Apple'iga koostööd teinud blogija tunnistas valetamise üles - Tarbija\nApple'iga koostööd teinud blogija tunnistas valetamise üles\n22. aprill 2015, 11:02\nElle ajakiri nimetas Belle Gibsonit mõne aja eest kõige inspireerivamaks naiseks\nRahvusvaheliselt tuntud blogija, tervist puudutavate nutirakenduste looja Belle Gibson tunnistas, et tema jutud sellest, kuidas ta ravis vähki tervisliku toitumisega ja loodusraviga, on vale.\nAustraalia päritolu 23-aastast naist süüdistati, et ta mõtles välja loo ajuvähist, et turundada oma tervisliku eluviisi nutirakendust The Whole Pantry, kirjutab news.com.au. Apple plaanis selle nutirakenduse panna oma nutikella, mis tuleb lähiajal müügile.\nEelmisel kuul selgus, et naine ei annetanud nutirakenduse müügist laekunud 300 000 Austraalia dollarit heategevuseks nagu lubas ja ta sõbrad hakkasid seetõttu kahtlema tema väidetavas ajuvähi diagnoosis.\nNaine tunnistas intervjuus üles, et valetas, kuid ei suutnud selgitada, miks ta otsustas oma tervise kohta luisata. Naine püüdis oma käitumist selgitada raske lapsepõlvega. Ta ema lahkus pere juurest, kui ta läks kooli.\nVale ilmsikstulek on pannud blogija keerulisse olukorda. Penguin Australia lõpetas tema raamatu müümise ja Apple loobus tema nutirakendusest. Talle kasutada antud auto võeti tagasi ja ta peab kodust välja kolima. Naisel on nelja-aastane poeg.\nThe Whole Pantry nutirakendus tuli välja 2013. aastal ja esimesel kuul laeti seda alla 200 000 korda. 2015. aasta alguseks oli naine teeninud miljon dollarit oma nutirakenduse ja raamatu müügist.\nOma intervjuudes on naine rääkinud, et alates 2009. aastast on ta dieedi ja vaimsete praktikatega ise endal ravinud mitut pahaloomulist kasvajat (sh aju-, verevähki).


Panera Bread keskendub 90 protsendile ameeriklastest, kes veel töötavad | Müük ja turundus - 2019\nAvaldatud: Müük ja turundus • Vaatamisi: 6641\nTasuta wi-fi, kvaliteetne toit ja uued tooted aitavad sellel ahelal majandusse langeda.\nMa armastan seda, et keegi mõtleb ratsionaalselt nende raskete majanduslike aegade ajal. Oleme nii keskendunud sellele, kui halvad asjad on, et me kaotame silmist, et 90 protsenti ameeriklastest teenib endiselt palgakontosid. Me oleme kaotanud 5 protsenti palgatöötajatest majanduslangusele. See on see. Vaid 5 protsenti. Mõned linnad on rohkem mõjutatud kui teised, kuid seal on veel palju võimalusi.\nInimesed peavad sööma ja pesema oma juukseid ja riideid; lapsed vajavad ikka veel koolitarbeid; Halloweeni, tänupüha, jõulude, aastavahetuse, Ystävänpäivä ja kõigi nende muude pühade ajal toimub endiselt. Miks mitte seda ära kasutada?\nPanera Bread valib eesmärgiks, et 90 protsenti ameeriklastest, kes töötavad oma tasuta wi-fi-ga, keskenduvad toiduainete kvaliteedile, ja uute toodete valmistamiseks, et meelitada kliente Panerat proovima või jätkama.\nKuid Panera touting on ka võileibu ja salateid, mis pakuvad kõige suuremaid marginaale, müües kliente visuaalse ja silmapaistva märgistusega. See ei ole ära, see on lihtsalt tark äri.\nMa tegin tööd hiljuti kliendi jaoks, kellel oli rida eramärgiseid. Minu soovitus oli tõmmata kogu toote esikülg ja keskpunkt, võrreldes mõnede näidetega, mis sisaldavad kogu kaupluses erinevaid tooteid. Objekti ala ülesehitamine midagi, mis oli suur ja vastutustundlik, lõi teid sellepärast, et uksel kõndisite ukses kõndides, ühe lihtsa põhjuse tõttu: müüa rohkem kliente rohkem tooteid, mis pakkusid kõige kõrgemat. Täiendav eelis on see, et kliendid võtsid koju kaubamärgi all olevad tooted, nii et nüüd on see bränd oma kodus, tugevdades vajadust vaadata see uuesti läbi ja salvestada ainult siis, kui on aeg rohkem osta.\nJaemüük tähendab teie kliendi müümist. Nii müüa neid.\nKui te pole seda välja mõelnud, siis manipuleeritakse iga kord, kui kauplusesse astute. Reklaamipakkumised, märgid, kuvarid ja muud on kõik viisid, kuidas teil osta üks toode teise vastu. Nii et miks sa ei tee seda oma poes?\nEespool mainitud klient müüs lihtsalt tooteid riiulitel. Te ei tea, milliseid sooduspakkumisi (mis seal olid), kui sidusettevõte teile ei öelnud; leiti vaid üks märk 50-protsendilisel riiulil, kuigi teised tooted olid mujal kaupluses müügil; ja uued tooted just tulid ja pandi riiulitele ja seadmetele, ilma et neile oleks tähelepanu pööratud. Täpselt vastupidine Panera Breadi tegevusele.\nVõta Panera raamatust välja ja müüa oma kliente. Sa oled ju jaemüük.


35 g, pulber\nToode aitab kaasa normaalsele seedimisele ja hoiab seedetrakti ja soolestiku õiges töökorras. Pulber sisaldab puhastatud savi ja vaarikaekstrakti, andes sellele suure sidumisvõime. Taimne ekstrakt, millel on adstringeeriv toime (kokkutõmbav), mis aitab hoida seedetrakti õiges töökorras.\nsobilik lastele, rasedatele ja imetavatele naistele\nsobilik sagedaste seedeporbleemide korral\nmeeldiv maasikamaitse, populaarne laste seas\nfruktoos, sahhariin, looduslikuga identne maasika aroom\nGastrophyt sisaldab kaoliini (looduslik puhastatud savi), millel on suur imendumisvõime. Sarnast efekti omab ka magneesiumtrisilikaat, mis muutub vesikeskkonnas kolloidseks vormiks ja katab seedetrakti limaskesta pinna.\nToode sisaldab ka standardiseeritud põldmarja ekstrakti, mis sisaldab tanniine, mis aitavad kaasa normaalsele seedimisele ja hoiavad seedetrakti õiges töökorras.\nLapsed 1–2 aastat 5 ml 1–2x päevas (1 tl)\nÜle 3-aastased lapsed 5 ml 2–3x päevas(1 tl)\nTäiskasvanud 5 ml 3–5x päevas (1 tl)\nValmistage annus, segades klaasi veega (50-100 ml) ja serveerides söögi ajal. Ägeda seisundi korral võib esimest annust kahekordistada.\nHoida kuivas originaalpakendis temperatuuril 5 – 25 °C


Mida pikkade pühade ajal sel aastal telekast vaadata? | Diktor\nMida pikkade pühade ajal sel aastal telekast vaadata?\n22. dets. 2018 kell&nbsp16:55\nPühade puhul on alati kodumaised telekanalid oma saatekavad hea ja paremaga täitnud, et pikki pühi nautivatel tööinimestel kodus igav ei hakkaks. Elisa TV-tiim annab algavateks pühadeks vaatamissoovitusi.\nÜle mitme-setme aasta kostitab 2018 tööinimesi pikkade pühadega. Nagu aasta viimastel päevadel ikka, paiskavad kohalikud telekanalid ka seekord eetrisse ohtralt toredat vaatamist nii lähemast kui kaugemast minevikust, sekka ka päris uut toodangut.\nKuna valik on suur ja nii mõndagi head võib märkamata jääda, jagame siinkohal mõned soovitused, mida ja millal neil päevil telerist vaadata. Nagu ikka langevad paljud head, erinevatelt kanalitelt näidatavad, saated või filmid samale ajale, kuid muretsemiseks ei ole põhjust – Elisa Elamuse kliente aitab siin oma tegemisi sättida järelvaatamine, tagades, et ükski pühadehitt nägemata ei jää!\n“Isad ja pojad. Ivo, Robert ja Albert Linna“ – ETV\nETV heidab pilgu kolme generatsiooni Linnadele – Ivo, Robert ja Albert. Jälgitakse meeste tegemisi ja avatakse isade ning poegade vahelisi suhteid nii prooviruumis kui kodus. Kuidas lavaelu ja isaksolemine kokku sobib, kas selle kõige juures on võimalik olla ka “isa”?\n“Siin me oleme!“ – ETV\nMuusikaline mängufilm Juhan Smuuli monoloogi ”Suvitajad” ainetel. Rahuliku talu ette Muhumaal põrutab ühel päeval sapakas, kust pudeneb välja üks lärmakas perekond Tallinnast, kes on otsustanud veeta oma suvepuhkuse kaunis looduses.\n“Visa hing“ – TV3\nPaljude arvates parim jõulufilm, mis eales tehtud. New Yorgi võmm John McCaine võitleb hambuni relvastatud Euroopa päritolu terroristidega Los Angelese pilvelõhkujas.\n“Vehkleja“ – ETV\nKuldgloobusele nomineeritud Eesti-Soome-Saksamaa koostöös valminud film jutustab osaliselt Eesti vehkleja ja treeneri elul põhineva loo. 1952. aastal saabub Haapsallu kehalise kasvatuse õpetajaks introvertne meistersportlane Leningradist, kes asub noortele sõjajärgsel ajal vehklemist õpetama.\n“Visa hing 2“ – TV3\nWashingtonis asuva lennuvälja on enda kontrolli alla võtnud eriüksus, mille liidriks on maniakaalne endine USA sõjaväe ohvitser. Nende plaan on kiire, julm ja geniaalne, kuid nad ei arvesta ühe asjaga – kui kohal on detektiiv John McCaine, ei lähe miski nii nagu kavatsetud.\n“Paan: Reis Eikunagimaale“ – Kanal 2\nKogupere seiklusfilm väiksest Peetrist, kes ühel ööl haaratakse orbudekodust kaasa ja lennutatakse fantastilisse maailma nimega Eikunagimaa. Vaata järgi, kuidas sai väiksest orvust kuulus ja Eikunagimaal kardetud Peeter Paan.\nMida pakub Elisa videolaenutus?\nKui aga telekanalite näidatav sisu on aastatega ära tüüdanud, tasub heita pilk Elisa videolaenutusse. Sealt leiab eraldi kategooria, mis on pühendatud just jõulufilmidele. Valikust leiab loomulikult erinevaid klassikuid nagu „Visa hing“ ja „Tiliseb, tiliseb“, aga ka uuemaid filme nagu „Kontori jõulupidu“ ning „Miks just tema?“.\nKui pea juba pühadest paks, soovitame Elisa videolaenutusest vaadata ka järgmisi uusi ja põnevaid linateoseid:\nOn aasta 1950 Nõukogude Eestis ning stalinlik terroriaparaat töötab täistuuridel – kuueaastase Leelo silme all arreteeritakse tema koolidirektorist ema. „Kui sa oled hea laps, siis tulen ma varsti tagasi,” on ema viimased sõnad, kui ta püssimeeste vahel ära viiakse. Selles kummalises kahepalgelises maailmas püüab Leelo ema tagasituleku nimel olla võimalikult tubli, kuid satub üha uutesse sekeldustesse ning aina segasem näib seegi, mida hea laps olemine tegelikult tähendab.\nFilm jutustab loo vlogija Stephaniest, kelle uus, aga salapärane sõber Emily ootamatult nende väikelinnast kadus. Paul Feigi lavastatud stiilne põnevik on täis pöördeid, saladusi ja reetmist. Peaosades on Anna Kendrick („Hr Õige“, „Audiitor“) ja Blake Lively („Madalik“, Adaline’i aeg“).\n“Must mees klannis“\nElisa videolaenutusse jõudis visionäärist filmirežissööri, Spike Lee uusim film BLACKkKLANSMAN: MUST MEES KLANNIS. See vaimukaid dialooge, ajastutruud stiili, actionit ja ülilahedat muusikat tulvil sotsiaalkriitiline linateos pälvis tänavu Cannes’i filmifestivalil grand prix ja publiku 6 minutit kestnud seisvad ovatsioonid.\n“Võimatu missioon: Tagajärjed“\nViimase kahe aastakümne kestel on Tom Cruise produtsendi, näitleja ja hulljulge kaskadöörina täitnud juba viis “Võimatut missiooni” ning loonud selle märulisaaga näol globaalse pop-fenomeni, mis kuulub filmiajaloo edukaimate ja armastatuimate frantsiiside hulka. Uus peatükk on kulminatsioon kogu sarja eelnevatele osadele, mis toob tagasi varasemad võtmetegelased ja seob kokku seni lahtiseks jäänud otsad.\n“Mamma Mia! Siit me tuleme taas“\nOn möödunud 10 aastat ajast, mil viimati päikeselisel Kalokairi saarel ABBA laulude pillerkaarist osa saime. Heatuju-filmil “Mamma Mia!” on aeg tulla taas! Ühine selle naerust rõkkava tantsu- ja laulupeoga ning saa teada, kuidas armastatud kangelanna Donna imeline Kreeka-seiklus alguse sai.\nMärksõnad: eesti, filmid, jõulud\n3 filmi, mis jõuluajal kindlasti ära tuleks vaadata\nMuhe kaalusaade ja Hollywoodi kassahitt: siin on selle nädalavahetuse kohustuslik vaatamine


Minek Venezueelasse novembri algul\n12. okt 2008 20:23\nKas on selle ajal veel kaasmaalasi sealkandis ?\n14. okt 2008 18:00\nMeie 4 inimest lähme 13 nov. Stockholmist.\nElame Hotell Pueblo Caribe´s, aga kus ise peatute?\n15. okt 2008 14:35\nMe liigume omal käel ringi ja tuleme tagasi 13.11:)\n27. okt 2008 12:43\nKas keegi teab viimase aja Venetsueela bolivari kurssi-(VEF/USD), Ametlik pidi olema ca 2,1 aga mustalt tunduvalt rohkem?\n30. okt 2008 21:34\nMinu mäletamist mööda oli musta turu kurss ca poole võrra parem, selles osas on soovitus kaasa võtta sularaha, sest kredikaid nad ei taha ja ATM saad sula ametliku kursiga.\n31. okt 2008 16:39\nOlin kevadel Pueblo Caribes. Täitsa ok. Raha saab vahetada rannas vestiga tüübi juures, kes reise müüb. Kurss 3,0. Algul vahetas raha ka Hollandi reisikorraldaja, kellega me sinna läksime. Tema kurss oli 3,3. Linnas saab veel parema kursi, kuid siis peab suuremat summat vahetama. Ega seal raha suurt vaja polegi. Söögid-joogid hinnas. Ekskursioonid saab ka USD maksta. Osta nagunii eriti midagi pole. Soovitan kahepäevast dzunglireisi paadiga mööda jõge. Selle saamine oil pisut kannatlikkust nõudev, kuna kangesti taheti ka kose juurde viia, aga sinna lennukiga ümber kose lendama minna pole eriti mõtet. Ja siis võib veel minna snorgeldama. Paat läheb samast rannast üle mere paistvate saarte juurde. Hind oli ca 45 USD. Reisibüroodega tundus seal raske üldiselt olema. Ainus võimalus oligi oma reisikorraldajalt osta või siis rannast sellesama vestiga tüübi käest. Kasutasime teda kahel korral ja asi töötas küll.\n1. nov 2008 20:13\nmina elan hetkel Venezuelas! Caracases.. aga ma ei ole kindel, kas teil siia linna on plaan tulla :P igastahes kurss on selline, et kui sa maksad kaardiga (v6i v6ta automaadist raha v2lja), siis on kuskil 5,1 krooni 1 bolivar.. aga kui sa v6tad kaasa dollareid ja vahetad siin mustal turul, siis on umbes 2,7 krooni 1 bolivar, oleneb p2evast, see musta turu kurss muutub koguaeg. vot nii, aga andke teada, kas te satute pealinna ka!\n1. nov 2008 20:17\n:S hakkasin nyyd vaatama.. ja see ametlik kurss on veel t6usnud! hoopis 5,7 krooni eest saad yhe bolivari\n7. nov 2008 15:28\nsoov lennata Caracasesse järgmise aasta juunis ja veeta mõned päevad pealinnas.Soovitage kuidas odavamalt pääseda lähematele saartele,või soovitage huvitavaid kohti mida külastada.Kas odavam on osta transporti ja majutust kohapeal sulas või tellida netist?\n7. nov 2008 15:30\nkirjade järgi algab maist vihmaperiood,kuidas tegelikult mais juunis ilm Caracase ümbruses?\n9. nov 2008 11:29\nDollari eest küsige vähemalt 4 bolivari. 3.8 on absoluutne miinimum. Meie küll vähem ei saanud. Ja Pueblo Caribe on väga OK koht. Lahedat rahvast on, mitte nagu kõrval Isla Caribes, kus Küllikki sõnade kohaselt peatusid peamiselt peded ja terastissidega trendiinimesed. Aga kraanivett ärge jooge. Teil on toas veekann ja jäänõu ning joogivett saate igast baarist ise tuua. Aga kui te lähete vett tooma, avastate, et ilma rahata saab ka caipirinhat, pina coladat, cuba libret... Valik on teie.


