Kommentaarid: MOSLEMIST VANGI SUUR MURE: ilma kellata ei saa õigel ajal palvetada\nVangide kaebused koormavad kohtusüsteemi\nMOSLEMIST VANGI SUUR MURE: ilma kellata ei saa õigel ajal palvetada\nKristjan Väli, 11. juuni 2019 20:20\nInimkonn./ 13. juuni 2019 14:31\nNii palju siis usust? Äkitsi vajab veel kompassi Mekka leidmiseks? Usaldagu allahit, kül see teatab, et nüüd õige aeg ja suund, otsaesisega vastu põrandat taguda.\nRiivo / 13. juuni 2019 00:19\nKui me oleme moslemi riigis ei kuula meie usu eelistusi ega muid harjumusi keegi. Suurem tõenäosus on et topitakse puuri et õõnestame nende usku. Ja kui lähed krimi maailma siis usk jääb ukse taha\nto ex-soomlane-le/ 12. juuni 2019 19:27\nKüsimus on tegelikult äärmiselt lihtne. Araabia keel on ülim, sest just seda keelt kõneles prohvet Muhamed, selles keeles andis peaingel talle edasi Allahi läkituse ning selles keeles on kirjutatud püha, ilmeksimatu koraan. Teiseks, šariaat on samuti ülim ning õiglaseim seadus. seetõtu seisnebki kogu multikulti-lõimumisprotsess vaid selles, et kohalikud paganad ning uskumatud peavad avasüli vastu võtma saabuvad pagulased - Allahi saadikud. Ning õppima neilt kähku selgeks araaia keele, omaks võtma islamiseadused ning islami usu. Nii lihtne see ju ongi! Aga mõned siin ei suuda sedagi taibata.\naega/ 12. juuni 2019 19:06\npalvetagu kogu aeg-ega muid kohustusi ju ei ole\nPole päris nii!/ 12. juuni 2019 17:22\nKell leiutati ammu enne Muh.amedi hallutsinatsioone! Aga kasutama õppisid mos.lemid seda alles hiljaaegu. Ja paljud pole veel siiamaani õppinud!\ntoslemile/ 12. juuni 2019 15:39\nolerexi stardikas, 1L bensiini ja tikud,kogu suur mure murtud.\nHaige värk/ 12. juuni 2019 13:35\nEhk peaks veel üle kogu vangla kõlaritest laskma nn palvele kutsungit.\nanonüümsele ülbikule/ 12. juuni 2019 12:02\nEks sa mine ütle seda mõnele moslemile ja sul veel veab, kui sind peajagu lühemaks tehakse. Kõigekõrgena teotamise eest järgneb seal harilikuit ikka kivisadu, surnukspildumine.\nKäbid ning kännud/ 12. juuni 2019 11:58\nMis siin veel väikestest lastest rääkida. Mõne aasta eest, kui "sõjapõgenikud" vapralt Ungari piiri ründasid, saavutati lõpuks mingi kokkulepe ja pagulased viidi lõpuks rongidega Saksamaale. Seal reisivagunites ei osanud nad kah vaguni pedaaliga WC-d kasutada ja lasksid kõik vaguni põrandale. Aga ise veel professorid, tuumafüüsikud, insenerid ning arstid!\nIbragim/ 12. juuni 2019 11:51\nKäe suńdkorras amputeerimine toimub siis, kui ta oma inimese, teise moslemi tagant varastab või röövib. Kuid võõral paganlikul maal ning kristliku k0era tagant, siis ei olegi see üldse patt ega kuritegu. Sest Allah lubas ju prohveti suu läbi kogu maailma moslemitele anda. Ja kogu uskumatute vara on vaprate pühasõdalaste seaduslik saak. Samuti nagu nende eludki.\nsada jee/ 12. juuni 2019 11:38\npanen 100. kommentaari. Lihtsalt niisama.\njuhuu/ 12. juuni 2019 11:36\nNoh, seal üritavad lapsi lasteaeda panna pered, kes ei jaga midagi peldiku kasutamisest, kus häda tuleb sinna lasevad, mõni on lasteaia kontoriski kükitada tahtnud.\nMoses/ 12. juuni 2019 11:35\nKes sul käskis kuritegu sooritada, et vanglas istuma pead? Nüüd istu ja loe sekundeid, ehk saad oma kellad tiksuma\nmarks/ 12. juuni 2019 11:11\nIstugu söögikausile peale , lägeb soojaks .\n12. juuni 2019 11:06\nIslam ja IQ on probleem lääne vanglates ja ühiskonnas https://www.meforum.org/5468/islam-prison https://www.quora.com/What-is-the-average-I-Q-of-an-inmate-in-a-maximum-security-prison\n???/ 12. juuni 2019 10:47\nMiks sellisest jamast üldse kirjutada? Ajate rahva ainult vihaseks.\nAga/ 12. juuni 2019 10:38\nMis siis, kui Eesti ongi kodumaa? Moslemeid ka Eestis alati olnud.\nVõi mure?/ 12. juuni 2019 10:22\nAga uurime välja, millega ta siin hakkama sai ja millised on karistused sellise asja eest tema kodumaal! Kui ikka varastas midagi, siis käsi pakule ja kui kedagi vägistas või purjus peaga kakles ja laamendas, siis otseteed kraana nokka! Ise nad ju tahavad siin ennast koduselt tunda!\nanonüümne ülbik/ 12. juuni 2019 10:19\nAllah on paganlik kuujumal niiet pole siin mingit teotamist.\n07:27-le/ 12. juuni 2019 10:09\nTõsi.Joovad nad ka ü k s i , et kaaskondlane teada ei saa.Ramadaani ajal söövd ka nohinal ü k s i ,et teine ei teaks.\nprohvet ise käskis!-le/ 12. juuni 2019 10:06\nUurisin koraani huvi pärast. Nii on.\nEx-soomlane-le/ 12. juuni 2019 10:05\nVaatasin eile lähis-idalastega abiellunud vene naisi ühes saates. Üks neist oli juba 30 aastat none maal elanud ja ütles: esimene asi,kui moslemimaale elama sätid; õpi ära seadused ja KEEL, muidu pole sul elu! Aga mujale kolides hakkab islamimeelne KOHE omi seadusi tegema ja nõudma ja ähvardama.Miks on valgel kõrvad lontis,see on arusaamatu, miljoniküsimus.\njah/ 12. juuni 2019 10:01\nkaristuseks pattude eest. ja kella pole, sest pattude pärast tuleb nüüd palvetada 24/7.\nSass/ 12. juuni 2019 09:42\nSellise suure mure puhul saab üksnes Allah aidata. Tema pole pöörduda tulebki.\nno/ 12. juuni 2019 09:41\nise ta siia ronis ja vangikongi välja teenis, nüüd istugu oma aega siinse elukorralduse järgi...\nei tea midagi/ 12. juuni 2019 09:36\nKui ta siin õigust ei saa, siis kaebab Euroopa Inimõiguste kohtusse. Ka lääne moslemisõbralikud härrad-prouad jooksevad siis kas või kannad rakku.\nab/ 12. juuni 2019 09:33\nLas loevad sekundeid, kulub ära!\nEx-soomlane/ 12. juuni 2019 09:27\nMoslemid lääneriikides, mis iganes nemad teevad, nõuavad kohe et riik kuhu nad on tulnud, on vaja muuta moslemile sobivaks. Kõige parim lahendus oleks et moslemid saadetakse nende oma riikidesse kus asjad lähevad väga hästi sest seal on tehtud nagu nad tahtsid.\npalvetest/ 12. juuni 2019 09:27\nOn ka veel kuues palvetuskord, keskööl, kuid see ei ole üldkohustuslik vaid vabatahtlik. Eriti vagade jaoks.\nprohvet ise käskis!/ 12. juuni 2019 09:23\nHõivata kogu maailm, viia islam igasse maailma nurka. Algul heaga ja kui vastu ei võeta siis jõuga. Aga uskumatute gjaurid vastu käe tõstmine või nende petmine ei ole mitte patt vaid kõigekõrgema silmis pigem plusspunnkt ning vägitegu.\nqr/ 12. juuni 2019 09:19\nkella poole palvetab vä? ise küll mitteusklik, aga selline seletus ei tähenda usuvagadust, vaid karjaeffekti, umbes nagu simpansid ühes eksperimendis, kes lõpuks ei teadnud, miks redeli otsa ronida ei tohi, a üksmeeles igale ronijale kesta peale andsid.\nSoovitus/ 12. juuni 2019 09:05\nTuleb oma pattude eest palvetada 24 h pidevalt, siis ei pane kella ja ajavahega iialgi mööda.\noh/ 12. juuni 2019 08:52\nKes käskis vangi sattuda? Kes käskis võõrasse riiki tulla, kui see ei sobi? Ja meie peame võõraid kurjategijaid üleval pidama, kes elavad luksuslikumalt kui nii mõnigi oma riigi inimene. Iga sisserändaja isegi köhatus ilmub ajalehe veergudele, aga oma inimeste valusid ja muresid ei kuula keegi. Õigluse ja häbitunne on täiesti kadunud.\nMos.lemi tingimusi/ 12. juuni 2019 08:44\nMos.lemi tingimusi vangis saab moslemimaal.\nabdul/ 12. juuni 2019 08:41\nmingu kohe päris kohale\nmaali/ 12. juuni 2019 08:20\nSelleks, et kõike vanglasolemise rõõme teada saada, ei pea kodunt nii kaugele sigadusitegema tulla. Või kui uudishimu tõesti nii suur on, siis tuleb valmis olla ka millestki loodumisest. Palvetati ju ammu enne käekellade loomist ja ammuks soe toitki inimõiguse osaks on saanud\nkl/ 12. juuni 2019 08:10\nAga mitte sõnagi sellest, miks ta seal istub\nMoslemid elagi siis ikka moslemimaal, mitte normaalsete inimeste riigis!!!/ 12. juuni 2019 08:07\nVõib-olla on selleks hea põhjus/ 12. juuni 2019 07:57\nVõi selleks, et jõuaks üle aia visatud kontrabandi õigeaegselt üles korjama.\nKella saab kasutada ka selleks, et teiste vangidega üheaegselt mässu korraldada. Või selleks, et / 12. juuni 2019 07:52\nVõib-olla on selleks hea põhjus\nJah/ 12. juuni 2019 07:49\nja mis veel koledam: granaate ei anta, kalašnikovi ja padruneid ka keegi ei too! Nii jääb koraanis 79 korda esinev nõudmine uskmatud hävitada täitmata. Kohutav ülekohus!\nMis ajast Eestis juba / 12. juuni 2019 07:14\nmuslimite seadused kehtivad? Vebfondierakond on usin olnud???\nHunt/ 12. juuni 2019 07:00\nUlguge kuu suunas.\nTule .../ 12. juuni 2019 06:52\n... taevas appi! Ega sa haige inimene seal puhkusel ole. Eestis ei ole kombeks kellaaegade järgi palvetamine ja kinnipidamisasutuses ammugi mitte. Temal öösel toit külm. Mõelgu järele mille eest istub. Kurjategijatele tavakodanikest suuremad õigused ja soe toit?\nLas rųgavad/ 12. juuni 2019 06:34\nPätidraisad tööle panna seal, pole aega juraga tegeledagi!\n12. juuni 2019 06:34\nmis sa ronisid siis sinna, elanud omal maal\nTölpa / 12. juuni 2019 05:47\nMina küll arutaks, kas teda mitte nendel kindlatel kellaaegadel omasooiharate juurde paigutada, need aitaks tal palvetada......\nTeisitimotleja/ 12. juuni 2019 04:49\nEnne kella leiutamist said moslemid palvetatud, saavad ka nüüd ilma kellata.\ninsallahh / 12. juuni 2019 03:20\nalahhu saadab, kui saadab\nMonsa/ 12. juuni 2019 03:18\nAh et sul ei olegi uuri? No v6ta kett niisama. Sallivus minu jaoks on austada inimesi, kes seda v@@rivad. Olgu Moslem v6i homo, peaasi et oleks t66kas ja hea sydamega inimene. Selliste vastu pole mul miskit. Ma ei vaata mehe mytsi, vaid meest ennast. Kui juba vangis istub, no ju siis ei ole seda masti, kelle ees myts maha v6tta. Saagu oma kongis hakkama ja @rgu virisegu. Kella tal veel vaja? Terve p@ev aega palvetada. Kylm toit? Toit on toit, ja hea kui yldse leib laual.\nM. Inarett/ 12. juuni 2019 02:50\nPalvetatakse päikese tõusul, siis kui vari on 2x pikem kui inimene, siis kui nad on ühepikkused, siis jälle kui vari pikem imimesest ja lõpeks kui päike loojunud. Mingit kella pole vaja.\nwana/ 12. juuni 2019 02:46\nVene kroonus oli meil katlamajas kotšegaaritamas ehk kütmas aseritest tšurkade paar! Pepupoisid, tõelised bojevõje pidarassõ, irw! Sõid sööklas vend Oskari ihu ja polnud miskist ramadaanist vm idiootsusest piuksugi, irw! Lantisid teinekord noori salaagasid, teised päris pelgasid. Entsefaliidus oli asi paigas: ei mingit kuu või miskisuguse Allahi poole ulgumist ja ristiinimeste unerahu segamist tšurbanide poolt! :):):)\npalvetama/ 12. juuni 2019 02:15\nhäbenev taavet/ 12. juuni 2019 02:13\nkas see pole rassistlik ahistamine. kutt tuli õiget kultuuri juurutama ja kuda pärismaalased temasse suhtuvad\nvang - see on midagi suurt,austust ning lugupidamist väärt eeskuju/ 12. juuni 2019 02:11\nvangide õigused peavadki olema suuremad kui lo,,,,,idel maksumaksjatel, nende peente nunnude ülalpidajatel.\nRamadaan/ 12. juuni 2019 02:09\nvangil inimese õigused ,moslemist vangil veel suuuuremad õigused. aga miks nii arrrrmas ei palveta 24 tundi ööpäevas.\nVähe!/ 12. juuni 2019 01:17\nmoslem peab paluma 5 korda päevas ja tingimata Meka poole. On veel kuueski, kesköine, kuid see on soovituslik, mitte kohustuslik.' PS. Palvetama peab mošees, kui seda teha ristipaganate väärtemplis, siis see on Allahi teotus.\nse targutamine/ 12. juuni 2019 01:13\non kõik teema teid on petetud negrud peerud kastanid\nto ????/ 12. juuni 2019 01:12\nUskumatu tagant varastaja on auväärt mees. See ei ole patt. Allahi ning prohveti silmis on ta eriti hinnas,\nViga!/ 12. juuni 2019 01:09\nVangide inimõigused on meil eriti suured. Suuremadki kui korralikel maksumaksjatel.\nasd/ 12. juuni 2019 00:46\nvangidele polegi mitte ühtegi õigust vaja, istugu oma kongis ja olgu vait!\nE/ 11. juuni 2019 23:54\nE/ 11. juuni 2019 23:53\nEestlane/ 11. juuni 2019 23:53\nMiks peab andma kella? Miks vangid nõuavad õigusi? Kus nad siis olid kui seadusest kinni ei pidanud? Eestis ikka eesti riigi seadused ja tavad.\nVK-240/2/ 11. juuni 2019 23:34\nKohus peab vajalikuks märkida, et kuigi taotlejal on õigus esitada esialgse õiguskaitse taotlus uuesti, ei pea kohus sellise taotluse eduväljavaateid suureks. Taotleja pöördus seoses usuliste vajaduste rahuldamise sooviga kohtu poole ka 2018. aastal kohtuasjas 3-18-1622. Kohus tagastas kaebuse. Kohus selgitas taotlejale, et usutalituste sooritamise osas (kartserisse kella andmata jätmine, kaebajale sobival ajal sooja toidu võimaldamata jätmine) puudub kaebajal kaebeõigus, kuna õigusaktid ei näe kaebajale ette subjektiivset õigust täita usutalitusi tema soovitud viisil.\nkadunud irooniameel/ 11. juuni 2019 23:27\nmeil näib olevat terve põlvkond inimesi, kes ei irooniast, satiirist, paroodiast ega farsist mitte kui mõhkugi ei taipa. Vaid loevad kõike ikka sõna-sõnalt. saaa aru vaid seda, mis on puust ette tehtud ning ilusasti punaseks värvitud. Ometigi oli veel minu noorusajal ridade vahelt lugemine ja torgetest ja pilgtest aru saamine igaühele selge ning ennastmõistetav. Aga see oli oskus, mis on kusagil 30 aastaga täiesti ära mandunud ning välja surnud.\nto to maamehele/ 11. juuni 2019 23:20\nOh seda maamehelikku piiratust ning silmaringi! Mis kuritegu? Kui niinimetatud kuritegu pannakse toime mitte moslemi vaid uskumatu gjauri, s.o. kristliku k0era vastu, siis Allahi silmis ei ole see ei patt ega ka kuritegu. Vaid vastupidi, Allahile meelepärane tegu. Said ehk ise aru?\nR./ 11. juuni 2019 23:17\nPohh pole v?\nEga keegi nutma ei hakka. Kvaliteet ajakirjandus Uued Uudised on ju tasuta loetavad. / 11. juuni 2019 23:09\nIbragim/ 11. juuni 2019 22:56\nKeskaegses Euroopa linnades helistati iga vähe aja tagant kirikukelli, mille järgi linnakodanik ajas orienteerus. Moslemitel on 5 palvekorda päeval ja üks, vabatahtlik, ka öösel, Nende toimumise ajast annab teada spetsiaalne vaimulik ametnik, muezzin, kes mošee kõrge minareti otsast vastava info valjul häälel alla hüüab. Suuremates mošeedes läheb omamoodi võistlusekski, sest minaretitorne on mitu ja igaühe otsast kisendab muezzin, üritades naabrist valjemini hüüda. minarette on 1-7. Näiteks Hageja Sophiat ümbritses 4 minaretti. Istanbuli kuulsat Sultanahmat Camiid - Sinist mošeed aga lausa 6.\n11. juuni 2019 22:53\nAllolev link võib veidi selgitada selliste liberite lemmikute mõtteviisi. https://www.bbc.com/news/uk-37391144 Ja veel allpool üks liber oma utoopiast rääkimas: https://www.youtube.com/watch?v=qcUGxT9kje8 Aga elu on hoopis teistsugune https://www.youtube.com/watch?v=7hoiRbYCzGw\n????/ 11. juuni 2019 22:53\nMida koraani järgi tuleb teha vargaga? Kas nad soovivad ka et, nende karistamisel kasutatakse sealseid tavasid, mitte siinseid, mida nad nüüd karmilt nõuavad. Kõik peavad seaduse ees olema võrdsed, sõltumata nende usulistest veendumustes\n11. juuni 2019 22:48\njuku/ 11. juuni 2019 22:40\nAllah jätab sellise moslemi maha, kes vangi langeb. Õige moslem end elusalt kä'tte ei anna.\njaa/ 11. juuni 2019 22:33\nNo kas ta nüüd kohe aff on, nemad olid ju omal ajal nii astroloogias, kui ka muudes teadustes päris tunduvalt ees, mis meie valged.\nkolmas päev järjest/ 11. juuni 2019 22:31\nMahvia PR tegutseb jälle - neil kama kaks, mida kiruda\nKell on muidugi vajalik/ 11. juuni 2019 22:28\nMinu tuttava lasteaias Soomes oli selline lugu, et üks moslemist ema ei tulnud lapsele mitu korda õigel ajal järele ja laps viid lastekaitsesse (seal tehakse seda kohe). Ema muidugi nõudis last tagasi ja siis tuli välja, et ta ei jõudnud õigeks ajaks sellepärast, et ta ei tundnud kella.\nantimoslem/ 11. juuni 2019 22:22\nIgal pühapäeval kell 10.00 on vangla kabelis palvus! Lihtne ju.\n11. juuni 2019 22:14\nKuidas nad siis enne kella leiutamist palvetasid?\nmh/ 11. juuni 2019 22:14\nMoslemist kurjategija peaks palvekirjaga ka enda poole pöörduma : Ära riku seadust, kui ramadan nii tähtis on. Kui sobis jumalasõna mittekuulata kurja tehes, ei juhtu ka muul ajal midagi. Nii et ära tee kurja, vanglas on palvetada väga keeruline!\n!!!/ 11. juuni 2019 22:11\nMa'i või lihtsalt!!!\nIndrek2/ 11. juuni 2019 22:09\nKas sa tõesti arvad, et see aff oskab kompassiga midagi peale hakata? Jalahoop tagumikku mis härra õiges suunas liikuma aitaks oleks vast kohasem?\nto maamehele/ 11. juuni 2019 22:05\nno, aga siis see moslem peaks allahi silmas ammu võllas rippuma, sest ta ju kurjategija, said aru ?\ntiina/ 11. juuni 2019 22:03\nMiks sellist teemat meie ajakirjandus üldse kajastab? Kus me elame?\nmoslemile/ 11. juuni 2019 22:02\nPii/ 11. juuni 2019 22:02\nNo andke siis talle see kell. See pole ju suur soov. Kui just sooja toitu peab sööma, siis on lugu raskem.\nvanglaülem/ 11. juuni 2019 22:01\nJa kaamelit ka pole, kelle seljas Mekasse sõita.\njaa/ 11. juuni 2019 21:59\nKohaliku suur mure, miks küll ei anta moslemile kompassi, et oma sünnikoha üles leiaks?\nTo Elerü Peterson/ 11. juuni 2019 21:51\nJaa, hakkavad ainult plahvatusi korraldama, autodega rahva sekka sõitma ja sinusugustele IoIiidele päid maha nüsima. Muideks kas teiste turjal elamine, midagi vastu andmata pole sinu arust v a r g u s?\n11. juuni 2019 21:50\nMine palveta omal maal! Seal ripuksid keskväljakulkraana konksuotsas.\n11. juuni 2019 21:49\nMa annaks talle savist tehtud liivakella , siis kuulmise järgi keeraks uut minutit ootama... 😁\nÄra kujuta ette/ 11. juuni 2019 21:47\nMingi lolli islamipruudi meelesegadushoos välja karjatatud sonimine...\nvangide inimõigused, aga eriti veel islamiusklike omad, on eriti pühad./ 11. juuni 2019 21:47\nVangla kokk tuleb ramadaanikuul igaks ööks sundkorras tööle komandeerida. Et islamiusku vang pattu ei teeks ja et ta ikka pimedal ajal sooja toitu saaks.\nmaamehele/ 11. juuni 2019 21:44\nTühised on need sinusugusele uskumatule ateistile. Aga tõsiusklikule moslemile on keskaegsed usureeglid ülitähtsad. Sest nende rikkumine solvab allahit ja patustaja heidetakse pärast surma alla põrguhauda, šaitanile saagiks.\nKui ta seda kella nii väga tahab, siis võiks ju selle anda. Aga eeldusel et kui ta on varguses süüdi mõistetud , et siis tal käed maha raiutaks jne - siis oleks kõik ideoloogiliselt tasakaalus.\nSoovitus/ 11. juuni 2019 21:40\nPraegusel suvisel ramadaanikuul tõuseb päike juba kell 3 hommikul ja loojub kusagil peale kümmet. Seega, et vang kogemata Allahi ees pattu ei teeks, selleks tuleb talle ööpimeduses sooja toitu serveerida. Ega midagi, vangla kokk tuleb ööseks tööle välja kutsuda, sest vangide inimõigused ennekõike! Aga eriti veel siis, kui tegu onmoslemist vangiga.\n11. juuni 2019 21:33\nmingu v.... see moslemijulk.tänagu oma allahi,et üldse süüa antakse.mina annaksin sellisele paraja hoobi vasta kanni ja eestist välja!\nMaamees/ 11. juuni 2019 21:28\nKüll on inimestel tühised mured.\nMoslemid varastavad/ 11. juuni 2019 21:12\naga ainult valgetelt.Egiptuses oma silmaga nägin.Giid ütles ka et kulda tuppa ei jätaks.Varastavad 1 kõrvarõnga et arvaksid et kaotasid.Varastavad sest valged pole nende silmis inimesed.Vähemalt jutt enne Euroopa Liiduga ühinemist\nvalter/ 11. juuni 2019 21:09\nuvittav kas mosslemi asendis korjatakse tsoonis seepi\njeerum/ 11. juuni 2019 21:07\nsa oled ikka puhta segane, varastavad ja röövivad mööda euroopat mis jaksavad. ja nad jaksavad.\nAts/ 11. juuni 2019 21:07\nallah ilmutab , kui jorinat kuulda tahab , istu ja oota\nkeda kotib?/ 11. juuni 2019 21:06\npalveta kogu aeg, milles probleem. ja kes käskis kuritegu teha, nüüd ole vait.\nOswald/ 11. juuni 2019 21:04\nSelle moslemi kaebused on küll rumalad ja ei peaks kuuluma isegi arutamisele.\n11. juuni 2019 21:04\nKu nagui elab eestis ja on kurjategija, siis ei tohi olla mingeid eriõiguseid. Meil on demokraatlik riik ja kõik on võrdsed. Küll allah jalaga p.e.r.s.e taob kui õige aeg on. Pealegi pidid ju nad intrekeeruma paari aastaga eesti ühiskonda, oleks aeg sellega juba alustada . Kes aga ei soovi eesti ühiskonda omaks võtta, nendelt tuleb tasuta ülalpidamine ära võtta.\nElery Peterson/ 11. juuni 2019 20:58\nMul on üks soovitus kõikidele noortele emadele ja isadele kasvatage oma lastest moslemid sest siis naad ei hakka varastama.\nVahur/ 11. juuni 2019 20:40\nJärgmisena soovib see lugupeetud vang igal pühapäeval, et talle kits ette aetakse, sest neil on nii kombeks ja traditsioone ei tohi ju murda!\nTo rs2, / 11. juuni 2019 20:32\nÄra enam sõna võta, ma naersin nii, et kõht krampis.


