Neljas Poola jagamine – Vikipeedia\nPoola jagamine Viini kongressi järel\nNeljandaks Poola jagamiseks nimetatakse Poola alade jagamist ja Poola riigi likvideerimist nii 1939. aastal Nõukogude Liidu ja Saksamaa vahel kui ka Varssavi Hertsogiriigi likvideerimist Viini kongressi otsustega 1815. aastal. Tavaliselt mõistatakse "Poola jagamiste" all siiski ainult kolme esimest, millega likvideeriti 18. sajandi lõpus Rzeczpospolita.\nViini kongressil 1815 toimus järjekordne Poola jagamine: Varssavi Hertsogiriigist moodustati Venemaaga reaalunioonis olev Poola Kuningriik (nn. Kongressi-Poola), Preisimaa sai Suur-Poola (Poseni suurhertsogkond), Krakówist ja selle ümbruskonnast moodustati Krakówi Vabariik (Rzeczpospolita Krakowska), mis 1846 liideti Austriaga.\nNn Molotovi-Ribbentropi paktiga jagati Poola alad Saksamaa ja Nõukogude Liidu vahel. Saksamaa alustas sõda Poola vastu 1. septembril 1939 ja vallutas läänepoolse osa Poolast, Nõukogude Liit alustas Poola okupeerimist 17. septembril ning vallutas Vilniuse piirkonna, Lääne-Valgevene ja Lääne-Ukraina. Suwałki piirkond läks Saksamaale.\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Neljas_Poola_jagamine&oldid=6062199"\n18. sajand Poolas\nToimetamist ootavad (veebruar 2010)\nSelle lehekülje viimane muutmine: 18:31, 3. märts 2022.


Seedrioru suvelaager käimas - Estonian World Review\nSeedrioru suvelaager käimas (13)\nTaas on käimas iga-aastane Seedrioru suvelaager, mis pakub tegevust suurtele ja väikestele.\nLaagri juhataja on tänavu Maimu Nõmmik. Mudilaste kasvatajad: Kristiina McConville ja Marje Aksli, abid Kati Falby ja Missy Käärid. Väikesed tüdrukud: Jaanika Kimsto, Kati Falby; keskmised: Viiu Wichman; suured: Marge Rattik. Väikesed poisid: Laura Eichenbaum, Kaja Wichman; suured: Toomas Kimsto. Käsitöö: Irja Otsa. Vetelpäästjad: Joe Collier, abi Krista Lewis. Köök: Angie Quin, Michelle Gray, Ene Billings-Rebane, Helga delCastillo, Toomas Aasa, Andres Kimsto.\nEelmisel laupäeval toimus laste karneval ja põnevaid ettevõtmisi on oodata veelgi. Pikemalt laagrist edaspidi.


Vastuvõtt VIKKi on lõppenud. | Viljandi Vocational Training Centre\nVastuvõtt VIKKi on lõppenud. 13. August Kristel Lausson\nÕppimaasumise avaldusi vabadele kohtadele esitati 71. Vestlus õpilaskandidaatidega toimub 21. augustil kell 10 peamajas Looduse tee 2.\nVIKK vastuvõtukomisjonile laekus 90 täiendavat õppimissoovi 71 avaldajalt. Enim soovijaid on sessioonõppes automaalri erialale - konkurss 3,4, 5-le kohale on 17 avaldust. 14 õppidasoovijat on teinud avalduse õppimaks IT tugiisikuks. Teistele erialadel laekus avaldusi viisil, et igal erialal on konkurss. Vestlused toimuvad 21. augustil kell 10.00 – 14.00 VIKK peahoones Looduste tee 2 Vana-Võidus.\nDokumentide vastuvõtt Vana-Võidus kooli peahoones on läbi. Kes on hiline ärkaja avaldus esitamata, siis tasub tulla 21. augustil kooli õppimisvõimalusi uurima. Dokumendid kaasa. Vastuvõtukomisjon kuulab teid ära ja oskab pakkuda meil olemasolevaid vabu õppeklohti.\n"Oleme vastuvõtuavalduste laekumisega rahul. Kõik erialad saavad plaanitud õppijad, kõik soovijad on leidnud koha meie koolis. Kokku soovib meil õppida üle 400 inimese. Pooled neist on põhikooli lõpetanud, pooled vanemad õppijad. Soovin neile kõigile vastupidamist õppimisel!" ütles direktor tarmo Loodus.\nRohkem teavet leiate kooli juhiabilt telefonil 4351020, küsimused saatke aadressil kool@vikk.ee.


Tähelepanu Palun lugege enne postitamist / Tähelepanu Veuillez liiri avant de poster\nKüsimus Tähelepanu Palun lugege enne postitamist / Tähelepanu Veuillez liiri avant de poster\n2 aastat 4 kuud tagasi - 2 aastat 4 kuud tagasi #131 by Gh0stRider203\nTere tulemast Rikoooo Foorum FSX / FSX Steam Edition.\nPange tähele, et see foorum on inglise üks ja ainult inglise keelt siin.\nPrantsuse üks, siis lähevad siin: www.rikoooo.com/fr/forum/\nBienvenue sur le foorum Rikoooo valada FSX / FSX Steam Edition.\nNotez que ce foorum est l'Anglais, et que l'Anglais est parle ici .: www.rikoooo.com/fr/forum/\n(Tõlge kaudu google nii et kui see on vale süüdistada neid)\nViimati muudetud: 2 aastat 4 kuud tagasi Gh0stRider203.\nAega, et luua lehekülg: 0.198 sekundit


Veebinõustamine – TERAAPIAKODA Füsioteraapia, massaaž Tartus.\nVeebinõustamine Broneeri aeg\nFüsioteraapia veebis võimaldab video teel suheldes saada probleemist või eesmärgist ülevaate, hinnata visuaalselt liikumist ja kehalist seisundit ning soovitada terapeutilisi harjutusi liikumise või enesetunde parandamiseks. Nõustame ka igapäevategevustega seotud asendite, liikumismustrite ja kehalise aktiivsuse osas.\nIndividuaalne treening veebi teel aitab Sul end kodus või tööl paremini tunda, kehaliselt areneda ja pingeid vähendada, eriti kui igapäevaelus on vähe liikumist ja liiga palju istumist. Näiteks saad füsioterapeudi abil treenida kaela, õlavöödet või alaselga pingest vabamaks ning muuta end tööasenditele vastupidavamaks. Praegu, kui on soov koroonakriisiga seoses kontaktseid teenuseid vältida, sobib see eriti hästi. Veebi teel saame nõustada ka rasedaid ja sünnitusjärgseid naisi ning leida neile sobivaid harjutusi. Samuti, kui vaevavad liigne stress või isegi ärevus, on võimalik toetada ja õpetada lõdvestusharjutusi pingete leevendamiseks.\nTeenusel osalemiseks on vajalik internetiühendusega arvuti või telefon, vaba põrandapind, et vajadusel põrandal maas harjutusi sooritada, võimlemismatt või vaip, mugavad riided ja olemasolevad treeningvahendid, kui on.


Norrale ei olnud teadetes vastast\n17 märts 2022 18:44:19 CET\nOtepää laskesuusatamise MK-etapi lõpetasid segateatesõit ja paarissegateatesõit, mõlemas osutus parimaks Norra.\nHooaja viimastest teatesõitudest oli esimesena kavas segateade, kus Norra (Sivert Guttorm Bakken, Vetle Sjaastad Christiansen, Tiril Eckhoff, Ingrid Landmark Tandrevold) juhtis teisest lasketiirust alates ja nende esikoht kordagi suurde ohtu ei sattunud. Lõpuks edestati seitsme varupadruni juures Rootsit (0+8) 22,5 ja Prantsusmaad (0+6) 34,6 sekundiga.\nEesti alustas hästi: kolme varupadrunit kasutanud Kristo Siimer saatis Kalev Ermitsa rajale kaheksandana, samuti kolme kasutanud Ermits andis teatepulga Susan Külmale üle kümnendana. Külm tegi tubli vahetuse (0+3) ja andis omakorda teate üle seitsmendana, kuid Johanna Talihärma sõit ebaõnnestus ja lepiti 13. kohaga.\nPaarissegateates oli Norra (Sturla Holm Lägreid, Marte Olsbu Röiseland) lasketiirus sisuliselt veatu (0+1) ja finišeeris 12,4 sekundit enne Rootsit (Sebastian Samuelsson, Hanna Öberg; 0+4). Kolmas oli 17,9 sekundit kaotanud Saksamaa (Erik Lesser, Franziska Preuss; 0+4).\nEestit (Rene Zahkna, Regina Oja) vedas alt laskmine – neli trahviringi ja 13 varupadrunit andsid lõpuks 17. koha.


Plácido DomingoFoto: AFP/Scanpix\nToimetas Triin Tael, 25. september 2019 11:10\nMaailma nimekamaid ooperiteatreid, New Yorgi Metropolitan Opera on katkestanud koostöö tipptenor Plácido Domingoga, kes pidi täna õhtul üles astuma Verdi "Macbethi" nimiosas.\nMet Opera teatas, et 78aastane Domingo, kes augusti algul tähistas koos abikaasa Martaga 57. pulma-aastapäeva, nõustus taanduma kõigist planeeritud etteastetest nende laval. Hispaania ooperikuulsus on sattunud seksiskandaali keskmesse: Associated Pressi kahest artiklist selgus, et Domingot süüdistab seksuaalses ahistamises 20 naist. Juhtumid ulatuvad 80. aastatesse ning mitme väidetava ohvri sõnul oli ooperistaar neilt korvi saades nende karjääri kahjustanud.\n"Met ja Domingo on ühel nõul, et ta peab taanduma," kuulutab New Yorgi ooperimaja lakooniliselt ning lisab, et rohkem teemat ei kommenteeri.\nBBC Newsi teatel oli Met Operale avaldatud järjest suuremat survet annulleerida Domingo seitse uue hooaja ülesastumist. Mitmed ooperimajad on tippartisti esinemistele juba kriipsu peale tõmmanud. Kuid ooperiteatri juht Peter Gelb kinnitas pärast laupäevast "Macbethi" peaproovi artistidele, et Met ootab Los Angelese ooperimaja sisejuurdlusi tulemusi. Domingo on tegutsenud selle juhina 2003. aastast saadik. Ühtlasi tahtis Gelb ära oodata Ameerika muusikaartistide gildi otsuse.\nNüüd aga teatas "Macbethi" proovides osalenud Domingo, et tema karjäär Metropolitani laval on läbi. Teatri teatel on tipptenor esinenud nende laval 706 korda. "Debüteerisin Metropolitan Opera laval 27-aastaselt ning olen selles võrratus teatris laulnud 51 järjestikust hunnitut aastat. Ehkki vaidlen hiljutistele süüdistustele kategooriliselt vastu ning muretsen õhkkonna pärast, milles inimesi mõistetakse hukka ilma asjakohase menetluseta, lihtsalt mõtte ajel, usun, et mu osalemine "Macbethi" lavastuses juhiks tähelepanu eemale mu kolleegide suurelt töölt nii laval kui ka kulisside taga."\nDomingo jutust jääb mulje, et tagasiastumispalve esitas ta ise. "Tänan Meti juhtkonda mu palvet vastutulelikult rahuldamast. Olen õnnelik, et sain 78 aasta vanuses laulda seda võrratut rolli "Macbethi" peaproovis, mida loen oma viimaseks esinemiseks Meti laval."\nRoosi 25. september 2019 14:16\nMäletan kuidas Georg Ots kaebas,et Estonia sissepääsu juures teda oodanud naistekari lõikas ta uue mantli katki,sest igaüks tahtis temast tükikest endale.Kaasajal oleks seeläinud vägistamise alla?