Kui unistad selgest nägemisest: kellele on laserkirurgia ja mis on piirangud? - Tervis\nKui unistad selgest nägemisest: kellele on laserkirurgia ja mis on piirangud?\nKSA Silmakeskus on Eestis spetsialiseeritud silmakliinik, mis keskendub ainult lühinägelikkuse ehk müoopia korrigeerimisele. KSA on teinud laseroperatsioone juba üle 12 aasta ja kogemust on üle 30 000 silma korrigeerimisel. Kõik Silmakeskuse töötajad on oma ala professionaalid ja spetsiaalselt koolitatud oma kitsast ülesannet täitma.\nKui unistad selgest nägemisest, siis tule Flow 2.0 silmauuringule, millele kehtib hetkel suurepärane soodushind! Vaata lähemalt: ksa.ee/vabaneprillidest\nKuidas hindad artiklit "KUI UNISTAD SELGEST NÄGEMISEST: kellele on laserkirurgia ja mis on piirangud?"


13:56 11.04.2016 (Uuendatud 15:38 11.04.2016)\nUkraina peaministriks olles kavatses Arseni Jatsenjuk distantseeruda Venemaast ja üritas Teise maailmasõja ajalugu „ümber kirjutada“.\nTALLINN, 11. aprill — Sputnik. Oma ametiaja jooksul peaministrina sattus Arseni Jatsenjuk korduvalt suurte skandaalide keskpunkti. Ukraina valitsuskabineti juhi kõige värvikamatest avaldustest ja projektidest lugege RIA Novosti artiklit.\n2015. aasta mais teatas Arseni Jatsenjuk Venemaa suhtes „toimiva riigipiiri" rajamise alustamisest. Projekt sai nimeks „Müür", hiljem aga nimetati peaministri enda ettepanekul ümber „Euroopa valliks". Projekti autori kavade kohaselt pidi „Müür" kujutama endast kaitsekraavide, piirdetara ja vaatlustornidega varustatud kaitsetaristut. Rajatis plaaniti valmis saada 2018. aastaks.\nKuid need plaanid ei ole ilmselgelt määratud täituma. „Euroopa valli" teostamiseks eraldati algselt kavandatud 4 miljonist grivnast kordades vähem raha. Praeguseks on 2400 km pikkusest piiritaristust valmis ehitatud vaid 270 km.\nLilled ja „debiilikud": kaklus Ülemraadas\n2015. aasta detsembris astus peaministri esinemise ajal Ülemraadas poodiumile „Petro Porošenko bloki" saadik, ulatas Jatsenjukile lillekimbu ja püüdis teda istungitesaalist välja tirida. Jatsenjuk klammerdus poodiumi külge, misjärel Ukraina parlamendi saalis puhkes massikaklus.\nRaadas toimunud järjekordse šõu põhjuseks sai Jatsenjuki esinemine, milles ta üritas panna vastutuse reformide läbikukkumise eest Porošenko bloki saadikutele.\n„Kõik on hästi. Ainult debiilikuid on palju," — nii kommenteeris peaminister parlamendisaadikute tegevust.\nNSV Liit tungis kallale Ukrainale ja Saksamaale: ajaloo õppetunnid Jatsenjuki tõlgenduses\n2015. aasta jaanuaris saksa telekanalile ARD antud intervjuus rääkis Jatsenjuk, kuidas tegelikult, tema nägemust pidi vallandus Teine maailmasõda.\n„Venemaa agressioon Ukrainas — see on rünnak maailma rahu ja Euroopa elukorralduse vastu. Me kõik mäletame hästi NSV Liidu kallaletungi Saksamale ja Ukrainale. Me ei tohi lasta sellel korduda. Mitte kellelgi maailmas ei ole õigust Teise maailmasõja tagajärgi ümber kirjutada," teatas ta.\nVenemaa välisministeerium esitas Saksamaa välisesindusele noodi palvega selgitada Saksamaa seisukohta seoses Teise maailmasõjaga. Seepeale teatas Saksamaa välisministeeriumi esindaja Martin Schiffer, et Saksamaa LV seisukoht on muutumatu: „Natsi-Saksamaa pidas NSV Liidu vastu kohutavat sõda, mis põhjustas kirjeldamatuid kannatusi tohutule hulgale vene, ukraina ja teistest rahvustest kodanikele."\nKes ikkagi on kangelane: OUN-UPA rehabiliteerimine\n2015. aasta aprillis võttis Ülemraada vastu Arseni Jatsenkuki esitatud seaduseelnõu „XX sajandil Ukraina iseseisvuse eest peetud võitlusest osavõtnute õiguslikust staatusest ja mälestuse jäädvustamisest", mille kohaselt Ukraina iseseisvuse eest võidelnute staatuse said OUN-i liikmed ja UPA sõdurid (mõlemad organisatsioonid on Venemaal keelatud — toim.).\nHuvitav on, et 2009. aastal esines Jatsenjuk samasisulise seaduse vastuvõtmise vastu, kuna leidis, et see võib Ukraina ühiskonda lõhestada.\nVeel 2014. aasta kevadel tegi Arseni Jatsenjuk avalduse selle kohta, et kohe-kohe sulgeb Venemaa Ukrainale oma gaasikraanid. Samas aga ei tuletanud peaminister meelde põhjust, mille tõttu Moskva võib gaasi sissevoo peatada — fakti, et Kiiev lihtsalt keeldus talle esitatud arveid tasumast. Siis tuli Ukraina peaministril mõte osta vene gaasi mitte Venemaalt, vaid Euroopast, pöörates tarnete suuna vastupidiseks.\n„Kui me ei oleks ümberpööratud tarneteed pidi gaasi saanud, oleks küttepuud osutunud Ukrainas kõige menukamaks kaubaks," naljatas ta.\nKuid esialgu deklareeris Kiiev, et peab gaasi hinda 268 dollarit vastuvõetavaks, ehkki Venemaa pakub Ukrainale gaasi hinnaga alla 180 dollari.\nKäesoleval ajal ostab Ukraina gaasi pööratud tarneteed pidi peamiselt Slovakkia kaudu, kuigi vaevalt saab kütuse hinda nimetada soodsamaks kui see, mida pakub välja vene pool.\n„Närakas" „varga" vastu: konfliktid Saakašvili ja Jatsenjuki vahel\n2015. aasta lõpul said Arseni Jatsenjuki ja Odessa oblasti kuberneriks kutsutud Mihhail Saakašvili omavahelised suhted rikutud. Viimane süüdistas pidevalt peaministrit korrumpeerumises, ebakompetentsuses ja tahtmatuses reforme läbi viia. Jatsenjuk aga otsustas hoiduda avalikku konflikti sattumast.\nKuid 2015. aasta detsembris läks Saakašvili rahvusliku reforminõukogu istungil tülli siseministri Arseni Avakoviga. Siseministri kaitseks astus välja Jatsenjuk ja kasutas presidendi juuresolekul Saakašvili isiksuse kohta inetuid väljendeid.\n„Närakas — vaat´ kes sa oled! Me kutsusime sind oma riiki tegusid tegema, mitte poliitiliste avantüüridega tegelema. Närakas!" kisendas peaminister, soovitades Saakašvilil Ukrainast „minema kaduda".\nMeie olime puu otsas, kui pauk käis: keeldumine võlgu maksmast\n2015. aasta detsembris lähenes tähtaeg, mil Ukrainal tuli tasuda Venemaale oma eurobondide võlg, mille Moskva oli lunastanud 2013. aasta lõpul. Kuid vaatamata selle riigivõlaks tunnistamisele isegi IMFi poolt kehtestas Ukraina valitsus 3 miljardi dollari Venemaa Föderatsioonile tagasimaksmisele moratooriumi, põhjendades seda sellega, et Moskva ei suvatsenud laenu restruktureerida.\nVenemaa rõhub jätkuvalt tõsiasjale, et see laen ei ole Kiievile antud kommertsalustel, mis tähendab, et seda ei saa käsitleda samade restruktureerimise reeglite järgi, mida on rakendatud teiste laenuvõtjate suhtes.\n„Valitsuse (Ukraina) poolt võeti vastu otsus moratooriumi kehtestamisest ja mis tahes väljamaksete peatamisest igasuguse võla tasumiseks Venemaale selle hetkeni, kuni seal võetakse Ukraina seisukohta kuulda ja nõustutakse võlga restruktureerima," teatas Jatsenjuk.\nMe tahaksime NATOsse: keeldumine Ukraina blokivälisest staatusest\nUkraina peaminister nõudis algusest peale Ukraina blokivälise staatuse muutmist ja suunas riigi Euroopa Liitu ja NATOsse astumise rajale.\n„Ei ole kahtlust, et Ukraina peab saama NATO liikmeks, see on peamine eesmärk reformide tegemiseks riigikaitses ja julgeolekus, ja selleks suunatakse riigi ressurssidest sadu miljardeid. Kuid Ukraina juriidilise NATO-liikmesuse suhtes tuleb jääda täiel määral realistideks, see ei ole kaugeltki lihtne geopoliitiline otsus mitte niivõrd Ukrainale, kuivõrd alliansi liikmetele," rääkis Jatsenjuk, unustades meenutada seda, et kolmandik ukrainlastest ei taha riigi astumist Põhja-Atlandi alliansi liikmeks, samas kui neid, kes on kindlalt sellist soovi avaldanud, on ainult 43%.\nMine Facebooki — toeta omasid\n2015. aasta oktoobris soovitas Arseni Jatsenjuk Ukraina koolilastele, et nad hakkaks vene sotsiaalvõrgustiku „V Kontakte" asemel kasutama Facebooki. Sellised avaldused haakuvad täielikult kogu venevastase retoorikaga, mis on Ukrainas nüüdsel ajal levinud, kuid huvitav on peaministri esitatud põhjendus.\n„Soovitan teil üle minna „feissi" (Facebook — toim.), kuid mispärast, see on omaette lugu. Lihtsalt panen ette, kuid ei soovita niisama, et minge üle „feissi" — kasvõi sellepärast, et Facebooki asutaja Mark Zuckerbergi pere pärineb Odessast, aga omasid tuleb toetada," ütles ta.\nKuulsusetu lõpp: sunnitud taanduma\nPaistab, et Ukraina peaministri tagasiastumist nõudsid kõik: tavakodanikud, kelle usaldus Jatsenjuki vastu langes rekordiliselt madalale, ja rahvasaadikud, kes viimase kahe kuu jooksul peaaegu avalikult arutasid, kes peaks saama peaministriks, ja lääne partnerid, kes rõhutasid vajadust poliitiline kriis kiiremas korras ületada.\nTulemusena — Jatsenjuk astuski tagasi. „Tänasest päevast peale näen oma kohustusi märksa laiemas haardes kui valitsuse juhi volitustes," teatas ta.\nArseni Jatsenjuk teatas tagasiastumisest


Suure väina äärsete kinnistute omanikke teeb murelikuks jätkuv määramatus - Majandus - Postimees\nSuure väina äärsete kinnistute omanikke teeb murelikuks jätkuv määramatus\n13. detsember 2015 23:53\nRand. Foto on illustreeriv | FOTO: Mallor Mettis\nKuigi Saaremaa püsiühenduse rajamine on aastakümneteks edasi lükatud, on mõlemal pool Suurt väina kümneid maaomanikke, kelle kinnistud on trassivalikute tõttu nii-öelda igaks juhuks piirangute all ja nad ei saa oma vara vabalt käsutada ja kasutada.\nPea 20 aasta jooksul on tehtud erinevaid püsiühenduse uuringuid enam kui 2 miljoni euro eest ja nende tulemusena on kindlaks määratud kolm trassikoridori mõlemal pool väina. Paraku pole siiski suudetud senini veel kolmest seda üht ja õiget välja valida, mistõttu on trassikoridoride all mõlemal pool Suurt väina piirangute all kinni kümneid ja kümneid kinnistuid, vahendas ERR Uudised «Aktuaalset kaamerat».\n«Kõige hullem hetkel ongi nii valla kui valla elanike jaoks see määramatus. Pea 10 aastat on need piirangud peal ja inimesed ei saa oma kinnisvara käsutada ja kasutada,» selgitas Muhu vallavanem Raido Liitmäe ja lisas, et maamaksu tuleb omanikel kõigest hoolimata maksta.


