Võistelda võiksid ikka need, kes on selleks piisavalt ettevalmistunud ja sportida tuleks mitte tulemuse, vaid lusti pärast.\nAndekust võib märgata juba varakult\nKuidas andekat ära tunda ja andekust mõõta? See ei ole kerge, kuid teatud tähelepanekute põhjal siiski võimalik. Suur kunst on talent harjutama panna ja särama lüüa.\nAndekus kui looduse kingitus avaldub tavaliselt mitmel alal korraga. Selleks on vaja vaid teatud tingimusi. Andekust võib märgata juba varakult, sest andekad alustavad roomamist, käimist… lugemist jne varem. Samas on nad püsimatud ja tahavad ruttu ning kergelt võita. Nad otsivad kogu aeg uut väljakutset/tunnustust ja rändavad seeläbi alalt alale. Sageli ei jõuagi nad ühel alal tippu, sest see nõuab süsteemset ja pikemaajalist treeningut, milleks andekal sageli harjumused ja vajadused puuduvad – võidetakse ju niigi kerge vaevaga.\nKuna andekate suhtarv rahvastikust on väike, peaksime nendega targalt ringi käima. Väga headest kehalistest võimetest üksi ei piisa, et noort tõeliselt andekaks pidada. Voldemar Panso ütles kunagi: „Et talent säraks, on vaja lisaks 10% andekusele omada 90% töövõimet.” Palju seda arendada saab, on raske öelda, aga selle tunneb kohe ära särasilmse lapse innukusest.\nNüüd on vaja treeneril ja lapsevanemal aru saada, et tema laps on andekas. See, et üks või teine noorsportlane võidab samaealist ülivõimsalt, ei näita veel, et ta on andekas. Ehk harjutab ta täiskasvanutega sarnaselt, on omaealistest füüsilises arengus ees või on mitu aastat rohkem harjutanud. Noorteklassi lõpuks füüsiline areng tasakaalustub, edasi viib juba andekus ja töö.\nAndekad ei näita sageli spordis kõrget algtaset, aga nende edasiarengu tempo on hüppeline, noorteklassi lõpuks ületavad nad kunagisi aktselerante ja on hiljem tippspordis edukamad. Andekad on tavaliselt kiire õppimisvõimega, hea koordinatsiooniga ja osavad.\nAndekas tahab särada\nAndekas vajab kasvamiseks ja arenemiseks aega. Sellisel lapsel on vaja kannatlikult lasta läbida murdeiga, mis on hästi keeruline ja raske lapsele endalegi. Tõsisema treeninguga võiks alustada alles siis, kui tempokas pikkuse ja kaalu kasv on lõppemas, ehk umbes aasta pärast murdeiga. Kas on meil oskust ära kannatada see õige aeg? Andekas tahab särada ja seda kerge tööga. Kui andekaks tituleeritu ei tee järjekindlalt tööd, siis ta ei realiseeri ennast, tulemuseks on spordist loobumine ja hiljem võib ka eluratas veereda allamäge.\nAndekat tuleb mitte poputada, vaid säästa, eelkõige võistluskoormusega. Tavaliselt on aga noorte puhul nii, et hea tulemus kannustab ja otsitakse uut võistlust veel paremaks tulemuseks. Selline ülevõistlemine lõppeb tavaliselt bumerangi efektiga, järgmisel aastal tulemused langevad ja ähvardab loobumisoht.\nMida aeg edasi, seda rohkem vallutab noori virtuaalne maailm ja seda vähem jääb sporti andekaid. Kutsun üles kõiki treenereid, juhendajaid ja lapsevanemaid säästma noori võimekaid tuleviku nimel. Eriti pöördun lastevanemate poole, et nad ei nõuaks enda saavutamata tulemuste realiseerimist laste peal. Laske noortel sporti nautides füüsiliselt välja areneda, tehes samal ajal noortepärast treeningut ja säästes paljud andekad lapsed Eesti spordile. Ärge olge ise spetsialist, vaid küsige häbenemata nõu õppinud treeneritelt!\nAndekaid pole vaja dresseerida, neid tuleb õpetada olema kannatlik, harjutama järjekindlalt ning ootama oma aega. See on raske ülesanne, aga vastasel juhul lõppeb sportlik tegevus paljudel juba gümnaasiumi astmesse jõudmisel.\nAndi Nooda juhtum - palju kära ei millestki?


1.1. Töötuskindlustusmakse määrad\n1.2. Kes peavad maksma töötuskindlustusmakset?\n1.3. Töötuskindlustusmakse kinnipidamine ja maksmine\n2.1. Õigus hüvitisele\n2.2. Hüvitise taotlemine ja määramine\n2.3. Hüvitise maksmise periood\n2.4. Hüvitise suurus ja arvutamine\n2.5. Hüvitise maksmine\n2.6. Hüvitise maksmise lõpetamine enne määratud tähtaega\n2.7. Hüvitise korduv taotlemine\n3.1. Kellel on õigus koondamishüvitisele?\n3.2. Hüvitise suurus\n3.3. Koondamishüvitise taotlemine\n3.4. Koondamishüvitise määramine ja maksmine\n4. Tööandja maksejõuetus ja tööandja maksejõuetuse hüvitis\nTööandja tõend kindlustatule:\n.RTF formaadis (MS Word)\nTöötuskindlustust rahastatakse kindlustatute (töötajate) ja tööandjate töötuskindlustusmaksetest. Töötaja töötuskindlustusmakse määr on 0,5% - 2,8% talle makstud palgalt ning tööandja töötuskindlustusmakse määr on 0,25% - 1,4% palgafondilt.\nIgal aastal teeb töötukassa nõukogu töötuskindlustusmakse määra kehtestamise ettepaneku Vabariigi Valitsusele.\nTöötuskindlustusmakse määrad 2002-2023\n2005 - 2009 31.mai\nTöötaja töötuskindlustusmakset peavad maksma kõik töötajad, sh võlaõigusliku lepingu alusel töötavad inimesed ning avalikud teenistujad. Samuti peavad töötaja töötuskindlustusmakset maksma Eesti Vabariigi välisesinduses töötavate teenistujatega kaasasolevad mittetöötavad abikaasad, kes saavad abikaasatasu.\nTöötuskindlustusmakset ei pea maksma:\ntöötajad, kes on jõudnud vanaduspensioniikka (mehed alates 63. eluaastast ja naised olenevalt sünniaastast (täpsemalt vaata siit);\ntöötajad, kellele on määratud ennetähtaegne vanaduspension. NB! Töötajad, kes ei ole vanaduspensionieas, kuid saavad mõnda muud liiki pensioni kui ennetähtaegset vanaduspensioni (nt soodustingimustel vanaduspension, väljateenitud aastate pension, politseiametniku pension vms) on kindlustatud ja peavad töötuskindlustusmakset maksma;\nnotarid, kohtutäiturid, vandetõlgid või muud avalik-õiguslikku ametit pidavad sõltumatud isikud;\njuriidilise isiku juhtimis- või kontrollorgani liikmed tulumaksuseaduse § 9 tähenduses, kellele ei laiene töölepingu seadus (st nad ei saa tasu töölepingu alusel);\nVabariigi President, Riigikogu ja Vabariigi Valitsuse liikmed, kohaliku omavalitsuse volikogude liikmed, kohtunikud, õiguskantsler, riigikontrolör.\nTööandja töötuskindlustusmakset peavad maksma kõik tööandjad kõigile töötajatele makstud tasudelt, sh ka vanaduspensionieas või ennetähtaegset vanaduspensioni saavatele töötajatele makstud tasudelt.\ntöö- või teenistussuhte lõpetamisel seadusega ettenäh- tud hüvituselt (nt koondamishüvitus, tööandjapoolse lepingutingimuste rikkumise tõttu töölepingu lõpetamisel ette- nähtud hüvituselt vms);\ntöö- või teenistussuhte ebaseaduslikul lõpetamisel seadusega ettenähtud hüvituselt ja viiviselt (nt töölepingu lõpetamise ebaseaduslikuks tunnistamise korral individuaalse töövaidluse lahendamise seadusega ettenähtud hüvituselt);\ntööraamatu või lõpparve kinnipidamisel seadusega ettenähtud palgalt;\nsotsiaalmaksuseaduse §-s 3 nimetatud summadelt.\nSamuti ei suurenda töötaja õigusi see, kui tööandja on töötuskindlustusmakse kinni pidanud summalt, millelt tegelikult ei pea töötuskindlustusmakset maksma (nt koondamishüvitiselt). Sellisel juhul võib töötaja taotleda tööandjalt õigusliku aluseta kinni peetud maksete tagastamist ning tööandja saab taotleda Maksu- ja Tolliametilt enammakstud summade tagasimaksmist või tasaarvestamist maksukorralduse seaduses sätestatud korras.