Suurlinnad kasvatavad drastiliselt immuunvahendatud haiguste sagedust | Tartu Ülikooli meditsiiniteaduste valdkond\nSuurlinnad kasvatavad drastiliselt immuunvahendatud haiguste sagedust\nImmuunvahendatud haiguste levik on kiiresti kasvanud ning tegemist on tõsise sotsiaal-majandusliku probleemiga kogu maailmas. Epideemia põhjuseid pole siiani teada, kuid kindlasti on väliskeskkonna teguritel nendes keskne roll, kirjutab ERR Novaator Tartu Ülikooli teadlaste rahvusvahelisest teadusprojektist, kus uuritakse inimese immuunvahendatud haiguste väliskeskkonna tegureid ja immuunsüsteemi reaktsioone sellele.\nImmuunvahendatud haigusteks nimetatakse seisundeid, mis tulenevad organismi immuunsüsteemi ebanormaalsest tegevusest. Immuunsüsteem võib üle reageerida või hakkab hoopis meie keha rakke ründama. Autoimmuunhaigused on immuunvahendatud haiguste üks oluline rühm. Ühtlasi kuuluvad immuunvahendatud haiguste hulka allergiad, mis on immuunsüsteemi ülitundlikkuse häire.\nImmuunvahendatud haiguste levik on kordades viimaste aastate jooksul kasvanud. Tartu ülikooli immunoloogia professor Raivo Uibo rääkis, et näiteks tsöliaakiat ehk gluteenitalumatust diagnoositi 50–60 aastat tagasi haruharva, kuid praegu on see kuni ühel protsendil Euroopa elanikkonnast. "Üks asi on muidugi see, et meie diagnostika vahendid on paremaks läinud – on immunoloogiline sõeluuring, mis aitab neid varjatud juhte välja tuua, aga teisest küljest on see täiesti selge kinnitus sellest, et haigus on sagenenud, " lausus Uibo. Samuti ei saa kõrvale jätta mõju majandusele, sest üha sagenevad immuunvahendatud haigused on suur kulu riigi rahakotile.\nRaivo Uibo sõnul ei teata täpselt, miks immuunvahendatud haigused on sagenenud. Üks mõjur on geneetiline taust, mis aga ei muutu sedavõrd kiiresti. Uibo sõnul võivad mõjutada immuunvahendatud haiguste sagenemist just väliskeskkonna faktorid. Mikroobid, millega me oleme aastatuhandeid kokku puutunud – nendega oleme olnud kogu aeg tihedas seoses, kuid nüüd on hakanud olukord muutuma.\nLoe edasi ERR Novaatorist...\nTartu Ülikooli teadlaste teadusprojekt on osa suuremast HEDIMED projektist, kus on jõud ühendanud 22 akadeemilist ja tööstuspartnerit. Keskset rolli omavad siin uuringud lastel ja uuringud, mis on seotud muutuste tuvastamisega juba embrüonaaleas. Tartu ülikooli ja TÜ Kliinikumi teadlased said kokku Euroopa Komisjonilt üle 800 000 euro teema uurimiseks aastateks 2020–2024.