"Noored kammermuusikud. Forellikvintett" - kontsert sarjas "Kammermuusikud linnas" - Muusikaleht\n“Noored kammermuusikud. Forellikvintett” – kontsert sarjas “Kammermuusikud linnas”\n21. detsembril kell 18 keskraamatukogu suures saalis.\nSofia Vinkel (viiul), Grettel Eerik (vioola), Anton Hannes Karin (tšello), Joseph Mattias Metsala (kontrabass), Tähe-Lee Liiv (klaver)\nSel kontserdil esitavad noored artistid – põhiliselt Tallinna Muusikakeskkooli 9. klassi õpilased – Franz Schuberti 5-osalise „Forellikvinteti“. Teos on loodud 1819. a, kui helilooja oli alles 22-aastane. Trükis ilmus see alles peale tema surma. Nime sai kvintett IV osa järgi, kus Schubert kasutab teemana varem kirjutatud laulu „Forell“. Teos on kirjutatud Sylvester Paumgartnerile, kes oli Schuberti patroon ja asjaarmastaja tšellomängija.\nSofia Vinkel, sündinud 27. detsembril 2001, õpib seitsmendat aastat Tallinna Muusikakeskkoolis Kaido Välja viiuliklassis, hetkel on ta 9. klassis. Sofia on osalenud ja pälvinud diplomeid mitmel konkursil: Stockholm International Competition (2014), Vabariiklik muusikakoolide konkurss (2015), Eesti noorte keelpillimängijate konkurss-festival (2016, 2017), “Kaunas sonorum” (2017).\nMeistrikursustel on ta täiendanud end Stanislav Promini ning Mari Tampere-Bezrodny juures, lisaks osalenud erinevatel kammeransambli suvekursustel.\nSofia on kammeransamblimuusikaga aktiivselt tegelenud juba pikka aega ning koosmusitseerimist õppinud Kristiina Välja, Kaido Välja, Marrit Gerretz-Traksmanni ja Petri Aarnio juures.\nÜks meeldejäävam ja arendavam orkestrikogemus oli ajakirja Gramophone poolt maailma parimaks orkestriks tunnistatud Royal Concergebouw Orchestra koosseisus, kus professionaalide kõrval sai musitseeritud projekti “Side by Side” raames.\nGrettel Eerik alustas muusikaõpinguid 9 aastat tagasi Tallinna Muusikakeskkoolis Elo Teppi viiuliklassis. 6. klassis jätkas ta õpingud Kristiina Välja vioolaõpilaste ridades. Kuid tõeline huvi selle vastu, mida vioolaga saab teha, tuli alles eelmisel aastal. Grettel arvab, et võistlema tuleb minna alles siis, kui on sisemine veendumus ja valmisolek edasi areneda. Selle aasta kevad oli kiire. Vabariiklikul konkursil „Noor instrumentalist“ saavutas ta 3. koha, eripreemia Eesti heliloomingu hea mängimise eest ning eripreemia Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia üliõpilaste poolt. Kevadel Noorte keelpillimängijate konkursil oli ta diplomivääriline. Samuti on Grettel tegelenud ka klassikalise lauluga ning viimasel esinemisel sai ta Narvas rahvusvahelisel konkursil „ Noor Vokalist“ 3. koha. Kevad kulmineerus aga iga-aastase Tallinna Kammerorkestri kontserdiga „Kivimäe virtuoosid“, kus oli ka Grettelil võimalus solistina esineda. Siiani suurim elamus ja kogemus oli novembris, kui oli võimalus esineda Amsterdam Royal Concertgebouw Orchestra vioolamängijate ridades. Põnevaid ja harivaid kogemusi sai mängides Tallinna Rahvusvahelises Noorteorkestris (TIYO).\nAnton Hannes Karin on sündinud 2004. a Tallinnas. Alates esimesest klassist on ta õppinud Tallinna Muusikakeskkoolis, kus praegu õpib 8. klassis oma isa, Leho Karini tšelloklassis. Anton on osalenud solistina Haapsalu Tšaikovski festivali kontserdiprojektis “Aastaajad” (koostöös Tallinna Balletikooliga), korduvalt Rakvere In Corpore kammermuusikakursustel Marrit Gerretz-Traksmanni juhendamisel, Sibeliuse Akadeemias Petri Aarnio kammermuusika meistriklassis ning mitmetel keelpillimängijate kursustel (Kuressaare poiste keelpillifestivalil, Värska keelpillimängijate suvelaagris jt).\nJoseph Mattias Metsala on sündinud 2002. a Tallinnas. Alates esimesest klassist on ta õppinud Tallinna Muusikakeskkoolis, kus praegu õpib 9. klassis. Alguses oli ta viiuli erialal ning alates aastast 2014 ka Kaupo Oldi juures kontrabassi erialal. Ta mängib Tallinna Muusikakeskkooli sümfooniaorkestris teist kontrabassi ja osaleb ka aeg-ajalt Tallinna Muusikakeskkooli keelpilliorkestri projektides. Joseph on osalenud Rakvere In Corpore kammermuusikakursustel Marrit Gerretz-Traksmanni juhendamisel, Sibeliuse Akadeemias Petri Aarnio kammermuusika meistriklassis ning mitmetel keelpillimängijate kursustel.\nTähe-Lee Liiv (s 2003) alustas klaveriõpinguid Tallinna Muusikakeskkoolis Maigi Pakri klaveriklassis. Alates 2013. a õpib klaverit Tallinna Muusikakeskkoolis Marrit Gerretz-Traksmanni klaveriklassis, kus hetkel õpib 9. klassis. Tähe-Lee osaleb alates 2017/2018 õppeaastast Konstantin Bogino rahvusvahelistel pianistide meistrikursustel Bergamos. Alates sügisest 2018 alustas Tähe-Lee klaveriõpinguid mainekas Sibeliuse Akadeemias Helsingis, Hui-Ying Tawastsjerna klaveriklassis. Tähe-Lee on silma paistnud mitmel konkursil – 2011 aasta sügisel võitis ta 3. koha Eesti Noorte Pianistide Konkursil “Ferenc Liszt 200” Tallinnas ning 2012 kevadel saavutas 1. koha Eesti Vabariiklikul Noorte Pianistide Konkursil Tartus. 2014. a alguses saavutas Tähe-Lee II koha TMKK õpilaste konkursil Con Fantasia. Konkursil Eesti Kõla saavutas ta 2014. a II ja 2015. a III koha. 2017. a saavutas ta 3. koha ning eripreemia Tõnu Kõrvitsa klaveripala parima esituse eest rahvusvahelisel konkursil “Young Musician 2017″. 2018. a oli ta finalist rahvusvahelisel Chopini nim pianistide konkursil Narvas, võitis 1. preemia rahvusvahelisel pianistide konkursil San Dona di Piaves ning 1. preemia ja eripreemia Mart Saare muusika interpretatsiooni eest (olles noorim osaleja) Suure-Jaani muusikafestivali raames toimunud I Mart Saare nim pianistide konkursil. Suvel 2018 saavutas Tähe-Lee Chioggia rahvusvahelise muusikafestivali pianistide konkursil alla 16-aastaste vanuserühmas 2. koha ning üle 16-aastaste vanuserühmas (14-aastasena!) Chioggia sümfooniaorkestri solisti konkursi võidu. Kõige hiljutisem saavutus (2018 oktoobris) on rahvusvahelisel konkursil “Virtuosi per musica” Tšehhis, Usti Nad Labemis 2. koht. Tähe-Lee on esinenud solistina Tallinna Kammerorkestriga (seade Tšaikovski “Lastealbumist”), Pärnu Linnaorkestriga (Mozart – Klaverikontsert nr 8), konkursi “Noor Muusik” orkestriga (Haydn – Klaverikontsert D-duur) ja Chioggia Kammerorkestriga Veneetsia provintsis, Itaalias (2017. a Beethoven – Klaverikontsert nr 1 ja 2018. a Chopin – Klaverikontsert nr 2) ning Chopini Klaverikontserdiga nr 2 ka Alion Baltic Festivali Sümfooniaorkestriga, Sergei Stadleri juhatusel. Sügisel 2018 esines Tähe-Lee Virumaa Kammerorkestriga Toivo Peäske juhatusel, esitades terve Chopini Klaverikontserdi nr 2. Ta on osalenud korduvalt prof Arbo Valdma pianistide kursusel Pärnus ning Hande Dalkilic’i, Natalia Sucharevichi, Irina Zahharenkova, Vladimir Ovchinnikovi, Dmitri Bashkirovi, Vladimir Ogarkovi, Jura Margulise, Carlos Jurise, Michael Bulycher-Okseri, Age Juurikase ja Mati Mikalai ja Ivari Ilja tundides ja meistriklassides.\nKuid kõik see on alles algus. Ükski diplom ei anna edasi seda, mida kontserdil saab kogeda. Nautige noorte esinemisi, mis ei ole veel peensusteni lihvitud. Need on ausad ja täis võimalusi edasi arenemiseks. Paari aasta pärast saab tõdeda, et olete olnud osa teemandi lihvimisprotsessist. Tänased teemandid säravad kindlasti kaugemale kui Eesti piirid.\nJärgmised kontserdid sarjas “Kammermuusikud linnas”:\n10. jaanuar 2019 kell 18 “Poeedi armastus”\nAtlan Karp, bariton, Kadri-Ann Sumera, klaver\nKavas: Saar, Schumann\n7. veebruar 2019 kell 18 “Kammermuusika pärlid”\nTanel Joamets – klaver, Vlad Campean – viiul, Olja Raudonen – tšello\nKavas: Rahmaninov, Brahms


Ahjupraad marineeritud kitsekintsust\n1 kodukitse kints1 kg kartuleid3 porgandit2 tervet küüslaukuMarinaad:2 dl sojakastet2 dl päevalilleõlipoole sidruni mahl2 sl balsamiveiniäädikat3 küüslauguküünt1 sl kuivatatud rosmariini1 sl kuivatatud majoraani1 tl sinepit2 sl mustsõstramoosisoolapipart Valmistusõpetus:1. Valmista marinaad: sega omavahel sojakaste, päevalilleõli, sidrunimahl ja palsamiveiniäädikas. Lisa purustatud küüslauguküüned, sinep, moos, kuivatatud maitsetaimed ja veidi soola ning pipart.2. Jäta kints terveks või poolita soovi korral. Kata marinaadiga ja pane külmkappi 1-2 tunniks.3. Koori ja lõika kartulid sektoriteks, porgandid kangideks.Küüslaugud eralda kooritud küünteks.3. Soojenda ahi 200°C-ni.4. Määri ahjupann õliga, lao sinna soola ja vähekese pipraga maitsestatud kartulid, porgandid ja küüslauguküüned. Keskele aseta marinaadist välja tõstetud liha. Liha peale tõsta marinaadist mõned mustad sõstrad.5. Küpseta 175-200°C juures 1 tund.\nmaril 06.veeb 2009 12:57\nselles retseptis kasutatud kints oli vaatamata retsepti ulukite alajaotuses paiknemisest pärit mitte mets-, vaid kodukitselt, mis kipub tõesti olema kasukane. Seepärast ka küllalt tugev marinaad. Kaalikat ma retseptis üldse ei kasutanud, see vast liiga spetsiifiline. Samas sobiks pastinaak vahelduseks. Mets-\nkitse ma ei hoiagi kunagi marinaadis, mulle meeldib tema "metsa" maitse.\ntelekokk 15.nov 2008 14:19\ntegin. minu jaoks liiga keskaegne maitse. st just see, mis tuleb kaalikast ja porgandist. kaste muidugi natuke päästis. meeldis see, et kitsel mõnikord lausa äärmusesse kalduv kasukamaitse oli selles söögis ok. st tasakaalus - tunda oli, aga meeldivalt.


Reedel esineti aastapäeva raames ettekannetega ning Muhu Muuseumi juhataja Meelis Mereääre sõnul jäi läbivaks teema see, kuidas erinevad naised Smuuli loomingut mõjutanud on. Kirjaniku inspiratsiooniallikateks olid lisaks kolmele elukaaslasele ka tema vanaema, ema ja õed.\nLiiva raamatukogu juhataja Erika Pints luges ette lõike raamatutest “Lea” ja “Polkovniku lesk” ning analüüsis sealseid silmapaistvaid naiskujusid. Ka laupäevahommikuses kohvilauas räägiti samal teemal ning mõtiskleti, kes Smuuli lähedastest naistest võisid olla nimitegelaste prototüübid.\nEda Maripuu kõneles oma ettekandes põhiliselt Juhan Smuuli emast, vanaemast ja õdedest ning näitas juurde palju pilte. Tooma talu naistest rääkis ka kirjaniku sugulane Ülo Tuulik, kes meenutas muuhulgas Smuuli lahutust ja uuesti abiellumist.\nKirjanik ei olnud naistemees\nÜles astus teinegi Smuuli sugulane Kalju Teevet, kes kõneles emotsionaalselt oma emast, Tooma talust pärit Salmest. Vanu fotosid ja isiklikke, seni üldsuse eest varjul olnud kirju näitas Mare Zaneva, kes on Juhan Smuuli esimese abikaasa Ita Saksa tütar.\n“Faktidele tuginedes jõuti järeldusele, et Juhan Smuul ei olnud halvas mõttes naistemees,” muigas muuseumijuhataja. “Ta ei löönud kellelegi aktiivselt külge ega vahetanud naisi väga tihti.”\nSmuuli ümbritsenud naiste ühise joonena tõi Mereäär välja, et nad kõik olid keele- ja kirjandusinimesed. “Mõned neist, eriti ema, vanaema ja õed olid ka sügavalt usklikud,” seletas ta.\nMurrak arusaadav ka noortele\nMalle Ige kandis ehtsas muhu murrakus ette Mardi Riste monoloogi. Mereäär tõdes, et murrakust on võimalik aru saada veel tänapäevalgi ning põhikoolis on selle õppimine ette nähtud. “Ega muhu murrak eesti keelest teab kui palju erinegi,” tunnistas ta, “saare murrakule on ta sarnane, aga sõnu väänatakse pisut rohkem.”\nKitarril ja lõõtspillil esitasid muusikalisi vahepalu koolidirektor Andres Anton ja muuseumijuhataja Meelis Mereäär ise. “Laulsime ikka naiste teemadel, sest ilma naisteta oleks maailm kurb,” muheles juhataja. Üle kahe tunni kestnud seminarile järgnes kohvi- ja tordilaud.\nKokku oli ettekandeid kuulama tulnud 46 inimest koos koolilastega. “Kohal olid 7.–9. klasside õpilased, kes üritust huviga jälgisid ning fotodelt Juhanit ja daame tundma õppisid,” ütles Mereäär.\nAastapäevapidu jätkus laupäevahommikul Välja talu muuseumihoones, kust Juhan Smuuli monumendi juurde viidi lillekimbud. Mängiti lõõtspilli ja tehti pilte ning hiljem arutleti kontoris kirjanduslike teemade üle.\n“Kohal oli keele- ja kirjandustaustaga inimesi Laimjala Loodussõprade Seltsist, Koguva külaseltsist ja muuseumirahva seast. Kõige pikemalt oli jutuks loomulikult Juhan Smuul ja tema viimane naine Ellen Noot,” sõnas Mereäär.\nLisaks sai Muhu Muuseum Laimjala Loodussõprade Seltsilt meene, mille on valmistanud Simson Seakülast. Miniatuurne pronksskulptuur kujutab luuletaja Debora Vaarandit, kelle elusuuruses kuju on alates möödunud aastast seisnud Laimjalas.\nMuhus tähistatakse Juhan Smuuli sünniaastapäeva igal aastal, veidi suuremalt just juubeliaastail. Varem on seda ette võetud väga erinevalt – näiteks peeti ühel korral kolhoositeemalist stiilipidu, kus võis kohata nii lüpsinaisi kui ka traktoriste.\nMitmel puhul on toimunud ka õpilaste omaloominguvõistlus, kus noored on Smuuli aineil kirjutanud ja joonistanud ning kirjaniku tekste deklameerinud.