\nÕigus töötuskindlustushüvitisele on teil, kui:\nte olete töötukassas töötuna arvele võetud;\nteil on töötuna arvelevõtmisele eelnenud 36 kuu jooksul vähemalt 12 kuud töötuskindlustusstaaži. Seega peab hüvitise saamiseks olema töötatud ja töötuskindlustusmakset tasutud vähemalt 12 kuul töötuna arvelevõtmisele eelnenud 36 kuu jooksul;\nte ei ole viimaselt töö- või teenistuskohalt lahkunud:\no enda algatusel (omal soovil), välja arvatud juhul, kui olete töölepingu üles öelnud tööandjapoolse kohustuse olulise rikkumise tõttu (TLS § 91 lg 2) või põhjusel, et tööandja on töötasu vähendanud töö mitteandmise korral (TLS § 37 lg 5) või on tööleping lõpetatud kohtus või töövaidluskomisjonis TLS § 107 lg 2 alusel;\no kokkuleppel tööandjaga (poolte kokkuleppel);\no enda süülise käitumise tõttu (töölepingu seaduse § 88 lõike 1 punktides 3–8 nimetatud põhjusel või avaliku teenistuse seaduse § 94 alusel distsiplinaarsüüteo eest teenistusest vabastamisega).\nTeistel töölepingu lõpetamise või teenistustest vabastamise juhtudel (nt koondamise, asutuse likvideerimise, katseaja ebarahuldavate tulemuste, töö- või teenistussuhte tähtaja möödumise, tööandja algatusel töölepingu ülesütlemisel pikaajalise töövõimetuse tõttu) on teil õigus töötuskindlustushüvitisele.\nTöötuskindlustushüvitise avalduse saate esitada endale sobivas töötukassa osakonnas või e-töötukassa kaudu.\nLisaks avalduste täitmisele peate esitama järgmised dokumendid:\ntööandja tõend kindlustatule. Tööandja tõendile märgitakse viimase töö- või teenistussuhte lõppemise alus ja aeg, abikaasatasu maksmise lõppemise aeg, andmed töösuhte alguse kuupäeva või teenistusstaaži pikkuse kohta, võlaõigusliku teenuse osutamise lepingu lõppemise aeg, samuti rasedus- ja sünnituspuhkusel, lapsendaja puhkusel või lapsehoolduspuhkusel viibimise aeg. Tõendil peavad olema kuude kaupa välja toodud teile viimasel kolmel töötatud kuul makstud tasud ja kinnipeetud töötuskindlustusmaksed. Kui teil ei ole võimalik tööandjalt tõendit saada, võite esitada muid dokumente, mis tõendavad eelnimetatud andmeid.\nKindlustatule, kes on Eesti Vabariigi välisesinduses töötava teenistujaga kaasasolnud mittetöötav abikaasa või pikaajalisse välislähetusse saadetud ametnikuga kaasasolev mittetöötav abikaasa, annab tasude kohta tõendi välis- või lähetajaministeerium, kes peab tõendile märkima ka andmed abikaasatasu maksmise lõpetamise aja kohta.\nKui olete hüvitise taotlemise avalduse koos nõutavate dokumentidega esitanud, otsustab töötukassa, kas teil on õigus hüvitisele hiljemalt 14. päeval pärast avalduse esitamist. Viie päeva jooksul otsuse tegemisest arvates saadetakse otsus Teile elektrooniliselt või saate selle kätte töötukassa osakonnast.\nkui teil on kindlustusstaaži vähem kui 5 aastat, määrab töötukassa teile hüvitise 180 kalendripäevaks;\nkui teil on kindlustusstaaži 5 kuni 10 aastat, määrab töötukassa teile hüvitise 270 kalendripäevaks;\nkui teil on kindlustusstaaži 10 aastat või enam, määrab töötukassa teile hüvitise 360 kalendripäevaks.\nNäide: Teie kalendripäeva keskmine töötasu oli 30 eurot.\nHüvitise maksimumsuurus on vastavalt 60% ja 40% kolmekordsest Eesti keskmisest ühe kalendripäeva töötasust. 2022. aastal on hüvitist võimalik saada esimesel sajal päeval maksimaalselt 71,69 eurot päevas ehk 2222,39 eurot 31 päeva eest, alates 101. päevast 47,80 eurot päevas ehk 1481,80 eurot 31 päeva eest (brutosummad).\n2021. aastal oli kuu töötasu alammäär 584 eurot. Kalendripäeva töötasu alammäära leidmiseks jagatakse see 30ga ning tulemuseks on 19,46 eurot. Juhul, kui teile arvutatud hüvitise suurus kalendripäevas tuleb väiksem kui 9,73 eurot, saate 2022. aastal hüvitist 9,73 eurot kalendripäeva eest.\nEsitasite hüvitise taotlemise avalduse 1. novembril. Hüvitist hakatakse arvestama 8. novembrist ja esimest korda makstakse see teile 10. detsembriks. Kuna hüvitist arvestatakse eelmise kuu eest, saate detsembris hüvitist 8.-30. novembri eest (23 päeva eest). Juhul, kui te detsembrikuu jooksul tööd ei leia, makstakse teile 10. jaanuariks hüvitis kogu detsembri ehk 31 päeva eest.\nTeie töösuhe lõppes 15. oktoobril koondamisega ning teie tööstaaž viimase tööandja juures oli 15 aastat ja 2 kuud. Esitasite hüvitise taotlemise avalduse 1. novembril. Kuna teil on tööstaaži üle kümne aasta, rakendub 60-päevane ooteaeg, mida hakatakse arvestama töösuhte lõppemise päevast. Seega hakatakse teile hüvitist arvestama alates 15. detsembrist. Esimene hüvitise summa 15.-31. detsembri (17 päeva eest) laekub teie esitatud pangakontole 10.jaanuariks.\nTeie ühe kalendripäeva brutohüvitis on 12 eurot ja teile makstakse hüvitist terve aprillikuu ehk 30 päeva eest. Sel juhul on teie brutohüvitis 360 eurot. Kui soovisite mitte arvestada maksuvaba tulu, siis enne hüvitise ülekandmist peab töötukassa kinni tulumaksu terve summa pealt: 360x0,2=72 eurot. 10. maiks saate sellisel juhul kätte 360-72=288 eurot. Kui soovisite arvestada maksuvaba tulu kuni 500 eurot kuus, siis enne hüvitise ülekandmist peab töötukassa maksuvaba tulu (500 eurot) ületavalt osalt kinni tulumaksu. Kuna summa on väiksem kui 500 eurot, siis 10. maiks saate kätte 360 eurot.\nLoe täiendavalt maksuvabast tulust alates 01.01.2018: maksuvaba tulu SIIT.\nTöötuskindlustushüvitise saamise ajal peate aktiivselt uut tööd otsima.\nTöötukassa lõpetab teile hüvitise maksmise enne määratud tähtaega, kui:\nteie töötuna arvelolek lõpetatakse;\nte ei pöördu mõjuva põhjuseta vähemalt kord 30 päeva jooksul või teile määratud ajal töötukassasse vastuvõtule;\nte keeldute ilma mõjuva põhjuseta individuaalse tööotsimiskava täitmisest või teile pakutud sobivast tööst;\nte esitate kirjaliku avalduse hüvitise maksmise lõpetamiseks;\nteile määratakse paindlik vanaduspension riikliku pensionikindlustuse seaduse alusel.\nTeie tööleping lõpetati detsembris. Arvesse ei võeta teile oktoobrist kuni detsembrini makstud tasusid. Teie kalendripäeva keskmine töötasu arvutatakse jaanuarist kuni septembrini makstud tasude alusel. Kui teile jaanuarist kuni septembrini kõigil kuudel tasu ei makstud, võetakse arvesse ka enne jaanuari makstud tasud.\nTeie kalendripäeva keskmine töötasu oli 30 eurot.\nKindlustushüvitise taotlemiseks koondamise korral esitab tööandja töötukassale vormikohase (vt töötukassa koduleht) viie kalendripäeva jooksul töö- või teenistussuhte lõppemisest arvates. Tööandjal on õigus taotleda eelnimetatud tähtaja ennistamist, kui avaldus on jäänud tähtaegselt esitamata. Juhul, kui tööandja ei ole avaldust kindlustushüvitise taotlemiseks koondamise korral tähtaegselt esitanud, on töötukassale avalduse esitamise õigus ka töötajal või ametnikul.\nesitate avalduse e-töötukassas (kui olete tööandja);\ntäidate avalduse, allkirjastate selle digitaalselt ja saadate e-postiga aadressil See e-posti aadress on spämmirobotite eest kaitstud. Selle nägemiseks peab su veebilehitsejas olema JavaSkript sisse lülitatud.;\nTöötukassa võib mõjuval põhjusel avalduse läbivaatamise tähtaega pikendada 14 kalendripäeva võrra. Tähtaja pikendamisest koos põhjendustega teatame tööandjale ja töötajale või avalikule teenistujale viivitamata.\nTöötukassa toimetab otsuse tööandjale ja töötajale või ametnikule kätte vastavalt avalduses tehtud valikule lihtkirjaga või elektrooniliselt viie kalendripäeva jooksul otsuse tegemise päevast arvates.\nHüvitis makstakse hiljemalt viiendal kalendripäeval arvates otsuse tegemisest töötaja või ametniku pangakontole. Määratud hüvitise summast peetakse kinni tulumaks ja kohustusliku kogumispensioniga liitunutel ka kohustusliku kogumispensioni makse.\ntööandja pankroti väljakuulutamine