Deprecated: mysql_connect(): The mysql extension is deprecated and will be removed in the future: use mysqli or PDO instead in /home/np10642/domains/hansapaevad.ee/public_html/2008/index.php on line 18 P�nevat\nTere tulemast!PildigaleriidUudisedT�hts�ndmusedHansaaeg Jaani linnasRingk�igud giididegaMuinasaeg J�elinnas\nLaste- ja TulevikulinnKaasaeg RaelinnasHansalaatTule kost��misV�ntorelidKlaasp�rlim�ngLiikluskorraldusEduard Taniloo kortermuuseumP�ssirohukelderVanas�idukite n�itusSponsoridVarasemad aastadKontakt\nAvaleht Muinasaeg J�elinnas P�nevat\nJ�elinnas osalevad Sepp, Taimetuba, V�rgupunuja, Loomade koda ja T�nnisaun.\nHaabja �u - Raiutakse haavapuust �hepuu paati ja tehakse sellega ka ts��r Emaj�el. S�na "plastmass" siin koosluses tarvitada ei tohi.\nMuinaseesti klubi Tarbatu - Missugune oli muinasaja mees, milliseid riideid kandis, milliseid relvi kasutas ja mida s�i ja j�i ning millise pilguga sulle otsa vaatas ja missugust nalja tegi ja kuidas istus ja astus. Need on need mehed, kellega v�ib nendest asjadest r��kida – kui v�ib?\nLodjakoda - Need mehed ei r��gi, nad v�tavad kirve, raiuvad metsa maha, teevad laastude lennates lodja, s�idavad m��da Emaj�ge edasi-tagasi, leotavad j�es varbaid ja teavad, mis on hea ja mille nimel tasub elada.\nKirve ja oda loopimine - See on koht, kus kontorit��tajatest isadel on v�imalus oma poegadele n�idata isa ja mehe t�elist olemust.\nLARP - Pehmete m��kade valmistamine ja v�itlused lastele, nende koduperenaistest emadele ja pension�ridest vanaemadele.\nHiiupasuna tuba - Ettearvamatud mehed ennustamatute instrumentide ja muusikaga.\nM�niste muuseum - Sul pole tikke aga l�ket ja sooja tahaks? Sul pole taldrikut, aga s��a tahaks? Siis tuleb teha nii nagu esiisad muinasajal - M�niste muuseumis veel m�letatakse ja osatakse seda.\nMurekatel - Muinaseestlased ei olnud lollid, et oma muresid endaga kaasas kandsid. Panid ikka kindlasse kohta hoiule, k�ll siis hea vajadusel v�tta.\nSoovipuu - J�rjekordne n�ide muinaseestlaste praktilisest teguviisist. Mis sa raiskad aega soovimise ja unistamise peale, kui keegi v�ib seda teha j�rjepidevalt ja professionaalselt.\nLindude keel - Unustatud keel, mis olla omal ajal olnud lausa teiseks kohalikuks keeleks.\nLeiva luusse laskmine - Tarvilik oskus, mida paljud hakkavad �ra unustama. Vanasti tegid seda k�lasepp ja pagar v�ikese lehtri ja sulaleiva abil.\nSilma teritamine - Valus, ent vajalik ettev�tmine.\nKintsu kaapimine - Tarvilik, kuid unustatud kunst, mida valdasid paljud ja milles korraldati isegi mitmep�evaseid maav�istlusi.\nKuidas Kalev koju j�udis - Kuidas ta sinna j�udis, kuidas ta ennast tundis ja tunneb - l�puks ometi on k�igil soovijatel v�imalik seda ise kogeda.\nJ�elinna laval astuvad igal t�istunnil �les ka erinevad esinejad:\nLAUP�EV, 19. JUULIL\nHiiupasuna tuba - ettearvamatud mehed ennustamatu muusikaga\nAsso Int – eesti l��ts, laul\nTanel Kislov – torupill\n�lle Paltser ja Katrin Soon – v�ikekandled, torupill, laul\nP�HAP�EVAL, 20. JUULIL\nKulno Malva – kitarr, akordion, torupill\nSeoses Tartu Hansap�evadega 18.-20. juulil v�ljub j�elaev Pegasus tunniajalistele l�bus�itudele Emaj�el 4 korda p�evas - kell 14, 15, 16 ja 17.\nViimati uuendatud: 15. juuli 2008


Ebatavaline liiki maniküüri - kuum maniküür ja maniküür vee peal, kui neid on võimalik teha kodus\nTervis ja ilu » Küünte hooldus » Ebatavaline liiki maniküüri - kuum maniküür ja maniküür vee peal, kui neid on võimalik teha kodus\nKuum maniküür üsna meeldiv, ja vastavalt ka kallis lõbu.\nSeda tehakse kasutades erinevaid õlisid ja kreeme.\nProtsess kuuma maniküüri seisneb selles, et õli on vaja soojendada, ja kasutada seda sooja.\nKuum maniküür vajalik neile, kellel on kuiv nahk. Nahk võib olla kuiv erinevatel põhjustel, see võib olla kokkupuude erinevate puhastusvahendite, või lihtsalt mõju keskkonnale.\nKellele on vaja kuuma maniküür\nVõidelda probleem kuiva naha abil saate erilisi niisutavaid kreeme, kuid nad aeg-ajalt, ei avalda soovitud mõju. Sel juhul aitab kuum maniküür. Pealegi, ta on omadus võimendada toimet kõiki kosmeetikatooteid, mis sa panid oma käed. Pärast seda protseduuri, kui kuuma maniküüri, siis on kohe tunne, et sinu koor on muutunud palju paremini hoolitseda käte.\nKui teie nahk hakkab vanaks jääma, siis ta ka lihtsalt vaja kuuma maniküüri. Kuna ta aitab nahka saada rohkem hoolitsetud, elastseks ja oma pliiatsid näeb noor välja. Ka kuum maniküür soodustab kadumine väikesed kortsud.\nLäbi kuuma maniküüri ei ole midagi keerulist. Seda tehakse praktiliselt kõikides ilusalongides. Kui te otsustate kasutada teenuseid spetsialist, siis on see protsess tehakse vaid selles, et teil tuleb jätta oma käed 20 minutit vanni välja kuumutatud õli.\nTeenuse meistrid, muidugi, alati plusse tasandil, kuid nad maksavad palju. See protseduur on kallis.\nKui sa tahad raha säästa, mitte kulutada aega matkata ilusalong, siis sa piisavalt osta vajaliku õli ja veeta seda protseduuri kodus. Selle jaoks on sul vaja kuumuta õli veevannil. Ja edasi on kõik nii nagu ka igas salongis: hoidke käed võis juba 20 minutit.\nKui te proovida seda kuuma maniküür, see on teile kindlasti meeldib, ja sa tahad teha seda regulaarselt. Nii, et hõlbustada protsessi on võimalik osta elektrienergiat vanni. Need spetsiaalsed vanni kuuma maniküüri saab osta igast eriala kauplus.\nPlussid selle vanni selles, et ta soojendab õli, kuni vajaliku temperatuuri, ja toetab selle kogu protseduuri. Nagu näeme, on kuum maniküür, kahtlemata on vajalik kõigile naistele. Ta on hoolitsev käsi, muutes naha noor ja ilus.


Tegelinski oma kummut: Fotojaht nahksetest asjadest\nKuidas käiakse jahil\nFotojaht nahksetest asjadest\nEnne veed ja siis laps...\nSügisel ostsin ma endale uued saapad. Sellised normaalsed, kui ikka vaja bussi peale joosta, siis saab joosta küll. Ja täiesti nahast. Vähemasti pealmine osa. Lootsin, et nüüd on aastat paar hooleta.\nLoll, kes loodab, täna käisin ja ostsin uued. Kingsepp küll ütles, kui esimest korda saabastele esmaabi käisin tellimas, et vii poodi tagasi. Vilets töö ja niru nahk, pole saabas ega midagi.\nEi ma viinud, dokustaadid ammu juba kadunud, kes mind usub, et alles 3 kuud.\nJa lootsin, et vähemasti kevadeni püsivad koos. Viid poodi tagasi, millega sa siis käid?\nLoll, kes loodab, täna ostsin poest selle ainsa paari, mis jalga mahtus ja stiililt enam-vähem oli. Aru ma ei saa, turu tingimustes peaks ju väärtuslikumat ja mitmekesisemat kraami müügil olema, saapavalik on küll allpool igasugu arvestust. Loomulikult, kuskil on Soome tooteid ja kuskil Rootsis valmistatut, aga ei pole mina kohanud. Juba sügisel otsisin.\nKahjuks viskasin vanad saapad kohe minema, õigem öelda, et jätsin poodi. Nüüd pole millestki pilti teha. Uutest ju võiks, aga see pole huvitav, saapad ka pigem matkasaapad kui kaunid käimad.\nVot kus Vene ajal tehti jalanõusid, kõvad ja kanged, tekitasid konnasilmi ja hõõrusid kannad villi, aga käia võisid igavesti.\nMul kodus kuuris seina peal ka mälestus kaugetest aegadest, kui kutid nõukogude armeest koju tulid, kirsad jalas ja sinel seljas.\nps ma arvan, et kirsad olid ikka nahast tehtud...\nPostitaja: tegelinski kell 01:44\nSildid: eluolu, fotojaht, meenutused\nNo jäta nüüd... Seal esimesel pildil on ju kirsapaari kõrval päris nahast säärsaapad. Võta ja kanna :)\nJa mina, rumal, käisin oma lagunenud saabastega, vesi varbavahel lirtsumas :P\nJah, ja õnnepitserid on neil kirsadel ka veel peal, kindel märk, et just neid Sa kandma peaksidki.\nmaid ja ilmu näinud käimad. hiirte ja rottide hammaste eest kõrgele riputet, aga paistavad nagu oleks üles poodud. :) natuke õli näidata neile ja käivad jälle\nTäitsa asjalikud käimad, sellistega saab korralikult maatööd teha ilma et jalas ära laguneks :P Umbes 10 aastat tagasi jagati ka päris asjalikke saapaid ajateenijatele. Olid vist Soomlaste toodang ja ma arvan, et olid ka ikka nahast.\nkilluke ütles ...\nsellised peaks juba vist muuseumi viima :) hea jutt on sul ka juures!\nEhh, ka mina olen hädas tänapäevaste kergestilagunevate käimadega. :(\nNo ei osata enam teha või?\nSamas jällegi, jalaseente ja muu säänse vohamise tõrjeks tasub ühekordseid käimasid kanda küll...\nHind peaks ka vastav olema.\nUhke värk seinal rippumas :) Kaks paari on ikka kaks paari.\nVahva pilt! Mul on meeles, et mu isal olid ka umbes sellised saapad, nagu sellel pildil esirinnas. Nad lõpetasid kuurinurgas pärast seda, kui isa kogemata puid raiudes kirvega oma jalga lõi ja saapasse suur lõhe tekkis. Saapa auks peab ütlema, et isa jalg jäi terveks.\nNojah... pitserid on peal jah. Ma juba mõtlesin, et millest jutt... enne kui aru sain :)\nJu on Mirri isal ka õnnemärgiga kirsad/säärsaapad :)\nTänapäeva tootmise tingimustes on muidugi kasulik, et kaua vastu ei pea, aga tõesõna, 800 kr võiks ikka ühe hooaja kindlustada :(\nAga kirsasid ma hoian, hea tulevastele põlvedele näidata. Mul seal ripuvad need nõuka-aegsed mustad suusasaapad ka, vist minu keskkooli ajal juba muretsetud...\nSellega olen küll nõus, et vanasti olid saapad vastupidavamad...\nKirsad on minulgi veel kuskil tallel, peab vist välja otsima...\nTwD ütles ...\nJutuga loomulikult päri. Mitte ainult saabastega, aga köigi tarbeesemetaga on ju sama lugu.