Suhkruasendajad – kas need on ikka nii ohutd? | artiklid.eu\nArtiklid.eu»Enesearendus»Suhkruasendajad – kas need on ikka nii ohutd?\nSuhkruasendajad – kas need on ikka nii ohutd?\nAspartaam ehk aspartüülfenüülalaniinmetüülester on suhkurasendaja, mis võeti kasutusele USA-s 1983. aastal. Tuntud rohkem selliste kaubamärkide läbi nagu Equal, Nutrasweet, Equal Measure, Spoonful, Canderal ja Euroopas tuntud ka toidulisandina E951. Kasutatakse umbes 6000-s toiduaines ja joogis, peamiselt dietkarastusjookides. Lähemal uurimisel selgub, et seda leidub kõikides suhkruvabades närimiskummides, enamustes limonaadides ja ka “tervise” või vitamiinijookides, näritavates vitamiinikompleksides, maiustustes jne.\nKeemiliselt on tegemist dipeptiidi metüülesteriga ehk kahe amiinohappega (90%) (fenüülalaniin ja asparthape) kombineeritud metüülesteriga (10%). Metüülesterist võib näiteks hüdrolüüsi tulemusel saada vaba metanool, mis on mürgine. Väidetavalt vabaneb aspartaamist 30 kraadi juures vaba metanool, mis satub seedetrakti ning seal oksüdeerub formaldehüüdiks ja sipelghappeks (karboksüülhape), mis on mõlemad tugevad neurotoksiinid. Kuna metanooli esineb ka puuviljades ja puuviljamahlades, siis ei ole see inimorganismile võõras, kuid puuviljades sisalduv metanool on enamasti seotud pektiiniga, mida organism ei omista ning metanool ei saa oksüdeeruda formaldehüüdiks. Samuti ei toimu ladestumist, mis juhtub vaba\nAlkoholis sisalduval metanoolil on aga loomulik vastutoime etanooli näol, seetõttu ei eralda mõõdukas koguses tarbimine organismi üleliia vaba\nmetanooli. Soovituslik metanooli päevane annus on 7,8 mg, üks liiter aspartaamiga magustatud karastusjooki sisaldab aga kuni 56 mg vaba metanooli.\nFormaldehüüdil on teada kantserogeenne toime, samuti kahjustab see DNA-d ja silmapõhja.\nFenüülalaniin ja asparthape on amiinohapped, mida me saame ka tavalisest toidust, eriti lihast, kuid on erutustoksiinid, toimides oluliste neurotransmitteritena. Samas ei tarbi me neid kunagi puhtal kujul, nad eksisteerivad alati koos teiste proteeiinidega, mis reguleerivad nende mõju närvisüsteemile. Nende koguste muutmine ja liigne vahetu annustamine muudab nende tasakaalu organismis, mis tekitab igasuguseid meeleolu- ja tähelepanu- või ärevushäireid ning närvisüsteemi kahjustusi, muutes\nnärvirakud ülitundlikuks või hävitades need.\nAspartaami tarbimisest tingitud haiguste sümptoomid on sarnased liigese-põletikele, sclerosis multiplexile, alzheimeri tõvele, parkinsoni tõvele, lümfihaigustele, epilepsiale, tähelepanu häiretele, paanikahäiretele jne. FDA (Federal Drug Administration) on kirjeldanud kokku 92 erinevat sümptoomi aspartaami tarbimisega seotud kaebustel. Sagedaseimad kaebused on peavalu, iiveldus ja tasakaaluhäired ning tujumuutused.\nTäpsemalt näeb siit: http://www.dorway.com/92symptomsfotocopy.html\nNagu selgub, siis aju- ja silmakahjustustega on seotud metanool ning psüühiliste- ja närvisüsteemi kahjustuste ning häiretega fenüülalaniini ja asparthappe tasakaalustamata tarbimine.\nAspartaam avastati 1965. aastal mehe poolt kes töötas Searle kompanii heaks.\nEsialgsed katsed närilistega näitasid, et aspartaami manustamisest tekivad\najukahjustused ja ajukasvajad. Seepärast ei olnud FDA nõus seda toidulisandina käiku laksma ega andnud oma heakskiitu kuni 1980. aastate alguseni.\nErinevad testid näriliste ja ahvidega kõik näitasid ajukahjustusi, sh. kasvajaid, kuid FDA lubas aspartaami kasutusele võtta 1983. aastal karastusjookides. Täielikult eemaldati piirangud 1996. aastal.\nSõnade arv: 461


Mees ja kuni selle ajani - üks tundmatumad nähtuse lõpus. Teadlased teevad grandioosseid avastusi, kus inimpsühholoogia on üksikasjalikult välja toodud. Mälu, mis on üks ajutegevuse funktsionaalsetest tunnustest, on endiselt lahendamata. Luuakse mitmesuguseid hüpoteese, viiakse läbi igasuguseid eksperimente, luuakse mitmesuguseid mõtteid, kuid konkreetne ja täpne määratlus selle kohta, miks on inimese mälestused nii selektiivsed, kuidas need tekivad ja millega seoses nad kaovad, kuni need on kõrvaldatud.\nNäiteks on pikaajaliste lapsepõlvemälestuste, eriti nendega, kes kannavad negatiivseid tundeid, asjaolu üsna huvitav. Miks on mees nii "viletsuslik"? Miks on hea unustatud, mitte halb? Eeldatakse, et inimese psühholoogia mäluprotsessid mängivad suurt rolli, peamiselt seetõttu, et see aitab kaasa ellujäämismehhanismi arengule.\nLapsepõlv on periood, mil moodustuvad käitumine, inimese maailmavaade, tema iseloom ja harjumused. Sellepärast on armasad nooruslikud ja infantiilsed mälestused nii säravad ja nii kaua. Lõppude lõpuks on kõik juhtunud esmakordselt, tulevikus kõik ühel või teisel viisil toimuvad üritused, kuid need on kordused või tõlgendused üksikisikust, mis kunagi juhtus olema üksikisiku saatuses. Miks täita mittevajalikku teavet ja nii koormatud aju? Ja mälu selektiivselt jätab ainult esimesed, kõige olulisemad tunded ja sündmused, kui ta sai tugevamaid muljeid.\nPsühholoogid kiidavad mäluprotseduurid kolme kategooriasse: otseselt meelde jätmise ja kodeerimise, sündmuse fragmentide sidumisega teatud eripäradega, mis eristavad neid üldist vormingut ja teabe taasesitamist.\nSalvestamise etapp toimub nii vabatahtliku meeldejätmise vormis kui ka tahtlikuna. Ja kui tahtlik meelde jätmine on vajalik, et õppida kui lapsed ja lasteasutused, siis toimub meelevaldne meelespidamine ilma isiku ja tema tahte osalemiseta. Kui mõnikord tahaksin midagi igavesti unustada, kustutada minu aju "failidest" ebameeldiv, kibedad elu hetked! Kuid seal oli see: valusad mälestused ei taha minust välja minna.\nTeadlased arendavad pidevalt välja mäluprotsesside psühholoogilise mõju viise, et nad saaksid oma äranägemisel kustutada inimese närvisüsteemi hävitavad mälestused. On üsna raske õppida selektiivselt eemaldama väidetavalt mittevajalikku teavet inimese ajust, see on palju raskem kui seda, et oleks võimalik seda teavet "koormata". Nendel mäluprotsessidel pole praktiliselt ühtegi 100% -lise mõju meetodit.\nMiks siis küps naine, kellel juba lapselapsed, mäletab rumalat juhtumit, kui ta unustas ikkagi kooli kapi ruumis intiimset asja ja poisid riputasid selle välja avalikule vaatamisele? Selgub, et see juhtum põhjustas emaste meeltes ebameeldivaid emotsioone ja mälu, nii et seda enam ei juhtuks, kindlasti lööb seda sündmust oma nurgas.\nLoomulikult oli hiljem episoodid, kui muud asjad jäid teistesse kohtadesse juba unustamata, kuid nad praktiliselt ei mäleta. Oh, ei! Siin on veel üks juhtum: riigieelarvega rahakott kaotati. Naine isegi mõelnud enesetapu tegemisele. Siis tema naaber päästis, andes raha pikaajaliseks.\nSeda juhtumit mäleta ka pikka aega, kuna muljed olid väga tugevad. Kuid vanas eas on täiesti võimalik, et hilisem sündmus, olgugi palju olulisem, unustatakse, jättes ainult lapsepõlve mälestused nii erksaks ja põnevaks.\nIstu veel üks vanaema ja räägime lugusid oma lapsepõlvest! Tundub, et see oli, aga eile ütles vana naine nii nagu oleks see teistsugune? Ja siis leiavad nad psühholoogilise seletuse.\nMälu arhiveerimise ja salvestamise eest vastutavad mäluprotsessid on jagatud dünaamilisteks ja staatilisteks. Dünaamilised on need, mida inimene kasutab üsna sageli, sest nad jäävad peaaegu alati muutumatuks. Kuid staatilised, mis on pikaajalises ladustamises ja harva "eralduvad Jumala valguses", tuleb tingimata ümber töödelda.\nMõistes seda, ei suuda intelligentne noormees vanurite pärast vihaseks asjaolu pärast, et ta ei mäleta eilset sündmust, vaid täpsustab poole sajandi vanuse juhtumit. Jah ja privret samal ajal! See on inimese mälu mehhanismi struktuur. Pole väärtust võitlemist, tuleb lihtsalt faktiga nõustuda.\nMis on suhete mõistmine?\nMadala kalorsusega koogid: retseptid, fotod\nRasestumisvastaseid tablette meestele. Sooline võrdõiguslikkus tegevus?\nPernera Beach Hotel Protaras Küpros 3: kirjeldus, fotod ja kommentaarid\nKompaktne auto. Kaubamärk väikeautode\nMida kaasa võtta milline: vihjeid


Vooremaa Leader-raha soovitakse kolm korda rohkem, kui jagada on\nLeader-raha soovitakse kolm korda rohkem, kui jagada on\nTaotlusvoor oli avatud 14.-31. märtsini ja kui laekunud taotlustes sisalduvad summad kokku rehkendati, selgus, et kõigi projektide elluviimiseks läheks vaja 1,8 miljonit eurot. Jagada on aga 560 496 eurot. Sellest 50 protsenti on ette nähtud ettevõtlusmeetme projektidele, 37 protsenti elukeskkonna meetme projektidele, 10 protsenti maakondlikele ühisprojektidele ja kolm protsenti koostöökoja enda algatatud projektidele. Kaks mahukamat meedet, ettevõtlus- ja elukeskkonna meede, on jagatud kaheks alameetmeks, investeeringute ja ühisprojektide omaks.\n“Ööl vastu 31. märtsi ehk taotluste esitamise viimast päeva tekkisid e-PRIAga suhtlemisel probleemid. Hommikul töötas keskkond õnneks taas normaalselt. 31. märtsi viimastel tundidel tekkisid taas raskused, sedakorda dokumentide digiallkirjastamisel. Nii et soovitasime nüüd ja soovitame ka edaspidi taotluse esitamist mitte viimase minuti peale jätta,” ütles Aive Tamm ja lisas, et üks tehnilistel põhjustel hilinenud taotlus jäigi arvesse võtmata. Üldiselt said inimesed aga e-PRIAS toimetamisega väga hästi hakkama. Koostöökoja tegev- ja projektijuhilt käisid taotluse sisestamiseks abi otsimas vaid üksikud. Neid, kes palusid juba esitatud taotluse igaks juhuks üle kontrollida, oli rohkem.\n“Selliste väljasõitude kogemus meil varasemast puudub. Varem andsime taotlejatele võimaluse tulla komisjoni istungile oma ettevõtmistest kõnelema,” ütles Aive Tamm. “Loomulikult ei jõuta väljasõidul kõiki taotlejaid külastada, seepärast teeb komisjon oma valiku. Usume, et kohapeal käimine annab taotlejate tegemistest ja plaanidest hoopis teistsuguse pildi kui pelgad kirjaread projektis. Kui inimesed tõesti südamest soovivad midagi head ja kasulikku teha, mitte ei taotle raha lihtsalt sellepärast, et selline võimalus olemas on, siis paistab see nende säravatest silmadest ja õhinat täis jutust kohe välja.”\n“Meid ootab ees päris huvitav aeg,” ütles Aive Tamm. “Leader-raha toel saavad ettevõtjad oma tootmist arendada ja mitmekesistada ning kogukonnad mitmeid vahvaid ettevõtmisi käivitada.”\nLisaks värskelt laekunud projektitaotluste tehnilisele kontrollile on Jõgevamaa Koostöökojas praegu päevakorral suvise avatud talude päeva ettevalmistamine. Üleriigiline ettevõtmine saab teoks Maaeluministeeriumi ja Maamajanduse Infokeskuse eestvedamisel, ent sündmuse kohapealseteks koordineerijateks on Leader-tegevusgrupid.\n“Kui mullu võttis uudistajaid vastu viis meie maakonna talu, siis tänavusele avatud talude päevale on end registreerinud juba kuus Jõgevamaa talu ja põllmajandusettevõtet. Ning see nimekiri jõuab veel täieneda, sest registreerimistähtaeg on 1. mai,” ütles Aive Tamm.\n* Taotlusi esitati kogusummas 1,8 miljonit eurot, nende rahastamiseks on võimalik aga kulutada 560 496 eurot\n* Projekti abikõlbulikkuse periood loetakse alanuks päevast, mil koostöökoda taotluse PRIAsse edastab.


Vana arm ei roosteta - Eesti Ekspress\nKohver 4. september 2019\n3,5 päeva Kataloonia külasid, mägesid ja maitseid on vaid 3,5 tunni kaugusel, veendus Bianka Soe pärast kiirpuhkust oma ammuse lemmiku juures.\nSEINAKE TOSSAS: Marc Chagalli poolt siniseks paradiisiks kutsutud linnake armastab kunsti ja on armastatud kunstnike poolt.\nTüüpiliste täistuuridel töötavate eestlastena olime end juuni alguseks korralikult rihmaks tõmmanud ja jätnud peaaegu edukalt selja taha laste koolide-lasteaedade lõpud. Tundus vajalik teha üks mereveest ja mägedest pungil vitamiinireis välismaale. Aga mitte pikalt. Meil oli aega maksimaalselt neli päeva. Hispaania Kataloonia osas asuv Girona on tänu Ryanairile varemgi olnud hea variant ümberistumistevabaks ärakäimiseks, kuid armastus Kataloonia vastu sai alguse juba palju varasematest hääletamistrippidest.\nEsimest korda saabusin pöidlaküüdiga sinna kanti aastal 2002, 17aastase plikana. Samal reisil võttis meid peale üks valge kobakas Suzuki pikap, mille tagaküljel oli kleepekas eeslist, Kataloonia rahvusloomast. Looma kujutis omakorda annab Hispaania alla kuuluvas, kuid iseseisvusjanuga Kataloonias võimaluse näidata, et auto omaniku puhul on tegemist võitleva rahvuse esindajaga, mitte galiitsialasega. Aastatega olin neid kahe rahvuse erisusi aina enam tundma õppinud ja süda oli alateadlikult soe just Kataloonia suhtes. Juht Cristian purssis enam-vähem mõistetavat inglise keelt ja viis meid hakatuseks oma vanavanemate mereäärsesse suvilasse sööma.