Laureaadid 2011ESIMENE AUHINDSuurbritannia "Europe & Me" ("Euroopa ja mina")Europe & Me on Euroopa noorte loodud ja noortele mõeldud elustiili online-ajakiri, mille motoks on "Muudame Euroopa isiklikuks", sest liiga tihti nähakse Euroopat pelgalt poliitika ja bürokraatia kaudu. Ajakiri asutati 2007. aasta septembris, esimene number ilmus juulis 2008. Iga kolme kuu tagant ilmub uus number veebiaadressil www.europeandme.eu. 2011. aasta jaanuaris loodi ajakirja kolmekuise avaldamistsükli täiendamiseks blogi 6th Sense (Kuues meel), mida uuendatakse regulaarselt. Ajakirja asutasid kaheksa inimest kuuest erinevast rahvusest ja artiklite autorid ja lugejad on pärit kahekümnest erinevast riigist. Vähem kui kolme aasta jooksul on ajakiri avaldanud üksteist numbrit, jõudnud rohkem kui kahekümne tuhande Euroopa lugejani, võitnud rahalisi auhindu, mida on kasutatud noorte Euroopa ajakirjanike tööseminari korraldamiseks, hääletanud pöidlaküüdiga läbi Euroopa, et avastada Euroopa mitmekesisust ja ehitanud üles online-kogukonna, kuhu kuulub rohkem kui tuhat ükssada inimest. Ajakirjale on teinud kaastöid üle saja inimese. Toimetajad, autorid ja kogukond töötavad vabatahtlikult koos ühise eesmärgi nimel - tabada ja jäädvustada uue rahvusvahelise elustiili tunnetust. Europe & Me on varemgi Karl Suure auhinnale kandideerinud, kuid ei ole Euroopa tasandi auhinda veel pälvinud. Ometi usume, et asjaolu, et teeme jätkuvalt kõvasti tööd ja et tegemist ei ole ühekordse projektiga, räägib pigem meie kasuks kui meie vastu. Meid julgustati uuesti kandideerima ja eelmisest aastast alates on projekt kasvanud palju suuremaks, kui me eales oskasime arvata, ning omandanud täiesti uued mõõtmed. Aasta eest oli Europe & Me lihtsalt lahe ajakiri, mille kallal inimesed koos töötasid. Täna on see platvorm, mis pakub noortele võimalust haarata initsiatiiv, ennast arendada ja leida sarnaselt mõtlevaid inimesi. Seda näitab ehk see, et eelmise aastaga võrreldes on meie rakenduse lehekülgede arv kahekordistunud. Võttes arvesse kõiki neid uusi algatusi, ühendades sadu inimesi rohkem kui enne ning arvestades kõike seda, mida me eelmisel aastal korda saatsime, soovime uuesti üritada.TEINE AUHINDKreeka "Balkans Beyond Borders" ("Piirideta Balkan")Balkans beyond Borders 2010 - BBB projekt sai alguse 2009. aastal lühifilmide võistluse ja sellele järgnenud lõpptseremooniaga Belgradis. Projekt on mõeldud Kagu-Euroopa noortele, kes on huvitatud piirkondliku koostöö ja filmitegemise poliitilistest, sotsiaalsetest, majanduslikest ja kultuurilistest aspektidest. Põhieesmärk oli kutsuda noori arutlema oma piirkonna olukorra üle ja süvendada nende arusaama piirkondliku koostöö tähtsusest oma riikide tulevase arengu jaoks. Lõpptseremooniale valiti ja seal näidati kümmet lühifilmi, võidufilm esitati Naoussa filmifestivalile Kreekas ning see on linastunud ka mitmel korral hiljem.\nBalkans beyond Borders 2011 - 2010. aastal projekt laienes ja nüüd koosneb see neljast osast. BBB põhitegevus on endiselt iga-aastase temaatilise lühifilmifestivali korraldamine erinevates Balkani piirkonna linnades. 2010. aastal oli festivali teema "Kes kardab suurt kurja kriisi" ("Who is afraid of the Big Bad Crises"). Noori oodati osalema filmiga, mis käsitleb üht kriisi aspekti. Võitnud filme reklaamitakse kogu aasta jooksul, edendades nii Balkani noorte kultuuri ja loovust. Teise osa moodustavad kolm tööseminari. Erinevatest riikidest pärit kümme noort kohtusid üheks nädalaks ühes piirkonna pealinnas, et luua ühine lühifilm, mis on alternatiiviks tavapärastele filmitegemise meetoditele. Kõik kolm filmi algavad samal kriisihetkel ja on ehitatud üles samade pidepunktide najal, kajastades kaudselt, kuidas erinevad kultuurid ja rühmad kriisi käsitlevad. Kõik filmid linastuvad ka festivalil. Kolmandaks osaks on Balkani piirkonnast pärit ühiste eesmärkide ja huvidega isikute võrgustiku toetamine. "BBB saadikud" reklaamivad projekti ja selle eesmärke oma riikides, teavitades meie tegevusest kohalikes keeltes, pakkudes välja ideid ja võttes endale vastutuse nende elluviimise eest. Korraldatakse ka akadeemilisi seminare, kus käsitletakse Balkani piirkonnale olulisi teemasid, ja pärast festivalil linastunud lühifilmide vaatamist korraldatakse arutelu, mis peaks algatama osalejatevahelise diskussiooni. Eesmärgiks on julgustada üliõpilasi spetsialiseeruma oma ülikooliõpingutes Balkani piirkonnale.KOLMAS AUHINDHispaania "Escena Erasmus Project" ("Escena Erasmuse projekt")2009. aastal algatatud Escena Erasmuse projekt on teedrajav Euroopa projekt eelkõige Erasmuse üliõpilaste jaoks. Projekti eesmärgiks on luua teatrite võrgustik, mis edendaks kultuurivahetust Euroopa üliõpilasteatrite vahel, s.t luua loov keskkond kultuuri- ja keelevahetuseks. Kuna praegu on väljatöötamisel ühine Euroopa kõrgharidusruum, usume, et Euroopat peaks ühendama ka muud haridusega seotud kogemused, mis peaksid olema ka igasuguse kõrgharidusruumi osaks. Leiame, et akadeemiline maailm peaks võtma initsiatiivi sellise Euroopa vahetusprogrammide kogemust rikastava tegevuse edendamisel, mis loob keskkonna erinevate inimeste, kultuuride ja keelte vahelise integratsiooni ja üksteise mõistmise jaoks Euroopas. Escena Erasmus toetab seepärast ülikoolide võrgustiku loomist, mis võimaldaks peamiselt Erasmuse üliõpilaste kaudu vahetada teatrikogemusi. Tegemist on ju samuti Euroopaga, kus erinevatest riikidest pärit näitlejad mängivad võõras keeles Euroopa publikule. Escena Erasmuse töötasid välja ja seda juhivad ülikooli lõpetanud ja doktorikraadiga noored, kes alustasid üliõpilasteatris ja on nüüdseks asutanud kutselise teatritrupi CRIT (Companyia de Recerca i Innovació Teatral). Escena Erasmuse põhilava asub València ülikoolis, mis on Erasmuse üliõpilaste arvu poolest Euroopas teisel kohal. Kokkuvõttes pakub Euroopa teatriprojekt Escena Erasmus järgmist:\n- kestva kultuurivahetusvõrgustiku loomist Euroopa üliõpilasteatrite vahel, põhiasukohaga València ülikoolis. Tools


Kohaliku omavalitsuse organisatsioonikultuuri hindamine Otepää valla näitel\nKaro, Eike (2013)\nKäesoleva bakalaureusetöö eesmärgiks oli välja selgitada, milline on tegelik organisatsioonikultuuri tüüp sise- ja välisrühma poolt hinnatuna ning milline on nende eelistatav organisatsioonikultuuri tüüp. Tegeliku ja ...\nHaldusreformi mõju Võrumaa kohalikele omavalitsuse üksususte finantsvõimekusele Võru ja Setomaa valla näitel\nKivest, Katrin (Eesti Maaülikool, 2019)\nHaldusreformi käigus oli valitsuse eesmärk tõsta omavalitsuste jätkusuutlikkust, parandada pakutavate teenuste kvaliteeti ja kättesaadavust ning koondada kulutusi. Teema on päevakohane, sest reformi toimumisest on möödas ...\nTartu Linnavalitsuse haljastus- ja puhastusteenistuse kulud aastatel 2014 – 2019 ja nende seos Tartu linna arengukava eesmärkidega\nTalviste, Pilleriin (Eesti Maaülikool, 2020)\nKohaliku elu korraldamiseks ja arengueesmärkide täitmiseks peab omavalitsus planeerima tegevusi ja kasutama oma eelarves olevaid vahendeid. Tartu Linnavalitsuses on haljastus- ja puhastusteenistuse ülesanne korraldada ...\nKohaliku omavalitsuse tulude ja kulude dünaamika Tartu linna näitel aastatel 2007-2012\nKuusik, Merili (2013)\nBakalaureusetöö eesmärk on uurida kohaliku omavalitsuse tulude ja kulude dünaamikat Tartu linna näitel aastatel 2007-2012. Sellest lähtuvalt on ülesandeks selgitada kohaliku omavalitsuse korraldust ning eelarvestamise ...\nLuunja valla eelarvete analüüs aastatel 2013-2017 ja finantsilise jätkusuutlikkuse hindamine\nNeltsas, Terje (Eesti Maaülikool, 2018)\nHaldusreformi kohaselt pidi Luunja vald sundliituma Tartu linnaga, kuna sealsete elanike piirmäär jäi alla 5000 elaniku. Kohalike elanike ja vallaesindajate eestvedamisel õnnestus Luunja vallal tõestada, et vald tuleb ...