sealpool kuud ja p2ikest: Külmapühad\nPostitaja: Sol kell 06:24\nMeeleolukas! :) Elav tuli on küll romantiline, aga ei saa salata, et olen oma keskküttega väga rahul! :P Ei ole ahjude ori. Muide, mina tegin elus esimest korda ise moosi alles 2011. suvel ja vaat see alles oli suur seiklus. Kui kunagi pole moosi keetnud, on see hullult lahe mäng keemiaga. Täielik eksp. tundmatusse. Avastasin, et mul on annet keeta moosi. Nii et kuidas kellelegi. Kui moosikeetmine on kohustus, muutub muidugi jamaks.\n31. jaanuar 2012 07:57\nTuleb seinad ikka ära soojustada, kasvõi vaese inimese meetoditel.\n31. jaanuar 2012 10:25\non juba veebruar... See külm ei saa liiga kaua kesta ja tegelikult on vahva pliidi all leeki süüdata ja tunda, kuidas kibekiiresti hakkab soojus levima... Kasteheinal on käimas igahommikune suurte inimeste mäng - kes peab esimesena tekikuhja alt välja ronima ja tikkudega mängima hakkama... See suht srnane Uuspõllu monotüki ISA ja lapse öise tihkumisega:-))\n31. jaanuar 2012 22:27\nMeil on ka külmapühad, lapsed kodus ja elu koondunud ahju ja pliidi (kütmise) ümber.\nMina olen elanud keskküttega korteris kuni Suure Inimese Elu alguseni. Ja esimene kodu, kus ma elasin (tolles teises linnas), enne kooli, asus hruštšovkas, kus talvel oli toas sooja maksimaalselt +15 ning me käisime toas vammustes, ühel talvel, ma mäletan, mässis ema mind ööseks teki sisse nagu beebi. Neil talvedel läksime külmapakku maale vanaema ja vanaisa juurde, kus oli ahi. Nii et hea ahi kaalub kehva keskkütte igal juhul üle.\n31. jaanuar 2012 23:34\nNõus, et hea ahi on parem kui vilets keskküte. Mul on kogemusi halva keskküttega, mida ei saagi kütteks nimetada, sest radikad on ka talvel jahedad. :( Hea ahi aga soojeneb kiiresti ja püsib kaua soe. :) Hetkel on mul vedanud, sest elan suurepärase keskküttega majas, kus radikad on praegu tulikuumad. Ise saab soojust regullida. Külmavareste unistus lausa.\n1. veebruar 2012 07:49\nMa juba tükk aega tagasi lugesin seda postitust, aga aeg-ajalt ikka meenub üks teema sellest.\nKas reality-show'd, blogid ja kättemaksuraamatud Su arvates päriselt aitavad ka allasurutud taagast vabaneda? Ma kahe viimase kohta ei tea, aga esimese puhul ma olen alati arvanud, et see teeb, vastupidi, asja oluliselt hullemaks. Mitte asjadest rääkimine, vaid nende avalikkuse ees lahkamine.\nKuidas saab rahu ja vabaks millestki, mis on linnarahvale avalikult raeplatsile välja riputatud? Kusjuures avalikkus, kommentaarid, tuttavate reaktsioonid annavad vohavatele tunnetele veel hagu juurde.\nMa saan aru sellise avalikustamise õpetlikust funktsioonist (teadvustamaks ja ära tundmaks, mis toimub), aga hingerahu saavutamise võti on minu kogemuse järgi ikkagi inimese enese käes.\n9. veebruar 2012 01:11\nLihtsalt uskumatu.Sinu elu. Ja olu.Nii kahju sinust. Ja nii rõõm sinust, et oled saanud selleks,kes sa oled.Sellise lapsepõlve peale.Väike vapper inimene.\n"... blogid ja kättemaksuraamatud...".Sellega seoses meenuvad Kati Murutari päevik-raamatud ja kellegi blogi "soodoma ja gomorra"...\n21. aprill 2016 11:54


Tartu Ülikoolis loetakse kursust Vikipeediast - Meedia - Arhiiv - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nTartu Ülikoolis loetakse kursust Vikipeediast\n25. september 2011, 19.03\nTartu Ülikooli peahoone Foto: Margus Ansu / Postimees\nSellest aastast saab Tartu Ülikoolis õppida tundma Vikipeediat, sest ajakirjanduse ja kommunikatsiooni instituudis antakse just sellist loengukursust.\nOTSEBLOGIMaailma 97. reket surus Wimbledonis Kontaveidi selja vastu seina\nWikimedia Eesti juhatuse liikme Raul Veede sõnul on loengukursus mõeldud ajakirjanduse ja suhtekorralduse eriala üliõpilastele, sest mõlemas valdkonnas tuleb vahel ette probleeme, mida oleks võimalik vältida.\nNäiteks ajakirjanikel on kõige suurem oht see, et kui lugu kirjutades piirdutakse Vikipeediaga ja ei uurita antud viiteid lähemalt.\n«Kui artikliga on mõni ajutinegi probleem, võib sellest ajakirjaniku jaoks tulla korralik skandaal,» selgitas ta.\nSuhtekorraldajad kalduvad Veede hinnangul nägema Vikipeedias tasuta reklaamikanalit: vaatenurk, mis pole üldjoontes isegi vale, kuni peetakse meeles, et pikas perspektiivis on ettevõttele või organisatsioonile parim reklaam objektiivne info.\n«Kahjuks kipub see algajail mõnikord ununema,» sõnas ta.\nSamuti on Vikipeedia juures nüansse, millele tavaliselt ei mõelda, kuid millega kommunikatsiooni vallas tegutsev professionaal arvestama peaks. Veede sõnul tuleks näiteks Vikipeediast võetud piltide puhul viidata autorile vormis Vikipeedia/autor, kuid tavaliselt mainitakse ainult Vikipeediat.


Kasutatud Audi A8 (D4): üllatavalt kaasaegne, aga tüütu ökolahendusega luksusauto - Autogeenius\nÜheksakümnendate keskpaik. Autoajakirjandus oli meie maal vaikselt pead tõstmas, interneti olemasolust teadsid vähesed ning veel vähematel oli sellele ligipääs. Erinevate uute mudelite turuletulek oli pigem väga nõrgalt kajastatud. Ja siis järsku tekkisid kodumaa pinnale esimesed Audi A8d.\n23. okt. 2020 kell&nbsp13:41\nOlin esimeste "aa-kaheksate" saabumise ajal veel üsna poisike, aga kui mõnda liikumas nägin, jäin neile imeloomadele kohe pikalt järele vaatama. Lummavad olendid.\nTänaseks on antud mudel juba 26 aastat turul olnud ning seekordseks proovisõiduautoks on kolmanda generatsiooni A8 indeksiga D4. Väljalaskeaastaks 2012 ning kapoti all põristamas tagasihoidlik kolmeliitrine diiselmootor oma 250 hobujõuga. Kasutatuna on neid ka Eestis müügil palju. Hinnad algavad 16 000 euro juurest ja kerkivad kuni 45 000 euroni.\nOotused on üsna kõrged, kuna olen paar korda esimest generatsiooni omanud ning mälestused üsna helged. Ja tegelikult on minu jaoks kõige huvitavamaks võrdlus just põhikonkurentidega — Mercedese S-klass ja BMW 7. seeria.


Vooremaa Peipsi pealinn täitub eksootilise vaimuliku muusikaga\nPeipsi pealinn täitub eksootilise vaimuliku muusikaga\nTuleval nädalal Mustvees peetaval rahvusvahelisel vaimuliku muusika festivali kontsertidel kõlavad erinevate usukoguduste heliteosed mitmete maade esinejatelt.\nRahvusvahelise vaimuliku muusika festivali kunstilise juhi Valeri Petrovi sõnul korraldatakse sündmus Mustvees teist korda. “2016. aasta festival näitas, et huvi vaimuliku muusika vastu on väga suur. Kohe pärast festivali tekkisid mõtted, keda järgmiseks aastaks võiks esinema kutsuda. Kui rääkida õigeusu või luterliku kiriku muusikatraditsioonidest, siis need on meile üsna tuttavad, sellepärast tunneme ka palju võimalikke esinejaid üle maailma. Samas näiteks vanausu ja baptistide muusika puhul tuleb kõrgprofessionaalsete muusikute otsimiseks palju tööd teha. Õnneks aga saame alati oma kolleegidelt nõu ja soovitusi küsida. Mõned esinejad leidsime täiesti juhusikult, näiteks Klassikaraadiot kuulates. Artistide otsingute protsess oli väga loominguline ja huvitav,” tunnistas mees.\nAvakontserdil kellade muusika\nFestivali avakontserdil 8. augustil kell üks päeval musitseerib Mustvee kultuurikeskuse pargis kellade ansambel Arsis Aivar Mäe juhendamisel. Valeri Petrov peab sellist algust teatud mõttes sümboolseks. “Festivali kontseptsiooni järgi peavad avakontserdil mängima kellad. Ilma kelladeta ei saa kirikut ette kujutada. Eelmisel aastal olid meil kellad Venemaalt, sellel aastal otsustasime käsikellade ansambli Arsis kasuks, nemad esitavad väga erinevat repertuaari alates lääne klassikast kuni eesti rahvalauludeni,” selgitas ta.\nSama päeva õhtul kell seitse tuleb EELK Mustvee kirikus esitamisele muusikateos LEIPZIG 1722. Kõlab heliloojate Gaupmeri, Telemanni ja Bachi muusika plokkflöötide ansambli Cantores Vagantes esituses. Kollektiivi kunstiline juht on Reet Sukk, kaasa lööb sopran Eve Kopli Scheiber Šveitsist.\nBetaania kirikus juudi rahvalaulud\nMustvee Betaania koguduse kirikus on 9. augustil kontsert Ajatu harmoonia ilu. Esineb Art Jazz Quartet, mille koosseisus on Andres Mustonen viiulil, Taavo Remmel kontrabassil, Jaak Sooäär kitarril ja Tanel Ruben löökpillidel. “Nendega laulab särav solist sopran Keren Hadar Iisraelist, teda nimetatakse crossover sopraniks ehk hääleks, millele allub ükskõik mis repertuaar. Juudi vaimulikud rahvalaulud on väga huvitav teema. Ma ei hakka seda sõnadega iseloomustama, seda peab kindlasti kuulma,” ütles Valeri Petrov.\nNeljapäeval 10 augusti õhtul esineb Mustvee kultuurikeskuses Moskva vanausuliste jumalaema kaitsepühaku peakiriku Rogožski meeskoor. “Moskva vanausuliste muusika erineb kindlasti Peipsi vanausuliste omast. Igas vanausu regioonis on oma muusikalised traditsioonid. Rogožski meeskoor annab kontserdi ajal ka kommentaare oma traditsioonide kohta,” lausus Petrov.\nJärgmisel reedel saab Mustvee püha kolmainu kirikus kuulata ansambli Orthodox Singers esituses iidse Süüria ja Antiookia õigeusu muusikat. “Seda muusikat esitatakse aramea keeles. See on keel, milles oletavat rääkinud Jeesus Kristus. Need on väga iidsed kristlikud laulud orientaalse kõlaga. Neid esitame koos Liibanoni solisti ja selle muusika asjatundja Ghada Shbeiriga,” selgitas Valeri Petrov.\nPetrovi sõnul loodi ansambel Orthodox Singers 1989. aastal. “Repertuaaris kuulub esikoht varasele õigeusu kirikulaulule, mida kontsertidel esitatakse harva. Repertuaaris on ka eri ajastute autorimuusika, samuti eesti heliloojate (Cyrillus Kreegi, Arvo Pärdi, Veljo Tormise, Galina Grigorjeva, Kuldar Singi, Andres Uibo ja Urmas Sisaski) vaimulik muusika.”\nJärgmisel laupäeval esitab Peterburi kooriansambel Sobor Püha Nikolai kirikus Venemaa heliloojate õigeusu muusikat läbi aegade.\n“Kõlab väga erinevate heliloojate õigeusu muusikat. Sobor alustab Dmitri Bortnjanski loomingust, see on nn vene barokk, aga samas väga euroopalik muusika. Samuti on kavas suurte heliloojate nagu Pjotr Tšaikovski, Pavel Tšesnokovi, Aleksandr Arkhangelski, Mili Balakirevi ja mõnede nüüdisaegsete vene heliloojate teosed. Enamik teostest on väga haruldased ja neid saab kontsertettekandel väga harva kuulda,” rääkis Valeri Petrov.\nFestivali lõppsündmuseks on 13. augustil Mustvee kultuurikeskuses toimuv galakontsert.\nFestivali kunstiline juht nimetas suurepärasteks koostööpartneriteks Laidi Zalekešinat Mustvee kultuurikeskusest, Eenok Haamerit EELK Mustvee koguduse kirikust, munkpreester Ilja Püha Nikolai kirikust, Reet Pappet Betania kogudusest, Sergei Borodini Püha Kolmainu kirikust ja paljusid teisi. “Sügav kummardus neile kõigile. Kordan, et ilma Mustvee inimesteta ei oleks meil võimalik midagi korraldada,” märkis ta.