Jõhvi FC Lokomotiv - Vladimir Zahharenkov: Treener peab nägema jalgpalli läbi lapse silmade\nVladimir Zahharenkov: Treener peab nägema jalgpalli läbi lapse silmade\nAvaldatud: 04 Jaanuar 2017\nLastejalgpall on prioriteetne tegevussuund nii JK Lokomotivi kui ka sel baasil töötava Jõhvi Jalgpallikooli joaks. Me kasvatame just lastest tuleviku Eesti jalgpalli tähti, kuid mängudes ei saavutata tulemusi kiiresti, sest enne peab laps kasvama nii sportlaseks, kui ka inimeseks. Seda rääkis meile 2008. aastal sündinud laste treener Vladimir Zahharenkov.\n- Kuidas erineb lastejalgpall noorte- ja täiskasvanutejalgpallist?\n- Lastejalgpall on mäng lemmikmänguasjaga. Erinevus on ka tulemustes: kui suure jalgpalli tulemus on tablool, siis lastejalgpallis lapse näol! Kui nägu on naerul, siis kõik korras, kui emotsioonid puuduvad, siis läks midagi valesti.\n- Kui kiiresti hakkavad lapsed mõistma, et nemad mängivad just jalgpalli oma reeglitega, mitte vaba mängu palliga?\n- Nad mõistavad piisavalt kiiresti, mida neilt nõutakse, kuid seal sõltub palju treenerist. Treener peab nägema jalgpalli läbi lapse silmade. Seepärast on lastejalgpallis kõige olulisem jalgpalluri individuaalne tegevus.\n- Kas teie võistkonnas on juba olemas meeskonnavaim? Mida on vaja teha selle tekitamiseks ja toetamiseks?\n- Lapsed kindlasti tunnevad, et nad on tiim. Näiteks, ühel turniiril selgus võitja penaltiseeriast. Lapsed toetasid teineteist, nii palju emotsiooni oli!!! Tõeline võistkond.\n- Millise tulemusega lõpetasid teie lapsed eelmise hooaja ja missugused eesmärgid panete nende ette tuleval hooajal?\n- Selles vanuses on tulemus lihtsalt mäng, rõõm ja emotsioonid, just selle tulemuse peale lähme välja uuel hooajal.\n- Kas selles vanuses on üldse tähtis mängida tulemusele? Kuidas seletada lastele, et nende võidud on veel ees? Aga lapsevanematele?\n- Mängida tulemusele on selles vanuses väga ohtlik, sest nii saab väike jalgpallur kannatada. Kahjuks treenerid tihti ei mõista seda ja püüavad saavutada tulemusi igal viisil: seaduslikult ja ka ebaseaduslikult.\n- Kas te saate nimetada lapsevanemaid oma abistajaks? Millist rolli peavad mängima vanemad jalgpalliklubis, kus peamiseks inimeseks peab sportlaste jaoks olema treener, mitte ema või isa?\n- Lapsevanemad aitavad palju. Kui nad hakkavad segama, peab treener olukorda muutma, et lapsevanem saaks pigem abistajaks ja mõttekaaslaseks. See on väga keeruline. Lapsevanema roll nii elus, kui ka klubis on üks: ta on kõigepealt lapsevanem, alles siis kõike muud. Ja ka klubis peab ta aitama nii treenerit, kui ka oma last: mitte asendama treenerit, vaid aitama teda.


Erinevus jõulukaktuse ja tänupüha kaktuse vahel | 2020\nErinevus jõulukaktuse ja tänupüha kaktuse vahel\nJõulukaktus vs tänupüha kaktus\nLeidub kaktusetaimede liike, mis õitsevad pühade ajal. Üheskoos nimetatakse neid kaktuseid puhkuse-kaktusteks. Peamiselt on riigis populaarsed jõulukaktus, tänukaktus ja lihavõttekaktus, mis kõik on omavahel tihedalt seotud. Kui jõulu- ja tänupüha kaktus kuuluvad perekonda Schlumbergera, siis lihavõtte kaktus pärineb perekonnast: Rhipsalidopsis. Vaatamata sellele, et nad on kodus kasvatanud ühe või mitu neist kaktustest, ei suuda paljud inimesed pühadekaktuste sarnasuste tõttu öelda, milline neist on jõulud ja milline tänupüha. See artikkel püüab selgitada jõulukaktuse ja tänupüha kaktuse erinevusi, tuues välja nende omadused.\nNii jõulu- kui ka tänupühal kaktustel on tasane taimekeha ja lehed on tegelikult nende varred. Lilled, mis õitsevad pühade ajal, tulevad kas taime tippudel või varte sälgudel. Kuna lilled näitavad ainult pühade ajal, püsivad nad erinevalt teistest lilledest pikka aega. Lilled on enamasti roosad, ehkki nendel päevadel võib näha punase, lilla ja isegi valge sordi lilli. Kuigi kaktused on kuumakindlad, õitsevad jõulukaktused paremini külma ilmaga. Jõulukaktus vajab hästi kuivendatud mulda. Jõulukaktus nõuab pimedat töötlemist, mis tähendab, et seda tuleb hoida pimedas igal õhtul umbes 12 tundi. Seda ravi tuleks alustada oktoobri keskpaigas, kuna see aitab taimel õitseda korralikult.\nKanadas jõulukaktuse nime all müüdav kaktus on tegelikult tänupühade kaktus, millel on asümmeetrilised õied ja kasvab väljapoole.\nMis vahe on jõulude ja tänupüha kaktuste vahel? • Kaktuste peamine erinevus on nende õitsemise aeg. Hiline sügis on tänupüha kaktuse õitsemise aeg, jõulukaktus õitseb aga kuu aega hiljem. Siiski on ka muid erinevusi, mida ainult inimene, kellel on kodus mõlemad variandid, oskaks öelda. • Jõulukaktuse lehtedel olevad lohud on ümardatud, tänupüha kaktuse lohud on teravatipulised ja mõnele näivad nad linnu küünistena. • Kroonlehtede jaotus on ühtlaselt jõulukaktus, samal ajal kui kroonlehtede jaotus näeb tänupüha kaktuses ühekülgset välja. • Jõulukaktus õitseb jõulude ajal, aga tänupühade ajal umbes tänupüha.


STATISTIKA: autopargi sooritus on uute autodega tõusnud 26% -\nKui autopark vajab täiendust on alati otsustamise koht, mis on mõistlikum – kas osta võrdlemisi soodsa hinnaga kasutatud autod teadmisega, et varem või hiljem vajavad need täiendavat remonti või osta uued, kuid kordades kallimad autod?\nNumbrid annavad üha selgemat kinnitust, et valik uute autode kasuks on olnud õige. Esiteks on palju positiivset tagasisidet uute autode kohta tulnud autojuhtidelt, kelle sõnul on need mugavad ja töökindlad ning lasevad keskenduda tööle.\nTARNEAHELA JUHT INGRID UIBUKANT:\nUute autode töökindlust tõestab ka statistika. Kõige kõnekam on fakt, et 10 uut autot on kogu Ragn-Sellsi autopargi tööoperatsioonide arvu suurendanud 26%.\nKõnekas näide Valgamaalt\nValgamaa KOJV piirkond oli esimene, mis sai uue auto ja sealt on juba võtta head võrdlustatistikat. Näiteks uue autoga kulub sama konteinerite arvu teenindamiseks ühes kuus 78 tundi vähem tööaega!\nKui varem juhtus, et auto läks katki,siis tuli see ära tuua, parandada, saata uuesti ringile, teha ületunde jne. Nüüd uue autoga tööseisakuid praktiliselt ei ole. Ka läbitav distants on Valga KOJV-s vähenenud 805 km jagu kuus just sel samal põjusel, et auto katkiminemisest tingitud topeltsõitmised jäävad ära.\nLisaks on auto koormatuse aeg kuus kasvanud 180 tunnilt 300-le. See tähendab, et kui auto on korras, siis autojuhid saavad keskenduda oma tööle, mitte remondijärjekorras ootamisele, mis paraku ei loo mingit väärtust klientidele, autojuhtidele ega ka ettevõttele.\nKategooriad: MuuSildid: autojuht, autopark, teeninduskindlus\nEelmine postitusVIDEO: Eesti Päevalehe ajakirjanik käis Ragn-Sellsi autoga sõitmas. Millised olid muljed? Järgmine postitusREGISTREERU: suvepäevad 3.-4. augustil Otepääl


Šotimaa-Inglismaa | Tensireisid\nKohtumine Tallinna lennujaamas infoletist vasakul oleva kassa juures kl 04.30 Lend Tallinn-Helsingi kl 06.00-06.35, Helsingi-Manchester kl 08.20-09.20 (NB! Kohalikud ajad. Palun kontrollige lennuaegu paar päeva enne reisi). Alustame sõitu läbi Inglismaa. Jõuame Inglismaa suurimasse krahvkonda Yorkshire. Maaliliste nõmmede ja orgude piirkonnas asub väärika ajalooga vana kultuurilinn, muistne viikingite pealinn York. Siin on säilinud niivõrd palju keskaegseid ehitisi, et kesklinnas jalutades on lausa tunne, nagu siseneksite muuseumi. See on võluv väikelinn kitsaste käänuliste tänavatega, mida ääristavad Yorki kuulsad must-valge arhitektuuriga puumajad. Linnaekskursioon südalinnas: keskplats, kuulus Shambles – kõver keskaegne lihunike tänav, ja Yorki Minster, suurim gooti stiilis kirik põhjapool Alpe. Vaba aeg linnas. Võimalus külastada Yorki kloostrikirikut, kõndida linnamüüril või nautida ehtsat inglise pubide atmosfääri. Soovijatele viikingite muuseumi Jorvik külastus (ettetellimisel, lisatasu eest). Muuseum on rajatud suurimale viikingite-aegsele väljakaevatud asulale ja on saanud Briti üheks enim külastatud atraktsiooniks. Kaasaegne kõiki meeli haarav ekspositsioon viib meid 1000 aasta tagusesse aega, kus tegutsesid legendaarseks saanud muistsed sõdalased. Öömaja Yorkis***hotellis (2-sed toad).\nHommikusöök. Šotimaalt leiab üle 3000 lossi. Neid on siia ehitanud nii vanad šoti klannid kui nende vihavaenlased inglased. Igal lossil on oma ainulaadne lugu, mille algus jääb sageli hämarasse keskaega. Grampiani mägedes ootab meid Šotimaa kuulsaim eravaldus – Blairi loss, mille vanimad osad pärinevad juba 13. saj lõpust. Praegusest lossist on külastajatele avatud üle 30 rikkalikult kaunistatud ja möbleeritud toa, kus näeme 18. saj levinud George’i stiili parimaid näiteid. Lossi aias kasvavad Briti kõige kõrgemad puud ning kahe järve vahel laiub Heraklese aed. Blairi loss on olnud Athollide pere koduks juba 700 aastat. Tänane Atholli hertsog ja hertsoginna elavad küll Lõuna-Aafrika Vabariigis, kuid külastavad oma valdusi kord aastas ”Mägilaste paraadi” ajal. Külastame viskitehast (ettetellimisel, lisatasu eest). Šotimaa ajalugu esitleb suurepäraselt keskaegne mitmete legendidega seotud Cawdori loss ja selle aiad. Paika tuntakse ka kui Shakespeare`i ”Macbethi” tegevuskohta. Suundume Mägismaa pealinna Invernessi. See Nessi jõe kaldal asuv ülikoolilinn on Suurbritannia põhjapoolseim ja Euroopas üks kiiremini kasvavaid linnu. Öömaja Invernessis (2-sed toad). Õhtusöök (ettetellimisel, lisatasu eest).\n1159 € korduvreisija soodushind\n1219 € tavahind\nlennujaamamaksud 136 € (04.08.2020 seisuga, võivad muutuda),\nviikingimuuseum Jorvik 10 € täisk; 8 € üliõpil ja pens 60+; 7 € 5-16a,\nõhtusöök Invernessi hotellis 30 €,\nLendudel teenindab Finnair. Lennukisse on lubatud tasuta kaasa võtta üks äraantav pagasiühik kaaluga kuni 23 kg. Lisaks võib salongi võtta käsipagasi maksimum mõõtmetega 56×45×25cm ja kaaluga 8 kg. Pagasireeglid https://www.ecaa.ee/et/reisimine-ohutus-lennundusjulgestus/mida-ei-tohi-reisile-kaasa-votta


Veiseliha šašlõkk röstitud punase pipra dipikastmega - RETSEPTID\nHome Kastmed dipikaste Veiseliha šašlõkk röstitud punase pipra dipikastmega\n700 g kondita veiseliha (seljatükk), lõika 2,5 cm viilud\n2 teelusikat jämedalt jahvatatud musta pipart\n3/4 teelusikat soola\n3/4 teelusikat mahedat paprikapulbrit\n0,4 liitrise anuma jagu röstitud punast pipart, loputatud, kuivatatud, peeneks hakitud\n3/4 teelusikat kuivatatud tüümiani lehti, purustatud või 2 teelusikat hakitud värsket tüümiani\n1 tass veiselihapuljongit (valmis serveerimiseks)\nKuumuta suurel pannil õli üle keskmise kuumuse. Lisa sibul ja kolm hakitud küüslauguküünt. Küpseta pannil ja sega 2-3 minutit või kuni sibul on pehme.\nLisa punane pipar, vein, tomatipasta ja tüümian pannile ning sega kuni pasta on segunenud. Sega väiksemas kausis kokku puljong ja maisitärklis kuni on ühtlaselt segunenud. Vala see pannile samal ajal segades ja lase keema. Vähenda kuumus alla keskmise ning kuumuta aegajalt segades 10 kuni 12 minutit või kuni segu on kergelt paksenenud. Hoia soojana.\nVahepeal lõika veiseliha 3x3x2,5 cm tükkideks. Sega suures kausis kokku pipar, sool, paprikapulber ja 2 hakitud küüslauguküünt. Lisa veiseliha ja raputa, et liha kattuks maitseainetega. Torka lihatükid metllvarraste otsa jättes tükkide vahele väikesed vahed.\nPane šašlõkkivardad grillile kus on keskmise kuumusega söed. Grilli suletud kaanega umbes 7-9 minutit (pooltoores kuni poolvalmis) vahepeal ühe korra keerates. Serveeri koos dipikastmega.\nTags: grillitudkebabküüslaukmaisitärklismust piparpaprikapulberpunane piparšašlõkktomatipastatüümianveiselihaveiselihapuljong