Pilates taastab terve ja valutu keha - minu esimene treening! | Kodus.ee\nPilates taastab kontrolli sinu keha üle | Pilates Stuudio\nPilates on individuaalne lähenemine, millega tagada enda keha heaolu ning leevendada paljusid levinud terviseprobleeme. Katsetasin ka ise pilatese võlusid.\nMis on pilates? Tegemist on juba 20. sajandi algusest pärineva treeningsüsteemiga, mis parandab terve keha heaolu. Seejuures kasutatakse erinevaid treeningmasinaid, et saavutada keha üle parem kontroll. See on nii keskendumist, hingamist kui ka lihaskonda arendav treening, mis aitab paljude vaevuste vastu.\nPilates on mõeldud kõigile, sest see on väga individuaalne lähenemine ning treener aitab saavutada kontrolli sinu enese keha üle. Sellest on kasu paljudele, sest pilates aitab nii rühi- ja seljaprobleemidega kui ka teistest tervisehädadest taastumisel.\nMinu hommik pilateses:\nMinu tänane hommik algas väga huvitavalt ja teistmoodi, nimelt pilatese proovitreeninguga. See on iseäralik juba seetõttu, et ma ei ole spordiinimene – mulle ei meeldi aeroobika, jõusaalid jne. Joogatrennis olen mõned korrad käinud, kuid see osutus mulle pigem ebameeldivaks. Seega oli huvitav, mida küll pilates suudab pakkuda.\nJah, olin ärev ja uudishimulik ja samas ka murelik, et kas ma ikka pean trennis vastu. Pilates Stuudio uksest sisse astudes võttis mind vastu rõõmus pilatese treener Kathy Uhtjärv ise. Esmane kontakt inimesega on mulle alati ülioluline ning mul oli rõõm sellest, et Kathy on üliarmas ja põhjalik treener, kelle ees lähevad igasugused hirmud meelest.\nKathy on oma ala täielik proff. Ta tabas juba mõne minutiga ära, milline kehapool on domineerivam ning millise kehaosaga tuleb rohkem tööd teha. Kuna ma olen paremakäeline, siis on minu keha parem pool arenenum. Tänu sellele on see ka suuremat koormust saanud (parem põlv ragiseb) ning mu vasakut kehapoolt on vaja turgutada, ehk sellele rohkem tööd anda.\nParemale kehapoolele oli vaja rohkem tööd anda\nPilateses oli minu jaoks kõige raskem teha harjutusi ning samal ajal õigesti sisse ja välja hingata. Hingata me oskame ju kõik, aga kuidas on õige ja kehale hea hingamine? Sellele me ju ei mõtle. Panin enda juures tähele seda, et kui harjutuses tuli sisse mingi lihaspinge (uus asend, milles mu keha pole harjunud olema) siis hoidsin automaatselt hinge kinni. Õppisin veast ja pöörasin hingamisele rohkem tähelepanu.\nPilates õpetab peale hingamise õiget kehaasendit, et meie luud ja liigesed oleksid õiges asendis. Trenn arendab koordinatsiooni, rühti ja painduvust. Saan öelda, et oma uudsesse ehk siis õigesse asendisse panemine oli väga harjumatu ja võõras tunne!\nÕpetussõnu pilatese proovijale? Pilatest tehes tuleb olla kohal – just siin ja praegu! Vastasel juhul neid harjutusi ära ei tee ja isegi kui teed, siis kindlasti mitte õigesti. Tuleb rahulikult mõelda ja siis harjutus sooritada. Veel meeldis mulle trennis see, et kuhugile kiiret ei ole. Kõike teed omas rahulikus tempos, hingad rahulikult sisse ja välja ja oled vaimselt kohal.\nHarjutused hõlmasid tervet keha (ja vaimu)\nSee protsess on kui keha ja energia puhastumine. Tunned, et kõik lihased on lahti, oled hästi nõtke, kuskilt midagi ei tiri ega pitsita. Ma ei tea peale pilatest teist sellist trenni, kus sa hakkad aru saama oma keha omadustest – kuidas mingi osa liigub. Läbi pilatese saad oma kehaga sõbraks ja hakkad oma keha armastama!\nPilatest võivad teha ükskõik kui vanad ja ükskõik, mis kaalus inimesed. Tõsi, see ei ole trenn, kus käid mõned korrad ja 10kg on lupsti läinud (sellist trenni pole olemas!). Pilatese trenn õpetab eeskätt vabanema kehapingetest. Harjutused on seejuures liigesesõbralikud ning trenn ise nõuab järjepidevust ja aega.\nKa see on väga individuaalne, kas minna trenni hommikul, õhtul või lõuna ajal. Ma tean enda puhul, et hommikuti olen täiesti kange ja paindumatu, mistõttu mõjuks õhtupoolne trenn kehale lõõgastavalt\nSujuvad venitused treeningu lõpus vabastasid kõikidest lihaspingetest\nJärgmisel päeal tundsin, et olin tõepoolest seljalihaseid treeninud. Ja pole ka ime, sest regulaarset sporti ma ju ei tee. Eks keha ehmatas ära, kui ma sundisin tal olema „uudses“, kuid õiges asendis.\nPilatest soovitatakse ka taastumiseks, et end mõnest haigusest või traumast ravida. Kuid minu küsimus on see, et kas me peame üldse traumat ootama? Sest pingeid, valusid, ebamugavustunnet ja ragisevaid liigeseid märkame juba varem. Hilisemate jamade ennetamiseks ning oma elukvaliteedi parandamiseks hakkame parem juba täna oma keha eest hoolitsema – ja su keha tänab sind!\nNäita sinagi oma kehale, et hoolid ja tule pilatesesse. Rohkem infot siit:\nKathy Uhtjärve pilates


Peaminister lubas Martin Helme palgatud advokaadi huvide konflikti uurida - Uudised - Sakala\nPeaminister lubas Martin Helme palgatud advokaadi huvide konflikti uurida\n29. juuli 2020, 15:23\nJüri Ratas lubas Martin Helme palgatud advokaadi võimalikku huvide konflikti uurida.\nPeaminister Jüri Ratase sõnul kavatsetakse kontrollida, kas rahandusminister Martin Helme palgatud advokaadil on Eestit esindades huvide konflikt. Helme palgatud USA advokaat Louis Freeh esindab praegu Eestit Danske Banki rahapesukaasuses, aga on ka vastaspoole heaks tegutsenud.\n"Kindlasti tuleb alati vältida huvide konfliki. See, kas antud juhul on huvide konflikt või mitte, seda tuleb lisaks uurida," rääkis peaminister.\nEesti Päevaleht kirjutas esmaspäeval, et Martin Helme palgatud advokaat esindas veel hiljuti ettevõtet, kellega on otseselt seotud kriminaalasi, milles ta nüüd Eestit kolme miljoni euro eest aitama peaks.\nSeda, kas riik kavatseb Freeh' lepingu tühistada, Ratas ei täpsustanud. "Seda tuleb siis arutada, mis on see huvide konflikt," ütles ta.\nLisaks plaanib Martin Helmega augusti keskpaigas kohtuda riigikogu rahanduskomisjon, et pärida tema palgatud USA advokaadi kohta, kes esindab Eestit rahapesujuhtumis, aga on ka vastaspoole heaks tegutsenud. Mida täpselt rahanduskomisjon Helmelt teada tahab, selgub arutelude käigus.


Kondoomid selle suuruse suuruse kohta - Suurim valik kondoome ja libesteid internetis - Kondoomipood\nPolüuretaanist - teatud tüüpi plastist - valmistatud kondoomid on latekskondoomide populaarseim alternatiiv. Vale libesti: kuigi enamik kondoome tuleb ju eelnevalt libestatuna, siis vahel on lubrikanti juurde vaja — kasutage õiget, kondoomiga sobivat toodet. Veeretage kondoom peenise põhjani, kuid veenduge, et see poleks enne väljapoole. See ei kaitse nakkuste ega soovimatu viljastumise eest. Enamikul kondoomidel on küll juba ostes libesti peal, kuid mõnikord on parem, kui seda juurde panna. Siin on nimekiri üldiselt usutavatest kondoomimüütidest selle rasestumisvastase vahendi kohta.\nMida tasuks teada kondoomide kohta?\nSiinkohal tulevadki mängu kondoomid, mis kaitsevad suguhaiguste ja soovimatu raseduse eest. Üks asi, mida võiks kindlasti kondoomide kohta teada, on see, et kondoom peaks olema õiges suuruses.\nVaata veel, milliseid kasulikke fakte tasuks kondoomidest teada, kirjutab healthmeup. Suurus Liiga väike kondoom tekitab ebamugavust ja liiga suur kondoom võib vahekorra käigus peeniselt maha libiseda.\nKondoomid selle suuruse suuruse kohta ostes jälgige kindlasti suuruseid. Vaata siitkuidas kindlaks teha, kui suuri kondoome oleks tarvis.\nKujundus Kondoome on erineva disainiga, kaitsevahendit ostes peaksid silmas pidama seda, et see oleks sinu ja partneri jaoks mugav. Vali sellise kujundusega kondoomid, mis lubavad naudingut suurendada teie mõlema jaoks.\nNauding Kui partner tahab oraalseksi ja sa ei soovi seda ilma kaitsevahendita teha, soeta maitsestatud kondoomid, et teil mõlemal oleks mugav. Kui tahad partneri naudingut seksi ajal suurendada, eelista täppidega või triipudega kondoome, sest need pakuvad naistele suuremat mõnu. Libesti Kondoom peab olema libestiga kaetud, sest sel viisil on mehel seda lihtsam peale panna ja sinulgi mugavam.\nLibestiga kondoom võib isegi lihtsamaks muuta mehe jaoks orgasmi saamise. Samuti aitab libesti vähendada võimalust, et vahekord tekitab valu.\nPakendist eemaldamine Selleks, et kondoom pakendist kätte saada, lükka see ühte äärde, et kondoomi mitte rikkuda. Kui kondoom on veel pakendis, siis katsu pakendit. Peaksid näppude vahel tundma õhumulle, kui neid pole, siis on kondoom tõenäoliselt rikutud.\nAva pakend alati rebides, ära kasuta hambaid, kääre ega muid teravaid vahendeid, sest need võivad kondoomi kahjustada. Kondoomi peale panemine Pigista kondoomi otsa, et sinna ei jääks õhku ja teise käega rulli kondoom peenise ümber. Kui kondoom on peale pandud, siis näed, et selle tipus pole üldse õhku. Tipp on mõeldud selleks, et püüda kinni sperma pärast orgasmi.\nPeenist vagiinasse sisestades hoia alguses kondoomist kinni, et see paigast ei nihkuks ega ära ei tuleks. Pärast seksi Pärast orgasmi saamist rulli kondoom peeniselt veel siis, kui peenis on kõva.\nMida tasuks teada kondoomide kohta? - Suhted & seks - sõcherieilustuudio.ee\nTee otsa sõlm, et seemnevedelik välja ei tilguks ja viska kasutatud kondoom prügikasti, ära viska seda tualetipotti, sest see võib torusid ummistada. Kahe kondoomi kasutamine Mõned inimesed arvavad, et turvalisem on kanda ühe kondoomi asemel kahte. See ei vasta tõele.\nKuna kaht kondoomi kandes on hõõrdumine suurem, siis on oht, et üks kondoomidest võib katki minna. Viga: kondoomi korduvkasutamine Ühte kondoomi tohib kasutada vaid ühe korra, sest sperma võib sattuda ka kondoomi välisküljele ja vähendada selle tõhusust.\nLisaks on see äärmiselt ebahügieeniline.\nRahvusvaheline kondoomipäev: 10 viga, mida kondoomi kasutamisel tehakse pixabay. Päevaga tuletatakse meelde, et kondoom on parim viis kaitsmaks end soovimatu raseduse ja erinevate suguhaiguste, sealhulgas HIV-nakkuse eest. Kondoom päästab elusid!\nViga: kondoomi tippu õhutasku jätmine Õhk tuleb kondoomi tipust enne kondoomi peale panemist välja pigistada, sest vastasel juhul võib kondoom seemnepurske ajal katki minna. Viga: kondoomide hoidmine vales kohas Kondoome peaks hoidma kohas, mis on jahe ja kuiv, sest vales kohas hoitud kondoom on vähem efektiivne ja kuiv. Viga: kondoomide säilivusaja ignoreerimine Kondoomide säilivusaeg võib olla kuni 5 aastat.\nAlati tuleks jälgida, et kondoomi säilivusaeg poleks möödunud, vastasel juhul ei pruugi sina ja partner niivõrd kaitstud olla, kui arvate. Pea meeles, et ka lateksi vastu on võimalik allergiline olla.\nSel juhul tasuks uurida, millisest materjalist kondoome on veel saadaval või kaaluda teistsuguste kaitsevahendite kasutamist.


Kirikuaasta aluseks on Kristuse elu - Eesti Kirik\n07.12.2018 | Kaido Soom | Rubriik: Kirikuelu, Teoloogilist\nGraafika: Helena Semm\nAstusime eelmisel pühapäeval uude kirikuaastasse.\nKirikuaasta erineb kalendriaastast selle poolest, et siin lähtutakse Kristusest ja tema eluga seotud etappidest. Samuti mängib siin olulist rolli kirik. Kirikuaasta ei kujunenud välja ühe hetkega, vaid on pika ajaloolise protsessi tulemus. Kristliku kalendri kujunemist mõjutas tugevasti juutlik kalender. Oluline osa on ka pööripäevadel, mis aitavad looduses toimuvate muutustena vaadata ka inimese hinge. Kirikuaastas on kolmed suured kirikupühad.\nVanimad pühad – ülestõusmispühad\nVanimaks kirikuaasta pühaks peavad teoloogid ülestõusmispühi, mida hakati kirikupühadest kõige esimesena tähistama Kristuse ülestõusmise meenutamiseks. Kristuse surnust ülestõusmine oli esimeste kristlaste jaoks kõige olulisem sündmus, sest see tõestas lõplikult kõigile Kristuse jumalikkuse. Jumala Pojana oli temal meelevald elu ja surma üle.\nJuudid pühitsesid puhkepäevana sabatit ehk laupäeva. Ka algkristlased kogunesid alul kokku laupäeval, kuid selle kõrval ka pühapäeval, meenutamaks selle nädalapäeva tähistamisega Jeesuse surnust ülestõusmist. Hiljem kujuneski välja see, et kristlased jäid koos käima just pühapäeval. Iga pühapäev meenutab omal viisil ka ülestõusmispüha.\nNii võib öelda, et ülestõusmispühad on kirikuaasta vanimad ja suurimad pühad. Need on tihedalt seotud judaismi paasapühadega. Paasapühad olid nisanikuu 15. päeval. Johannese evangeeliumi järgi suri Jeesus aga nisanikuu 14. päeval, samal ajal kui templis tapeti paasatall.\nNelipühi mainitakse esimest korda 130. aastal\nNelipühad on kirikuaastasse asetunud teiste suurte pühadena ja neid tähistatakse 50 päeva pärast ülestõusmispühi. Nelipühad kõnelevad Püha Vaimu tulekust esimeste kristlaste peale, mille tagajärjel sündis kristlik kirik. Taustal on juutide šavuot e nädalatepüha, mida tähistati seitse nädalat pärast paasapühi ja mis oli nii lõikuspüha kui ka suve alguse püha. Nelipühadele järgneb kirikuaastas kolmainupüha, mis käsitleb püha kolmainsust. Selle püha järel tuleb nn pühadeta aeg, mis kestab kirikuaasta lõpuni, mil peatutakse viimse kohtu, surma ja igaviku teemade juures.\nJõulud kuuluvad kirikuaastasse 4. sajandist\nEestlaste seas armastatuimad suured kirikupühad jõulud on kirikuaasta noorimad suured pühad. Talvine pööripäev on paljudes religioonides oluline tähtpäev ja ilmselt mõjutas jõulude asetamist just sellele päevale ka keisrikultuses tähistatav päikese päev. Kirikus kõneldakse jõulude ajal Jeesuse sünnist, kes tuli siia maailma inimkonda päästma.\nJõuludega suhestub otseselt jaanipäev, millega tähistatakse suvise pööripäeva juures Ristija Johannese sünnipäeva, kes oli Jeesusele tee valmistaja. Jõulupühade tsükkel kirikuaastas lõpeb kolmekuningapäevaga, mil meenutatakse kolme idamaa targa külaskäiku Jeesuse juurde. Tegu oli esimeste paganatega, kes kummardasid Jeesust. Kolmekuningapäevale järgneval pühapäeval käsitletakse Kristuse ristimist. Sellele järgneval ajal on ilmumisajale kohaselt juttu Jeesusest päästjana.\nKõiki suuri kirikupühi – jõule, ülestõusmispühi ja nelipühi – on tähistatud kirikuaastas mitu päeva. Nii on kirikukalendris ka 2. jõulupüha, 2. ülestõusmispüha ja 2. nelipüha. Nii tehes rõhutatakse, et tegu on kristlaste jaoks sedavõrd oluliste sündmustega, et neid peab lausa mitu päeva tähistama. Ka on Eesti kultuuriruumis tähistatud mitmel päeval inimese elu murdepunkte: sündi, matust ja pulmi. Vanasti kestis ka pulmapidu mitu päeva. Nii tähistati ka olulisi pühi mitu päeva.\nPühasid valmistab ette paast\nKiriku jaoks oli alati oluline küsimus, kuidas peaks inimene end pühadeks ette valmistama. Nii kujunesid aja jooksul välja paastuajad enne kirikupühi.\nJõuludele eelnes neli advendipühapäeva, mis valmistasid temaatiliselt ette Jeesuse sündimist siia maailma ja peatusid ka tema taastulemise teema juures. Nii algabki kirikuaasta 1. advendipühapäevaga, mis oli ühtlasi paastuaja alguseks.\nKui meil on advendiaeg kujunenud suureks söömise ajaks, mil lastakse jõulutoidul hea maitsta, siis vanasti sel ajal paastuti. Paastumine tähendas nii lihatoitudest loobumist kui ka sügavat hinge sisse vaatamist ja selle kaudu enda valmistamist pühadeks. Nii maitsesid ka jõuluroad jõuluõhtul eriliselt ja inimene ei saanud öelda, et „jälle see seapraad hapukapsaga“.\nÜlestõusmispühi valmistab ette suur paast, mis kestab 40 päeva (+ ajavahemikku jäävad pühapäevad). Paastuaja viimast nädalat kutsutakse vaikseks või suureks nädalaks, millesse astutakse palmipuudepühaga, mil Jeesus sisenes Jeruusalemma, et seal surra inimkonna patu eest.\nIgal päeval on sel nädalal oma tähendus. Kirikuaasta seisukohalt on olulisimad sel nädalal suur neljapäev, mil Jeesus seadis armulaua, ja suur reede, mil ta suri ristil. Vaiksel laupäeval oli Jeesus hauas ja ülestõusmispühal tõusis surnust. Ülestõusmispühadega astutakse rõõmuaega, mis kulmineerub taevaminemispühaga, mil Jeesus läks Isa juurde taevasse.\nKuna ollakse ülestõusmispühade rõõmuajas, ei eelne nelipühadele traditsioonilist paastuaega, küll aga valmistavad neidki pühi ette paastupäevad.\nKirikus on alati olnud olulisel kohal pühakud. Nii kannab Eestiski enamik kirikuid pühaku nime. Näiteks Peetri kirikud tuletavad meelde apostel Peetrust ja Jaagupi nime kandvad kirikud apostel Jaakobust. Pühakute päevadena on kirikus tähistatud nende surmapäevi. Nii peetakse ka nende meenutamiseks nendel päevadel jumalateenistusi. Meil on palju õppida oma eelkäijatelt, kes on olnud usus tugevad. See annab aluse ka luterlikus traditsioonis pühakupäevade tähistamiseks.\nKirikuaasta annab teema jumalateenistuseks\nKirikuaastas on igal pühapäeval või tähtpäeval oma kindel teema, millest kõnelevad nii selle pühapäeva piiblikohad, mis on kirikukalendris, kui ka jumalateenistuses lauldavad laulud ja palved. Nii saab inimene ühe aasta jooksul igal pühapäeval kirikusse minnes tutvuda süstemaatiliselt usuliste põhitõdedega.\nÜhest küljest seab küll kirikukalendri tekstide järgi jutlustamine vaimulikule oma piirid, kuid teisalt muudab see jumalateenistuse mitmekülgsemaks ja väldib lemmikteemade üle jutlustamist. Inimene, kes kirikusse tuleb, saab aga tänu kirikuaastale kätte aasta jooksul kõige olulisemad usulised õpetused. Samuti kuuluvad kirikuaasta juurde liturgilised värvid, mis annavad meile visuaalsel teel edasi pühapäeva temaatikat.\nVõime astuda uude kirikuaastasse ja olla kindlad, et Jumal meid selle läbi kõnetab. Kirikuaasta on üks Jumala õnnistustest oma rahvale.\nRõõm, tänu, puhtus õndsus – valge\nUsutunnistamine, märterlus, veri – punane\nKirikuaasta liikuvad pühad 2019. a\nPalvepäev 6. märts\nPalmipuudepüha 14. aprill\nSuur neljapäev 18. aprill\nSuur reede 19. aprill\nVaikne laupäev 20. aprill\nÜlestõusmispüha 21. aprill\nNelipüha 9. juuni\nKolmainupüha 16. juuni\nEelmine: Uute ruumidega on tekkinud uued lootused\nJärgmine: Kiriku lauluraamatu olemus ja kavandatava lauluraamatu proovikivid dogmaatika vaatenurgast 4. osa