Inside AdWords Estonia: september 2015\n[Lisaks AdWordsile] Google ja Youtube - populaarsed brändid Baltikumis\nIgal aastal toimub Balti riikides brändide uuring, mille eesmärk on valida tarbija lemmikuimad ja kõige usaldusväärsemad brändid.\nEestis sai Google auväärse teise koha ning teised Google'i tooted, nagu Gmail ja YouTube, on ka lisatud esikümnesse (TNS Emor uuring).\nSarnased tulemused olid ka naaberriikides.\nJuba neljandat aastat järjest on Google võitnud esimese koha armastatud brändide Leedu edetabelis. Sellel aastal on ka YouTube liitunud esikümnega ja võtnud seitsmenda koha (DDB Brand Capital).\nLätis on Google viiendat aastat järjest esikohal ja YouTube jäi sel aastal neljandale kohale (DDB Consulting, GFK Custom Research Baltic, PHD Latvia ja Magazine Capital).\nGoogle esindaja Didzis Vilcans Läti armastatuima brändi auhinda vastu võtmas\nEriti heameel on selle tunnustuse üle ja loodame, et tarbijate usaldus meie töö kvaliteeti ja innovatsiooni jätkub ka tulevikus.\nGoogle Eesti Tiim\nLabels: gmail , Google , Lisaks Adwordsile , YouTube\nMiks loeb mobiil digitaalse turunduse maastikul?\nMobiili kasutamise trendidest Baltikumis\nReklaamijate kasuteguritest keskendudes mobiilile\nPraktilistest nõuannetest, kuidas parandada oma mobiilikampaania tegevust ja analüüsida selle tulemusi\nVideo leiad siit (inglise keeles).\nMe loodame, et antud video ja nõuanded on kasulikud, otsides paremaid tulemusi oma mobiilikampaaniatele. Soovitame teil jätta ka kommentaare ja soovitusi järgmiste postituste teemadeks, mille vaatame üle juba meie järgmistes mobiili veebiseminarides.\nNähes kasutajate käitumise muutumist ja aina kiiremini populaarsust koguvat mobiiltelefonide kasutamist Baltikumis, alustame uue veebiseminaride sarjaga, mis keskendub mobiilireklaamidele AdWordsi platvormis.\nSelles veebiseminaris kuulete lähemalt:\nKasutajate käitumise muutumisest mobiili valdkonnas\n[Lisaks Adwordsile] - Sujuv Suhtlus Google'i Rakendustega\nKasvada ilma geograafiliste piiranguteta\nLuua ligipääs CAPITALi võrgustikule ja hallata kõiki kasutajaid tsentraalselt\nCAPITAL Realty on Euroopa esimene kinnisvarafirmadele mõeldud frantsiisisüsteem. Tegu on noore ja väga amibitsioonika firmaga, kes soovib olla sammu võrra eespool. Juba kaks aastat pärast asutamist ületas CAPITALi kasv tööstuse standardeid, mille tulemusena moodustus kõige kiiremini kasvav kinnisvara võrgustik Ida-Euroopas. Ettevõte lähtub kolmest peamisest omadusest:\nKvaliteet: CAPITAL soovib pakkuda kõrgeima kvaliteediga teenust. Iga maaklerit julgustatakse olema proaktiivne, et reageerida kiirelt muutuvatele turutingimustele ning ületamaks kliendi vajadusi ja ootusi. CAPITAL paneb rõhku igale detailile, mis lisab kliendi objektile unikaalsust.\nInnovatsioon: Nende eesmärk ei ole mitte ainult kinnisvara sektoriga kooskõlas olemine, vaid olla sammu võrra eespool. Järjepidev areng ja õppimine, uute tehnoloogiate tutvustamine ning uute siiani avastamata müügikanalite otsimine on ettevõtte igapäevased tegevused.\nUsaldatavus: CAPITALis peetakse iga kliendi usalduse võitmist pikaajalise edu aluseks. Maaklerite eesmärk on tegutseda õiglaselt ja läbipaistvalt, võttes oma kliendi huvide eest täieliku vastutuse.\n“Google aitab meil kasvu hallata nii nagu teised seda teha ei suuda.”\n-Povilas Mazuras, frantsiisi arendusjuht\nCAPITAL grupp on alati uskunud paindliku töökeskkonna loomisesse: igal inimesel peaks olema võimalus valida oma töövahendid, -tehnika ning -keskkond, vastavalt sellele, mis võimaldab neil olla kõige tootlikum enda ja ettevõtte jaoks. Ettevõte soovis maaklerite jaoks olla keskus, kuhu tullakse tööle oma seadmetega, seega “tooge oma seadmed tööle kaasa” poliitika oli iseenesestmõistetav. Põhifookus asub aga tööriistadel, mis võimaldavad maakleritel oma tööd hästi teha. See tähendab seda, et maakleritel peab olema lihtne juurdepääs CRM (kliendihaldus) süsteemidele, e-mailidele, failide jagamisele ja muule vajalikule.\nKõikide kasutajate haldamine erinevate tööriistade kasutamisel suurendab aga märkimisväärselt abipersonali töökoormust. Iga uus idee töö efektiivsemaks muutmisel tähendas lisa tööriista ettevõtte olemasolevasse IT arsenali. Võtame näiteks videotreeningud: idee võeti ettevõtte poolt omaks ning selle elluviimiseks pidi lisama uue süsteemi, mis võimaldaks ettevõttel teha videokõnesid. Iga koostööd võimaldava süsteemi lisandumine muutis aga nende haldamise üha keerulisemaks. Selles etapis sai selgeks, et keerukuse vähendamiseks on vaja midagi ette võtta ning leida ühtne ja lihtne lahendus, mis vastaks kõikidele ettevõtte vajadustele ning kombineeriks endas erinevaid koostööd võimaldavaid lahendusi.\nMe tahtsime kasutajatele pakkuda ühe kontoga ligipääsu kõikidele CAPITALi võrgustiku funktsioonidele. Lisaks kasutasid kõik erinevate ülesannete jaoks erinevaid süsteeme ja lahendusi - e-mailid, vestlused, kalendrid, ülesanded, dokumentide jagamine, videovestlused, jne.\nPärast mõningast turuanalüüsi erinevate olemasolevate lahenduste kohta, sai selgeks, et kõikide nõudmiste rahuldamine tsentraalselt saab olema keeruline. Eriti kuna fookus polnud mitte ainult vajadustel, vaid ka erinevate lahendustega kaasneva administratiivse koormuse vähendamisel.\nMingil hetkel sai selgeks, et paljud töötajad kasutasid enda tarbeks Gmail’i, Drive’i ning väliseid lahendusi vestluste pidamiseks. Antud vaatluse tulemusena sündis idee: “Mis oleks kui me suudaks kasutajatele pakkuda samu tuttavaid ja lihtsaid tööriistu, kuid hoolitseda nende haldamise ja juhtimise eest ise?”\nSiisuliselt see ongi Google Apps for Work’i põhiolemus. Pärast mõningast võrdlust teiste turul leiduvate toodetega, otsustas CAPITAL edasised otsingud lõpetada. CAPITALi vestlused Google’iga keskendusid võimalustele, kuidas maksimeerida lahendustega kaasnev kasu ning kuidas kaasata neid tööriistu, mis olid töötajatele juba tuttavad.\nGoogle for Work võimaldas ettevõttel minimeerida vajaminevate koolituste arvu ning jätta ära tüütud ning aeganõudvad süsteemi rakendamise protsessid, mis oleksid vajalikud teiste lahendusepakkujatega ning on igapäevane nähtus keeruliste IT-infrastruktuuride loomisel ja haldamisel.\nGoogle’i poolt pakutud lahendus sobis ideaalselt ka CAPITALi ärimudeliga, kuna ettevõte tellib kõik IT-teenused allhankijatelt ning nad ei soovi IT personali palgata. Lisaks soovisid nad rakendada süsteemi minimaalse või olematu abiga IT teenuste pakkujatelt. Spetsiaalselt üleminekuks loodud tööriistade ja suure hulga konkreetseid juhiseid sisaldavate dokumentide abiga, oli CAPITAL suuteline säästma raha, rakendades Google’i lahendused ettevõttesiseselt, kasutamata väliseid IT-teenuse pakkujaid.\nTulemused on selged ja arusaadavad - lühidalt öeldes on ettevõttel palju efektiivsem ühendus meeskonnaga ning uute kasutajate lisamine süsteemi on äärmiselt lihtne. Selle asemel, et kulutada mitu päeva mitmes erinevas keskkonnas kasutajakontode loomise ja haldamise peale, saab CAPITAL kõike vajalikku ühes keskkonnas hallata.\nCAPITAL konsulteeris mitmete IT ettevõtetega teemal, kuidas kõiki e-maili kasutajad ühte keskkonda üle viia. Pakkumised jäid vahemikku 7000 - 15 000 EUR ning tööks kuluv eeldatav kestus oli ligikaudu üks kuu. Pärast erinevate pakkumistega tutvumist ning nende võrdlemist Google’i poolt pakutava dokumentatsiooniga, otsustas CAPITAL, et Google saab töö tehtud kiiremalt ja vähemate kuludega. Kasutajate ülekanne tehti ühe inimese poolt 30-päevaga. Gmail töötab kõikide platvormidega ning kasutajad olid juba Gmaili keskkonnaga tuttavad, kuna olid seda varasemalt eratarbeks kasutanud. Teisisõnu, üleminek oli äärmiselt lihtne ja sujuv.\nMitmete kontorite olemasolu erinevates geograafilistes piirkondades võib muuta töö koordineerimise kui esitluste tegemise võrdlemisi keeruliseks. Hangouts aitas CAPITALil antud probleemi lahendada: eelnevalt pidi abipersonal igasse kontorisse reisima, kuid nüüd viiakse omavaheline suhtlus läbi Hangoutsi. Videotreeningud võimaldavad kõikidel töötajatel koolitustest hõlpsasti osa võtta ja seda mitte ainult uute töötajate onboarding treeningul, vaid ka Google’i enda rakendusi hõlmavatel treeningutel. Hangouts võimaldab planeerida, jälgida ning teha järelkontrolli osalejate kohta ja seda kõike ühes integreeritud keskkonnas.\nTahad teada rohkem, kuidas Google Apps for Work saab sinu ettevõtet aidata? Lisainformatsiooni leiad siit. Google for Work on lihtsaim viis oma meeskonnaga suhtlemiseks. Lisaks on Google AdWordsi Eesti meeskond teid valmis aitama kõikide AdWordsi puudutavate küsimustega.\nLabels: drive , gmail , hangout


Kuidas anda erilise kingituse , mis jääb meelde kogu eluks , näitavad piletid - Tips for you - Tipsed.Com\nKuidas anda erilise kingituse , mis jääb meelde kogu eluks , näitavad piletid\nKes vajab rohkem asju?Miks mitte keegi meeldejääva kogemuse asemel?Ja üks parimaid viise seda teha on osta Näita piletid kingituseks.Enamik professionaalse kunsti rühmad võimaldavad patroonid osta ja anda paindlik piletid, mida saab kasutada igal ajal organisatsiooni hooaja või vähemalt kergesti vahetada terve aasta jooksul.\nTeie kohalikus ajalehes kukkumist kunsti Firma või meelelahutus nimekirjad osa.\nsaada koopia oma kohaliku ajalehe langeda kunsti Firma või paar oma erinevate nädalavahetusel meelelahutus lõigud.Kas Internet otsida kunsti valdkonna organisatsioonide.Teisisõnu, tutvuda võimalusi.\nMõtle, millist kunsti tegevus oma kingitus vastuvõtja soovida.Ära osta pileteid Prantsuse ooperi, kui teie isik on võetud NFL jalgpalli ja "Dumb ja Dumber" filme.Mõtle tegevuse või kerge komöödia asemel.Kui keegi on kunagi käinud live show ees, see on tõesti oluline teha see esimene kogemus positiivne.Säästa rohkem seiklusl\niku (või sophisticatedly peen) materjali hiljem.\nKui oled skaneeritakse kõik kunsti aastaaega ja kirjud täiuslik show, helistada firma kassas ja küsida kingitus võimalusi.Veenduge, et paindlikkus, mitte ainult kellaaega ja kuupäeva, vaid ka näidata valikuid.Nii, isegi kui sa lehk picking pealkiri, seal on veel võimalus, et inimene võiks leida midagi huvitavat hooaja.\nOsta hea reserveeritud istekohta.Miski ei saa rikkuda live teater seiklus nagu ei ole võimalik kuulda dialoogi või muusika.Parim kohapeal kõige kohti on 10 kuni 20 rida tagasi lavalt keskel.Mida varem ostad, seda parem istmed.Ja üldise vastuvõtu peaks olema ainult rock-kontserdid, ei ela teater.\nEt minna kõik välja, sisaldavad kinkekaart, mis katab õhtusöök lemmik restoran.Taas meenub see oma kingitus vastuvõtja maitsele, mitte sinu.Vali midagi olete kindel, et inimene armastab.\nKui võimalik, andma oma kingitus vastuvõtja kontekstis umbes show.Miks see on oluline.Miks see on huvitav.Miks sa arvasid, et inimene oleks tore see.Alusta arutelu.Ja vaadata tagasi hiljem.Küsi, kuidas see läks.See on veel üks võimalus vestelda.\npiletid show alguses ettevõtte hooaeg.Lõpupoole aastal, kui mõned ootamatud veidrus hoiab oma kingitus vastuvõtja läheb, oma jõupingutusi võiks kõik raisku minna.Plus, kui teie inimene armastab näidata, mis annab suurema võimaluse minna teiste ones aasta lõpupoole.\nMäleta selle kingitus: Hooldusvaba, no ruumi vaja.See sobib kõigile ja see on kiindunud mälu, mis jäävad selle isiku igavesti.\nVeenduge, et rääkida kingitus isikuga pärast nad saavad seda.Sa tahad neid, et olla õnnelik ja tean võimalusi neile kättesaadavaks, sealhulgas võimaliku ülemineku näitab, kellaaegade ja kuupäevadega.