Uue kunsti muuseumis toimub kohtumine kunstnikuga - TRE raadio Pärnu\n4.augustil algusega kell 14.00 toimub Uue Kunsti Muuseumis kohtumine Kaupo Kikkasega, kelle fotonäitus ANSEL on üheks osaks aktinäitusest “Mees, naine ja vabadus”.\nEsimest korda astus Kikkas Adamsi jälgedele Ameerikas kaheksa aastat tagasi. Algul pidi retk kujunema austusavalduseks meistrile ja tema armastatud maastikele. Kuid ihaldades minna üha uuesti. Otsides midagi, teadmata päriselt, mida. Liikudes edasi kohast, kus Adams oli lõpetanud, algas Kikkase tume ja isiklik teekond.\nRännakul klaarus Kikkasel kuidas võiks helilooja Arvo Pärdi muusika välja näha – puudes, liivas,\nkaljudes. Pingestatud tühjus tema helide vahel tõi vaikuse ka kunstniku töödesse.\nFotonäitusel ANSEL on pilvelaamad, lumelagendikud, puidust ristid, kuuskede salud. Ja mäed,


VIDEO | Vaata ja meenuta! Õllesummeri vinge aftermovie viib Sind taas suvisele peolainele - Publik\nTänavu 4. - 6. juulini Tallinna Lauluväljakul 25. sünnipäeva pidav Õllesummer Festival avalikustas vägevate kaadritega aftermovie.\nMöödunud Õllesummer Festival tõestas end taaskord, tuues Tallinna Lauluväljakule kokku kümned tuhanded muusikasõbrad. Lisaks enamikele kodumaistele artistidele on Õllesummer Festivalil esinenud veerandsaja aasta jooksul palju nimekaid välisartiste, alates Calvin Harrisest ja Bastillest kuni the Prodigy ja Pet Shop Boysini.\n“Kindlasti tuleb 25nda Õllesummer Festivali programm sünnipäevale kohaselt võimas. Hetkel võime öelda, et igale festivali päevale tuleb pealavale üks väga hea välisartist. Nimed selguvad peagi,” kommenteerib Õllesummer Festivali välisartistidega tegelev Tarmo Tuvike.\nSel suvel toimuva festivali kogu programm avalikustatakse lähikuudel, kuid juba on välja kuulutatud avapäeva peaesineja, kelleks on ka täpselt kümme aastat tagasi Õllesummeril esimese suure välisartistina üles astunud Franz Ferdinand.\nÕllesummer Festivali üksikud päevapiletid on müügil Piletilevis hinnaga 20€. Esimesed 1000 passid hinnaga on 35€. Osta festivali pass SIIT!\nTaavi Immato rõõmustab: super, et juba üle kümnendi minu vaieldamatute lemmikute hulka...


Ükskord Eestis hobustel | In love in Ljubljana\nPraegu on parim hetk teha kiire tagasipõige meie Eesti reisile, sest veidi rohkem kui nädala pärast sõidame puhkusele (nimetan edaspidi meie puhkuseid seiklusteks, sest puhkus peaks tähendama ju tööst vabanemist, eks). Sihtkohtadeks Nizza ja Alicante ehk siis kiiruga Itaalist läbi sõites teeb see kokku kolm riiki suvise kahe nädala jooksul. Mõnus!\nEelmine nädalavahetus tekkis mul tööl olles hetkeline soov minna perega veeparki sulistama (olin laupäeval kuni kella kaheni tööpostil). Sloveenia avamaa võlud on need, kus pole võimalust leida iga kilomeetri tagant suurem veelomp, kuhu mulistama minna nagu Eestis. Mis tähendab, kas tuleb sõita hea kogus maad autoga või maksta raha ja panna keha likku hotelli basseinis. Üks veekogudest, mis on hästi populaarne, asub tunni kaugusel üle mäe. Ma olen sinna korra üksinda sõitnud ja pidin rooli taha ära surema - mis kurvid, mis ülesmäge, mis teeolud. Lapsi ei viiks ma sinna enne kui suvatsetakse mäkke tunnel puurida ja kiirtee valmis saada. Nojaa see teine võimalus ehk bassein läheks meie perele maksma umbes 50-60 eurot. Seda muidugi juhul, kui me võtame võileivad kaasa ja ei osta putkast isegi jäätist.\nNii me olemegi alates Eestist pigem kodus olnud. Lapsed saavad koduselt kõike teha (peale ujumise😁) - sõita rattaga, rulluisutada, mängida palli, jalutada Lassega, liivakastis torne ehitada, peitust mängida.. ja mina saan rahus mina olla, kodus mõnuleda, rinnahoidja seljast lennutada, Eriku järgi joosta ja toimetada kõige muuga.\nTegelikult on mul hea meel, kui on ikka paar-kolm sõpra, kes aegajalt suudavad mu mugavusest välja tõmmata. Nali naljaks, aga ma olengi selline, et lähen heameelega sõbraga kaasa juba tema enda pärast, et tal hea oleks. Lõppkokkuvõttes on mul endalgi tore, aga et iseseisvalt läheks ja teeks - ei viitsi ja ei taha.\nKevadel pakkus mulle kingitus.ee 50 eurost kinkekaarti ja, kuigi ma alguses ei planeerinud isegi vastata (tere, mina see blogija, kes ei tee koostöö postitusi, pigem ostan ise ja kirjutan, kui tahan), siis mõni nädal hiljem tekkis meil idee sõita kõik koos Eestisse ja sealt koorus ka mõte. Mõte oli teha mu pikemaajalisele sõbrannale kingitus ja minna koos ratsutama, sest umbes-täpselt 22 aastat tagasi kohtusime esimest korda Ihaste ratsabaasi trennis.\nKingitus.ee lehte sirvides jäid mulle esimesena silma õhtusöögid kahele, sest tundus mugav ja lihtne valik. Me ei ole kumbi suured nokkijad ja kõhu saaks ikka täis. Aga elamus! Ratsutamine on miski, kuhu me ilmselt ei oleks kunagi jõudnud ja 50 aasta pärast viskaksime proteesid likku ja räägiksime kõigest, mida oleks võinud teha.😀\nMu endine töökaaslane sai ka kunagi kingitus.ee kinkekaardi ja tema ütles, et ei osanudki midagi valida. Minul ausalt öeldes kujunes valimine raskeks just selle tõttu, et mitmekesisus võttis silmad kirjuks ja tahtsin kõike. Igori viiksin superautoga sõitma või käsirelvaga laskma. Lastele valiksin kardisõidu, seiklusraja või kasvõi batuudil kargamise (käisime koos lastega Tartus hüppamas ja mul oli MEGA tore!).\nKui sõbranna andis omapoolse jah-vastuse, tegin kingitus.ee poes tellimuse ja maksin veidi juurde. Kahe tunnine matk Pangodi äärsetel radadel oli 64 eurot ja sisaldas endas hobuste ettevalmistamist, juhendajat ja umbes pooleteise tunnist sõitu. Valisime ühe mõnusa ilmaga (jess!) pühapäeva ja lasen piltidel rääkida oma loo.\nKuigi asupaigale jõudes me ei leidnud nimelist silti kohale (kuigi võiks ju olla!), siis suurt hullu polnud - gps viis meid kenasti õige maja juurde. Matka juhtis Kertu, kes asendas naist, kes tavaliselt gruppi juhib. Koos valisime meile kaskad, hobustele päitsed ja sadulad ning läksime aasale hobuste järgi. Mina sain suurema hobusega nimega Fiona ning Jaanika valis eesti tõugu Timmu. Meie ümber tiirutas umbes mustmiljon parmu ja kärbest, aga tuju oli hea, ilm täpselt paras (kergelt üle 20-kraadi) ja kogu protsess algusest lõpuni igati mõnus.\nMinnes hobustele aasale järgi, tekkis mul peas mõte, kui oluline on teada, et loomi, keda kasutatakse näiteks turismis, meelelahutuseks, koheldakse võimalikult parimates tingimustes. Näiteks mina ei käi tsirkuses, kus on metsloomad ja isegi loomaaia vastu on tekkinud teatud tõrksus - pigem vaatan ülihea kvaliteediga dokumentaale kui näen kuskilt puuri nurgast elevandi tagumikku. Igasugused laatadel pikka päeva kuumuses lapsi sõidutavad ponid on samuti välistatud.\nVaatasin hoolega meie hobuseid ja esitasin Kertule küsimusi nende tingimuste kohta. Enamik ajast on selle talu hobused hiiglaslikul karjamaal lahtiselt, kus neil on olemas piiramatult heina ning vajadusel saab varju peitu minna. Trennid on hobustel korra päevas - suvel rohkem, talvel vähem.\nMeie saime teha nii rahulikku sõitu kui ka kiiremat traavi. Kes tahaks minna, aga ei julge, siis teadmiseks, et sõitu on valitud just rahulikud ja lastega harjunud hobused, kes kappavad igati ontlikult. Soovi korral saab terve matka ajal aegamööda kulgeda ja nautida imekaunist Lõuna-Eesti loodust.\nSamal ajal, kui meie hobustega sõitsime, käisid tüdrukud mu õega ehk tädi Merkaga seiklusrajal, kuhu näiteks mina ei läheks kunagi. Samas kui hobusel pole mul hirmu isegi galoppi sõita.😀 Ohh, aga Lõuna-Eesti on parim koht maailmas ja ma tahaks juba tagasi tulla!\nMida teie olete sel suvel uut proovinud?


2015 grupi poiste päikselõõsane ENMV II etapp Raasikul – JK Tabasalu\nKlubi 2015 poiste (U8) treeniggrupp osales U9-C ENMV II etapil Raasikul 11. juunil.\nIndrek Anepaio, lapsevanem: “Raasiku etapil oli kohal 4 võistkonda Raasiku Joker, Tartu FC Helios ja Lasnamäe Ajaxi satsid. Esimeses mängus mindi kokku Lasnamäe Ajaxi poistega. Tasavägise mängu võitis seekord Ajaxi sats 5:3. Teises mängus võtsid poisid mõõtu Tartu Heliose poistega, mäng võideti 1:4. Turniiri viimases mängus mindi kokku turniiri korraldajate satsiga. Mäng võideti 8:3.\nIlm oli võrratult ilus ja päiksepaisteline. Sooja oli üle 25 kraadi. Treenerid olid professionaalselt hoolitsenud poiste jahutamise eest. Mängu ajal said poisid end jahutada jaheda veega. Mängude vahel puhati rahulikult varjus.\nAitäh emadele ja isadele kohal olemast ja kaasa elamast. Taaskord oli vaieldamatult suurim ja häälekaim fankond Tabasalu satsil. Satsis on juba mitmed fänni kogemusega lapsevanemad, kelle vanemad lapsed juba mängivad vutti. Vanad fännid vedasid lõbusal toonil uued vanemad häälekalt ja lõbusalt kaasa. Sellest pundist tõotab tulla äge kamp kellega järgnevad aastad lõbusalt mängult mängule käia.\nÜks sats üks süda!”\nTreener Andrus Mitti kommentaar: “Trennides oleme harjutanud konkreetseid mängu elemente vastavalt poiste eale. Üldistatult oli turniiri eesmärgiks poistele olla palliga julge, ei karda eksida ja ei karda vastast, mängida lõbusalt nii kuidas sel hetkel välja tuleb!!! Ei lase vasast endast mööda ja kui palli kaotan siis proovin kiirelt tagasi võita. Poisid said neile pandud eesmärkidega suurepäraselt hakkama, seda vaatamata väga väga kuumale ilmale. Teeme tööd edasi ja püüame järgmine kord jälle kõiki asju paremini teha.”\nKuivõrd Eesti meistrivõistlustel kõige nooremad on U9 (sündinud 2014), siis kogemuste saamiseks osaletakse endast aasta vanemate poiste ja tüdrukute C taseme turniiridel.\nTurniirist kokkuvõttev video SIIN\nU12 valgetel oli Pärnus võitluslik turniiripäev\n01 päeva 02 h 57 min 06 sek