Veneetsias saab näha Eesti jätkusuutlikku disaini - Rohegeenius\nVeneetsias saab näha Eesti jätkusuutlikku disaini\n27. mai 2021 kell&nbsp15:07\nToit ja nõu. Katrin Press.Foto: autor\nVeneetsia disainibiennaali raames avatakse 11.juunil kl 18:00 Eesti jätkusuutliku disaini näitus “Second Chance“. Disainibiennaal on loodud 2016. aastal disainikultuuri edendamiseks ja rahvusvahelise disainerite võrgustiku arendamiseks.\nNäitus demonstreerib kuidas ringlusesse võtmisega muudetakse kasutatud esemed uuteks toodeteks, mis aitab säästa piiratud ressursse ja kaitsta keskkonda. “Second Chance” näitusega püütakse demonstreerida et nö prügist või jääkidest tehtud esemed on atraktiivsed ja nutikad: leiate Toyota autoklaasist ehteid; vasksentidest kõrvarõngaid; Nõukogude lastetekkidest värvilisi mantleid või südamekujulisi prosse Nõukogude emailpottidest; teksade taaskautuslõngast kampsuneid; mantleid, mis valmistatud sõjaväe telkidest; ruladest või plastpudelitest istmeid; vanadest nahktagidest kotte jms. Väljapankus on ka näide, kuidas kuulsast Murano klaasist kausi killud on ehteks vormunud.\nEesti kuulub nende riikide hulka, kes on Nõukogude okupatsiooni ajal tõhusalt taaskasutusega tegelenud. Oleme kasutanud vana mööblit, üleliigseid materjale ja riided uuel viisil. Kuigi see on keskkonna jaoks hea asi, tegime seda pigem vajadusest.\nLihtsam on kujundada midagi nullist, kus disaineril on valida kasutamiseks mis tahes materjali või esemeid. Samas upcycle’i tooted on originaalsed, tavaliselt käsitsi valmistatud ja lõbusad ning neil on keskkonnasõbralikkuse kõrval ka hing, lugu, mida rääkida.\nNäitusel saab näha disainlahendusi tuntud Eesti disaineritelt: Marit Ilison, Reet Aus, Kairi Lentsius, Angela Orgusaar, Urmas Lüüs, Sille Luiga, Kalli Sein, Raili Keiv, Margot Vaaderpass, Tarmo Luisk, Elmet Treier, SEOS, Igor Volkov, Eva-Karlotta Tatar, Leonardo Meigas, Anne Türn ja Laura Saks. Esitlemisele tulevad ka Eesti Kunstiakadeemia keraamika, klaasi, ehte ja sepise eriala tudengite kavandatud toidunõud ja -tarvikud Fotografiska restoranile.\nNäituse kuraator on Ilona Gurjanova, taaskasustus printsiibist lähtuv näituse kujundus on Leonardo Meigase poolt. Garibaldi tänava galeriis on avatud on ka väike pop-up shop, kus enamus näituse tooteid on võimalik ka osta.\nMärksõnad: eesti disain, second chance, taaskasutus, veneetsia disainibiennaal


36.nädal 2018 - Uudised ja teated - Keila Linnavalitsus\nSelgus, et Keila linna elanike arv on 1.septembri seisuga 10 012. Registriametniku arvutuste kohaselt registreerus 10 000. Keila elanik 24.augustil ja temaks osutus kaitseväelane Gervet Väät.\nKoolides algas õppetegevus.\nKeila Muusikakooli õppeaasta avaaktusel tutvustati uusi õpetajaid ja anti I klassi õpilastele üle uksekaart. Muusikakooli I klassi võeti üheksale erialale vastu kokku 42 õpilast. Uudne on kandleõpetaja Pille Karrase juhendatavasse pärismuusikaklassi. Direktor Andres Teppo kutsus huvilisi ka kooli jazzbandi. Vaata pilte. Uued õpetajad on viiuliõpetaja Ann-Meeta Tepp ning löökpilliõpetajad Anni Karu ja USA päritolu Jacob Steuer, kes on ka Eesti rahvusooperi kontsertmeister.\nLasteaia Vikerkaare kuningriigis algas täna uus (õppe)aasta ja seda tähistati lasteaia hoovis mänguliselt uue valitseja valimisega. Seitsme maa ja mere tagant õnnestus leida neli kandidaati: Aune Muusikamaalt; võimlemise vürstinna Sirje Spordiriigist; naeruprintsess Sille Naljamaalt ja Rõõmuriigi hea tuju saadik Kaia. Iga kandidaat jutustas sellest, mismoodi hakkab tema valitsemise ajal elu kuningriigis toimuma: kas ainult lauldes, ainult võimeldes, ainult naljatades või hoopis nõnda, et kõike tehakse tasakaalukalt natukene ning ilmtingimata hea tujuga. Vahvate kandidaatide lubaduste saatel said lapsed nii laulda, sportida, tantsida kui naerda. Tarkade nõukogu kuulas kõik kandidaadid läbi ja teises voorus esitati lisaküsimusi. Ühiselt valiti Vikerkaare kuningriigi uueks valitsejaks heatujuline Rõõmuriigi saadik Kaia. Aitäh muusikaõpetaja Aunele idee ja ürituse eestvedamise eest. Soojad tänusõnad kõigile organiseerijatele ja osalejatele! Head uut õppeaastat meile kõigile!\nEsimese päris koolipäeva hommikul olid Paldiski maanteel. Koolilaste poolt enim kasutatavatel ülekäiguradadel olid kohal Politseinikud ja Keila Noortekeskuse töötajad, et vajadusel julgestada tänava ületamist. Kõik kulges väga rahulikult ja valdav enamus autojuhtidest olid jalakäijate vastu kenad ja viisakad.\nKeila linnavalitsuses on tänasest avatud järgnevatel aegadel: E 8.00 – 16.30, T 8.00 – 18.30, (vastuvõtuaeg 14.00 – 18.00), K 8.00 – 16.30, N 8.00 – 16.30 (vastuvõtuaeg 9.00 – 12.00), R 8.00 – 14.00. Ametnike vastuvõtule soovituslik eelregistreerimine ning väljaspool vastuvõtuaega kokkuleppel.\nSaabus teade, et Konkurentsiamet kinnitas Utilitase kaugkütteettevõtete Tallinna, Rapla, Keila ja Jõgeva võrgupiirkondades uued soojuse piirhinnad, mis rakenduvad 1. oktoobrist 2018. Soojuse piirhindade korrigeerimine tuleneb muutustest nafta hinnas maailmaturul, mis on toonud kaasa maagaasi ja põlevkiviõli kallinemise, ning puiduhakke hindade muutusest. 1.oktoobrist 2018 rakenduvad uued piirhinnad Keila võrgupiirkonnas 46,08 eurot/MWh (seni 42,87 eurot/MWh).\nArendusnõunik Maret Lepiksaar ja abilinnapea Timo Suslov osalesid Rae Kultuurikeskuses toimunud Harju maakonna arengustrateegia 2035+ koostamise ühisseminaril. Anti ülevaade Harju maakonna strateegia visioonist, eesmärkidest ja tegevussuundadest ning osalejatel oli võimalik küsida küsimusi, esitada täpsustusi ja ettepanekuid. Muu hulgas selgus, et endiselt on päevakorras Saue – Keila raudteelõigu kaherealiseks muutmine, mis tähendab Keilasse, Tuula teele jalakäijate tunneli rajamist.\nKeila JK võitis kodus Nõmme Kalju FC U21 4:1.\nHarju Maakonnaraamatukogus raamatunäitus "Дина Рубина 65".\nLinnavalitsus korraldas oma töötajatele vabavara kasutamise koolituse.\nLinnavalitsuses oli üldplaneeringu koostamise koosolek.\nAS Keila Vesi juhatus andis teada AS Keila vesi ja OÜ Varahooldus ühinemisest. Ühinemisel jääb alles AS Keila vesi, Varahooldus lõpetab. Ühinenud ettevõtte ainuaktsionär on keila linn. Tegevust jätkatakse AS Keial Vesi ärinime all, mis on tuntud ja tugev kaubamärk ning see jääb ka edaspidi kasutusse kaubamärgina. Kõik OÜ Varahooldus varad, lepingud, õigused ja kohustused lähevad üle AS-le Keila Vesi. Samuti jäävad jõusse kõik senised kokkulepped ning koostöötingimused. AS Keila vesi loodab, et koostööpartnerid jõuavad aegsasti teha vajalikud muudatused dokumentide ning arvete vormistamisel, sest alates 10.septembrist 2018 ei saa AS Keila vesi enam aktsepteerida arveid ega dokumente, mis on adresseeritud OÜ Varahooldus nimele. OÜ Varahooldus arveid on võimalik tasuda arvel märgitud kontole kuni 10.10.2018. AS Keila vesi üldine e-posti aadress on info@keilavesi.ee , arvete edastamine Arved@keilavesi.ee , haldusteenuste dispetšeri telefoninumber on 502 2148, e-aadress info@keilavesi.ee .\nLasteaia Vikerkaar Sipsiku majas tähistati teadmistepäeva. Ühtlasi võeti lasteaia perre vastu ka uued lapsed. Meie lasteaeda soovis tulla ka pärast suvepuhkust Karlsson. Sipsik ja lapsed kontrollisid, kas Karlssonil on kõik vajalik kaasas. Karlsson ja Sipsik trallitasid lastega ning kordasid ka kõik tähtsad asjad üle, et uus õppeaasta saaks alata. Esimeseks õppetegevuseks sai meil kuke kui tarkusesümboli joonistamine. Selle tegevuse viis läbi maailma parim kukekese joonistaja Karlsson isiklikult. Ametliku osa lõpetas mullipidu!\nKeila Linnavalitsuse 42. istung 6.septembril 2018\nLinnavalitsus otsustas maksta sotsiaaltoetusi summas 923,67 eurot.\nLinnavalitsus volitas sotsiaaltöötajat esindama Keila linna eestkostetava nimel tema korteriomandist eluruumide üürile andmiseks kohase lepingu sõlmimisel.\nLinnavalitsus kinnitas Keila Sotsiaalkeskuse struktuurimuudatused, millega loodi juurde 1 tugiisiku, 2 spetsialisti, 2 sotsiaalhooldaja ja 2 tegevusjuhendaja ametikohta. Sotsiaalkeskuses on nüüdsest lisaks juhataja ametikohale 6 spetsialisti, logopeed, 10 sotsiaalhooldajat, 10 tegevusjuhendajat, 13 tugiisikut, sekretär, bussijuht ning 1,5 abitöölise ja 0,5 perenaise ametikohta.\nLinnavalitsus kehtestas Keila Kooli põhimääruse.\nLinnavalitsus muutis Ülesõidu tn 1 katastriüksuse (pindala 1658 m²) senist sihtotstarvet ühiskondlike ehitiste maa 50% ja ärimaa 50% ning määras uueks sihtotstarbeks ärimaa 30 % ja elamumaa 70 %. Ning määras projekteerimistingimused Ülesõidu tn 1 kinnistule olemasolevate hoonete lammutamiseks ja 3-korruselise korterelamu-ärihoone ehitusprojekti koostamiseks. Ülesõidu tn 1 kinnistul asub viimati perearstikeskuse kasutuses olnud 1950-ndatel ehitatud hoone ja garaaž, mis on amortiseerunud ja ei ole kasutuses. Projekt tuleb eskiisistaadiumis kooskõlastada Keila Linnavalitsusega ja Muinsuskaitseametiga. Kinnistul võib olla üks korterelamu-ärihoone (orienteeruvalt 26 korteriga), mille põhimahul on kolm maapealset korrust: esimene korrus peamiselt äripindadele, teine ja kolmas korrus peamiselt korteritele. Lisaks võib hoonel olla keldri- või soklikorrus, kuhu on soovitatav paigutada korterite panipaigad. Hoone maapealse osa põhimaht võib olla maksimaalselt 12,5 m kõrgune. Keila Linnavalitsuse ja Muinsuskaitseameti nõusolekul (otsustatakse eskiisistaadiumis) võib hoonel olla väikses mahus neljas korrus brutopinnaga kuni 100 m². Hoone maapealne kõrgus selles osas võib olla kuni 13,5 m. Hoone 13,5 m kõrgune osa peab olema arhitektuurne aktsent ja kaunistama hoonet. Näiteks võib hoone kõrgeim osa olla arhitektuurne nurgalahenduse element, trepikoda katusele pääsuks või kolmanda korruse mõnede korterite ja/või äripinna kaldkatusealune osa või aatriumi katus. Krundi suurim ehitusalune pind on 900 m². Hoone suurim brutopind on 3000 m². Hoone põhimaht tuleb paigutada Keskväljak 3//3a ja 5 hoonetega ühele ehitusjoonele. Hoone kõrgus ja arhitektuurne lahendus peavad sobima Keskväljak 3//3a ja 5 hoonetega. Hoone mahuline ja arhitektuurne lahendus peavad sobima ka teiste kesklinna miljööala hoonete mahtudega. Keskväljaku ja Ülesõidu tänava nurgas peab hoonel olema nurgalahendus. Katusetüübiks sobivad viilkatus, kaldkatus ja lamekatus. Katuseterass on lubatud ainult juhul, kui selle projektsioon maapinnal on vähemalt 45 m kaugusel Rohelise tänava elamutest ning hoone ja Rohelise tänava elamute vahel säilitatakse kõrghaljastus. Hoone välisviimistluses soovitatakse kasutada traditsioonilisi ja linnakeskusele omaseid väärikaid materjale (seintel näiteks fassaadikivi, puitu, tellist, heledaid krohvipindu, klaasi, katustel näiteks katusekivi, valtsplekki) ja vältida imiteerivaid materjale.\nLinnavalitsus kinnitas Ülesõidu 1 ja Roheline 5 asuvate kinnistute võõrandamiseks korraldatava enampakkumise läbiviimise ja müügilepingu tingimused. Pakkumised tuleb esitada digitaalselt allkirjastatud konteineris hiljemalt 2. oktoobril 2018. a kell 10:00 Keila Linnavalitsuse e-posti aadressile klv@keila.ee. Tähtajaks laekunud pakkumised avatakse 2. oktoobril 2018. a kell 10:15 Keila Linnavalitsuse II korruse saalis. Linnavalitsus moodustas enampakkumise läbiviimiseks 3-liikmeline komisjoni, mille esimees on abilinnapea Timo Suslov.\nASi Harju Elekter tütarettevõte AS Harju Elekter Teletehnika avas täna, 6.septembril oma uues tehaseosas pidulikult täisautomaatse lehtmetalli töötlemise liini. Vaata pilte avamiselt. Soome firma Finn-Power Oy poolt tarnitud robotiseeritud tootmisliini käivitamine suurendab tehase võimekust toota paindlikult ühtse voona nii väike- kui suurpartiisid tõstes hüppeliselt tehase tootlikust ning viies tootmise kontsernis targatehase ehk Industry 4.0 tasemele. Lehtmetallkomponentide tootmismahu suurendamise vajadus oli tingitud kasvanud tellimuste efektiivse täitmise tagamisest nii kontserni ettevõtetele kui ka kontserniväliste klientidele. Tehnoloogiliste uuenduste raames soetati veel kõrgtehnoloogiline painutuspink firmalt AMADA ning täisautomaatne presstarvikute paigaldusseade firmalt Haeger, mis liideti kaasaegse juhtimistarkvaraga lehtmetalli töötlemise FMS automaatliiniga. Lisaks renoveeriti 2300 m2 ulatuses tootmishalle, mille käigus suurenesid tütarettevõtte tootmispinnad ligi 9000 m2ni. Investeeringute maksumus kokku oli 3 miljonit eurot.\nNoortekeskuses oli Huvimess. Vaata pilte. Kohal olid Kodutütarde ja noorte kotkaste Keila rühm, Naiskodukaitse, Fusion Keila – kiirbänditöötuba, MTÜ Käsitöösalong Vaarikas Vahukoorega, Eesti käesurumissport, MTÜ VeniVidiVici – Eestisisene õpilasvahetus, Keila Korvpallikool – vabaviskevõistlus, JJStreet, Akrobaatika ja tsirkusekool PartnerAkro, Keerdtrepp tõukkeratta töötuba, Marve Iluklubi Oü – meigi töötuba endale, Keila Mudellennuklubi, Puidu töötuba, Loodus-teadusring, loovusring, saviring, fotoring, käsitöö – ja kunstiring, basskitarriring, kitarriring, trummikool, Spordiklubi Nullgrupp, Näiteringi näidend, Saue Taekwondoklubi, Nõmme/Keila kodutütred, Keila Jalgpalliklubi driblamise võistlus ja teised mängud.\nKeilasse jõudis Viktor Nikulini Tsirkus. Etendused on nädalavahetusel.\nLinnavalitsus avalikustas plaani koostada eelnõu Vasara ja Piiri tänava ning Paldiski maantee vahelise ala kinnistute koha-aadresside muutmiseks. Mitmed piirkonna katastriüksused ei oma juurdepääsu adresseerimiseks kasutatud liikluspinnalt, aadressipunktid asuvad sama liikluspinna eelnevast numbrist liiga kaugel ja kohati on tegemist ebaloogilise numeratsiooniga. Aadresside korrastamiseks määratakse Vasara piirkonnas praeguse seisuga neli uut liikluspinda – uue nimega tänavat. Kõiki muudatusega hõlmatud aadressi omanikke teavitab vajadusest korrastada seniseid aadresse linnavalitsus personaalselt. Teatega kaasnevad selgitused aadresside muutmisega kaasnevatest muudatustest. Aadressi muutmisel registreerib linnavalitsus muutuse ühtses aadressiandmete süsteemis ADS, mis on seotud teiste riiklike registritega. Seega aadressi muutmisel ADS süsteemis muutuvad aadressid rahvastikuregistris, kinnistusraamatus, maakatastris, ehitisregistris, äriregistris ja teistes registrites, mis on seotud rahvastikuregistriga. Omanikule nende muutustega rahalist kulu ei teki. Majaomanike või elanike kohustuseks jääb teavitada muutunud aadressist eelkõige oma lepingupartnereid (mobiilioperaatoreid, panku, kindlustus- ja liisingufirmasid, kommunaalteenuseid pakkuvaid firmasid jne), aga ka oma kirjasõpru.\nKeila Leht annab teada, et Keilas on taas üle10 000 elaniku. Lehest saab teada, et sel korral oli 10 000. Gervet Väät. Pildil on aga Ott Tomingas, kes oli osutus vastsündinuna 10 000.elanikuks 2011.aasta mais. Nüüd on Ott juba koolipoiss. Keila Lehe esiküljel hulk pilte Harjumaa Muuseumi sünnipäevast - keskajapäevast. Uudistes saame teada, kes keilalastest pälvisid Vabaduse Tammepärja aumärgi, Kiili-Paldiski gaasitrassi ehitusest, soojahinna tõusust, muutustes rahvastikuregistri seaduses, noorkotkaste ja kodutütarde päästelaagrist, heade ideede inkubaatorist ning sellest, et 15.septembril on Keila linnas kaitseliidu linnalahingu õppus. Intervjuu on tantsutreener Johanna-Maria Soonega. Keila Keskkooli IX lend soovib õnne õpetaja Liivia Telgmaale. Tegija on Timo Diener\nAbilinnapea Eike Käsi osaleb Põltsamaal Tervislike Linnade Võrgustiku sündmusel.\nHarju Maakonnaraamatukogus avanes ehtemeister Keiu Kullese näitus „Lummavad kihelkondlikud ehted".\nKultuurikeskuses avati kunstiringi Sirlett näitus „Sirleti kunstisuvi 2018".\nPildid Miki Lasteaia uue hoone ehituselt.\nHarju maakonnaraamatukogus ettelugemishommik lastele. Loetakse Jessica Martinello raamatut "Isegi kollid pesevad hambaid".