Lehekülg 1 / 9 123 ... Viimane\nNäitan vasteid 1 kuni 15 134-st\n16-01-14, 20:04 #1\nTere, mõtlesin, et räägiks siis natuke akudest, ehk on siin tarku mehi, kes neist jagavad midagi?\nNimelt, olen kuulnud vastakaid arvamusi, teemal, kus ma ise laen akusid, ilma spetsiaalse laadijata.\nNäiteks, võtan liitiumaku, millel on peale kirjas 1020 mAh mahtuvuseks, laen seda 22 tundi 40 mA vooluga ja seejärel kasutan seda akut mobiiliga, see siis mobiiliaku.\nTulemus on see, et mobiil kestab selle akuga kauem, kui kiirlaadimisega.\nMulle aga üks väidab, et ma laen aku üle. Tekib aga küsimus, miks peaksin selle üle laadima? Minu arvutuste kohaselt, ei lae ma seda mitte kuidagi üle, mis teadjad asjast arvavad?\nMulle aga väidab üks, et laen aku üle ja et nii peab tõesti kauem, aga aku eluea arvelt.\nMina, aga olen arvamusel, et ma lae oma metoodikaga akut üle ja aku kestab kauem, kuna aeglasem laadimine on põhjalikum ja see hoopis säästab akut ja aku eluiga pikeneb, pluss see pikeneb ka selle võrra, et siis ma kasutan akut kauem, enne kui laen, ehk siis mul ei saa tsüklid nii ruttu täis.\nLoomulikult säästab akut ka muidu aeglane laadimine, mis ongi põhiline võit, aku eluea koha pealt.\nOotaks teadjate arvamusi, antud teemal?\nSamuti ma tean, et näiteks Ni-Mh akudele on kõige paremad pikad tsüklid, et tühjaks ja siis aeglaselt täis laadida ja ma ei pea silmas mitte Ni-Cd mäluefekti, vaid lihtsalt sellisel reziimil töötab aku kõige efektiivsemalt.\nMinu arvates laieneb see põhimõte ka Liitiumile, mis teised targad ütlevad?\nJa toonitan veelkord, ma ei pea siin silmas mitte mäluefekti, vaid lihtsalt akuefektiivsed kasutus, mille juures annab aku kõige rohkem välja ja mille juures on aku eluiga kõige pikem.\n16-01-14, 20:19 #2\nAlgne teema ise algab siis ilmselt http://foorum.hinnavaatlus.ee/viewto...light=#7971067?\n16-01-14, 20:24 #3\nLiitiumakud on natuke liiga karmid asjad ülelaadimiseks.\nMina pole ühtki liitiumakut julgenud laadida natukestki\nrohkem kui pingeni 4,2V, siis peab laadimisvool kaduma!\nPS. Tuletaks järjekordselt meelde, et akudel on mahutavus\n(ampertunnid, milliampertunnid) ja kondensaatoritel mahtuvus\n(faradid ja selle kordajad). Kaupmeestel on tihti üks mahtuvus\npuha, nendel pohhui. Õpikutes olen siiski seni vaid õigesti näinud.\nViimati muutis fre : 16-01-14 kell 20:41\n16-01-14, 20:34 #4\nMa ei lae mitte pinge järgi, vaid laadimisvoolu ja mahtuvuse.\nPinget pole kordagi mõõtnud, kuigi huvitav võibolla oleks peale laadimist mõõta, aku enda pinget üksi.\nJa toonitan, et minu laadimisvool oli kõigest 40mA antud akul.\nArvutuste kohaselt laadisin ma seda akut kõige rohkem 880 mAh ja arvestades, et tal on ka mingi kasutegur, siis laadimiseks jäi veelgi vähem, mistõttu ülelaadimisest ei tohiks mitte mingit juttu olla.\nKui rääkida aku pingest, siis ma mõõtsin just teise aku pinget mida ma laadisin telefoni endaga, nii nagu tehas on ette näinud ja selle pinge peale nädalat seismist on 4,05V.\nViimati muutis klemmikas : 16-01-14 kell 21:08\n16-01-14, 21:05 #5\nJa toonitan, et minu laadimisvool oli kõigest 40mAh antud akul.\nVoolutugevust mõõdame amprites (ka milliamprites), mitte aga milliampertundides.\nSeoses kasuteguriga - kui akut saame tühjendada 1/10 vooluga ampertundide\narvväärtusest 10 tunni vältel (siis on ta pinge minimaalne lubatu), siis sama aku\nuuesti täislaadimiseks samasuure voolutugevusega kulub 12...16 tundi. Millal\nlaadimine lõpetada, sõltub suuresti aku tüübist. On erinevad tunnused, mida\n"tark" laadija oskab arvestada. Tihti on selliseks tunnuseks järsk temperatuuri\ntõus, et laadimine lõpetada. Termoandur vastava skeemiga.\n16-01-14, 21:08 #6\nMa tean, et vool on mA vool, ma panin kogemata h lõppu.\nKuid seda enam, ma ei saanud ju kuidagi üle laadida seda akut, kui võtta arvesse sinu 12-16 tundi näidet.\nTean, et Nokia vana Nokia 2110 Ni-Mh akul lükkab laadimise välja pinge pealt, kui pinge tõuseb umbes 8v peale, koos laadijaga akul.\nUute mobiilide kohta ma ei tea.\nVanal Nokia 2110-l tean seda, kuna aku oli eraldi ja mõõtsin pinget ning lasin laadida ja laadis normaalselt telefon seda.\n16-01-14, 21:16 #7\nNo nikkelakudega pole üldse mingit probleemi kui vool on piisavalt pisike, võid aku laadijasse unustadagi. Liitiumaku laadimisel tuleks aga olla ettevaatlikum, päris suvaliselt seda voolu ikka sinna sisse suruda ei maksaks.\n16-01-14, 21:19 #8\nMa tõin näite, 40mA ja 22 tundi, ei ole ju suvaliselt, aku mahtuvus 1020 mAh või siis mahutavus, kuidas keegi soovib.\nSeda võin öelda, et peale 22 tundi, suitsu ei tulnud, aku kuum ega soe ei olnud ja on nüüdseks pidanud 7 päeva.\nMuidu pidas 4-5 päeva ja hetkel näitab pool akut, eks näis kaua veel peab.\nTeen talle teise aeglase laadimise veel ja siis jätkan tavalise kiirlaadimisega, aga nüüd peaks ta peale kiirlaadimist ka paremini pidama, sest selline aeglane laadimine niiöelda korrastab akut või kuidas selle kohta öeldagi.\nElektriautodel oli ju ka teema akudega ja soovitati vahepeal pikalt laadida, mitte kogu aeg kiirlaadijaga ja neil ju ka liitiumakud, aga see kehtib kõigi akude kohta ilmselt suht vist. Vähemalt levinud akude ilmselt küll.\n16-01-14, 21:25 #9\nMul on üks LED-taskulamp ümber ehitatud (3 X "AAA" asemel) akutoitele.\nLiitiumaku "18650" laadimiseks on isetehtud "tark" laadija, mis lõpetab\nlaadimise kohe kui aku saavutab pinge 4,2V ja seepärast võib aku ka\nlaadijasse unustada mingi ülelaadimise ohuta. Temperatuuri kontroll\npolnud sel juhul enam vajalik. Üks aku on taskulambis, teine laadijas.\n16-01-14, 21:26 #10\nTeen talle teise aeglase laadimise veel...\nEga aeglane laadimine pole paha, aga pinget võiks ikkagi ka kontrollida. Seda enam, et pole ju teada kui tühi see aku enne laadimist oli ja kui väikeseks on aku mahutavus aja jooksul muutunud.\n16-01-14, 21:32 #11\nNo ma aku lasen ikka nii tühjaks enne, et telefon piiksub, seega ei tohiks probleemi tekkida. Kuid üks küsimus tekibki, et kui aku mahutavus langeb aastatega, et mis sellest saab? Kas tõesti tekibki, siis ülelaadimine või läheb see vool lihtsalt raisku? Igal juhul on see aku veel korras, seda hirmu ei tohiks olla seega ja 40mA peaks olema piisavalt väike vool ka ju, mis ei tohiks ohtlik olla?\nAkumahtuvuse vähenemisest annaks märku muidugi ka see, kui telefon sellega vähem peaks, aga seda muret hetkel ei ole ja nagunii ma edaspidi laen originaallaadijaga.\nMa olen sedasi Ni-Mh akusid saanud kasutada, mis telefoniga lõpetavad ruttu laadimise ,kuna pinge tõuseb ja telefon ei pea midagi selle akuga, aga kui laen ise mingi 75mAh 12 tundi ja siis peab mitu päeva. 750 mAh aku, vana.\n16-01-14, 21:43 #12\n..... et kui aku mahutavus langeb aastatega, et mis sellest saab? Kas tõesti tekibki, siis ülelaadimine või läheb see vool lihtsalt raisku? ......\nTekibki ülelaadimine siis ja vool läheb ka "raisku".\nSiiski on täheldatud nikkelakudel niisuguse ülelaadimisega\nteatavat taastumise effekti, üsna vana aku puhul pole ju\nseda tehes kaotada ka enam midagi...\n16-01-14, 21:48 #13\nNi-Mh aku puhul ma arvan, et tegelikult ta mahtuvus polegi 100% kadunud, aga lihtsalt pinge tõuseb kergelt, enne kui aku tegelikult täis saab ja nii lõpetab telefon pinge järgi laadimise ära.\nAga ilmselt olen ma Ni-Mh akusid siis üle ka laadinud, juhul kui nii laeb üle, aga see on olnud ainus võimalus neid kasutada ja just kaotada pole midagi.\nMa isegi peaksin katse tegema, kui laen vana mitte eriti head Ni-Mh akut 5 tundi sama vooluga ja kui laen 10 tundi, siis näen kui suur on pidamise vahe.\nSee peaks asja paika panema, mis saab sellest voolust.\nSest akul on teatav kasutegur ja vana aku puhul muutub see kehvemaks ja aku võtab kehvemini voolu vastu, selle võrra väheneb ülelaadimine, kui laadimisstiil jääb vanal akul samaks.\nAga mis siis keegi veel ütleks, minu laadimisstiili kohta? Liitium aku 1022 mAh, laadisin 22 tundi 40mA vooluga ja telefon piiksus enne akuga, kui võtsin aku, ehk siis aku oli üsna tühi.\nViimati muutis klemmikas : 16-01-14 kell 21:59\n16-01-14, 22:09 #14\nTõenäoliselt võib vanal akul ka kasutegur väheneda, kuid\nkindlasti väheneb mahutavus ja suureneb aku sisetakistus.\nSisetakistuse suurenemise tõttu on sama laadimisvoolu\npuhul pinge muidugi laadimise ajal suurem ja siis pinget\nkontrolliva laadimise puhul lõpetatakse laadimine varem\n(kui tegelikult võiks veel kuigipalju laadida). Iseasi muidugi,\nkuidas telefon ennast ülepinge vastu kaitseb, seda ei tea.\n16-01-14, 22:18 #15\nTelefonil ei teki mingit ülepinget, aku ei lähe ülepingesse, mul selle laadimisega, tema pinge lihtsalt ei tõuse enam eriti.\nMa laen ju akut eraldi telefonist ka.\nTelefon kannatab nagunii päris head vahemikku.\nVõtame näiteks vana Nokia 3110, selle Ni-Mh aku on 6V, ehk siis täislaetult üle 7 ja liitium aku on 7,2V, ma ei tea palju see täislaetult on äkki 8? Liitium aku on täiesti ettenähtud Nokia 3110-le vanale, ühe variandina.\nIgal juhul, Ni-Mh akut ma ei lae sel eluski nii kõrgele pinget, et see oleks kuidagi ohtlik sellele telefonile.\nKõik kellaajad on GMT +3 ajavööndis. Kell on praegu 18:00.