Tonybeti reigiralli | PokerNews\nAvalehtPromod ja LiigadTonybeti reigiralli\nVõimalus võita €1000 Hiina pokker MM-i põhiturniiri pilet eksklusiivselt Tonybeti reigirallilt.\nMaailma esimene avatud kaartidega Hiina pokkerit pakkuv netisait TonyBet Poker toetab esimesi Hiina pokkeri maailmameistrivõistlusi, mis viiakse läbi Prahas 8.-10. detsembril 2014.\nTurniirikavas on €10,000 sisseostua high-roller turniir, mis algab 8. detsembril ning 9. detsembril avalöögi saav kahepäevane €1,000 põhiturniir.\nKuidas võita põhiturniiri pääse täiesti tasuta?\n€1,000 maksva põhiturniiri pileti võib võita igaüks, kes laeb Tonybeti pokkeritoa alla läbi PokerNewsi ning teeb deposiidi, kasutades boonuskoodi "STARTERPN". Lisaks promos osalemisele saab mängija ka boonuse 100% kuni €500.\nSa võid jätta selle sammu vahele, kui oled juba avanud Tonybeti konto läbi PokerNewsi.\nReigiralli toimub 2.-16. novembrini ning võidab kõige aktiivsem mängija. Arvesse lähevad nii OFC rahamängud, turniirid kui ka SNG-turniirid. Tuletame meelde - võitmine on seda lihtsam, et pakkumine on mõeldud ainult nendele, kes avavad konto läbi PokerNewsi.\nPakkumine kehtiv vaid uutele ning olemasolevatele mängijatele, kes on liitunud Tonybeti pokkeritoaga läbi PokerNewsi:\nPokerNewsi ja Tonybeti pokkeritoa eksklusiivne reigiralli toimub ajavahemikus 2.-16. november, 2014 (00:01-23:59, UTG+2 ajavööndi järgi).\nKõige enam reiki maksnud mängija saab 1000-eurose pilet Tonybeti Hiina pokkeri MM-i põhiturniirile, mis toimub 9.-1O. detsembril Prahas Tšehhimaal;\nArvesse võetakse kogu teenitud reiki promoperioodi vältel ning seda näidatakse punktides, kasutades kordajat.\nPunkte saab Tonybeti pokkeritoas toimuvates rahamängudes, MTT-turniiridel ning SNG-turniiridel osalemise eest. Freerolle ei võeta arvesse;\nKui mängijal pole võimalik €1000 Pineapple põhiturniiril osaleda, siis lisatakse 1000 eurot turniiri auhinnafondile. Kompensatsiooni mitteosalemise eest ei maksta;\nKõik reigirallit puudutavad otsused, mis tehakse Tonybeti pokkeritoa juhtkonna poolt, on lõplikud;\nTonybetil on õigus promo igal hetkel lõpetada ilma sellest ette teatamata.


Installatsioonikonkurss "Kohasumin" toob Putukaväilale loodustundlikku linnaruumikunsti – Pealinn.ee\nInstallatsioonikonkurss "Kohasumin" toob Putukaväilale loodustundlikku linnaruumikunsti (0)\nPutukaväila põhjaosa. Foto: Scanpix\n„Soovime muuta Putukaväila keskkonda elamuslikumaks ja vaheldusrikkamaks. Installatsioonidega rikastatakse Putukaväila lõike ning paiku, mis täna mõjuvad monotoonselt ning mille identiteet ja kohatunnetus vajavad tugevdamist – toome Putukaväilale kohasuminat,“ selgitas keskkonna valdkonda kureeriv Tallinna abilinnapea Vladimir Svet.\nInstallatsioonikonkursile oodatakse kohaspetsiifiliste ja innovaatiliste keskkonna- ja kogukonnatundlike kunsti- või arhitektuuriobjektide ideekavandeid.\n„Kunst on universaalne vahend linnakeskkonna peidetud väärtuste mõtestamiseks. Installatsioonide rajamine on üks viis Putukaväila projekti täiendavalt tutvustada ja ruumis esile tuua. Putukaväila projekt on omakorda osa Tallinna linna suuremast plaanist linnakeskkonda rohelisemaks ja inimmõõtmelisemaks muuta,“ kirjeldas Svet projekti tagamaid.


TAIMEDE TALVINE LISAVALGUS\nEesti oludes tunnevad kõik toataimed talveperioodil ehk siis novembrist veebruarini puudust valgusest. Sel ajal on päevad kõige lühemad ja hämarduma hakkab juba pärastlõunal kella kolme-nelja paiku. Ka inimeste endi meeleolu on sel ajal tänu loomuliku valguse puudumisele enamasti vilets. Veelgi kehvemini tunnevad end aga põhiliselt troopikast pärit toataimed, kelle jaoks valgus on lausa elulise tähtsusega. Pimedat aega aitab toataimedel üle elada lisavalgus ehk siis taimedele sobiva valgusspektiga taimelambid.\nKõige sagedasem põhjus, miks toataimede lehed või õienupud talvel kuivavad ja varisevad, ongi valguse vähesus. Taime võib küll hoolega kasta ja väetada, aga kui valgust on vähe, siis jääb ta ikkagi kiduraks. Seega võiks oma toataimi lisavalgusega turgutada, et nad kevade saabumisel väga õnnetuks ei muutuks. Ruumi sügavuses ehk siis akendest eemalolevad taimed vajaksid lisavalgust aastaringselt.\nLisavalgust on vaja ka taimede ettekasvatusperioodil, kas seemnest kasvatades või väiesi noortaimi edasi kasvatades. Kindlasti on kõik rohenäpud kokku puutunud probleemiga, et vastidanenud taimed kipuvad aknalaual akna poole viltu kasvama ja pikaks venima. Selliste probleemide vältimiseks tuleb jälle appi taimelamp.\nTAVALINE HÕÕGLAMP TAIME VALGUSTAMISEKS EI SOBI\nOn kindlaks tehtud, et enamik taimi vajab 12-14 tunni jooksul üle 1000 luksi (luks- valgustatuse ühik) valgust. Eestis võib põhjapoolsel aknalaual pilves ilmaga valgust olla aga vaid 500 luksi. Eriti halvasti tunnevad end aknast kaugemal asuvad taimed. Tuleb arvestada sedagi, et valgus on hommikul ja õhtul hulga nõrgem kui keskpäeval.\nIgasugune valgusaga taimele fotosünteesiks ei sobi, sest taim kasutab erineva lainepikkusega (erineva värvusega) valgust erineval määral. Taimele kõige kasulikum on värvuselt sinise ja kollakaspunase lainepikkusega valgus, see soodustab taimede kasvu ja ainevahetust. Selle pärast tavaline hõõglamp taimede valgustamiseks ei sobigi, sest see annab küll kollakaspunast valgust, kuid sinine lainepikkus sellel peaaegu puudub. Hõõglampidel on lisaks valele valgusspektrile veel teinegi puudus - nad eraldavad liiga palju sooja.\nJust taimede vajadusi silmas pidades kasutatakse taimelampides taimedele sobivale spektrile häälestatud valgust – nende valgusspekter katab fotosünteesi mõlemad alad (ultravioletne ja infrapunane), hoidudes liiga madalast ja tervist kahjustavast ultraviolett kiirguse foonist. Selliste lampide valgusvihk on lillakasroosa ja võib olla kodus alguses veidi harjumatu. Lisaks veidi teistsugusele valgusspektrile võivad lambikuplid olla varustatud roosakaslillakate klaasidega.\nVarjulembelistele toataimedele piisab, kui nad saavad 12 tunni jooksul 500-700 luksi valgust, mõõdukad valgustarbijad vajavad vähemalt 1000 luksi ning valgusnõudlikele tuleb anda vähemalt 1500 luksi valgust. Kõigil taimelampidel on märge võimsuse kohta, samuti on seal kirjas, kui kõrgele lamp taimest asetada tuleks. Tavaliselt soovitatakse riputuskõrguseks taimest ca 60-100 cm.\nTaimelampe pakutakse ka energiasäästulampidena - selliste energitarve on 15 W ja valgustusefekt võrreldav 75 W hõõgniidiga lambi omaga. Energiasäästulampe on saadaval ka koos lambikattega.


Lugemisaasta lõpp läheneb | tavainimene\nLugemisaasta lõpp läheneb\nPosted in * by tavainimene on 22/12/2010\nSattusin hiljuti lugema üht kirjanduslike eriarvamuste klaarimist. Vaimumõõgad lõid välku nii et vähe polnud. Freud ja Jung, Lacan ja Derrida — kõik olid välja manatud ja tammusid sõjaväljal hõõguvasilmsete golemitena ringi. Huu. Minule mõjus see nii, et ma tunnen ennast oma lugemismuljeid kirja pannes jälle ülinõmedana. Köögitüdruk on muuseumisse viidud, talle näidatakse suurmeistri šedöövrit, ta uuristab näpuga nina ja teatab: “Siuke pruun.”\n(Meelde tuleb vanaema räägitud lugu. Ta oli omal ajal leeris käinud koos ühe tüdrukuga, kes muidu tubli ja töökas, aga hirmus kõva peaga, lausa arengupeetuse piiri peal. Piiblilood ja peatükid ei tahtnud talle kuidagi meelde jääda. Õpetaja oli esitanud küsimuse vist Jeesuse ristimisest, tüdruk oli aeglaselt pingist püsti veninud ja mõttetühja naeratusega lakke vaadanud, mispeale kaastundlikud leerilapsed sosistasid talle ette, et “püha vaim ilmus tuvi kujul”. Tüdruk vaatas siis häbelikult maha ja sosistas: “Tuvikõne linnass.” Õpetaja oli selle peale lihtsalt tükk aega vait ja vaatas aknast välja, kuni lubas lapsel istuda.)\nTeiselt poolt kutsub mind korrale kaine mõistus, mis ütleb, et isegi oma nõmedusele ei maksa liiga suurt kaalu omistada. Nii et ma siis ikka kirjutan, pretendeerimata endiselt vähimalegi asjatundlikkusele.\nUrmas Vadi “Kirjad tädi Annele” koosneb seitsmest lühijutust, millest kolm oleks nagu eraldi romaani peatükid, ja raami moodustavad kirjad tädile sellesama romaani kirjutamise üritusest. Autor või tema kirjanduslik teisik üritab kirjutada romaani, “sest meie kaasaja kirjandus väga vajab midagi, mis räägiks meist enestest ja annaks meie sügavast ja miks mitte ka tumedast ja raskest olemisest pildi ka muule maailmale” — aga välja kukuvad ikka juhujutud. Selline leebe (enese)iroonia.\nVähemalt kaks juttu on varem ilmunud, üks lausa kahes kohas, nii et natuke sohk mulje jääb — nagu mõne vanameistri “Xmas Special”, kus puhta vanad lood peal. Aga mulle meeldis ikkagi. Tühi temaga, selle romaaniga, ja selle “teise plaani” ja sügava kunstitõega; juttudel pole ka häda midagi, kui on osav jutuvestja (Neil Gaiman meenus). Teine plaan võib ju sündida kvantiteedi pealt, kõhejutud võiks ilmuda korraliku kuraditosina kaupa, näiteks iga aasta hingedepäevaks.\nLugesin nädalavahetusel veel Mats Traati. “Kohvioad” on mulle kogu aeg meeldinud ja meeldib järjest rohkem. Aga “Türgi oad” ja “Inger” ei olnud nagu see. Tundub, nagu kukuks vana aja ja vanainimeste kujutamine Traadil paremini välja, kaasaeg seevastu kisub olmekaks kätte. Rohkem ajalikku, vähem ajatut. Nojah, kuhu sa selle “teise plaani” siinsamas keset argipäeva kõigi meie silme all ikka peidad, kui just maagiat ja müstikat mängu tuua ei taha.\nJavier Maríase “Kirjapandud elud” on väike maiuspala.\nConrad ärritus nii kergesti, et kui tal juhtus sulepea maha kukkuma, siis selle asemel, et see üles korjata ja edasi kirjutada, trummeldas ta mitu minutit juhtunut kirudes meeleheitlikult sõrmedega vastu lauda.\nIsak Dinesenil oli tema oma sõnutsi kehvapoolne nägemine, kuid aasal jalutades suutis ta uskumatult kaugelt märgata neljaharulisi ristikulehti, samuti seletada noorkuud, kui seda veel nähagi ei olnud. Noorkuud tavatses ta tervitada kolme kummardusega, ning kinnitas, et seda ei tohi iialgi teha läbi klaasi, see toovat õnnestust.\nSuures selguseihas hakkas James rääkima täiesti ümbernurga ja arusaamatult, ning ükskord koerast rääkides püüdis ta iga hinna eest sõna ennast vältida ja nimetas looma “millekski mustaks, millekski penilikuks”. Samuti ei suutnud ta ühe näitlejanna kohta välja öelda, et too on sõna otseses mõttes kole, piirdudes selle asemel tõdemusega, et “tollel vaesel tuisupeal on teatavat kooljalikku veetlust”.\nSüdametunnistus ju kripeldab küll, et kas selline mustapesukastis ja kõhuvalupäevikutes sorimine on ikka ilus. Mispoolest see parem on kui tabloidid, kes arutavad, “kas megastaar N kaenlaaluse arm annab tunnistust rinnasuurendusest”. Aga no lihtsalt nii võluvalt on kirja pandud. Tegelikult oli mõni koht nii pentsik ja pöörane, et võinuks kahtlustada Woody Alleni stiilis pseudobiograafiat. Võib-olla ongi kõik üks suur müstifikatsioon ja ilukirjandus, kust mina tavainimene seda tean või kontrollin. Usaldan netis ilmunud arvustusi ja kommentaare? Aga võib-olla on needki fabritseeritud ja ringlusse tilgutatud?\n« Kuuldused blogimise surmast võivad olla liialdatud?