\nAvaliku sektori innovatsioonivõimekus ja seda mõjutavad tegurid ühinenud Ülenurme ja Kambja valla näitel\nVaino, Kristi-Katrin (Eesti Maaülikool, 2018)\nInnovatsioon võib toimuda nii avalikus kui erasektoris. Töö uurimisprobleem seisneb selles, et kohaliku omavalitsuse poolt teostav innovatsioon sõltub omavalitsuse innovatsioonvõimekusest, mida ei ole aga Eestis varasemalt ...\nEuroopa Liidu struktuurifondide toetused haldusreformi järgses Elva vallas\nJärvela, Riina (Eesti Maaülikool, 2020)\nBakalaureusetöö keskendub Elva valla näitel Euroopa Liidu struktuurifondide toetuste kasutamisele seoses Eestis 2017. a toimunud haldusreformiga. Teema on aktuaalne, kuna peatselt on lõppemas Euroopa Liidu programmiperiood ...\nTöötust mõjutavad tegurid Järva maakonnas aastatel 2006-2016\nPiller, Janne (Eesti Maaülikool, 2019)\nTööpuudus on suureks probleemiks nii inimese kui ka ühiskonna jaoks. Käesoleva töö eesmärk on välja selgitada, kuidas sotsiaalmajanduslikud arengud mõjutasid töötust Järva maakonnas aastatel 2006-2016. Sellesse perioodi ...\nAuthorKaro, Eike (2)Aia, Sirli (1)Antsov, Elsa (1)Ariskina, Anastassia (1)Arm, Kaie (1)Aruväli, Jane (1)Bogdanov, Paula (1)Elbrecht, Kaisa (1)Hark, Ulvi (1)Järvela, Riina (1)... View MoreSubject\nkohalikud omavalitsused (50)\nmagistritööd (26)bakalaureusetööd (22)haldusreformid (12)ettevõtlus (9)arengukavad (5)avalikud teenused (5)avalik sektor (4)ettevõtluskeskkond (4)finantsvõimekus (4)... View MoreYear2021 (7)2020 (11)2019 (6)2018 (2)2017 (5)2016 (4)2015 (3)2014 (2)2013 (8)2012 (2)


Õhtused ja hommikused peavalud | Peavalu | Arsti nõuanded | Küsi nõu Eesti tipparstidelt! - Kliinik.ee\nÕhtused ja hommikused peavalud 13.08.19 / Peavalu\n8 juuli öösel ärkasin üles, kuna peast läbis valusähvatus. Selle tulemusel tekkis sisse ärevus ja ei saanud enam magada. Samuti peas meelekohad valutasid ning olid tulised, mis kestsid kuni lõunani.\nPärast seda seika tekib iga päev öösiti ca 22:00-23:00 vahemikus pinge kaelas ja peas ning samuti ka peavalu, eriti meelekohtades. Selle tulemusel on ka uni häiritud, tihti ärkasin keset ööd üles ning magades nägin intensiivseid unenägusid. Hommikuti ärgates on ka peavalu ja meelekohad on tulised. Peavalu läheb kergemaks ca lõuna paiku, kuid siis on pea selline hell ja õrn. Aeroobset trenni tehes õhtul hakkab pea ka pea vaikselt tuikama.\nOtseselt pole peavalu nii tugev olnud, et peaksin peavalu vastu tabletti võtma.\nKäisin probleemiga perearsti juures, kes suunas mind unenõustaja juurde. Hakkasin tarvitama Magneesium B6 Sleep ja Unital 1 mg tablette. Une sain pika peale paremaks, kuid siiamaani tekib õhtuti 22:00-23:00 pinge kaelas ja peas ning samuti ka peavalu. Magneesium b6 ja Unital tabletid võtavad pinget natuke vähemaks, et saaksin magada. Hommikuti kestab valu edasi, mis annab lõuna paiku järele. Samuti olen viimasel ajal tähele pannud, et kui istudes püsti tõusta, siis paari sekundi pärast tunnen peas pulseeruvat valu või tuikamist, mis kestab 1-3 sekundit. Peapööritust sellega ei kaasne.\nPerearst ega unenõustaja ei oska öelda, miks see pinge ja peavalu just igal õhtul samal kellaajal tekib.\nsellise loo puhul on vajalik esimesel võimalusel korraldada pea uuringuid, et välistada orgaanilist patoloogiat. Eelistatud uurimismeetod on magnetresonantstomograafia, kiirem ja kättesaadavam meetod on kompuutertomograafia. Mõlema korral saab ja on vaja teha ka veresoonte uuring ehk vastava mtoodikaga angiograafia.


Jüri Ehlvest in memoriam 15.3.1967 – 11.10.2006 - Eesti Päevaleht\nJüri Ehlvest in memoriam 15.3.1967 – 11.10.2006\nJüri Ehlvest oli tuntud prosaistina, kelle teosed on keerulised ja mitmekihilised. Nii mitmekihilised, et neid suudavad lugeda vaid vähesed. Aga neist vähestest moodustus kirjanikule seda veendunum austajaskond. Ja need teosed tõid kirjanikule ka Eesti kultuuriruumis olulisi auhindu ja tunnustust kriitikute hulgas. Kahtlemata jäädakse Jüri Ehlvesti meenutama ja hakatakse kirjanduslugudes tõlgendama kui varalahkunud annet. Aga ka kui isikut, kes oma isikliku keerulise tundeelu sidus orgaaniliseks tervikuks oma loominguga.\nJüri Ehlvest sündis Tallinnas, õppis aastail 1974–1982 Tallinna 32. keskkoolis ja aastail 1982– 1985 Tallinna 3. keskkoolis bioloogia eriklassis. Aastail 1985– 1987 õppis ta bioloogiat Tartu ülikoolis, hiljem on ta ennast akadeemilisel tasemel täiendanud usuteaduse, dramaturgia ja analüütilise filosoofia vallas. Kirjanikuna debüteeris Jüri Ehlvest ajakirja Pioneer võistluse “Kirjandussündmus 1976” laureaadina, aga järjekindlamat kirjanduslikku tegevust alustas ta ajakirjas Vikerkaar 1980. aastate lõpus.\nKõige rohkem kuulsust ongi Jüri Ehlvestile ehk toonud ta 1990. aastate alguses Vikerkaares ilmunud novellid (neist kõige tuntum “Spiraali lagunemine”). Hiljem on ta novelle avaldanud kogudes “Krutsiaania” (1996), “Päkapikk kirjutab” (1997), “Elumask” (1999) ja “Hobune eikusagilt” (2002). Just tema novellide põhjal on teda koos Peeter Sauteri ja Andrus Kivirähkiga nimetatud ka üheks eesti proosa olulisemaks uuendajaks 1990. aastatel.\nPeale novellide on Ehlvest kirjutanud romaanid “Ikka veel Bagdadis” (1996), “Elli lend” (1999), “Rahuldus” (2004) ja “Palverännak” (2005). CD-l on välja antud tema novell “Aed Granadas” (2004).\nOma loomingu eest on Jüri Ehlvest saanud rohkelt tunnustust: ta on Kultuurilehe laureaat 1995, Sirbi laureaat 1997 ja Loomingu aastapreemia laureaat 1996, ta on pälvinud Friedebert Tuglase novelliauhinna aastal 1997 novelli “Krutsiaania” eest ja aastal 2003 novelli “Hobune eikusagilt” eest. Novellikogu “Krutsiaania” tõi talle 1996. aastal kultuurkapitali auhinna, novellikogu “Hobune eikusagilt” eest pärjati teda aastal 2002 kultuurkapitali proosaauhinnaga.\nVäljavõte kirjaniku blogist\n•• Aasta tagasi hakkas Jüri Ehlvest kirjutama oma blogi: http://krauklis.tblog.com/. Samal ajal hakkas ta kirjutama ka oma romaani “Palverännak”. Kirjutamise ajast (17.9.2005) leiab sealt järgmise sissekande:\n“Kui palju päevi veel? Eile hakkasid failid kaduma. Täna kella kuuest hommikul kirjutasin ma juurde viis tihedat arvutilehekülge (50 rida, üle 100 märgi reas), aga lehekülgede koguarv on jäänud samaks. Ma saan suurepäraselt aru, et tegelikult on iga inimene võimeline raamatu kirjutama, paljud on proovinudki, kuid enamus kaotab viimasel veerandil mõistuse. Peas on Orleansi tuul. Jekaterina või mis ta nimi oli. Venemaale, ma tahan Venemaale. Ma hakkan kirjutama otsast peale. Kõik uuesti. Esimesest reast alates. Mu keskkooli õpetaja tahab mult kooli almanahhile teksti. Ma ei kirjuta loomulikult seda. Aga ma saadaksin selle sama jutu, mille ma keskkoolis kirjutasin ja tänu millele ma üldse kooli lõpetatud sain, aga kus see on. Seda ei ole arvutis, aga kuskil kunagi olen ma seda ikkagi veel näinud. Täna on seitsmeteistkümnes. Kahekümne esimesel peaks tegema vaheaja, kahekümne teisel üle lugema. Üle ühe päeva pole mõtet ülelugemisele planeerida. Täiendav nikerdamine ei anna enam midagi, ainult rikkuda võib. Ülehomme tuleb helistada Hansonile ja öelda, et raamat saab tõesti valmis, ta võib hakata intervjuuks valmistuma. Jah. Ülehomme on peaaegu valmis. Igasugu takistusi veereb autori teele esimesest reast alates, kui lehed juba kaduma hakkavad, siis on asi juba tõsine, siis võib loota, et õnnestub. Mida rohkem sind armastatakse, seda rohkem sind kiusatakse.”