Palun väga, et seda teemat ei tõstetaks mujale, sest siin käib kõige rohkem inimesi. Kuigi minu jaoks on see suur mure, siis kellegi jaoks võib see vabalt ajaviide olla.\nOlen täna kella neljast üleval, lihtsalt mõelnud, lugenud ja lõpuks endale tunnistanud, et ma olengi alkohoolik. Juba aastaid. 30-aastane naisterahvas. Kui ma vaatan peeglisse, siis ma ei tunne end ära, kenast tüdrukust on saanud 90 kilone näost ära mutt ja mul hakkab vastik. Siis ma võtan end korra kokku, teen trenni, proovin alkoholist hoiduda ja lõpuks langen ikka oma nõiaringis tagasi, sest see lihtsalt võtab hetkeks kõik mu mured ära.\nOlen endas nii palju selgusele jõudnud, et mul ongi kaks probleemi miks ma joon. 1. sest ma olen endale tänaseks päevaks tekitanud võlad ja erinevad probleemid suhetes ja 2. sest mul on lapsepõlvest nii palju taaka kaasa veetud. Ma ei mäletagi oma elus hetke, kus ma oleksin olnud siiralt õnnelik.\nKuna mu suguvõsas on samuti alkohoolikuid olnud, siis väikesest peale olen kuulnud ka vanaema korrutamist, et mul on see geen olemas. Ju siis on tõesti.\nJuba praegu kirjutades, seda tunnistades must-valgelt, tekib minus lootus ja tahab pisar silma tulla. Ma tõesti tahan kogu südamest sellest välja tulla, aga kuigi mõnele võib see kindlasti kerge tunduda, siis minu jaoks see seda kohe kindlasti ei ole.\nPraegu, vähemalt veel, on mul liiga suur häbi, et kuhugi pöörduda. Minus on natukene iseloomu, et ikkagi üritada veel korra omal käel ja selle pärast ma tahakski siia kirjutada, kellelgi on ehk kogemusi või mõtteid jagada. Mulle tundub see variant, et ma saan seda anonüümsena võõrastele inimestele rääkida, palju kergem.\nEile jõin 0,5 liitrise rummi ära ja see isegi ei mõjunud mulle. Sellele mõeldes hakkab mul hirmus, et mida ma oma organismile teen, aga siis tekib tunne, et mis see viimane kord mulle ikka veel teeb. Ma saan aru, et see ei ole normaalne, aga mul ongi kergem olla, kui mu mõtted on kergelt summutatud.\nJa ma olen viimastel päevadel proovinud jõuda tuumani, kust see alguse sai, miks see sai. Suuresti ilmselt halbade suhete pärast emaga. Praegu ma ei suhtle temaga, aga ma ei suuda talle kuidagi tema käitumist andestada. Ja kuigi ma sellele ei mõtle, siis ilmselt kuskil hinges see mind ikkagi närib.\nSeega ma mõtlesingi, et ma hakkan siia kirjutama veidike nagu päeviku vormis, nii ma hoian end äkki rohkem joonel, kui lihtsalt sekundiks mõeldes, et enam ma ei joo. Nii oleks mul pisike kohustus, iseendale ja äkki on siin kedagi, kes on omal käel jagu saanud. Olen siin foorumis näinud palju head nõu. Imelik oleks vist endalgi seda mõtet lugeda, aga see tundub mulle hetkel parim variant.\nÜtlen ka kohe ära, et ma olen katsetanud enamus asju, mida lugenud. Üritanud asendada teejoomisega, proovisin SELGE programmi teha, proovinud leida rohkem tegevust. Aga ma saan praegu aru, et minu puhul vast aitakski, kui ma saan end tühjaks kirjutada, tasapisi tegeleda nii praeguste probleemide kui ka minevikuga omadega ja lihtsalt ennast sundida olema kaine.\nMul väga sarnane probleem ja ma sinuga samas vanuses.\nEile jõin 0,5 liitrise rummi ära ja see isegi ei mõjunud mulle\nSee on tõesti liig, mis liig. Kas jood lausa iga päev selliseid koguseid? Kas järgmisel päeval halb ei ole? kas parandad pead? Kui nii, siis on probleem tõsine. Kas sa psühhiaatri juures pole käinud? Mingit abi sealt ikka saad.\nMul sugulane, mees, joonud ca 30 aastat. Tsüklijoodik. Vahel liiter viina päevas mitu nädalat järjest ja vahel mitu kuud kaine. Proovis kõike, süste jm. mis välja mõeldud, abi ei miskit, psühhiaatri juures käib nagunii ja sööb antidepressante. Abi sai kodeerimisest (psühholoogiline mõjutamine). Tänaseks varsti 2 aastat kaine ja loodame, et nii jääb.\nÜldiselt on nii, et inimene ei jäta joomist enne, kui tervis üles ütleb (magu või maks või kõhunääre) või lausa surm silme ees on.\nVaata tervise teema alla. Alkoholism. Mis nüüd edasi saab?\nMul sama teekond käsil, see on minu teema. Olen 31 naine.\nMis ma siin ikka valetan. Lubasin küll vähemalt esialgu kuu aega ilma tilgata alkoholita olla aga laupäeval ikka jõin kraadiga õlut. Õnneks suutsin piiri pidada. Ja pühapäevast(eilselt) hakkas uuesti 1 päev jooksma. Täna siis Taaskord teine kaine päev.\nOtsi endale lohutustegevuseks mingi füüsiline tegevus. Ükskõik mis, peaasi, et see sulle meeldiks. Kõndimine, tantsimine, mingid harjutused, aiatöö, rattaga sõitmine vms. Kui hakkad vägisi midagi tegema või on selle tgemine keeruline, siis on oht, et loobud varsti. Füüsiline töö vallandab sama keemiliste ainete vallandumise, mis mõnuained. Niikui tuleb mõte, et tahaks juua, siis mine näiteks õue jalutama ja vaata kas tunni aja pärast on sama suur alkoisu.\nMina arvasin aastaid, et ma olen alkohoolik, aga tuli välja, et ma tõesti ainult arvasin seda. Mul olid füüsilise sõltuvuse tunnused ja kõik, ning igasuguste arvestuste ( nt et “alaealistel areneb alkoholism välja juba 1-3 aastaga) järgi oleks ma pidanud päästmatult kadunud olema, alkoholihaige. Aga ükskord oli mul eriti paha pohmell ja üks tuttav soovitas “pea paar nädalat vahet äkki”. Paarist nädalast on nüüd saanud 8 aastat ja ma ei tunne mitte mingit vajadust alkoholi järele. Lihtsalt loobusin ja kõik.\nSuitsetamise jätsin samuti maha päevapealt, väheste vaevustega. Aga ei ütleks, et mul eriti tugev tahtejõud on. Näiteks kaalu langetada ja trenni teha- selle jaoks tahtejõudu ei jätku. Suitsetamisest ja alkoholist loobuda oli lihtsam. Motivatsiooni andis see, et teadvustasin, mida halba sigaretid ja alkohol minu kehale ja elule teevad. Tegelikult ei ole joomises ning suitsetamises mitte midagi positiivset.\nEnamasti joon liitrise pakiveini, aga vahel tuleb ka kangemaid ette ja tõesti, ei ole enam mingisugune probleem selliseid koguseid juua. Olen käinud, aga ei ole tekkinud seda tunnet, et see aitaks. On ka ravimeid kirjutatud, diazepam tekitas nii kohutava peavalu, et lõin käega. Ja ma vist ei näinud vahet, kas ma olen ravimite all uimane või alkoholi all. Alkoholi on kergem poest osta, kui arstilt ravimeid käia küsimas.\nMa olen üritanud neid asju läbi mõelda, proovinud unustada-andestada, aga ei mingisugust tolku. Vahel tundubki, et mu elu on nii õnnetu olnud, et ju see ongi mu saatus. Isegi kui korra on tundunud, et läheb paremaks elus, siis on ikka midagi halba juhtunud ja ma lihtsalt ei näegi iseennast helge tulevikuga enam.\nMa kui joon on jube pohmell ja see kannustab mind, aga aitas alkoholi mitte tarbimisele kaasa see kui üks 23 aastane sõbranna suri maksapuudulikkusesse (joomisest).\nMa paastu ajal teen alkoholipaastu ja septembris ei joo ning tänu sellele olen aru saanud, et alkohoolik ma ei ole. Mitte juua ei ole mulle keeruline lihtsalt harjumus mittetegutsemise asendus.\nAlkoholi tarbimist piiran selleks, sest see teeb paksuks.\nMõnikord aitab enese nägemine purjus olekus. Lepi kokku, et keegi filmiks sinu olekut kui oled juba teatava koguse ära joonud ja see võib olla sinu murdepunkt.\nTO: Postitas: Kägu 08.06.2020 10:09 Kas liigsöömise kehale halba ei tee? Mõtle see ka endale ilusaks ja veel üks mure vähem muude jamade kõrval.\nÜtlen ka kohe ära, et ma olen katsetanud enamus asju, mida lugenud.\nAga miskipärast ma arvan, et sa pole pooligi asju katsetanud. See poolik rummipudel oleks vastasel korral veel alles.\nNüüd muidugi küsi, et mis ravim see on ja kust seda saab.\nPerearst kirjutab ja apteegist saab.\nOlen proovinu Esperali, ei aidanud.\nA sa vihane olla pole proovinud. Mu lapsepõlv läks ema joomise nahka. Pidev mure ja häbi tema pärast. Hirn nende koduste kakluste pärast mis neil oli. Kugi soovitatakse mõista ja andestada…. siis tundub see nagu nii ebaõiglabe. Andestada kõik need tunded ja minu nutud mida ta on põhjustanud. Ma olin vihane. See oli hoopis parem tunne, kui lamba kombel jälle mõista. Ja andedtada. Nii nagu ma olin pidanud terve lapsepõlve tegema.\nKasutaja on kirjutanud teemasse 2 korda. Täpsemalt 08.06 10:44; 08.06 11:12;\nMa lõpetasin temaga mingil hetkel suhtlemise ja kuigi mul on endal emotsionaalselt nii parem, siis teisest küljest on jälle see surve mujalt, et KUIDAS sa oma emaga ei suhtle ja see tekitab minus ikkagi ängistust. Vahel on tunne, et lihtsalt kolingi kuhugi ära, muudan nime ära ja ei mõtle kunagi enam minevikule. Aga ei saa päris nii, sest mu elus on ikkagi ka mõned inimesed, kellele ma ei tahaks nii teha. Ma mõtlengi tihti, et miks just minul on pidanud nii elus minema nagu on läinud. Samal ajal suudan ka reaalselt mõelda, et muidugi on hullemaidki elusid ja olukordi, aga siiski.. ja ma ei ole juba aastaid elanud. Mul ei ole motivatsioonigi midagi teha.\nSee on ju hoopis midagi muud.\nEmaga on raske mitte suhelda küll. Kuigi kui siin lugeda, lõpetatakse emaga suhtlemine ka nt seepärast et ema tahab liiga intensiivselt head. Ei joo ega pole kodus kaklusi nähtud, aga on lihtsalt liiga ema. Minu ema suri 50aastasena joomise kätte. Surnule pead ju ometi kõik andestama. Ma võtsin siis jultumuse olla surnu peale vihane. Sellise suhtumusega sain üle. Aga mapole kinel kas ma oleks suutnud temast lahti öelda kui ta oleks elus. Imelik on see, et mu oma laps võib elada täiesti minuga suhtlemata. No polevat midagi öelda ja ela kulgevat normaalselt….Ometi onmeil olnud terve pereelu nende lapsepõlves. Mul on tunne et neil oleks minust palju kergem lahti öelda kui mul oma joodikust emast.\nProovin perearstilt uurida, aga varasemalt on ta mulle just Esperali soovitanud..\nKui tahad alkoholismist lahti saada, siis joo limonaade alko asemele. Sest alkohol on kehale kiire suhkur ja keha on õppinud seda nõudma. Kui sa jood limonaadi, siis aju saab oma suhkru kätte ja alkoisu väheneb. Kõik oma põhjendused miks sa jood, oled ju ise väljamõelnud, sest alkohol on sõltuvust tekitav aine.\nNB! Kui sa lähed perearstile oma alkoprobleemist rääkima, siis pannakse kohe sinu digiloosse kirja ja see jääb sinna igavesti. 10x mõtle enn,e kas teed midagi mida kunagi enam tagasi võtta ei saa.\nKui õlut jood, siis alkovaba õlu, jood oma koguse ära, staatiline tegevus õhtul tehtud, aga alkot keha enam ei saa.\nPerearsti jätaks minagi välja.\nVihastamine on hea nõuanne. Mina olen viha toel kord depressioonist end lahti kangutanud ja apaatia võitnud. Vihasta enda või sõbra või sugulase või võõra peale, vahet pole – aga viha on tõesti hea mootor.\nAsendustegevused on ka hea mõte. Minu isa asendas alkoholi Sprite’i joomisega.\nKõige olulisem on siiski leida ja hoida motivatsiooni. Sunni end peegli ees seisma ja vaatama seda, mis sulle ei meeldi. Meenuta alkoholist tekkinud ebameeldivaid hetki.\nMul pole küll päris sinu probleem, aga kirjutan ikka, äkki natuke motiveerib. Enne koroonat tipsutasin seltskondades palju ja sporti ei teinud üldse. Kui kriis hakkas, ei joonud enam tilkagi, vaid hakkasin hoopis igal õhtul jooksmas käima. Kolm kuud hiljem vaatab peeglist ikka täitsa teine inimene vastu, silm särab, nahk on ilus, kena sportlik rüht on tulnud. Nii et muutuseks ei ole vaja väga palju aega, tuleb lihtsalt olla järjepidev ja võtta üks päev korraga. Võib-olla aitab, kui võtad oma uut elu lihtsalt, kui paratamatust. Vanamoodi enam ei saa ja nüüd lihtsalt hakkab olema nii.\nKas sa ise oled neid proovinud?\nNaltrexone Accord mõjutada tugevalt maksafunktsiooni. Ilma vereanalüüse ei tohiks neid välja kirjutada.\n1 inimesel 10-st tekivad unehäired, ärevus, närvilisus, kõhuvalu ja kõhukrambid, iiveldus, oksendamine, energiapuudus, jõuetus, liigese ja lihasvalu, peavalud, rahutus, ärrituvus, meeleolu kõikumised, lootusetus, pearinglus, vappumine, liigne higistamine, peapööritus, palpitatsioonid, valu rinnus, kõhulahtisus või kõhukinnisus, nahalööve, kusepeetus, janu, külmavärinad.\nÜhel inimesel 100-st) võivad tekkida mõned infektsioonid nt. suu herpes. Ma ütlen ausat isegi alkohol on puhtam.\nArstid ei tea sellest naltreksonest suurt midagi, sest see pole mitte kellelegi kasulik, kui sa joomise maha jätad.\n(riik kaotab aktsiisi näol veel kõige rohkem)\nJa loomulikult nad ei soovita asju, millest neil omal aimugi pole.\n(ära absoluutselt üllatu, kui arstilt küsid ja see ei tea ning kukub googeldama)\nAga selles suhtes oli mul ilmselt õigus, et sa pole põhilisi asju siiski proovinud. Ilmselt siis see huvi mahajätmise teemadel on samuti teeseldud või lihtsalt ajutine hoog.\nPerekooli kägude abiga püüad alkoholi vastu võidelda? Päriselt?\nAlkohol on vist sinu elutähtsaid organeid juba tõsiselt kahjustanud.\nAga siin sulle siis ühe käo arvamus. Ära võitle, vaid lase vabaks ja naudi, kui see meeldib. Ma armastan ka head veini, head konjalit ja vahel ka kokteile ja nii juba viimased 30+ aastat. Ei ütleks, et see on minu elu kuidagi seganud. Olen olnud edukas nii tööl kui eraelus ja näen vaatamata hilisele keskeale päris hea välja. Võitlus tekitaks ainult ebavajalikku stressi.\nÜks variant, mida võiks veel proovida, on hakata tegelema heategevuse/vabatahtliku tegevusega mõnes sinule südamelähedases valdkonnas. Päris hämmastav, kui positiivselt võib see kriimustunud hingele mõjuda.\n1 inimesel 10-st tekivad … mingi bla-bla…\nMitte ühtegi sinu poolt loetletud kõrvalnähtu ei ole.\nOn lihtsalt see, et tund enne alkoholi tarvitamist võtad selle tableti sisse, jood nagu ikka, aga siis lihtsalt ei taha enam.\nRummipudel jääb poolikuks ja selle asemel otsustad, et hoopis vaatad telekat, hakkad koristama vms.\nJa “ausat” sa ei ütle mitte midagi, v.a. see, et sa näeksid heameelega seda, et inimesed joovad edasi.\nSiis on sul arstina tööd ja riigil on alkoaktsiisist laekuv raha, et sinusugustele toladele palka maksta. Kõik toimib.\nJah, ma tean, et paljudes maades, näiteks USA-s on see ravim üldse keelatud, sest kui seal see miljon alkohoolikut jätaks ühel heal päeval joomise maha, siis see oleks riigile saamata jäänud aktsiiside näol paras pauk e. mitu miljonit päevas.\nJa eks meilgi on kukkesid, kes seda viisi kirevad, et jooge aga edasi ja naltrexone on paha.\nSa ise ikka oled proovinud, enne tänitamist?\nInsener, öeldakse, peab seisma oma projekteeritud silla all, enne kui autod peale lastakse.\nNäed jah, minule on see hetkel esimene samm, minul on sedasi kergem, inimesed ongi erinevad.\nHuvitav, et joodikmehed süüdistavad sageli oma joomises naisi, joodikanaised aga emasid ja rasket lapsepõlve. Ei ole ükse teisest millegipoolest parem.\nMitte midagi sellist ei ole.\nJah, ma tean, et paljudes maades, näiteks USA-s on see ravim üldse keelatud, sest kui seal see miljon alkohoolikut jätaks ühel heal päeval joomise maha, siis see oleks riigile saamata jäänud aktsiiside näol paras pauk.\nLoe mis on toodud infolehes: 1 inimesel 10-st tekivad unehäired, ärevus, närvilisus, kõhuvalu ja kõhukrambid, iiveldus, oksendamine, energiapuudus, jõuetus, liigese ja lihasvalu, peavalud, rahutus, ärrituvus, meeleolu kõikumised, lootusetus, pearinglus, vappumine, liigne higistamine, peapööritus, palpitatsioonid, valu rinnus, kõhulahtisus või kõhukinnisus, nahalööve, kusepeetus, janu, külmavärinad.\nSellest piisab kui inimene teeb enesetapu, sest ravim võimendab halba meeleolu. Eesti arstidel pole kombeks selgitada ravimite kõrvalmõjusid, sest kui nendest rääkima hakata, siis keegi ei tahagi neid. Parem kuidagi hambad ristis joomine maha jätta kui võtta selleks ravimeid, arstil kama kaks mis sinust saab, temal palk jookseb ka siis kui ravi oli kasutu või patsiendile lausa ohtlik.