5 linna, mida sa kunagi üksi külastama ei peaks - Reisijuht\n5 linna, mida sa kunagi üksi külastama ei peaks\nKaunis Bogota ei ole turistide vastu alati just sõbralik.Wikimedia commons\nÜksi reisimine on paljude meelest parim võimalus maailma ja iseennast tundma õppida. Ent ikkagi on maailmas kohti, kuhu sõites ka kõige veendunumad sooloreisijad kaaslase otsima peaks.\n5. Bogota, Kolumbia\nKolumbia südames asuv Bogota toodab maailma parimat kohvi ja kasvatab maailma kauneimaid lilli, mistõttu nii vabatahtliku töö, äri kui lihtsalt puhkus meelitavad sinna igal aastal sadu tuhandeid turiste.\nEnt ei maksa unustada, et see on üks ohtlikumaid linnu lääne turistile.\nKurikuulus Escobari ajastu on ammu möödas, ent terrorism ja narkokuriteod pole kuhugi päriselt ära kadunud.\nEriti lihtsateks sihtmärkideks peetakse Ameerika turiste, aga kust nad siis lõpuks ikkagi nii täpselt teavad, kust üksik kahvatu inimene pärit on? Inimröövide arv on ikka veel murettekitavalt kõrge - ehkki selget langustrendi näitav.\n4. Mexico City, Mehhiko\nMehhiko on põnev ja päikeseline maa ning paljudel on sinan reisides kavatsus rannast kaugemale jõuda. Mexico City on põnev ja värvikas paik, ent kahjuks mitte kuigi ohutu. Vargused ja rünnakud välismaalste vastu on pigem igapäevane asi kui erand. Ja paraku on ette tulnud ka inimrööve.\nVägivallalaine riigis on viimastel aastatel olnud nii suur, et üksi reisivatel naistel ei soovitata ühistransporti - eriti busse - üldse kasutada.\n3. Lima, Peruu\nMachu Picchut on peaaegu võimatu külastada Limas käimata, kus asub suur rahvusvaheline lennujaam.\nLima on täis ohte turisti jaoks, alustades kasvõi taksondusest, mida pole kontrolli alla saadud. Libataksod, mis reisija tema sihtkoha asemel kõrvalisse pimedasse tänavasse viivad, on paraku liiga palju.\nPimedas välja minna pole aga üldse hea möte.\nEi vaja vist pikemat selgitust, kohutavad grupivägistamise ja surnuks peksmiste lood on uudistest veel kõigil meeles. Välisministeeriumite tasemel on hoiatatud seksuaalsete rünnakute ohu eest New Dehlis ja üksikul naisel ei ole tark sinna linna minna.\n1. Jakarta, Indoneesia\nPopulaarne koht pikemate Indoneesia reiside alustamiseks, pole see islamilinn kahjuks nii vaga, kui koraan tahaks. Terrorismioht on kõrge ning inimröövid pole midagi ennekuulmatut.\nLisaks inimestele kujutab seal endast ohtu ka loodus - kusagil mujal ei ründa tsunaamid ja maavärinad nii ottamatult.\nVIDEO: Liigutav armastuskiri Indiale lennufirmalt\nJaapanis saab endale palgata liba-sõbrad, kui tahad puhkusefotodel eriti populaarne välja...


Börs: keskpankurite kommentaarid vedasid turge alla\nMait Kraun • 4. oktoober 2016\nTurgude meeleolud on viimasel pidevalt muutunud. Täna andsid keskpangad märku, et plaanivad oma stimuleerimist tagasi tõmmata ja see pani turud odavnema, kirjutab Bloomberg.\nVõlakirjade ja aktsiate hinnad langesid ning valuutaturud olid volatiilsed. Euro hakkas päeva lõpus kallinema ja aktsiad sattusid surve alla, sest Bloomberg teatas, et Euroopa Keskpank hakkab tõenäoliselt oma rahatrükki järk-järguliselt vähendama. Ametnikud, kes soovisid jääda anonüümseks, ei välistanud võimalust, et varaostuprogrammi võidakse siiski veel pikendada. Praeguse seisuga peaks rahatrükk lõppema 2017. aasta märtsis.\n„Turud on selgelt üllatunud,“ ütles Bank of Nova Scotia valuutastrateeg Eric Theoret. „Viimasel pressikonverentsil kardeti EKP sõnumit, sest nad on kõik oma relvad juba ära kasutanud.“\nInvestorid ja kauplejad jälgivad keskpankade teadaandeid pingsalt, et aru saada, kas stimuleerimist plaanitakse tagasi tõmmata või mitte. Täna teatas Richmondi Föderaalreservi juht Jeffrey Lacker, et rahapoliitika peaks olema karmim. Tema Clevelandi kolleeg Loretta Mester ütles, et USA majandus on intressimäärade tõusuks valmis.\nKullal kolme aasta suurim kukkumine\nStandard & Poor’s 500 indeks odavnes 0,5 protsenti 2150 punktini. Dividendiaktsiad juhtisid langust ning kommunaal- ja telekomifirmade aktsiad langesid rohkem kui 1,6 protsenti.\n„Me usume, et detsembris tõstetakse intresse,“ ütles investeerimisfirma Stifel, Nicolaus & Co rahahaldur Chad Morganlander. „See on järgnevate nädalate jooksul kõige kriitilisem teema.“\nKulla hind tegi täna aga kolme aasta suurima languse (3 protsenti) ja jõudis madalaima tasemeni alates juunist. Põhjuseks eelkõige see, et keskpangad plaanivad oma poliitikat karmistama hakata.\n„See, mida Lacker ütles, ei mõju kullale sugugi hästi,“ ütles Long Leaf Trading Groupi strateeg Tim Evans. „Me oleme kulla jaoks jõudnud halba keskkonda, sest turud ootavad intressimäärade tõstmist ja märke kiiremast inflatsioonist ei ole.“


§ 2 Maksustamisperiood ja maksukohustus\n§ 3 Maksumäär\n§ 5 Maksusumma määramine ja maksukohustuse tekkimine\n§ 6 Maksu tasumine\n§ 7 Intressi arvestus\n§ 8 Maksuvõlg\nRT IV, 20.06.2013, 24\nVastu võetud 12.06.2013 nr 19\nMäärus kehtestatakse "Kohaliku omavalitsuse korralduse seadus" § 22 lg 1 p 2 ning "Kohalike maksude seadus" § 2 lg 1 ja § 5 p 6 ja § 11 lg 2 alusel.\nTeede ja tänavate sulgemise maksu (edaspidi maks) on kohustatud maksma füüsilised ja juriidilised isikud (edaspidi sulgeja), kui sellega kaasneb üldkasutatava tee, tänava, parkla, väljaku, pargi või puhkeala ning nende osade sulgemine.\n§ 2. Maksustamisperiood ja maksukohustus\n(1) Maksustamisperiood on ajavahemik maksuobjekti sulgemise algusajast kuni selle piiranguteta taasavamiseni.\n(2) Maksuobjekti sulgejal tekib maksukohustus alates maksuobjekti tegeliku sulgemise algushetkest.\n§ 3. Maksumäär\n(1) Maksuobjekti sulgemine:\n1) intensiivse liiklusega tänav – 100 eurot ööpäevas. Intensiivse liiklusega tänavateks on: Jüri tn, F. R. Kreutzwaldi tn, Vilja tn, Vabaduse tn, Tartu tn, Pikk tn, Tallinna mnt, Männiku tn, Kooli tn, Räpina mnt ja Jaama tn;\n2) käesoleva paragrahvi punktis 1 nimetamata asfaltkattega ja tolmuvaba kattega tänav – 65 eurot ööpäevas;\n3) kruusakattega tänav – 30 eurot ööpäevas;\n4) käesoleva paragrahvi punktis 1 nimetatud tänavatega piirnevad kõnnitee – alates teisest järjestikusest ööpäevast 10 eurot ööpäevas;\n5) käesoleva paragrahvi punktis 1 nimetamata tänavatega piirnevad kõnnitee – alates teisest järjestikusest ööpäevast 7 eurot ööpäevas;\n6) parkla, väljak – alates teisest järjestikusest ööpäevast 0,1 eurot/m2 ööpäevas;\n7) park, puhkeala – alates teisest järjestikusest ööpäevast 0,05 eurot/m2 ööpäevas.\n(2) Kui maksuobjekti sulgemisega kaasneb samaaegselt suletud tänavaga piirneva tänava sulgemine liikluseks, siis maksumäärad liidetakse vastavalt tänavate maksumääradele.\n(3) Maksumäära diferentseerimisel kasutatakse järgmisi koefitsiente vastavast maksumäärast:\n1) ühe sõidusuuna sulgemine – 0,4;\n2) ainult öine sulgemine (kell 22:00–06:00) – 0,2;\n3) sulgemine ainult puhkepäeval või riiklikul pühal – 0,4;\n4) ühe tunni maksumus – 0,1;\n5) kui sulgemisega kaasneb uue asfaltkatte üleskaevamine ehitusjärgsel garantiiperioodil – 5,0;\n6) omavoliline sulgemine – 10,0;\n7) iga üle tähtaja ületanud ööpäev – 2,0.\n(4) Kui sõidukitele mõeldud tänava osal ületab suletava lõigu pikkus 50 meetrit ja jalakäijatele mõeldud tänava osas 20 meetrit, siis lisatakse maksumäärale iga ületatud meetri eest 0,05% tasumisele kuuluvast maksumäärast.\n(5) Teede ja tänavate sulgemise korra kehtestab Võru Linnavalitsus (edaspidi linnavalitsus) määrusega.\n(1) Maksuhalduriks on linnavalitsus .\n(2) Maksuhalduri juht võib määrata volitatud ametniku, kes rakendab maksude kogumisel maksuhaldurile maksukorralduse seadusega pandud õigusi\n§ 5. Maksusumma määramine ja maksukohustuse tekkimine\n(1) Maksuhalduri õigusi teostav ametnik koostab maksusumma määramiseks maksuotsuse, milles on märgitud:\n3) maksuotsuse kuupäev;\n5) maksumaksja nimi ja aadress;\n7) arvelduskonto, kuhu maksusumma tasutakse;\n8) maksu tasumise tähtpäev;\n(2) Maksuotsus toimetatakse maksumaksjale kätte maksukorralduse seaduses sätestatud korras.\n§ 6. Maksu tasumine\n(2) Maksumaksjal on õigus nõuda ettenähtust suurema maksusumma tasumisel enammakstud maksu tagastamist. Tagastamine toimub esitatud tagastusnõude alusel maksukorralduse seaduses sätestatud korras ja tähtajal. Tagastusnõue täidetakse 30 päeva jooksul arvates tagastusnõude esitamisest.\n(3) Maksu ei määrata ja maksuotsust ei väljastata, kui maksusumma on alla 10 euro.\n§ 7. Intressi arvestus\n(1) Kui maksukohustuslane ei ole tasunud maksu kehtestatud tähtpäevaks, on ta kohustatud tasuma tähtpäevaks tasumata maksusummalt intressi.\n§ 8. Maksuvõlg\n(2) Linnavalitsus võib täiendavalt teha maksusoodustust või anda maksuvabastust:\n1) Euroopa Liidu fondidest rahastatavate ehitustööde teostamisel;\n2) muudel juhtudel avalikest huvidest lähtuvalt.\n(3) Maksusoodustuse või maksuvabastuse saamiseks käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud juhtudel esitatakse maksuhaldurile vormikohane taotlus, mille vormi kinnitab linnavalitsus.\n(1) Järelevalvet käesoleva määruse täitmist korraldava ametniku üle teostab linnapea.\n(2) Käesolevas määruses sätestatud nõuete rikkumise eest kohaldatakse maksukorralduse seaduses sätestatut.\n(1) Määrusega reguleerimata küsimustes kohaldatakse kohalike maksude seadust, maksukorralduse seadust ja teisi õigusakte.\n(2) Tunnistada kehtetuks Võru Linnavolikogu 4. mai 1995. a määrus nr 2 "Teede ja tänavate sulgemise maks”.