Vennad Andrus ja Rain Raadik – kas lapsepõlves valisid mõlemad ikka õige ala? – Korvpall24.ee\nVennad Andrus ja Rain Raadik – kas lapsepõlves valisid mõlemad ikka õige ala?\nAvaldatud 07.08.2019; 14:36\nAutor Siim Semiskar 07.08.2019; 14:36\n-Rain Raadik ja Andrus Raadik | Fotod: Siim Semiskar\nSamal ajal kui Korvpall24.ee avaldas täna oma esimese taskuhäälingusaate, läks meie sõsarportaalil Võrkpall24.ee’l eetrisse juba “Kuldse geimi” XXII osa.\nKarl Rinaldo juhitud saates olid seekord külalistena küsimustele vastamas endine Eesti koondise libero Asko Esna ja tänane Eesti rahvusmeeskonna nurgaründaja Andrus Raadik.\nAndrus Raadiku (32) peres on teatavasti tähtsal kohal ka korvpall, sest tema noorema venna Rain Raadiku (30) näol on tegu endise Eesti korvpallikoondislasega.\n“Ta läks päris noorelt kodust ära Eestimaa peale rändama,” meenutas Andrus venna korvpalluriteed. “Eks meil oli päris palju omavahelisi hõõrumisi, ilmselt puberteedi pärast. Kui kõrvalt vaatasin teisi vendasid, kes puutusid kõvasti kokku, siis meil nii polnud. Suhtlesime vähe. Aga nüüd on kõik korras. Suhtleme ja pole mingeid probleeme.”\nKüsimusele, kas Andrusest võinuks hea korvpallur ja Rainist tugev võrkpallur saada, vastab vanem vend muiates: “Ütleme nii, et kehaehitusi vaadates võinuks asjad teistpidi olla küll. Rain on ju 208-sentimeetrine. Korvpallis võiks tal massi rohkem olla, aga võrkpallurina… Tema käis ju samuti Johannes Noormägi trennis alguses. Aga talle see võrkpall vist ei meeldinud, sest ta läks peagi korvpalli juurde, kus olid ka sõbrad (Andrus on ise 197-sentimeetrine ja selgelt jõulisema kehaehitusega – toim.).”\n“Tartus ja Kalevis võitis Rain ikkagi tiitleid, olgugi et rollimängijana. Minul on saalivõrkpallis ainult üks Eesti meistritiitel. Tema on selles osas eest läinud,” ütles kolmel eelneval hooajal Soome kõrgliiga paremate ründajate hulka kuulunud Andrus Raadik lõpetuseks.\nPrevious Post Fännide raha eest palgatud Jaan Puidet saab peatreeneri arvates olema oluline ründejõud\nNext PostWroten NBA lepingut ei teeninud ja tõenäoliselt siirdub mängima Poola meisterklubisse


"Divided by Borders, United by Ideas" — Erasmus+ ja Euroopa Solidaarsuskorpuse agentuuri noorteprogrammide keskus\n“Divided by Borders, United by Ideas”\n17.-25. juulil 2014 toimus Viljandis Euroopa noortevahetusprojekt “Divided by Borders, United by Ideas” (“Piiridega eraldatud, ideedega ühendatud”), mille põhiteemaks oli demokraatia, Euroopa kodanikuks olemine ja muidugi ka kultuuridevaheline dimensioon. Kokku oli projektis 42 osalejat Eestist, Maltalt ja Türgist: 12 noort ning kaks grupijuhti igast riigist.\nAntud projekt sai alguse 2012. aastal, kui meid võõrustas Türgi partner, 2013. aastal kohtusime Maltal ning selle aasta juulikuus oli Eesti noortegrupi kord vastu võtta Türgi ja Malta noored.\nNeljapäev, 17. juuli\nSaabusin bussiga Valgast Viljandisse kell 10 hommikul ning asusin oma hiiglasliku reisikotiga ööbimiskoha poole, milleks oli Eesti esimene automathostel JustRest. Mida lähemale sellele jõudsin, seda rohkem kasvas ootusärevus, et näha Maltalt saabunud gruppi. Inimesed ootasid söögisaalis ning tegid üksteisega tutvust. Oli tore näha nii tuttavaid eesti ja malta noori eelmise aasta projektist kui ka uusi nägusi. Saabudes ootas mind tore ja sõbralik vastuvõtt paljude naeratuste ja kallistustega. Mul oli hea meel, et sattusin segatuppa, kus oli lisaks eesti tüdrukutele üks äärmiselt tore malta neiu.\nLõunal tutvustasime külalistele lossimägesid ning ümbruskonda. Minu jaoks oli väga vahva vaadata, kuidas välismaalased olid meie rohelisest loodusest vaimustuses. Eriti nautisid äsja niidetud muru ja selle lõhna.\nÕhtupoolikul saabus ka kauaoodatud Türgi grupp. Kui nad olid end tubadesse kenasti siise seadnud, kogunesime õue, et tutvuda kogu seltskonnaga ning mängida erinevaid mänge, mis kogu seltskonda lähendaks ja suhtlusbarjääri kaotaks.\nReede, 18. juuli\nPärast hommikusööki alustasime energizeriga, et kohe päev käima lükata. “If you really, really love me – please, please smile!” – kui keegi sulle seda kutsikasilmadega ütlema tuli, oli raske mitte naeratada, nii et terve päev oli kohe lõbusam.\nHiljem külastasime Viljandi Maavalitsust, saime teada palju Viljandimaa kohta ning tegime segagruppides plakatid, millel kujutasid noored enda arvamust demokraatiast. Minulegi üllatuseks võis neil näha küllaltki erinevaid vaatenurki. Toimus ka väitlus, kus selgus paisati õhku palju erinevaid arvamusi demokraatiast.\nPärastlõunal saime nautida tunniajast paadisõitu Viljandi järvel ning kuulata meie toreda kapteni poolt valitud ehtsat Eesti muusikat.\nLaupäev, 19. juuli Hommikupoolikul külastasime Karksi-Nuiat ning Karksi Valla Kultuurikeskust, kus kohtusime Balti keti ühe läbiviijaga, kelle juttu tollasest ajast oli tore kuulata. Hiljem sõitsime Lilli külla – kohta, kus eestlaste inimketti jätkasid meie lõunanaabrid lätlased. Sellesse kohta on püstitatud ka Balti keti mälestusmärk, mille juures ka ise ühiselt Eesti-Läti piiril kõikidest osalejatest keti moodustasime. Nüüd saavad ka maltalased ja türklased uhkelt öelda, et on käinud Lätis 😀\nLiikusime edasi Abja-Paluojja, kus kohtusime noortevolikogu liikmega, kes meile oma tööst ja tegemisest enda kodukohas rääkis. Külastada sai ka kohalikku muuseumi.\nNagu meil juba esimeste päevadega toredaks tavaks oli saanud, kogunesime järve äärde ning veetsime mõnusalt aega näljastest sääskedest hoolimata.\nPühapäev, 20. juuli\nPühapäeva hommikul käisime Jaani kiriku jumalateenistusel, kus saime näha ka leeritamist. Kõik see oli välismaalaste jaoks uus ja hoopis teistsugune kui nendel tavaks on. Peale jumalateenistust oli tore kiriku keldris ka isiklikult kirikuõpetaja ning kogukonna liikmetega vestelda. Väga tore traditsioon neil. Hea meel, et ka türklasi, kes olid teist usku, võeti selles kirikus lahkelt vastu. Ja mind üllatas, kui üks vanem naisterahvas tuli meiega lihtsalt niisama rääkima ja tutvust tegema – tavaliselt sellist avatud suhtlemist eestlaste puhul ette ei tule. Lisaks sellele lubati meil lahkelt kiriku orelit lähemalt vaadata ning soovijatel ka seda mängida. Poleks arvanudki, et tänapäeva muusika nagu “Kariibi mere piraatide” tunnusmeloodia ning Coldplay võivad ka kirikus väga kaunilt ja võimsalt kõlada. Vahet pole, kas popmuusika või kirikiulaul – ei mingit diskrimineerimist. Vinge!\nLõunal saime käia Viljandi muuseumis ja Kondase naiivkunsti keskuses, kus tehti meile väike ülevaade, millega see asutus tegeleb. Türklastele oli toredaks üllatuseks, et nad said seal näha ka oma kaasmaalase näitust. Peale seda tegelesime natuke kunstiga – igaüks valmistas Kondase maali põhjal kollaaži, mille sai endale ka mälestuseks. Hiljem kõndisime 144 trepiastet taeva poole, et näha imeilusat vaadet vanast veetornist kogu Viljandile.\nÕhtu veetsime ühe mesti ja ühe malta neiu 20. sünnipäeva tähistades – tort ja munad! Ehk siis võeti Eestisse kaasa tükike Malta traditsioonidest – neil on tavaks loopida sünnipäevalast tooreste munadega. Nii siis ka tehti. Ja eestlasest sünnipäevalast ei jäetud ka sellest lõbust ilma – kultuuridevaheline segunemine siiski 😀\nEsmaspäev, 21. juuli\nToimus Viljandi Linnavalitsuse külastus ning kohtumine ja jutuajamine Viljandi volikogu esimehe Randel Läntsiga.