Kütt ei lähe metsa unistusega loom tappa - Maa Elu\nKütt ei lähe metsa unistusega loom tappa\n10. september 2016, 16:27\nTriin Roostfeldt selgitab, et kütitud loomale avaldatakse alati austust. Rododendroni oks Sloveenia mägedes kütitud mägilamba suus sümboliseerib viimast söögikorda.\nEesti Jahispordi Liidu tegevjuht ja Eesti Naisküttide Seltsi juhatuse liige Triin Roostfeldt möönab, et naisena on tal tulnud jahinduses end üksjagu rohkem tõestada, kuid tänaseks on ta jõudnud nii kaugele, et jahindus ja kõik sellega seonduv on peale hobi saanud ka tema põhitööks.\nLisaks tööle jahispordiliidus ja naisküttide seltsis turundab Triin Roostfeldt jahitarbeid, juhib Eesti ainsat jahisaadet „Kahekesi püssi ja panniga”, korraldab koolitusi ja loomulikult käib ise jahil. Ulukite küttimine on aga ainuke tegevus, mis sisse ei too, sest liha jätab naine kas oma tarbeks või varustab sõpruskonda. Kombinaati ta seda müügiks ei vii. „Kui tegelen nii kalli alaga nagu jahindus, oleks tobe müüa see kvaliteetne liha maha ja käia ise poest liha ostmas,” selgitab ta.\nVarem töötas haldusjuhtimise magistrikraadiga Triin Roostfeldt aastaid keskastmejuhina: näiteks piirkonnajuhina Eesti Postis ning lillemüügifirmas Jardin. „Päris raske oli selle töö kõrvale ära mahutada veel kõike muud,” meenutab ta. Aasta eest sügisel oli naine olukorras, kus jahindusega seotud töid ja kohustusi oli kogunenud sedavõrd palju, et ta nägi võimalust muuta jahindus oma põhitööks. „Nüüd olen sisuliselt ettevõtja, oma aja peremees. Eestis on võimalik jahindusega ära elada, kui teed ka muud peale jahilkäimise ja muudad oma sissetulekuallikad mitmekesiseks,” ütleb ta.\nIsa ja venna eeskuju\nJahinduse juurde leidis laskespordi taustaga Triin Roostfeldt tee juba teismelisena isa ja venna jälgedes. „Olin nendega metsas kaasas käinud ja kui sain kuusteist, ütles vend, et mul on aeg nüüd endale ka jahiluba teha,” meenutab Triin Roostfeldt. Vend lubas koolituse kinni maksta, kuid ühel tingimusel – õde peab tegema eksami paremini kui vend. „Vend tegi ühe vea. Mul ei jäänud muud üle, kui eksam veatult teha ja nii ka läks,” täpsustab ta.\nTriin Roostfeldt möönab, et astus noore tüdrukuna sisse meestemaailma uksest. „Kui läksin esimest korda jahiseltsi, oli minu ümber sada meest. Olin ainuke naine ja esimesed kaks aastat vaadati, et ma olen justkui ära eksinud. Kogu aeg pöörduti ainult jahimeeste poole, aga kolmandal aastal öeldi viimaks: tervist, jahimehed ja jahinaine. Lõpuks olin austuse välja teeninud, sest nad nägid, et naine peab metsas hästi vastu, suudab teha samu asju ja ta ei vaja mingeid eeliseid meeste ees,” kõneleb Triin Roostfeldt.\nTa tõdeb, et naised jahinduses tekitavad tihtilugu eelarvamusi ja ta oli ka ise skeptiline, kui esimest korda koos naistega jahile läks. „Aga mu eelarvamused kadusid, kui nägin neis naistes iseennast. Hea on ära tunda, et sa pole üksinda metsa poole, vaid on veel terve hulk naisi, kes suhtuvad jahindusse samasuguse kirega nagu sina. Üksinda on alati raskem kui teistega koos,” jutustab Triin Roostfeldt, kes kuulub ka Eesti Naisküttide Seltsi juhatusse.\nEestis on ligi 15 000 jahimeest ning 333 jahitunnistusega naist, kuid Triin Roostfeldti sõnul on toimumas suhtumise muutus, mis toob järjest rohkem naisi jahindusse. „Võrreldes näiteks 2001. aastaga on naisküttide arv tõusnud 80 protsenti,” toob ta välja. Soomlased teevad praegu uuringut põhjustest, mis on rohkem naisi jahindusse toonud. „Kiviajal ei olnud tegelikult nii, et ainult mehed küttisid. Naised käisid samamoodi jahil, aga mingil ajal muutusid soorollid niimoodi, et jaht tundub põline meeste ala,” räägib ta. Triin Roostfelt leiab, et naised mõjuvad jahindusele tasakaalustava jõuna. „Naised on palju kaalutlevamad ja neil jääb sagedamini näpp sirgeks. See tähendab, et kui sa ei ole kindel, mida sa näed, siis sa ei lase. Mehed on tormakamad,” kõneleb ta.\nAinus, milles naised jahil meestele alla jäävad, on füüsiline jõud. Näiteks põdrapulli metsast väljatassimise au jääb Triin Roostfeldti sõnul üldjuhul meestele, kuid muude töödega, ka looma puhastamisega, saavad naised edukalt hakkama.\nJahi poolt ja vastu\nTriin Roostfeldt nendib, et tal tuleb ikka ja jälle vastata küsimusele, miks on loomi üldse vaja metsas küttida. „Inimene ise on ehitanud teed ja majad sinna, kus oli metsloomade kodu. Kui me ei taha, et metsloomad tuleksid meie hoovi, sõiduteele ja lambaaedikusse, siis tuleb kuidagi nende arvukust piirata,” kõneleb ta. Seda, kui palju loomi küttima peaks, otsustab juba riik jahilubade väljastamisega. Kahjude tekkimise süü lasub aga jahimeestel. „Kui näiteks RMK ütleb, et tal on 200 hektari suurusel maa-alal puud ära söödud, siis peab kohalik jahiselts selle kahju kinni maksma. Jahimehed on süüdi, et põder puud ära sõi, mis siis, et riik määras, kui palju põtru küttida tuleb,” toob Triin Roostfeldt näite.\nJahimeeste rolli on hakatud mõnevõrra paremini mõistma seoses seakatku levikuga Eesti metsades, mis on seadnud jahimeeste õlgadele suure koorma küttida varasemast mitu korda rohkem metssigu. „Tuleb meeletult vaeva näha, et leida loomad üles, küttida, puhastada, hoiustada külmas, kuni proovide vastused tulevad. Alles siis saad teada, kas saad lihakehaga midagi teha või pead maha matma. Tööd on tohutult palju, aga me saame aru, et seda on vaja teha,” jutustab ta.\nNeid, kes jahi vajalikkust mõistavad, ja neid, kes hukka mõistavad, on Triin Roostfeldti arvates umbes pooleks. Samuti on naine kokku puutunud päris äärmuslike jahivastastega. „Olen saanud isegi tapmisähvarduse, et järgmisena seisan ma ise püssitoru ees,” meenutab ta üht Facebooki laekunud anonüümkirja. Naine nendib, et on ilmselt piisavalt paksu nahaga selleks, et lasta end sellistest vahejuhtumitest tõsisemalt häirida. „Loomulikult võin ka politseisse pöörduda, aga ei pidanud seda vajalikuks. See oli lihtsalt ühe inimese pahameel pärast seda, kui ta oli vaadanud minu tehtud jahisaadet, kus kütiti üks seakatkus metsseapõrsas,” täpsustab ta.\nTriin Roostfeldti häirib aga hukkamõistjate topeltmoraal: lihakombinaatide liha süüakse hea meelega, kuid jahile vaadatakse viltu. „Mille poolest on lihakombinaadi toodang kuidagi eetilisem? Loomad kasvad kitsastes oludes, neil lõigatakse kõri läbi. Kui stressivaba elu elanud põder kütitakse eetiliselt ja seda liha vääristatakse, siis miks see liha halvem on?” küsib ta.\nÜheks eesmärgiks on naine võtnud õpetada inimesi ulukiliha õigesti kasutama, sest paljud eelarvamused ulukiliha suhtes tulenevad selle valesti valmistamisest. „Mulle meeldib kogu uluk ära kasutada. Söön kopra saba, põdra neeru … Seegi on aastate jooksul tekkinud kirg, kuidas midagi teha nii, et saab looma maksimaalselt ära kasutada,” räägib ta ja meenutab, et isegi kogenud jahimehed on hakanud kobrast sööma nii, et nad ei saa aru, mis lihaga on tegu. „Ulukiliha kasutamine algab tegelikult juba sellest, et kui metsas lasu teed, eemaldad kohe sisikonna, liha on puhas ja läheb mõneks päevaks laagerduma. Ei hakata seda kohe rapsima ja tükeldama. See on pikk protsess õpetada liha õigesti kasutama.”\nTeadmiste vahetamiseks algatas Eesti Naisküttide Selts koostöös Võrumaa partnerluskoguga Leader-meetme abil rahvusvahelise projekti, tänu millele saavad Eesti ja naaberriikide jahimehed oma traditsioone vahetada, koolitustel osaleda ja valmib rahvusvaheline kokaraamat.\nIga nädal metsa\nKõikide tegemiste kõrvalt jõuab Triin Roostfeldt siiski väga tihti metsa jahile. Oktoobrist alates igal nädalavahetusel kuni ajujahi hooaja lõpuni välja veebruari lõpus. Suvel veidi harvemini. Lõppenud suve kõrghetk oli naise jaoks aga jahilkäik Sloveenias. „Mägedes jaht on hoopis teine kui Eesti metsas jalutamine. Kaksteist tundi, kuus kilomeetrit tuhande meetri kõrgusel oli füüsiliselt hästi raske jaht,” räägib ta. Kütitud mägilamba tõi Triin Roostfeldt külmakastis Eestisse ja viis trofee tegemiseks taksidermisti juurde. „Üldiselt ma trofeesid ei tee ega kogu. Ma ei pea lugu nendega uhkustamisest, aga selle looma suhtes tundsin, et tahan seda jahilugu edasi rääkida,” selgitab ta.\nNiisamuti on Triin Roostfeldti sõnul väga vale arvamus, et jahimees läheb jahile sooviga küttida mõni konkreetne loom. „Ei ole nii, et mul on unistus lasta täna keegi maha. Lähtun sellest, et Eestis on jaht ikkagi asurkonna vaos hoidmiseks ja kui mulle meeldib looduses olla, tunnen hästi metsa ja loomi, siis ma teen seda,” selgitab ta.\nTriin Roostfeldt leiab, et jahimehed on üks tervem osa ühiskonnast, kuigi nende tegevust ei pruugita alati mõista. „Kes mõistab loodust, see mõistab ka maailma. Jahimeheks ei saa. Öeldakse, et jahimeheks sünnitakse. Ilmselt see nii ongi,” mõtiskleb ta.


Teisenda Ethereum Classics (ETC) ja Ida-Kariibi dollarit (XCD) : Valuutakalkulaator\nEthereum Classic (ETC) ja Ida-Kariibi dollar (XCD) Valuutakursi Mõõtühikute kalkulaator\nSee Ethereum Classic ja Ida-Kariibi dollar muundur on ajakohane koos valuutakursid alates 17 aprill 2021.\nSisestage teisendatav summa kasti vasakul Ethereum Classic. Kasuta "Vaheta valuuta" teha Ida-Kariibi dollar default valuutat. Klõpsake Ida-Kariibi dollarit või Ethereum Classics teisendada vahel, et valuuta ja kõigi teiste valuutade suhtes.\nThe Ethereum Classic on valuuta ei riikides. Ida-Kariibi dollar on valuuta Antigua ja Barbuda (AG, ATG), Dominica (DM, DMA), Grenada (GD, GRD), Saint Kitts ja Nevis (KN, KNA), Saint Lucia (LC, LCA), ja Saint Vincent ja Grenadiinid (VC, VCT). Sümbol ETC saab kirjutada ETC. Sümbol XCD saab kirjutada EC$. Ida-Kariibi dollar jaguneb 100 cents. Vahetuskurss the Ethereum Classic viimane uuendus 17 aprill 2021 pärit coinmarketcap.com. Vahetuskurss Ida-Kariibi dollar viimane uuendus 17 aprill 2021 pärit Yahoo Finance. ETC teisendustegur on 15 tüvenumbrini. XCD teisendustegur on 2 tüvenumbrini.