22-02-10, 21:54 #1\nVõiks küsida, kas Nixie on ikka lamp? Wikipedia räägib "Nixie Tube-st", ehk võiks see sobida siiski lampide alla? Foorumi otsing ei andnud küll märksõnale mingit tagasisidet, sestap siis uus teema.\nTeema aga selline, et pikkadel talveõhtutel aega mõtiskleda igatsugu veidrusi kokku, mõtete eest pole me keegi ju kaitstud. Et kui tekitaks riistapuu, mida tuntakse ingliskeelses maailmas Nixie Clock, aga selles teises, ka meile ajalooliselt tuttavas süsteemis kui часы с неоновыми индикаторами. Saagu siis selline kell! Praktilis-kunstiline sulandus, soovitavalt.\nSarnast riista pole mõtet juba teostatud vidinana kopeerida, peab ikka miski oma niks-nõks sees olema, noh nii pullivilukski. Antud riistapuu juures on kandvaks ideeks, et asi tuli teostada puhtalt klassikalisel raual, ei mingeid pic-e ega softe. Veel parem, kui õnnestub kasutada ajaloolist rauda. Kui nüüd keegi tahab näha, et mis välja tuli, siis mingeid piltisid paistab siit.\nJa kui nüüd kedagi juhtumisi veel huvitab, kuidas sellist amatöörlikku seadeldist kodustes tingimustes luua, siis järgnevad tänusõnad viitavad allikatele ja abilistele:\nTrükkplaat - suured tänud valmistamise eest Karutec-le.\nKorpuse puitosa - Tiit Vaher disain.69@hot.ee\nKorpuse kaane laserlõikamine - Toci OÜ\nKaane pulbervärvimine - Pulvis OÜ\nKorpuse jalad - K-Rauta\nIndikaatorid ja TTL loogikakivid (NOS aastast 1979!) - Tiigi elektroonika\nToitetrafod ja muud toiteosa detailid - O-pood\nPisikesed neoonlambid - Elfa elektroonika\nElektromehaaniline generaator - vana elektriline budilnik Слава\nSamuti väärib äramärkimist kruvipood Baltic Bolt, kelle valikus leidub ilusaid messingist retro-kruvisid.\nKlaasist kuppel (lillevaas tegelikult) - Mileedi Lilleäri.\nSellise pika allhankijate rea peale allakirjutanule ei jäänudki muud rolli kui veidi jootekolvi ja kruvikeerajaga vehkida\n22-02-10, 22:12 #2\nMul on mõned põhimõttelt samad lambid garaazis riiulis. Välimuselt küll pisut teised. Millalgi sähvatas peast läbi idee panna need lampvõimule lampide soojenemise ajaks sekundeid maha lugema. 9-8-7-6-5-4-3-2-1-ANOODPINGE! Vaevalt, et ma selle teostuseni kunagi jõuan, aga stiilse asja saaks iseenesest.\nJa muidugi seda ka, et tore ju, kui keegi selliseid lahedaid kiiksuga vidinaid valmis teeb.\n22-02-10, 22:22 #3\nKena kell. Kas ligikaudsest raha numbrist on kah soovi rääkida, mis teostus maksma läks? See ,et too mehhanism vaasis on, on vahva lahendus.\n22-02-10, 22:29 #4\n22-02-10, 23:46 #5\nVs: Re: Nixie\n...ja mina, lugemata lõpuni esimest postitust,\nasusin kohe pilte vaatama ja silma nuumama.\nLootsin kusagilt kuplialuse pildilt vaakumkestas\nkvartsi leida, aga üllatus oli veelgi suurem kui\nsealt hoopis balanssmehhanismi leidsin!\nNo igatahes on kellad niisugused tänuväärsed\nasjad, mida annab vähemalt miljonit erinevat\nmoodi teha ja fantaasial lennata lasta...\nÜks KIT on küll poes ka saadaval, aga hind on....\n23-02-10, 00:06 #6\nKas ligikaudsest raha numbrist on kah soovi rääkida, mis teostus maksma läks?\nEh, naabril on vanasõna: не имеи сто рублей, а имеи сто друзей. Kui kogu kraami oleks pidanud raha eest soetama, siis oleks büdžett kerinud 2,3k peale. Ainult jupikeste komplekt ca 1,3k. Isetegemise eesmärgina odavus on minu jaoks juba ammu minetanud tähenduse. Pigem on oluline tulemuse kordumatus. Väljamõtlemise pers-tunde pole kalkulatsioonis niikuinii arvesse võetud.\nKui nii võtta, siis polegi nagu megakallis? Ainult et tulem on visuaalselt ja sisuliselt kõhnapoolne. Lisandub toitebloki hind.\n23-02-10, 00:52 #7\nkui kellegil selliste vigurite jaoks indikaatoreid peaks vaja olema siis on näiteks IN-14 välja pakkuda\n(oli ka IN-18 aga need andsin kõik ära)\nkas keega ka ossi toru peale kellasid aretab, mul neid siin mitusada tükki olemas\nps kaust alati 100% täis ,kasuta ekirja\n23-02-10, 03:46 #8\nEh, ma läksin "fre" jälgedes ja astusin sama reha peale. Esimesel pildil arvasin kuju ja tihedalt täis topitud sisemuse järgi, et seal "akvaariumis" on lausa nn termostaatkvarts tundmatul militaarset päritolu konstruktsioonil troonimas. Siis hakkasid plaadi pildid tulema ja sellel tillukest kvartsi nähes läks asi järjest segasemaks. Alles viimasel pildil nägin tuttavaid Слава soolikaid ja arvasin, et see teeb kvartsiga sünkroonitult või omast tarkusest ilu pärast "nix-nax". Skeemi uurides selgus, et jälle panin mööda. Originaalkivi on vist pensionile jäänud ja kaasaegsemate transsidega asendatud, kui skeemi uskuda. Aga see 6Н1П või midagi sarnast on vist lihtsalt ilu pärast sinna istutatud.\nTubli töö ja silm puhkab! Edu!\n23-02-10, 11:12 #9\nEsmalt postitatud Padasonic poolt\nSiis hakkasid plaadi pildid tulema ja sellel tillukest kvartsi nähes läks asi järjest segasemaks. Alles viimasel pildil nägin tuttavaid Слава soolikaid ja arvasin, et see teeb kvartsiga sünkroonitult või omast tarkusest ilu pärast "nix-nax". Skeemi uurides selgus, et jälle panin mööda. Originaalkivi on vist pensionile jäänud ja kaasaegsemate transsidega asendatud, kui skeemi uskuda. Aga see 6Н1П või midagi sarnast on vist lihtsalt ilu pärast sinna istutatud.\nEga spetsialisti silm ei peta Plaadil on 2 pulsigeneraatorit - põhitöö teeb elektromehaaniline ja backupiks on kvarts. Võimalik on jumperiga valida, kumma gene signaali kasutada. Слава oma kivi oli lõpetanud lepingu ja ega see oleks sobinudki, sest kasutab kellamootori mõlemat mähist. Signaali jaoks on vaja saada üks mähis vabaks. Kvartsgene on plaadile pandud selleks puhuks, kui elektromehaanilise gene täpsus peaks osutuma ebapiisavaks. Katsejooksutamisel pole seda olukorda veel ette tulnud. Aga raadiolamp - akvaarium oli kuidagi tühjavõitu, ehk täiendab veidi visuaali, lampe pole ju kunagi liiga palju... Muide, elektromehaaniline gene eeldab kella käsitsi käimalöömist\n23-02-10, 12:14 #10\n.... Слава oma kivi oli lõpetanud lepingu ja ega see oleks sobinudki, sest kasutab kellamootori mõlemat mähist. Signaali jaoks on vaja saada üks mähis vabaks.....\nMul on kunagi olnud mitu juhust, kui olen taastanud rikkisoleva elektroonikaga elektromehhaanilist kella. Selleks on allesolevatele tervetele mähistele ja 1,5V toiteelemendile lisaks vaid kaks detaili vaja olnud. Üks transistor ja üks diood (mina kasutasin enamasti p-n-p germaaniumtransistori ГТ108Г ja germaaniumdioodi Д9Б). Kirjeldan seda lihtsat skeemi. Kõigepealt selgituseks, kasutan sõna "keskväljavõte" tinglikult, sest mähised on üldjuhul keritud kahe traadiga korraga ja seejärel ühendatud jadamisi, "keskväljavõtteks" esimese mähise "lõpp" ja teise "algus". Nimetan nüüd kogu mähise "alguseks" esimese algust ja "lõpuks" teise lõppu. Nüüd skeem. Transistori kollektor ühendatakse toite "miinusega", baas "algusega" ja emitter "keskväljavõttega". "Alumine" ühendatakse toite "plussiga". Diood läheb rööbiti teise mähisepoolega, suunaga emitterilt toite "plussile". See ongi kogu skeem. Vajadusel saab selliselt generaatorilt signaali kätte transistori emitterilt, selle kasutamiseks oleks vaja ainult eelnevalt impulsi kujuga tutvuda... Nüüd jääb kaks varianti, kuidas skeem töötab - vahetades mähiste "alguse" ja "lõpu" omavahel, saame teise variandi. Ühel variandil tõmbub balanssratta pöörlev magnet iga kord mähisele lähenedes, teisel variandil tõukub iga kord sellest eemaldudes. Kas või kumb variant mille poolest parem oli, seda ei mäleta.\n24-10-10, 21:29 #11\nAvastasin ka täna selle kellavärginduse netis kolades. Ega kellelgi pole in-18 pirne üle oleks nendest väga huvitatud!\n19-11-10, 12:26 #12\nMinu jaoks oli huvitav leid, et nixie kasutusel olnud ka tuuneritel sagedusala näidikutes, nt Sony ST-A7B.\nSiiski. Pole see Sony nii erandlik näide midagi. Tuleb enne postitamist hakata rohkem kodutööd tegema. Revoxi näide:\nViimati muutis AntiV : 19-11-10 kell 13:27 Põhjus: Täiendus\n19-11-10, 14:43 #13\nSony-l ei ole nixie indikaatorid, vaid vaakumluminestsents-sellised. Kasutati ka vene Ласпи-00x tuuneritel.\nKuna vaakumlumi-indikaator on idee poolest otsekütteline triood, siis võiks ju katsetada selle peal mingit helivõimendusastet ka tekitada? Vist olen kuskil isegi midagi silmanud...\n16-09-14, 19:03 #14\nAinult aeg läheb läbi halli kivi...\nKõik kellaajad on GMT +3 ajavööndis. Kell on praegu 08:14.


Kuumalainel lõplikult kriips peal: alanud nädal tuleb tuuline, oodata vihmahooge - Ilmateade\nKuumalainel lõplikult kriips peal: alanud nädal tuleb tuuline, oodata vihmahooge\nNädal algab kuivalt, kuid juulikuu palavusele sarnast temperatuuri enam oodata ei ole. Teisipäeval jõuavad Eestini tugevad tuulepuhangud, mis kestavad nädala lõpuni, välistatud ei ole ka sajuhood.\nTeisipäeva öösel muutub ilm selgemaks ning sajuvõimalus on väike. Tuul pöördub läänekaarest üle lõuna idakaarde ning õhtul Saaremaal ja Liivi lahel tugevneb. Õhutemperatuur on öösel 8 kuni 13, rannikul üle 15, päeval 19 kuni 23 kraadi.\nKolmapäeval liigub madalrõhkkond üle Läänemere Soome lõunaranniku suunas ja selle servas on öö ja hommikupoolik vihmahoogude ja äikesega tõenäosus suurem, pärastlõunal sajuhood hõrenevad. Tuul on tänastel andmetel tugev, puhub öösel idakaarest, päeval pöördub põhjakaarde. Õhutemperatuur on öösel 12 kuni 17, päeval 18 kuni 21 kraadi.\nNeljapäeval tugevneb kõrgrõhuvöönd ja saju võimalus on võrdlemisi väike. Kuid päev siiski päris kuivalt ei pruugi mööduda ning üksik vihmahoog pole välistatud. Puhub mõõdukas läänekaare tuul. Õhutemperatuur on öösel 10 kuni 15, rannikul kuni 18, päeval 20 kuni 23 kraadi.\nReedel on meie ilm peamiselt sajuta. Tuul pöördub lõunasse ja kagusse ning tugevneb. Õhutemperatuur on öösel 9 kuni 13, rannikul kuni 19, päeval 23 kuni 26 kraadi.\nLaupäeval jõuab Atlandilt Norra merele aktiivne madalrõhkkond, mis riivab ka Eestit. Öö on sajuta, päev hoovihmadega. Tuul on võrdlemisi tugev, puhub öösel kagust, päeval lõunast ja edelast. Õhutemperatuur on öösel 12 kuni 16, rannikul kuni 19, päeval 19 kuni 24 kraadi.\nPühapäeva öösel vihmahood lakkavad, kuid päeval on taas hoovihma võimalus suur. Puhub tugev edelatuul. Õhutemperatuur on öösel 11 kuni 15, rannikul kuni 18, päeval 18 kuni 23 kraadi.