\nPärast lõunasööki käisime Viljandi noortekeskuses. Seal jaotusime segagruppideks, kirjutasime näidendi ning kandsime selle ka ette. Teemaks oli nagu ikka demokraatia – mis saaks siis, kui meil demokraatiat poleks? Just selline aktiivne tegevus ning võimalus igal noorel asi praktiliselt teostada andis hea võimaluse oma ideid väljendada. Ja lõpetuseks ka natuke kunsti: igaüks sai endale salasõbra kingituste jaoks suure ümbriku, kuhu ta kõrval olevad inimesed ühiselt temast portree joonistasid. Lõpptulemus oli igati vahva. Mis siis et mitte just kõige sarnasem joonistatava inimesega 😀\nPeale selle sai iga riik võimaluse sealsamas noortekeskuses esineda ning oma riiki tutvustada. Mängiti kitarri ja flööti, lauldi, tehti viktoriini ning õpetati oma emakeelt.\nJustRest’i naastes hakkas kohe kiire ettevalmistus rahvusõhtuks. Nii et pärast õhtusööki sa veel süüa! Iga riik kattis laua oma rahvustoitudega ning tutvustas neid. Nii segunesid eesti kiluvõileiva, malta nougati ja türgi küpsetiste mõnusad lõhnad.\nTeisipäev, 22. juuli\nHommikul kell 9 startisime Tallinnasse. See bussisõit ei tundunudki nii pikk, kui su kõrval oli jutukas välismaalane 😀 Esimesena viskasime lauluväljakule pilgu peale. Seejärel jalutasime presidendi lossiaias ja külastasime presidendi kantseleid, mille kohta ka giid palju rääkis.\nPärast lõunasööki käisime Tallinna vanalinnas ning okupatsioonimuuseumis. Seal võttis vastu meid prantslasest härra, kes kõigepealt Eesti ajalugu tutvustas ning seejärel muuseumi näitas. Nii sai tunni ajaga välismaalastele kogu eesti ajalugu ära räägitud, mida meile koolis õpetajad aastaid selgeks üritavad teha 😀\nKolmapäev, 23. juuli\nSellel palaval päeval käisime ära suvepealinnas Pärnus. Kõigepealt kohtusime Nooruse Majas selle juhataja Uudo Laanega. Seejärel läksime rannaäärsesse parki noorte poliitikutega kohtuma. Seal oli mõnus vaba õhkkond, kus sai otse noor noorega vestelda.\nPärastlõunal anti meile ka paar tunnikest vaba aega, mille jooksul sai näha Pärnu vanalinna, soetada veel mõned suveniirid, käia poes ja kuulsas Steffani pitsarestoranis. Sai ka nautida ujumist meres, mille vesi oli maltalaste jaoks küll harjumatult mitte-nii-sinine-ja-läbipaistev-ja-soe, aga sellegipoolest üllatavalt mitte-nii-soolane-ja-kleepuv nagu Maltal 😀\nTagasiteel Viljandi poole, kui enamus olid jõudnud juba väsitavast päevast bussis magama jääda, tegime oma unistest nägudest grupipildi Karksi-Nuia vabadussamba juures.\nNeljapäev, 24. juuli\nHommikul jalutasime Viljandi linnaraamatukokku, kus saime kasutada suurt saali. Seal tegime uuesti plakati demokraatiast, et näha, kuidas noorte arvamus sellel teemal muutunud on.\nLõunal avanes kõigil tahtjatel tore võimalus külastada Viljandi folkloorifestivali ja nautida veel viimast päeva koosolemist, kuna külalised pidid juba varsti lahkuma.\nÕhtul tõmbas igaüks selga valge T-särgi, mis niipea enam valgeks ei jäänud: sinna peale tekkisid väga armsad ja ülivinged soovid, mõned neist andsid lausa kirja mõõdu välja. Sellest pluusist jääb igatahes alles üks tore mälestusese.\nKogu ülejäänud õhtu veedeti veel viimaseid jutte rääkides, mängimata mänge mängides ja hüvasti jättes. Sõbrapildid, naerul näod ja palju pisaraid.\nNatuke pärast keskkööd oli aeg Malta grupil lõplikult hüvasti jätta ja lennujaama sõita. Läksin nendega kaasa, nii et sain nendega veel natuke aega koos olla. Pika bussisõidu korvas lennujaamas saadud hunnik kallistusi ja häid soove Malta sõprade poolt. Leppisime kokku, et see pole hüvastijätt igaveseks, vaid kunagi näeme kindlasti veel – olgu siis Eestis, Maltal või kusiganes mujal Euroopas 🙂


Suured sulgevad uksi. SEB pank jätab Tartu maakonda vaid ühe kontori - Tartu Postimees\n10. november 2017, 7:02\nSEB kontor Kalda teele Eedeni keskuses on lahti viimaseid päevi. Kontori sage klient Ester Kirs on uudisest löödud. «Igatpidi mugav oli, mul on täitsa kahju kohe,» ütles ta.\nEedeni keskuses töötav SEB kontor on viimast päeva lahti 25. novembril ja selle sulgemine ei ole ajutine ega tingitud keskuse ümberehitusest.\nEile pangas asju ajamas käinud Ester Kirs oli uudisest löödud. «Käin siin tihti, maksan mõned maksud ja võtan raha välja,» jutustas otse teisel pool Kalda teed elav Kirs. «Igatpidi mugav oli, mul on täitsa kahju kohe. Eks ma hakkan nüüd kesklinnas käima, automaatidest mulle ei piisa. Vahel ei lähe ka maksud ju üle. On väga kahju.»\nEedeni kontori kliendiportfelli võtab 27. novembril üle Ülikooli kontor. Eedeni keskusesse jääb alles sularaha sisse- ja väljamakse automaat, mis on avatud iga päev kell 9–22.\nOn teisigi lahkujaid\nEedeni keskuse nõukogu liige Tarmo Punger ütles, et panga otsusele ei maksa põhjendust otsida nende kliendivoo muutumisest või üürihindadest. Tema sõnul korraldab nende pikaajaline partner lihtsalt oma kontorite võrku ümber.\nÜhtlasi rõhutas Punger, et SEB pole ainus näide üleriigilisest ettevõttest, kes on seda teed läinud. Nii näiteks kolis kevadel Eedenist esinduse välja ka telekommunikatsiooniettevõte Telia. Nüüd on Telial esindus Tartus veel üksnes Taskus ja Lõunakeskuses.\nTelia Eesti jaemüügi juht Katre Liiberg selgitas, et see oli äriline otsus, mis oli tingitud ühelt poolt kaubandusest üldiselt ja teisalt muutustest klientide tarbimisharjumustes. Nimelt eelistab üha enam kliente toiminguid teha internetis iseteenindustes ning ka seadmeid ostetakse e-poest üha enam.\n«Jälgime esinduste külastatavust ja äritulemusi ning teeme oma otsuseid, pidades silmas pikka perspektiivi,» lisas ta. «Turuliidrina eelistame oma partneritena tõesti pigem suuremaid kaubanduskeskusi, kuhu inimesed tulevad ka igapäevaoste tegema. Nii ei pea meie kliendid oma aega kulutama, et meid eraldi üles otsida kohast, kuhu muidu asja ei oleks.»\nLiiberg selgitas, et jaekaubanduses on pidevalt liikumisi: poode suletakse ja avatakse – otsitakse parimaid pindu ja suurimat kliendivoogu. «Nii ka Telia: lõpetasime küll maikuus Tartu Eedenis, kuid avasime aprillis esinduse Viimsi keskuses,» ütles ta.\nTarmo Pungeri sõnul jätkab Eedenis tööd Swedbank ja et loodus tühja kohta ei salli, võib arvata et SEB koha võtab üle mõne muu panga esindus.\nSwedbankil on Tartus kolm esindust, neist üks sularahavaba.\nSEB Lõuna regiooni juht Indrek Lass andis teema kohta kirjaliku kommentaari. Tema sõnul on Tartu peale Tallinna seni olnud ainus linn, kus SEB on pidanud mitut kontorit, ülikoolilinna klientuur on aga näidanud end ühe tublima nüüdisaegsete lahenduste kasutajana.\n«Kliendid saavad oma pangakaardi kätte posti teel, teevad makseid internetipangas või mobiilis, sularahatehingud pangaautomaadis, küsivad laenu- ja investeerimisnõu videonõustamise vahendusel, pöörduvad küsimustega klienditoe telefonile,» selgitas ta. «Sellest tingituna on viimastel aastatel vähenenud Tartu pangakontorite külastatavus ligi 15 protsenti aastas,» nentis Lass.\nSEB-l on Tartumaal seni kaks kontorit, mõlemad Tartus. Kui nüüd üks kinni läheb, jääbki alles vaid Ülikooli tänaval asuv kontor, mis on lahti tööpäeviti 9–17. Eedeni kontor on lahti olnud ka laupäeviti.\n«Palume vabandust, kui kontori sulgemine põhjustab kellelegi ebamugavusi,» lisas Lass.