mis iganes pähe tuleb ja ette jääb: Sai poes käidud\nSai poes käidud\n... ja mõned õlled ära toodud.\nJustulett aga ajas kiruma:\nsinine riba etiketi paremas servas tähendab, et toode on laktoosivaba.\nSaan aru, et mõnel inimesel on laktoositalumatus\n(wiki andmetel kannatab selle all Põhja-Euroopas ~5% elanikkonnast, Aafrikas aga üle 90%). No kurat, on vaja siis nende imporditud somaallaste ees nii lömitada. Mõni juustusort oleks ju küll ja küll. Ja oleks ma siis ühtegi piraatide hõimlast selles poes kunagi märganud.\nÖelge mulle, toitumisteadlased, meedikud ja muidu targad: on see mulle kuidagi kasulik, kui ma söön rasva-, gluteeni- ja laktoosivaba kraami, samas kui mul ühegi nimetatuga probleeme ei ole? Närvidele igatahes see küll kasulik ei ole, kui ma tunnen, et keegi kipub mu eest otsustama mis mulle hea on.\nMa olen üldse hirmus inimene - leiva peale määrin kah puhast võid.\nKirjutas kiilakas kell 16:26\nLabels: madhouse buffet, möh, Soome, urin\nTiia pühapäev, märts 06, 2011 7:29:00 PM\nilma laktoosivaba juustuta ei saaks mu tütar üldsegi juustu süüa. samas võin kinnitada, et maitsel vahet ei ole. niiet ära lase end heiduta. pealegi on vääääga palju juuste, eriti käsimüügi juustuletis, milles midagi pole eraldatud, ära võetud või juurde pandud.\nunihiir pühapäev, märts 06, 2011 8:38:00 PM\nmina söön ka ainult puhtaid ja rasvaseid ja muidu maitsvaid asju.\nPirts esmaspäev, märts 07, 2011 4:12:00 PM\nKas tahad saadan Sulle juustu? Talus tehtud juustu ja tuleb mainida, et väga hästi tehtud juustu :P\nwebxan neljapäev, märts 10, 2011 3:00:00 AM\nLaktoositalumatuse ületähtsustamine on seda tobedam, et paremal juhul tekitab selle manustamine vaid kõhulahtisuse.\nDuhh neljapäev, märts 10, 2011 8:08:00 PM\nNoh, kui kodust eemal selline asi juhtub, siis on raske seda jama üle tähtsustada.\nSeda, et maitse sama on - pole ju võimalik kontrollida. Võib-olla on, võib-olla ei. Seal poes ma ei leidnud sama juustusorti laktoosiga ja ilma. Teoreetiliselt peaks laktoosivaba olema suts magusam, sest laktoosi hüdrolüüsil tekkiv glükoos olla laktoosist magusam.\nPettari Linna reede, märts 11, 2011 2:14:00 PM\nGluteenivaba pärast ma väga ei muretseks - niikaua kui nad just gluteenivaba 6lut laialt levitama ei hakka (kindlasti keegi on juba leiutanud). See tähendab ju k6igest seda, et ei sisalda nisu, otra, rukist ega kaera. P6him6tteliselt v6iks tomati peale ka kirjutada, et gluteenivaba.\nNärvidele käib see, kui need laktoosiintolerantikud marsivad arsti juurde ja väidavad, et neile ei saa kirjutada ravumeid, mis sisaldavad abiainena laktoosi (enamik tablette tegelikult). Maisaaru, kust nad selle info v6tavad - mingi "vähälaktoosinen kermaviili" v6i shokolaad kärab kyll, aga paar milligrammi laktoosi tableti sees on oi kui hirmus. Mulle teada olevatel andmetel on teadusuuringutes selgitatud, et selline tyhine tablettides sisalduv kogus ei tohiks isegi mitte peeretama panna.\nPettari Linna reede, märts 11, 2011 2:20:00 PM\nAhsoo jah, mul jäi veel täpsustamata, et erinevalt laktoosist, lööb tilgake gluteeni tema intolerantiku mitmeks päevaks korralikult rivist välja. Nii et ma ei paneks kindlasti kellegile pahaks, kui ta oma toote pakendil ilusasti ära märgib, et tema kapsasupp gluteeni ei sisalda.\nDuhh reede, märts 11, 2011 8:06:00 PM\nSelgub, et reklaam "Gluteenitomat muikut": http://isem6tleja.blogspot.com/2010/04/uus-teravili-raabis.html on siis peris asjalik