Mihkel Kunnus: kuidas kommunikeerida õhulosse? - Tänane leht\nMihkel Kunnus: kuidas kommunikeerida õhulosse?\nMihkel Kunnus. FOTO: Konstantin Sednev\nNagu kinnitas ka hiljutine Euroopa kontrollikoja audit, on Rail Balticu (RB) puhul kindel see ja ainult see, et see on röögatult kallis, väga suurte hoolduskuludega ning selle ehitamiseks tuleb suurem osa kohalikke teetäitemaardlaid tühjaks tõmmata ja tekitada väga suur keskkonnakahju.\nSee on ainus teadmine, mis on kindel. Kasud paistavad rohkem unistuste ja soovmõtlemiste valda kuuluvat. Näiteks kumavad sealt läbi eeldused, et tööstustsivilisatsiooni haare laieneb veel vähemalt aastakümneid umbes samal moel, nagu see on teinud viimane sajand. Või et demograafiaga ei pea arvestama. Viimasega võib tuua ka kujundiparalleeli.\nRB läbisurujatele mõeldes heiastub mulle kilplaslik tegelane, kes seletab vaimustunult, et demograafiaprobleemi lahenduseks tuleks teha ruutkilomeetrine liivakast. Et kui juba selline liivakast on olemas, siis tulevad ka lapsed robinal. Ja kui rahvas vaimustunult selle ideega kaasa ei jookse, siis suur visionäär kortsutab mõtlikult kulmu ja teatab, et tuleb tõhusamalt projekti kasudest kommunikeerida. Ehk pole RB kasumlikkust suudetud haritlastele kommunikeerida samasugustel põhjustel, miks pole neile suudetud kommunikeerida Maa lamedust või vaktsiinide saatanlikkust?


Weimaris | Aasta EVS-i Saksamaal\nseptember 14, 2010 kell 09:27\t(Uncategorized)\nAlustuseks siis kõigest sellest, mis ma tegemata unutasin või maha jätsin:\n“Õppisin” ära, kuidas nahka raseerida. Kahest kohast lausa, plaastrid on mu parimad sõbrad.\nFriedersdorfi raudteejaamas istudes tabasin ennast mõtlemast, et jätsin pooleliolevad tablalehed maha. Paanikast päästis Kati, kellel erinevalt minust on loogiline mõtlemine.\nBerliinis rongis istudes teatas Alice (minu reisikaaslane), et oma rätik oli vaja kaasa võtta ning jah, see oli kirjas mainitud, mis mulle saadeti. Saksakeelses kirjas. Vähemalt on mul juukserätik kaasas…\nWeimaris oma seminarikeskuses sain korra postkasti ja esimene kiri on Facebookist, et Malin on mulle “seinale” teate jätnud: “Sinu käes on võtmed rataste juurde!” Oi pagan…. Nüüd ma ei teagi veel mis saab, kas ma pean postiga võtmed saatma (eriti irooniline oleks, kui kaduma läheksid) või peab vaene Malin seni bussiga tööl käima, kui ma koju jõuan.\nSeminarist ka siis. Meid on umbes 20 inimest: Venemaalt, Prantsusmaalt, Itaaliast, Hispaaniast, Norrast, Ungarist, Tšehhist, Slovakkiast, Türgist ja eem.. Eestist. Eestist on muide kaks inimest. Yeap, üks eestlane on siin veel peale minu! Nimi on Leene, oma EVSi alustas ta juuli alguses ja kuna meil oli erineval ajal pre-dep seminar siis ei teadnudki varem, et keegi veel siin on! =D Hästi mõnus oli teist eestlast kohata, ma olin enamvähem: Mis asja? Kust kohast sa tuled? (ja siis eesti keeles): Miks ma ei teadnud, et siin veel keegi Eestist on?\nVäga naljakas mõnes mõttes aga siiski ägeeeee! Ja eesti keeles rääkimine. Täiesti ilustamata öeldes, kõlas see nii võõralt, kuigi ma kirjutan koguaeg eesti keeles, on rääkimine teine asi. Suu väsis ära ja mõte üritas ikka inglise ja saksa keele pudruna töötada. Aga noh, pole hullu =D\nToakaaslasteks on mul Alice (Prantsusmaa) ja Tatjana (Venemaa). Viimane räägib muide ainult kobamisi saksa keelt… Venelastega seoses oli juba üks selline juhus ka, et tao pead vastu seina. Karina ja Tatjana on Peterburist, Vladimir Kalingradist. Üks ülesanne oli meil Euroopa kaardile kinnitada paberilipakas oma nimega, et näidata, kus ma oma kodumaal elasin. Tatjana oli venelastest esimene. Ta leidis kiirelt üles Moskva ja hakkas sealt ida poole liikuma, et Peterburi leida… Ma istusin kohe kaardi kõrval ja siis näitasin talle näpuga ette, kus Peterburi asub. Vladimir hakkas Kalingradi otsima, alustades Eestist ja minnes allapoole. Leidis ta selle? Ei. Ma sain jälle oma geograafilisi teadmisi näidata. Seda ma ei tea, kas Karina olen ise leidnud või pani ta oma lipiku lihtsalt Tatjana lipiku järgi aga no tõesti, kas Venemaal geograafiat ei õpetata?\nSeminar on enamjaolt saksa keeles ja tõlgitakse siis ka inglise keelde. Saksakeelsest tekstist saan ma umbes poolest aru, aga tõlge on väga hea, sest siis saan ma ka ülejäänud poolest aru. Esimene päev sisaldas loomulikult täiesti ajuvabas koguses nimede meeldejätmismänge. Ma mõtlen juba, et peaks kausta tegema ja kõik need mängud, mis kuskil läbi viiakse ja mis ma ise läbi teen, kirja panema sest kui ma tõesti jätkan oma ideed edasiõppimise osas, siis läheb mul neid erinevaid mänge ka kindlasti vaja. Mida veel siis… Õhtu möödus hotelli all olevas diskosaalis, kus oli ka külmkapp õlle, veini ja erinevate karastusjookidega. Natuke mängisime joomismängu(jee, mina Sprite’iga sest vein ja õlu… Mitte minu teema) aga asi vajus lõpuks ära, sest kui 2/3 rahvast ajab oma juttu siis pole lihtsalt huvitav mängida ja vist juba enne kahtteist olin ma oma toas ja kirjutasin juttu arvutisse. Yey? Minu pre-dep seminar seadis vist liiga kõrged lootused igasugustele vabatahtlike üritustele =D Aga samas oli see esimene õhtu alles, nii et loodan asjade paranemist.


Andrei Korobeiniku tüli Reformierakonnaga: lootsin, et nüüd on erakonna eesotsas teistsugused inimesed - Delfi Eesti\n21.september 2018 15:16\n"Kert valetab," ütles reformierakondlane Andrei Korobeinik. Üleeilses Päevalehes kritiseeris ta oma arvamusloos Reformierakonda, millele partei peasekretär Kert Valdaru omakorda vastas, et Korobeinikuga oli neil varasemalt lahkarvamusi positsiooni üle valimisnimekirjas.\nKorobeiniku sõnul oli see aga Valdaru plaan näidata teda halvas valguses, parema positsiooni jahil. "Kert üritab näidata, et ma ei lahku mitte maailmavaate pärast," ütles Korobeinik. Erakonna programmiga tal oma sõnul ühiskohti pole ja seega kaalub ta sealt lahkumist siiski maailmavaatelistel põhjustel.\n"Kirjalikult ütlesin, et mul pole vahet, kus või mis positsiooni peal kandideerin, kui programm mulle sobib," selgitas ka nelja aasta eest riigikokku kandideerimast loobunud Korobeinik. Ka tollal ei sobinud talle erakonna programm. "Lootsin, et nüüd on erakonna eesotsas teistsugused inimesed," ütles ta pettunult.\nKert Valdaru aga jäi oma sõnade juurde, mida ta üleeilses artiklis Korobeinikule vastuseks kirjutas. "Erakonna peasekretärina võin öelda, et mul on Andreiga olnud mitmed vestlusi ja ka lahkarvamusi erinevatel teemadel, näiteks positsioon valimisnimekirjas, mida Reformierakond tulevastel riigikogu valimistel talle pakkuda sai," kommenteeris Valdaru. Vaidlust erakonna liikmega ta aga ajakirjanduse vahendusel jätkata ei soovinud.\nMure liberaalse niši pärast, "mida Eesti poliitikas pole palju alles jäänud," on Korobeiniku sõnul märk erakondade liikumisest tsentri poole. Millisesse parteisse ta aga edasi liigub, ei ole veel selge. "Pole mõtet korraga kõiki otsuseid teha," ütles Korobeinik. Paremliberaalse erakonnana värske Eesti 200 talle ei sobinud. "Nad on keskmisest salapärasemad," tunnistas Korobeinik, et viimaste ideoloogia on talle segaseks jäänud.\nReformierakonnas liberaalseid ettepanekuid "isegi ei arutata," ütles Korobeinik. Samal ajal, kui partei idee kõigile 500 eurot tulumaksuvabaks teha läheks maksumaksjale maksma 200 miljonit ning ostaks "meie raha eest hääle endale valimistel", siis ideed sotsiaalmaksu laest keegi Korobeiniku sõnul arutada ei soovi.\nAndrei Korobeiniku tüli Reformierakonnaga: lootsin, et nüüd on erakonna eesotsas teistsugused ...\nImre Sooäär ja Andrei Korobeinik kandideerivad riigikokku Keskerakonna ridades? (247) 13.11.2018\nBLOGI JA VIDEO | Korobeinik ja Sooäär kandideerivad Keskerakonna nimekirjas! Tahetakse näiteks lõpetada hallide passide taastootmine (135) 14.11.2018\nSiseministeeriumi ja kaitseministeeriumi tüli kõigutab riigi julgeolekupoliitikat (182)


Hüdraulikafilter,roolimine osta odavad 24h online originaal varuosade\nHüdraulikafilter,roolimine eest sõiduk\nKuidas tuvastada hüdraulilise roolivõimendi filtri rikkeid?\nKomponendi seisukorda saab diagnoosida visuaalselt. Esiteks kontrollige, et korpus ei oleks deformeerunud ja tuvastage filtri elemendi ummistumise aste. Kui filter on kollaseks muutunud, siis on see üle 75% ummistunud. Aktsepteeritav on alla seda jääv väärtus. Ummistumise kriitiline tase on (90% või rohkem) näidatud punase värviga. Täpsemad tulemused saab elektroonilise diagnostikaga. Diagnostika ajal edastatakse informatsioon ummistuse ja kahjustuste ulatusest pardakompuutri ekraanile.\nVõite märgata, et hüdraulilise roolivõimendi filter vajab diagnostikat järgmiste sümptomite esinemisel:\nsõiduki liigub valesti;\ntöövedeliku varustamisega on raskusi;\ntekkinud on laki-taoline kiht, osa on ummistunud;\npumba rikked kavitatsiooni tõttu;\nõli määrdub lühikese ajaga;\nhüdrauliline takistus on suurenenud;\nebapiisav või ülemäärane puhtuse aste.\nHüdraulilise roolivõimendi filtri rikete põhjused\nHüdrauliline filter on tarbeese, mis tuleb aja jooksul välja vahetada. Tavaliselt on selle kasutusiga määratud tootja poolt. Siiski ebaõnnestuvad mõned neist varem. See juhtub tavaliselt siis, kui kasutatakse madala kvaliteediga, ebaõiget või saastunud vedelikku.\nKasutades õli, mis ei vasta sõiduki tehnilistele nõuetele võib põhjustada tihendite kahjustusi, sama ajal on filtri element ummistunud tihendi kulumise jääkidega. Enneaegne süsteemi komponendi hõõrdumine võib olla tingitud ebapiisavast hüdraulilise vedeliku kogusest. Torujuhtme terviklikkuse kadumine ja vee sissepääsu roolivõimendi üksuse sisse põhjustab vedeliku oksüdeerumise, setete kogunemise ja kahjustab sellega filtri läbilaskevõimet. Halva kvaliteediga õli kasutamine võib samuti põhjustada sarnaseid tagajärgi. Et vältida vedeliku ülekuumenemist, millega selle omadused muutuvad ja süsteemi osade kulumine suureneb, ei ole soovitatav hoida rooli viimases asendis rohkem kui viis sekundit.\nHüdraulilise roolivõimendi filtri remont ja asendamine\nRemondi käigus tuleb töövedeliku ja filtrielement asendada. Korduvkasutusega hüdraulikafiltreid võib asendada kuni 15 korda. Komponendi kasutusea lõppemisel asendatakse see uuega. Töövedelik asendatakse torude ja süstla abil. Enne uue komponendi paigaldamist loputage tihendit ja vedruklambrit, mis hoiavad filtrit. Kui vana tihend kulunud kasutage uut. Seejärel eemaldage murdunud tükid magnetiga ja valage vedelik.\nPopulaarsed Hüdraulikafilter,roolimine tootjad\nKõrge kvaliteediga tagavaraosad: Hüdraulikafilter,roolimine teie sõidukile\nHüdraulikafilter, roolimine (MANN-FILTER, H 85)\nAtrikli №: H 85\nHüdraulikafilter, roolimine Filtrer (BOSCH, 1 457 429 416)\nAtrikli №: 1 457 429 416\nHüdraulikafilter, roolimine (MANN-FILTER, HD 57/4)\nAtrikli №: HD 57/4\nHüdraulikafilter, roolimine (BOSS FILTERS, BS03-057)\nAtrikli №: BS03-057\nKõrgus (mm): 149,5\nRõngastihendi läbimõõt (mm): 18\nHüdraulikafilter, roolimine (FEBI BILSTEIN, 15761)\nAtrikli №: 15761\nVälisläbimõõt [mm]: 60,0\nHüdraulikafilter, roolimine (MAHLE ORIGINAL, HX 15)\nAtrikli №: HX 15\nLäbimõõt [mm]: 59,0\nVälisläbimõõt 1 [mm]: 59,0\nRõngastihendi läbimõõt (mm): 17,8\nHüdraulikafilter, roolimine Filtrer (FILTRON, OM512)\nAtrikli №: OM512\nMuud Filter autoosad: Õhufilter, Kütusefilter, Filter,salongiõhk, Õlifilter, Hüdraulikafiltrikomplekt,automaatkäigukast\nVaruosad Toruühendus, väljalaskesüsteem\nVaruosad + Tootja Toruühendus, väljalaskesüsteem VEGAZ\nVaruosad + Autotootja Toruühendus, väljalaskesüsteem BMW\nVaruosad + Artikli number Toruühendus, väljalaskesüsteem 1152300100\nArtikli number + Tootja N207 VEGAZ\nOEN + Tootja 000933008152 VEGAZ\n© 2019 : Hüdraulikafilter,roolimine osta odavad 24h online originaal varuosade