Uus tuul turundusmaailmas: Stora Enso mitmekülgne lainepapist stend – Uudised.tv3.ee\n01. veebruar 2022 | 07:50\nStora Enso on maailma üks juhtivaid taastuvmaterjalidega tegelevaid ettevõtteid, mis annab tööd üle 23 000 inimesele enam kui 30 riigis. Alates 1988. aastast on biomajandust toetava ja arendava firma teenused kättesaadavad ka Balti riikides. Stora Enso peab tähtsaks keskkonnasõbralikkust ja jätkusuutlikkust. Nende toote- ja teenusevalik on lai, ulatudes reklaammaterjalidest pakendite, pabertoodete ja puidu töötlemiseni. Viimaseks uueks suunaks, mida välja tuua, on lainepapist valmistatud stend müügikohtadesse.\nReklaami ülesanne on tekitada huvi ja tutvustada toodet või teenust. Erinevaid kanaleid ja formaate on palju. Ekraan ja elektrooniline displei poes, suunatud reklaam internetis, siseraadio kaubanduskeskuses – need on vaid mõned variandid. Võib tekkida küsimus, miks eelistada just papist stendi või reklaamstende?\nOleme pidevalt ümbritsetud ekraanide ja müraga ning ei pane seda enam isegi tähele. Füüsiline objekt see-eest püüab meie tähelepanu. Kindlasti oleme kõik kogenud seda, kuidas ostame midagi, mida alguses üldse ei plaaninud. Visuaalselt hästi kujundatud turundusmaterjalid teenivad kaubamärgi tulevikku. Hästi lahendatud väljapanekus paistab moosipurk palju paremini silma kui oma tavalisel kohal täiesti tavalisel riiulil.\nPapist reklaamstendi eelised:\n● Taaskasutatav materjal. Papp on 100% ümbertöödeldav ja seetõttu keskkonnateadlik valik. Vanad stendid lähevad paberikonteinerist uuele ringile. Alternatiivina võib sellest hoopis teha mitmekorruselise kassimaja. Lisaks kulub papist asja valmistamiseks ja transpordiks vähem ressursse. Kokkuvõttes kulub vähem energiat ja süsiniku jalajälg on väiksem. Maailma päästmine algab paarist pisikesest sammust.\n● Kiire lahendus. Pappstendid on hea valik siis, kui reklaampinda oli tegelikult vaja juba üleeilseks. Nende valmistamine on kiire ja ooteaeg lühike. See annab võimaluse kiirelt reageerida, panna alus uuele kampaaniale või tellida juurde mõned uued eksemplarid. Digitrüki tehnoloogia abil saab kvaliteetse tulemuse lühikese ajaga.\n● Fantaasial pole piire! Nii otseses kui ka ülekantud tähenduses on papp paindlik materjal ja kõik lahendused on võimalikud. Mõtted ja ideed saavad kiirelt käega katsutavasse vormi. Stend saab sobiliku kuju vastavalt tootele ja erinevalt A4 paberist pole selle mõõdud kivisse raiutud. Ellu saab viia kõikvõimalikud disainilahendused ja -unistused. Tegemist on rätsepaülikonnaga tooteesitluse maailmas.\n● Vastupidavus. Suurimateks vaenlasteks on vesi ja niiskus, kuid muus osas on papp üllatavalt tugev ja vastupidav materjal. Papist valmistatud riiulitega stendide kandevõime on kuni 100 kilo. See on päris mitu moosipurki või suurt kassi.\n● Soodne valik. Alusmaterjal ja stendi valmistamise kulud on võrdlemisi väikesed ning see on jätkusuutlik valik ka rahakotile. Areneva väikeettevõtja jaoks on see üks parimaid lahendusi – soodne, kiire ja pole koguselisi nõudeid või piiranguid.\n● Mugav transport ja ülesseadmine. Stendi saab korduvalt kokku panna ja lahti võtta. Selle ülesseadmine müügikohas võtab vaid mõne hetke ja on lihtne nagu 2+2. Kokkupandult seisab see kindlalt, kui kalju. Lahti võetud stendid võtavad vähe ruumi ja neid saab tavalise sõiduautoga liigutada punktist A punkti B või hoiustada väikses ruumis.\nOma mitmekülgsuselt on papp uus plast, sest peame mõtlema ja seisma oma tuleviku eest. Pakkematerjalina leiab see kasutust nii tootvas tööstuses kui ka erakätes. Sellel on mitu kuju, alustades telekakastist lõpetades toidukonteineriga restoranis.\nReklaamstendid ja nende valmistamine on vaid pisike osa Stora Enso tegemistest. Aktiivne pakendite tootearendus ja uute lahenduste väljatöötamine aitavad teha paar sammu parema ja jätkusuutlikuma maailmas suunas. Rohkem infot toodete ja teenuste kohta leiab kodulehel.


Tükike Prantsusmaa kultuurist jõuab Kultuurikatlasse - BattleIT\n26. oktoobril jõuab Accord! 2013 Prantsuse kultuurisügis Eestis programmi raames vaatajani ja kuulajani multimeedialavastus “Albert Camus reads The Stranger REMIX”, et taaselustada prantsuse kirjaniku Albert Camus tuntuim romaan “Võõras”.“Albert Camus read The Stranger REMIX” toimub Kultuurikatlas ning jõuab Eestisse Prantsuse Instituudi Eestis ja Tallinna Kultuurikatla koostöös.\nTegemist on kirjandusklassikasse kuuluva teose kaasaegse interpretatsiooniga, kus multimeedia vahendeid kasutades on uudseks ja põnevaks tervikuks miksitud Albert Camus poolt sisse loetud katkendid tema tuntuimast romaanist „Võõras“, elektronmuusika ning video live-visuaalid. Elektronmuusikalise tausta on lavastusele loonud ja selle ajaloolise salvestisega miksinud prantsuse elektronmuusik Pierre de Mûelenaere. Live-visuaalide autor on Orchid Bite, kelle võimsad järjestikused visuaalkaadrid mõjuvad ülimalt sugestiivselt ja on tihedas seoses muusika ja tekstiga.\nAccord! 2013 Prantsuse kultuurisügis Eesti kestab 23. oktoobrist kuni 30. novembrini ning keskendub sel aastal pildile nii traditsioonilises kui ka eksperimentaalses vormis. Üle kuu aja kestev programm toob huvilisteni tükikese Prantsusmaad erinevate kultuurisündmuste kaudu – filmid, näitused, muusika, loengud, visuaalne kunst, töötoad ja teater. Mõned põnevad näited: loeng ja näitus Claude Simoni elust, interaktiivne valgusinstallatsiooni “Oled siin… ja Mujal”, õhtu prantsuse koorimuusika ja luulega, prantsuse filmifestival „Prantsuse kuld“, kinos Artis Prantsuse dokumentaalfilmid, PÖFF’il linastuvad prantsuse filmid ja palju muud.\nLisainformatsioon ja täpsem ajakava avaneb sellel nädalal kodulehel: www.accord.ee\n“Albert Camus reads The Stranger REMIX“ 26. oktoobril kell 19.00, Tallinna Kultuurikatla tulevases stuudiokompleksis (Põhja pst 27A; sissepääs Linnahalli poolsest küljest). Kultuurikatla stuudiokompleks saab sündmuse ajal olema kenasti soe.\nInfo: https://www.facebook.com/#!/events/680917575271404/ ja www.kultuurikatel.ee\nPiletid hinnaga 10 ja 12 Eurot on müügil Piletilevis www.piletilevi.ee\nTagged: Albert CamusAlbert Camus reads The Stranger REMIXkultuurikatelmultimeediamultimeedialavastuspiletileviVõõras\nÜllatus: septembris müüdi rohkem süle- kui tahvelarvuteid


Kursused Ulaanbaatar - Lühikursused Ulaanbaatar - Kursused 2017/2018\nKursused Ulaanbaatar - Otsi infot parimate kursuste kohta Ulaanbaatar otse siit!\nKursused Ulaanbaatar - leia kursuseid ja lühikursuseid Ulaanbaatar\nKogu info kursuste kohta Ulaanbaatar - säästa aega ja leia kogu vajalik info otse siit! Kursused ja lühikursused Ulaanbaatar.\nACCA kvalifikatsiooni eesmärk on anda raamatupidamise teadmisi, oskusi ja professionaalseid väärtusi, mis annavad finantstöötajad, kes on võimelised edukat karjääri pakkuma [+]\nACCA kvalifikatsiooni eesmärk on anda raamatupidamise teadmisi, oskusi ja professionaalseid väärtusi, mis annavad finantsturgude spetsialiste, kes on võimelised edukate karjääride loomiseks kõigis sektorites, olenemata sellest, kas nad töötavad avalikus või erasektoris, harjutama raamatupidamisettevõtteid või tegutsema karjäär ettevõttes. ACCA kvalifikatsioon sisaldab Rahvusvahelise Raamatupidajate Föderatsiooni (IFAC) poolt kehtestatud raamatupidamise üldhariduse standardeid. Keskendutakse professionaalsetele väärtustele, eetikale ja juhtimisele. Need oskused on hädavajalikud, sest kutseala liigub tugevamate käitumisreeglite, regulatsioonide ja seadusandluse suunas, pöörates enam tähelepanu raamatupidamise professionaalsusele ja eetikale. Neid uuritakse ACCA kvalifikatsiooni kõrgel tasemel ja need on teie praktilise kogemuse nõuded.... [-]\nLink to and share "Kursused Ulaanbaatar - Lühikursused Ulaanbaatar - Kursused 2017/2018"