15. veebr 2020 18:24\nHetkel Vietnamis võrkkiiges kõõludes õhkan, olles just neelanud kahe õhtuga Ivo “Minu Amazonase”, sama nauditavad on olnud kunagi loetud “Minu London” ja “Minu Prantsusmaa”, samas olen kuulnud, et selles seerias, arusaadavalt, kuna autorid on erinevad, kohtab ka keskpäraseid soperdisi, elik siit palve - soovitage inspireerivaid ja hästi kirjutatud raamatuid antud seeriast.\nEdit: Mõtlesin “Minu Prantsusmaad”, mitte “Minu Pariis”i\n15. veebr 2020 18:51\n"Minu" sarja vaieldamatu lemmik "Minu Okeaania".\n15. veebr 2020 19:10\nSuured tänud, e-raamat tellitud ja õhtu saab jäktuda :)\nEdit: Raamat loetud ja tõesti oli väärt soovitus, aitäh veelkord!\n15. veebr 2020 19:14\nKui Goodreadsis näiteks kasutaja on, siis seal üsna täpselt saab reitingu järgi vaadata, kas oli kehvik või hea raamat. Mul endal on meeles, et nautisin väga "Minu Guatemala" lugemist, kuigi enam täpselt ei mäleta sisu.\n15. veebr 2020 19:34\nMulle meeldis väga Nepali raamat\n15. veebr 2020 20:31\n"Minu Ibiza" oli täitsa inspireeriv. Ja Olavi muheda huumoriga maitsestatud "Minu Tenerife" pakkus ka mõnusaid hetki, aitäh:)\n15. veebr 2020 20:58\nMinu lemmikuid on läbi aastate Guatemala, Kasahstan, Shangai, Kuuba, Alaska, Ameerika raamatud on kvaliteetselt ja tempokalt kirjutatud, aga parimaks pean Tiit Pruuli Minu Maailm, hästi sisutihe ja huvitav. Rahulikult võib vahele jätta kõik Tai raamatud, Normeti Tenerife, Dublini, Las Vegase, Viin ja Bali, need ei pakkunud elamust. Hea teema, ma läksin soovituste peale Minu Aasiat, Tartut ja teist Tenerifet tellima:)\n15. veebr 2020 21:57\nSuure Islandi fännina soovitan loomulikult Tarvo Nõmme "Minu Island" ja Tui Hirve "Minu Reykjavik". Ja ka "Minu Kreeka" oli hää. Väga halbu raamatuid selles sarjas polegi, Eestit puudutavad ehk kõnetavad vähem, kuigi nii Hiiumaa kui Muhumaa olid täitsa toredad lugemised\n15. veebr 2020 22:24\n15. veebr 2020 22:25\n- Reykjavik, Tui Hirv\n- Jeruusalemm, Heilika Pikkov\n- Berliin, Jaana Davidjants\n- Barcelona, Mirjam Johannes\nRaamatu-maitsed on hirmus erinevad!\n15. veebr 2020 22:30\nOlen lugenud ka mitmeid, mäletan, et Bangkok oli üks neist, mis üldse ei kõnetanud (linn ise küll). Kiidan Barcelonat ja Mirjamit. Tänu raamatule, leidsime ägeda giidi meie grupireisile Barcelonas.\n15. veebr 2020 22:33\n16. veebr 2020 12:02\nMinu Khana meeldis mulle väga. Oli minu esimene reisikirjandus ja no minusugune õrna hingega inimene lahistas lausa nutta seal, kuna nii elasin sisse.\nPärast seda hakkasin lugema mingit teist, ehk oli Minu Bali (sest oli siis veel unistuste sihtkoht) ja mul jäi see peale mõnda lehekülge pooleli sest mul hakkas igav :D\nUsun, et eks need raamatud on kuidas kellelegi. Mõne jaoks on sama raamat maru põnev ja kaasakiskuv, samas kui teine selle juba esimeste lehtede peale nurka viskab.\n16. veebr 2020 15:01\nMinu India oli väga hästi kirjutatud. Berlin samuti. Guatemala.\nÄärmiselt kehvad on minu meelest olnud näiteks Itaalia ja Reykjavik.\n16. veebr 2020 20:47\n"Minu Jakuutia", "Minu Amazonas" ja "Minu maailmameri". Viimase raamatuga on huvitav seik, et lugesin seda, kui ületasin ise laevaga Atlandi ookeani ja mingil hetkel kattus raamatust loetu samal ajal marsruudiga (möödumine Roheneeme saartest).\n16. veebr 2020 20:48\nBerliin, Dubai, Omaan olid head.\n16. veebr 2020 22:26\nOlen suhteliselt vähe neid lugenud aga meelde on jäänud Minu Moskva, Minu Alaska, Minu India ja Minu Istanbul, samuti Minu Narva ning Justin Petrone kaks esimest Minu Eestit -- raamatud, kus autoril on oma lugu jutustada ja kus ta sellega ka suurepäraselt toime tuleb.\nAmazonas, California ja Maailmameri on need, mille lugemine on veel plaanis -- autorid on huvitavad ja eeldatavalt on neil ka jutuvestmise oskus kenasti olemas.\nHiina ja Island on senini olnud need, mis pooleli jäid -- ei olnud minu jaoks lugu, mis köidaks ja haaraks või pigem ei osatud seda lihtsalt jutustada.\nRaamatuna välja antud reisikiri on minu jaoks eelkõige kellegi reisi kiri -- koos läbielatud kogemuste ja emotsioonidega pluss näpuotsatäis või veidike enam uut teadmist külastatud maade kohta. Lihtsalt nimekiri kohtadest ning mõnede igapäevategevuste loetlemine ilma jutustajapoolse suhtumiseta on minu jaoks selline paberile trükitud Google otsing...\nSamal põhjusel on minu jaoks Eesti reisisaadetest ühed vaieldamatult parimad Väino Laisaare tehtud 4x4 reiside sarjad. Jah, seal räägitakse tihti vähe riikdest ja piirkondadest, mida külastatakse ning palju rehvidest, kütusest ja kardaanidest kuid iga kaader jutustab seal just selle konkreetse reisi ja reisijate lugu. Sama on ka Margna ja Jõekalda seiklustega -- seal on küll tajutav stsenaarium ja veidi ülle võlli lavastamist kuid ikkagi jutustatakse seal haaravalt just selle reisi lugu.\nAga inimeste maitsed ongi erinevad.\n17. veebr 2020 07:12\n“Minu Kuuba”. Lugesin seda ennem oma teist Kuuba külastust. Hästi kirjutatud ja saab hea ja tõese ülevaate nö fassaditagusest olukorrast, mis tavaturisti eest varjatud.


Vooremaa Laste isevalmistatud asjad läksid hästi kaubaks\nLaste isevalmistatud asjad läksid hästi kaubaks\nEile ja üleeile said kõik huvilised tutvuda Jõgeva Postkontoris Kiigemetsa kooli laste valmistatud käsitööga ning neid asju ka sümboolse hinnaga kaasa osta.\nLapsed olid valmistanud kõikvõimalikke omanäolisi asju alates kenadest jõulukaartidest ja armsatest pakikaunistustest kuni maalitud siidsallide ja kaltsuvaipadeni. Puust valmistatud autod ja lõikelauad, käbidest, lõngast ja muust materjalist päkapikud, nõelapadjad, keraamilised kaunistused see on vaid tagasihoidlik loetelu laste tehtud asjadest.\nKooli huvijuhi Merje Talistu sõnul toimub heategevusmüük kord aastas ? jõulude ajal. Selleks valmistuvad hoolikalt nii õpilased kui õpetajad. Nii on käbidest ja riidest päkapikke valmistanud alles esimeses klassis käivad lapsed, naharibade ja riidega kaunistasid pudeleid esimese ja kolmanda klassi õpilased. “Esimese klassi lapsed lõikasid naharibasid ning õppisid sirgelt lõikama, kolmanda klassi lapsed tegid juba peenemat kleepimistööd,” rääkis Talistu.\nKangastelgedel kootud kaltsuvaibad, mis maksid keskmiselt 165 krooni, on toimetulekuklassis õppivate poiste kätetöö.\nRaha, mis heategevusmüügist saadakse, läheb lastele tagasi. Selle eest saavad nad ekskursioonidel ja õpperetkedel käia, usinamatele jääb taskurahagi. “Lapsed saavad väga hästi aru, et raha tuleb neile. See on neile motivatsiooniks ja nad tunnevad suurt huvi, kas ja kui palju nende tehtud asju ära müüakse,” rääkis kooli huvijuht.\nTalistu on veendunud, et kõik lapsed on tublid, tuleb vaid üles leida see, mis noorel inimesel hästi läheb. Erivajadusega lastel võib olla raskusi eesti keele või matemaatikaga, see-eest käsitööd teevad paljud neist hea meelega. Tulevikus aitavad õpitud oskused neil endale elatist teenida.\nKuigi suurt reklaami heategevusmüügile ei tehtud, leidus uudistajaid pidevalt, vahepeal tekkis leti juurde lausa järjekord. “Inimesed on juba harjunud, et siit jõulude ajal asju osta saab ning jälgivad hoolega reklaami. Leidub neidki, kes helistavad ja küsivad, kas me ikka sel aastal ka laste käsitöid müüme,” ütles Talistu.\nJuba esimeste tundidega oli letil kaupa palju vähemaks jäänud, hästi läksid müügiks küünalaualused, puust näo ning karvase habemega päkapikud, kaltsuvaibad ja linikud ning ka isetehtud ehted ja kaardid. Talistu sõnul kaupa kaheks päevaks siiski jätkus: karpides ja kastides oli veel varusid. Ostjad olid aga rõõmsad, et said koju mõne vajaliku tarbeeseme või originaalse jõulukingituse. ?Olen ikka igal aastal siit midagi leidnud. Kusagilt poest ei saa nii eripärast jõulukingitust. Olen siit koju viinud kaltsuvaipu ja lõikelaudu, ka ühe riidenagi. Asjad siin on imeodavad ja neid ostes saab veel teistele ka head teha,” ütles üks heategevusmüügi rahulolev külastaja.


Akzo Nobelilt oodatakse värsket strateegiat\n12. oktoober 2012 kell 10:58\nAkzo Nobeli juhatuse esimees Ton Buechner jääb veel kuueks kuuks pikendatud tervenemispuhkusele. Investorid aga ootavad maailma suurimalt värvitootjalt värsket strateegiat, vahendab Bloomberg.\n17. oktoobril arutavad ettevõtte nõukogu liikmed Buechneri viimaseid raviraporteid ja annavad esimesel võimalusel infot investoritele. ING analüütiku Fabian Smeetsi andmetel saab tuleva nädala nõukogu koosoleku teemaks olema ettevõtte tuleviku planeerimine ilma 47aastase Buechnerita.\n"Buechneri jaoks on igas mõttes kõik läbi, ma ei usu, et ta tuleb tagasi," ütles Smeets, kes soovitab aktsiat hoida. "Arvan, et nad langetavad lõpliku otsuse kolmapäeval. Järgmise kuue kuu jooksul ei toimu midagi. Nad peavad leidma ka uue juhatuse esimehe. Võib kuluda kuni aasta, enne kui Akzo teeb mistahes teate tulevikustrateegia osas."\nAkzo Nobeli aktsia hind langes täna Amsterdamis 4,2 protsenti, 42,92 eurole.\nTõenäoliselt ei osale juht ka kolmanda kvartali tulemuste presentatsioonil, teatas RTL.\n"Paljud asjad on praegu ebaselged – me tõesti ei tea, kas Buechner tuleb tagasi. Me ei tea, kas neil on varuplaan, kas nad räägivad järeltulijast või mis peaks hakkama toimuma tulevikus," ütles Rabo Securitise analüütik Micha Tiekink, kes soovitab aktsiat osta.


Eesti keemik töötas välja uue meetodi kanepi THC-sisalduse tuvastamiseks | Kanepitemp\nEesti keemik töötas välja uue meetodi kanepi THC-sisalduse tuvastamiseks\nPosted by ohutumvalik under ametlikud uuringud, kanep | Sildid: õlikanep, CBD, Gert Suurkuusk, kannabidiool, küttekanep, kiukanep, kohtuekspertiisi instituut, põllumajandustoetused, PRIA, Tartu Ülikool |\nUus meetod narkootilise kanepi tuvastamiseks\nSee oli elu sund, mis pani Eesti kohtuekspertiisi instituudi keemiaosakonnas igapäevaselt kanepiproovidega tegeleva Gert Suurkuuse süvenema maailmas kanepi ekspertiisiks kasutatavatesse metoodikatesse.\nUus mõõteseadus nõuab, et laboris ekspertiisiks kasutatav metoodika oleks valideeritud – tõestatud, et see töötab ning seejärel on võimalik taotleda metoodikale akrediteeringut.\nSuurkuuse töö tulemusena sündis uudne metoodika, mis selle kuu algusest on saanud ka akrediteeringu ning on kõigis Eestis tehtavates kanepiekspertiisides kasutusel. Äsja kaitses Suurkuusk sel teemal Tartu Ülikoolis magistrikraadi.\nPõhiliselt tellib kanepi ekspertiise politsei. Laborisse saadetakse kanepitaimi, -lehti või -õisikuid ning politsei jaoks on oluline teada, kas leitud taimed või taimepuru on narkootiline kanep.\nIgal sügisel kontrollivad PRIA ametnikud põllumajandusliku kanepi kasvatajate põlde ning põllumajandustoetuse kättesaamiseks on vaja analüüsi, et kasvatatav kanep on tõepoolest põllumajanduslik, mitte narkootiline.\nPõllumajanduslikku kanepit kasvatatakse kiu ja õli saamiseks või energiakultuurina.\nKui standardmetoodikate puhul on kõik täpselt ette määratud: milliseid masinaid tuleb kasutada ja millist metoodikat rakendada, siis kanepi puhul on lugu keerulisem.\n„Sisuliselt tuli see metoodika ise mitmest asjast kokku panna,“ ütles Suurkuusk.\nTetrahüdrokannabinool (THC) on kanepis leiduv narkootiline ühend, mille sisalduse järgi tehakse vahet narkootilisel ja põllumajanduslikul kanepil. Kui THC kontsentratsioon taimeproovis on üle 0,2 protsendi, siis on tegu narkootilise kanepiga, mille omamine ja kasvatamine on Eestis karistatav. Keskmiselt on ekspertiisi saadetava narkokanepi THC sisaldus lubatud piirist ligi 25 korda kõrgem (5 protsenti), osades proovides ulatub THC sisaldus lausa üle 20 protsendi.\nSuurkuuse metoodika näeb ette kanepi tuvastamist leekionisatsioonidetektoriga varustatud gaasikromatograafis. Kuid kalibreerimiseks THC hästi ei sobinud, nii kasutas ta teist kanepis leiduvat ühendit – kannabidiooli, mis on stabiilsem, kuid käitub detektoris THCga sarnaselt.\nLoe Gert Suurkuuse magistritööd siit.\n21. juuni 2010 at 12:01\nSildid: õlikanep, CBD, Gert Suurkuusk, kannabidiool, küttekanep, kiukanep, kohtuekspertiisi instituut, põllumajandustoetused, PRIA, Tartu Ülikool