Kuidas luupaina on tehtud | EE.Superenlightme.com\nlühi- ja pikaajalise kahju kiusamise ohvrid on saanud palju tähelepanu viimasel ajal. Kompleks web tegureid, mis lähevad luua kiusab harvemini arutatud.\nIga tülinorija ei ole sama psühholoogilise profiili. Aga mõistmine võimalik tegurid käitumine aitab usturn tõusulaine vastu sügavalt juurdunud probleem.\nKui mu vanim poeg Alex oli 14, ta muutus riiukukk. See algas kodus, kui ta toimiks tähendab poole tema noorem vend: kiusasid teda järeleandmatult, lükates, lööb ja intrigeeriv, et saada teda hädas. Hiljem sain teada, et ta oli konksul koos mõne muu poisid naabruses ja nad nagu gang, oli kiusamine nooremad lapsed.\nSiin on, kuidas ma kuulnud Alex kirjeldada üks selline aeg. Ülestunnistus tuli kõrbe ravi programm olime saatis ta. Olin kohal vanema koosoleku lõpus programmi.\n"Ma varastas umbes seitse jalgratast ja andis 'em minu poisid osta meie pot. Oh, ja üks kord, kui ma viskasin väike poiss ära oma jalgratta ja võttis selle talt. Siis me kõik naersid ta nutab kohapeal."\nMäletan seda õudust. Kuidas oli minu magus, kui häbelik ja introspective esmasündinu laps saada see koletis?\nSest mu poeg, vastus oleks osutuda keeruliseks, kuid ei ole ebatavaline. Palju hiljem, töötades psühholoogia kirjanik ja teadlane, ma avastasin palju võimalikke tegureid, mis võivad aidata kaasa agressiivne või vägivaldne käitumine lastel ja teismelistel.\nKorraga, psühholoogid omistatud laste agressiooni nende kõrge pettumust. Kuigi tunne blokeeritud võttes või seda, mida üks tahab, võib põhjustada agressiivset käitumist, täiendavaid uuringuid on näidanud pettumust olla kaugemal sätestatakse loetelu põhjustest.\nHinnates seda suur hulk tõendeid raamatu I kaasautor Jack C. Westman MD, The Complete Idiot juhend Laps & noorukite psühholoogia, leidsin järgmised viis tegureid pidada kõige prognoosida tootma kiusamine käitumist.\n1. Füüsiline karistamine\nVanemate karmide füüsiline karistamine on positiivses korrelatsioonis laste agressiivne käitumine. Ühes uuringus leiti 1990., kaaslaste ja õpetajatega Hinnatud spanked lapsi kaks korda agressiivne võrreldes teiste lastega. Samal ajal ei ole kõik spanked lapsed on liiga agressiivne.\nÜlikooli Tulane teadlased uurisid mõju Kiire kasutades segapopulatsioonist 2500 last vanuses 3 ja 5. Rühma kuulusid 45 protsenti, kes vastavalt nende emad, ei olnud spanked, 28 protsenti, kes olid spanked "üks või kaks korda "ja 26 protsenti, kes olid spanked rohkem kui kaks korda. Tõenäosus laps on agressiivsem vanuses 5 tõusis 50 protsenti, kui ta oli spanked kaks korda kuus enne täheldatud teadlased. See 2017 uuringus silma paistnud teistest teinud varem, et uurijad moodustas muutujad, sealhulgas ema tegude hooletusse, alkoholi või narkootikumide ja vägivalla või agressiooni vanemate vahel.\n2. Watching Agressiivne käitumine täiskasvanut\nMõned agressiivne laste selles uuringus ei ole füüsiliselt karistada. Vanemad, kes lihtsalt modelleeritud agressiivne käitumine ees oma lapsi ka toodetud agressiivsem lastele. Sellised vanemad kaldunud kasutama jõulisemaid mitte koostöövõimalusi, et lahendada konfliktid. Nad karjusid asemel rääkis rahulikult või arutatud küsimus. Nad haarasid teleri kaugjuhtimispuldi välja kellegi käed, mitte palus või läbirääkimistega rahumeelne lahendus konkureerivate vajadustele või soovidele.\nKui on palju lahendamata konflikt kodus, vanemad saavad modelleerida agressiivne käitumine, mida laps saab sisemiselt. Beyond lapse viivitamatu kodu ja kooli keskkond, uuringud näitavad, et vaesuse ja kõrge naabruses kuritegevuse luua kultuuri vägivalla paljude negatiivset mõju lastele. Aga muud tegurid lõikuvad klassi ja geograafia.\n3. Vägivaldne Televisioon\nTüüpiline laste multifilmide näitab keskmiselt üks vägivaldset tegu iga kolme minuti jooksul. Paljud väikesed lapsed ja teismelised kulutavad rohkem tundi telekat kui nad koolis. Mis mõju see kõik kaos kasvavatele lastele? On palju korrelatsioonanalüüsiga ja mõned eksperimentaalsed uuringud ühendab laste vaatamise vägivaldne telesaadete naelu agressiivne käitumine.\nLaboris sotsiaalse õppimise teoreetik Albert Bandura, anti lastele spetsiaalselt loodud telesaateid vaadata. Nendes näitab, täiskasvanu käitus vägivaldselt, lööd ja lööb plastist nukk nimega Bobo. Kaks lasterühmad anti sama nukk mängida; üks rühm vaatas vägivaldne programmi teine mitte. Need, kes vaatasid olid suurema tõenäosusega jäljendada ekraanil iseloomu ja vägivallatseda poole Bobo kui teised.\n4. Probleemid töötlemine Emotsioonid\n1990ndatel, teadlased hakanud uurima, kas mõni kognitiivsuspuudulikkust võib kaasa lapse tase agressiivne käitumine. See töö näitas, et agressiivne poisid sageli vastata agressiivselt, sest nad ei ole nii kogenud kui nende eakaaslased lugemine teisi inimesi. Nad ei suuda täpselt tõlgendada teiste inimeste kavatsused ja kui nad pole kindel, miks keegi teeb midagi või vaadeldakse neid teatud viisil, et nad kipuvad vastata agressiivselt.\nTeises uuringus uuriti, kas midagi võiks teha, et aidata noortel niimoodi üle oma puuduste ja vähem agressiivsed kui tulemus. Ühes korrektsiooniasutus vangistatud noorukid õpetati pöörama tähelepanu mittevaenulike näpunäidete sotsiaalvaldkonnas. Kui nad täpselt tajuda vaenu tulevad oma moel nad näidanud, kuidas kasutada alternatiivseid abinõusid. Juhendajad on alaealiste parandus rajatis kes küsitleti pärast seda koolitusprogrammi teatatud vähem agressiooni ja vähem impulsiivsus nendes noorukid, kes olid võtnud koolitust.\nSee emotsionaalne töötlemise puudujääki tundus olevat tegur käesoleva minu 14-aastane poeg ajal tema käitumist välja agressiivne. Siin oli, kuidas ta kirjeldas oma vaimset seisundit ja tundeid kõrbes ravi laagris:\nPüüan saada ühendust oma tundeid. Mul on raske aeg, sest ma ei ole olnud tundeid kaua mingil põhjusel. Minu nõustajad ütlevad, et see on narkootikumide aga ma ei tea. Mulle tundub, et ma ei ole mingit tundeid enne hakkasin kasutades kas.\nNagu selgus, Alexi psühholoogilised probleemid olid palju sügavam kui tema väljapoole käitumist ilmus nähtavale.\n5. Osa tõsisem psühhiaatrilise haiguse Course\nMetauuringu 11 pikisuunalise pereuuringu selgub, et käitumishäire paneb poiss kõrgema riskiga muutumas antisotsiaalse noormees või psühhootilise noorukite (J. Welham jt. 2009). Mind rabas mitmeid uuringuid selles ülevaates näitab, et poisid, kes läks arendada skisofreenia oli läbi probleeme, kui nad olid noored. Sõna "hajutamise" (mida paljud Vaata "tegutsedes läbi") kasutatakse sageli kirjeldada oma varajase probleemset käitumist.\nSee oli muidugi minu poja Alexi noorukite psühholoogilised probleemid võttis lõpuks. Ta oli diagnoositud ja ravitud algusega skisofreenia 17-aastaselt, lugu ma ütlen minu tulevase raamatu surmav Pärand.\nTahan kindlasti rõhutada, et mitte kõik kiusab - ega poisid ja tüdrukud käitumishäire lapsed ja teismelised - arendada antisotsiaalse häire või skisofreenia noortel täiskasvanutel. Aga piisav hulk neid teha väärivad lähemalt sügavama psühholoogilise hoovuste sõidu need noored. Üldsus peab arendama ka keerukama mõista nähtuste kiusamine kui me lõpetada ja ravida neid noori enne kui nad ja lastele, kes saavad eesmärgid nende agressiooni kannatavad veelgi.\nRasvapallutaja, liblikas häbistab: mida kõik häbistamine tähendab teie tütarde jaoks, ja teie\nBeat depression, et püsida tervislikumaks ja elada kauem: juhend vanematele täiskasvanutele ja nende peredele\n5 põhjust, miks mitte abielluda armastusega\nObsessiiv-kompulsiivne häire ja mälu\nRaamatute ülevaade: seksuaal trauma töövihik teismeliste tüdrukute jaoks\nTeie partneri nuppude teadmine


Kaalulanguse ahelad kodus -\nKeha vee tasakaalu säilitamine Keha vajab piisavat kogust vett päevas on vaja juua 1, liitrit. Nagu järgmises alalõigus näeme, suurendab Lactobacilli bakterite manustamine mis kuuluvad "paksude" hõimkonda Firmicutes saledust soodustavate bakterite Bacteroidetes ja Bifidobacteria taset. Eespool esitatud 8 meetodit võivad teid oluliselt aidata ülekaalulise võitluse vastu.\nChennai jõulupühade jaoks on vaja külastada 9 kirikut Kaalulanguse ahelad kodus kaal on alati ebameeldiv välja näha ja kaalulangus on sellele ainus lahendus. Kaalulangus tähendab ebatervislike toitumisharjumuste ja letargia tõttu kehasse ladestunud tarbetu rasva eemaldamist. Inimesed, kes tavaliselt kannatavad rasvumise all, võivad kaalulanguse jaoks valida mitut tüüpi looduslikud kodused abinõud, mis toimivad erinevalt teistest kaalukaotuse meetoditest kiiresti. Seal on nii palju inimesi, kes soovivad sellest halvast rasvast lahti saada ja proovivad erinevaid moehullus dieete ja nippe, mis nende jaoks ei tööta.\nArvatakse, et inimesed, kes söövad loomset kaalulanguse ahelad kodus palju valke, tarbivad kalorit päevas kui need, kes sarnaseid tooteid ei hooli. Selles artiklis saate lugeda rohkem sellest, kuidas. Ja ka teada saada, kui palju täpseid valke sisalduvad toodetes.\nMis on väga oluline. Lõppude lõpuks, valkude kogus samas tükk liha, mis ei ole võrdne selle toote massiga. Suurepärane võimalus tarbitavate valkude arvu suurendamiseks on muna hommikusöök.\nVõitle kroonilise põletikuga, mis on üks peamisi eeltingimusi liigse kaalu jaoks. Suurendada tundlikkust insuliini suhtes, mis on kaalulanguse kaalulanguse ahelad kodus äärmiselt oluline, kuna selle hormooni madal tundlikkus - insuliiniresistentsus on sirge tee mitte ainult diabeedile, vaid ka liigse kaalu kogumile. Abi tulla toime kõhu rasvumisega, st rasva sadestamine on valdavalt kõhuõõne. Teine kasulik kvaliteet Omega-3 rasvhapete kaalulangus on tingitud asjaolust, et nad parandavad vaimset seisundit ja normaliseerida uni.