Sirje Kriisa isiknäitus KOLMAS ELU Tallinna Keskraamatukogus — Sirp\nSirje Kriisa isiknäitus KOLMAS ELU Tallinna Keskraamatukogus\nTeisipäeval, 31. jaanuaril 2017 kell 17.00 avatakse Tallinna Keskraamatukogus, Estonia pst 8 SIRJE KRIISA näitus „KOLMAS ELU”\nNäitus jääb avatuks 25. veebruarini.\nSirje Kriisa on Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi nahaosakonna lõpetanud kunstnik, kes elab Keilas ja töötab praegu Tallinna Keskraamatukogus köitjana. Loominguliselt väljendab end peamiselt köitekunsti žanris.\nSeekordsel väljapanekul mõtiskleb ta oma objektides keskkonna saastamise ja tulevikuprobleemide üle. Katsetab ready-made esemetega ja ümbertöötatud materjalidega või esitatab neid teises kontekstis. Taaskasutatud materjale on ta tarvitanud ka raamatuköidete valmistamise puhul.\nSirje Kriisa on 1985. a. Eesti Kunstnike Liidu ja Eesti Nahakunstnike Liidu liige. Veel on ta aastaid olnud Eesti 1996. aastal loodud Köitekunstnike Ühenduse (EKÜ) juhatuse esinaine ja üks asutajaliikmetest.\nOlles üks Scripta manent´ite idee autoritest, on ta loominguline elutöö olnud ja on EKÜ raames rahvusvaheliste objekti- ja köitekunstinäituste ning konverentside, nimetusega „Scripta manent“ (lad. k. kirjutatu on jääv), korraldamine ja läbiviimine ning köitekunsti igakülgne tutvustamine, kus köidetava materjali aluseks on eesti kirjandus. S. Kriisa on köiteühingu liikmena hea seisnud köitekunsti säilimise ja järjepidevuse eest Eestis, selle unikaalse kunstiliigi õpetamise ning väärtustamise eest kultuuriruumi osana. Seega on ta olnud üle 20 aasta iga 5 aasta tagant toimuvate ürituste „Scripta manent“ üks korraldajatest ja vastutajatest. Köidetud ja üle maailma levitatud teemad on olnud: Jaan Kaplinski ja Doris Kareva, eesti laste kirjanduslik looming, Veljo Tormis, radikaalne eesti noor luule. Tallinna Scriptadel on osalenud keskmiselt 200 köitjat 20 riigist.\nSirje Kriisa on täiendanud end mitmetel kodu- ja välismaistel köitekursustel, teinud isiknäitusi ja esinenud arvukatel ühisnäitustel siin- ja sealpool riigipiiri (Rootsi, Prantsusmaa, Itaalia, Taani, Soome, Venemaa, Läti, Leedu, Šveits, Island, Ungari, Inglismaa, Jaapan, Belgia, Kanada, Austraalia), põhiliselt köidete ja köiteobjektidega. Ta on teinud aniliinpilte, tegelnud nahkrõivaste ja aksessuaaride kujundamisega, kavandanud karpe, albumeid, külalisraamatuid ja auaadresse kunagisele Tallinna kunstikombinaadile “Ars”. Veel on ta restaureerinud kirikuraamatuid. Kunstiinstituudis töötamise ajal on ta osalenud Kaljo Põllu soome-ugri uurimisreisidel hõimurahvaste kultuuri jäädvustamiseks ERM-ile. S. Kriisa loomingut on erakogudes, Eesti Ajaloomuuseumis, Eesti Disaini- ja Tarbekunstimuuseumis ja välismaal (Austraalia, Soome, Rootsi, Itaalia, Saksamaa, Kanada, Venemaa). Ta on tutvustanud eesti köitekunsti mitmetel loengutel, seminaridel, konverentsidel ja praktilistel kursustel nii kodu- kui ka välismaal.\n1978 – noortepreemia köitenäitusel Tallinnas\n1998 – hõbemedal I rahvusvahelisel köitekunstinäitusel, Assisi, Itaalia\n1999 – Urrugne linna medal 5. rahvusvahelisel köitekunsti biennaalil, Saint-Jean-de-Luz, Prantsusmaa\n2000 – Eesti Kultuurkapitali preemia rahvusvahelise köitekunstinäituse ”Scripta manent II“ kureerimise eest Tallinnas\nMaiu Moosese ehtenäitus alates 21. oktoobrist A-galerii Seifis\nMaiu Mooses „Ligi“ 21.10.–13.11.2017 A-galerii Seifis Alates laupäevast, 21. oktoobrist 2017 on A-galerii Seifis avatud Maiu Moosese ehtenäitus. „Ligi“ Kohtumine ja rõõm, mida kandis …\nNäitus “Tunne Eesti disaini. Sissejuhatus” Vana-Võromaa Kultuurikojas\n26.10.-03.12.2017 Näituse avamine toimub 31.10 kell 14.00. Kuraator Kai Lobjakas tutvustab näitust ja Eesti disaini lugu. Eksponeerimisel: Anna von Maydell / Atelier für Kunstgewerbe, …\nTallinna XVII Graafikatriennaal tähistas tänavu oma 50. tegutsemisaastat näituste ja filmiprogrammiga ning triennaali lõppedes anti välja ka kaks preemiat. 2. juunist kuni 15. juulini …\nOlete oodatud Paul Rodgersi näituse “Lilith Absentias” avamisele Vabaduse galeriis reedel, 28. septembril kell 17. Näitus on avatud 29. IX – 17. X 2018. …\nJarõna Ilo näitus “Roosa kapitalismi unelm” Kraam artist-run space’is\nJarõna Ilo näituse “Roosa kapitalismi unelm” avamine toimub 9. oktoobril kell 18. Jarõna Ilo isikunäitus “Roosa kapitalismi unelm” on seotud Ukrainas siiani kestva sõjaga …\nNeljapäeval, 11. oktoobril kell 18.00 avatakse Kumu kunstimuuseumis näitus „Vabad hinged. Sümbolism Baltimaade kunstis”. Kolme Balti riigi koostöös sündinud kõrgetasemeline näitus oli esmalt eksponeeritud …


> Kodu ja aed>Kodutehnika>Muu>Kaalud>Kaal Proficare PCPW3007W VALGE\nElektrooniline vannitoakaal mõõdab kaalu, keha rasvaprotsenti, vee sisaldust kehas, luu- ja lihasmassi, viskeraalset rasva (rasva, mis ümbritseb siseorganeid), kalorikulu (BMR) ja kehamassiindeksit (BMI).\nKaal on valmistatud vastupidavast, kriimustuskindlast ja kergesti puhastatavast turvaklaasist.\nSuurte nubritega, lihtsalt loetav multifunktsonaalne LCD displei, modernsed sensornupud.\nJälgib kõikide pereliikmete kehakaalu - mälukohti kuni 10-le kasutajale.\nAutomaatne "step-on" käivitus, kaaluühikuteks vastavalt valikule kg, lb, st:lb.\nMaksimaalne kaalumisvõimsus 180 kg, lubatud eksinmus +/- 100 gr.\nTurvalisust lisavad libisemiskindlad jalad.\nTühjeneva patarei märgutuli.\nToide: 3x 1,5 V (AAA) (patareid ei kuulu komplekti)\nVärvus: Valge/roostevaba teras


20aastane Pärnumaa Playback võib tänavu tulla viimast korda - Pärnu Postimees - Tasuline - Pärnu Postimees\n5. märts 2019, 19:16 2 min lugemist\nLaupäeval, 23. märtsil toimub Pärnu Strandi hotellis 20. staarijäljenduskonkurss Pärnumaa Playback, mis annab noortele võimaluse samastuda lemmikartistidega ja end laval kuulsa esinejana tunda. Kuid seekordne võistlus ähvardab jääda viimaseks.\n“Meile tundub, et oleme staarijäljenduskonkurssi korraldanud väga palju aastaid, kokku vist juba 13. Selle aja kestel on meie korraldamisoskused, osalejate ja pealtvaatajate ootused ja tehniliste lahenduste nõudmised palju muutunud,” rääkis Rääma põhikooli juht Elmo Joa.\nEsialgne eesmärk – korraldada äge üritus maakonna koolinoortele – on Joa sõnutsi muutunud. Sellele on lisandunud teine, koolile hulga olulisem eesmärk: anda suurüritust korraldavatele Rääma kooli õpilastele ettevõtlikkuse ja meeskonnatöö kogemus.\n“Praegu toimub meie koolis ja osaleme koolist väljaspool väga paljudel ettevõtlikkusüritustel. Playback on selle kogemuse saamiseks meile liialt kulukas. Aastaid tagasi saime hakkama hulga väiksema eelarvega. Vahepeal võimalused avardusid, kuid neistki jääb vajaka,” selgitas Joa.\nPraegu ei saa ega taha kool korralduse tasemele ja tehnilistele lahendustele lõivu maksma hakata. Näiteks mullune üritus Strandi saalis meenutas Joa sõnutsi pigem mõne rokkbändi kontserti nii helikvaliteedi kui ka valgusmöllu poolest ja seda tänu pikaajalisele koostööle Rivo Tettermanniga.\n“Tahaksime korraldada midagi muud, vaja on vaid ägedat ideed, mis mõjuks uudsena,” põhjendas Joa.\nJoa oli kindel, et järgmiseks aastaks suudab kool kindlasti välja pakkuda uue formaadi, mis annab õpilastele võimaluse praktiseerida ettevõtlikkust. “Võib-olla peame aasta pausi, kuid võime julgelt kinnitada, et Weekendit me korraldama ei hakka,” nentis ta.\nRääma kool on Joa sõnutsi alati valmis Pärnu linna või maakonna kooli, kes maakondliku playback'i korraldamise järgmiseks 15 aastaks enda õlule võtab, aitama oskusteabe, kogemuste ning koostööpartnerite ja sponsorite kontaktide jagamisega. “Ja seda kõike siiraima rõõmuga ja tasuta,” lõpetas ta.\nKonkursile oodatakse osalema kõiki Pärnu linna ja maakonna õpilasi. Ka sellel aastal tuleb üritus Strandi Jurmala saalis.\nRääma kool korraldab koolinoorte seas populaarset üritust 13. korda.\nÜritusele saab end registreerida 15. märtsi südaööni Pärnumaa Playbacki kodulehel.


03.11.10220 (2007) Mustad mardisandid tantsivad õnne taresse - Maavalla Koda\n03.11.10220 (2007) Mustad mardisandid tantsivad õnne taresse\nJärvakad meenutavad Järva Teatajas oma mardipäevi.\nMinu lapsepõlvekodus Mustlas oli mardijooks täiesti iseenesestmõistetav toiming, milles osalesid peamiselt 10 – 15aastased lapsed. Väiksemad käisid siis, kui neil oli vanemaid õdesid–vendi, kellega kaasa minna.\nEttevalmistused algasid mitu päeva varem, eriti suur protseduur oli riietumine. Agarad abistajad olid riietumisel ja maskide tegemisel vanaemad, ka emad aitasid. Nemad ka rääkisid, mida mardid inimestele soovima peavad.\nRõivastest kandsime sellal palju tagurpidi keeratud lambanahkseid kasukaid, sest igas peres oli neid mitu tykki. Suurt tähelepanu pöörasime maskidele või näo värvimisele, pyydsime ikka tundmatuks jääda.\nKindlasti pidi olema lauluprogramm, millega esineda.\nMardisantimas käisime tuttavate ja sugulaste juures, veel kindlasti koolidirektori, klassijuhataja ja mõne linna prominendi juures. Alati käisime Tarvastu kirikuõpetaja Harri Haameri ukse taga laulmas.\nTema ja ta abikaasa kutsusid kõik mardisandid tuppa, kuulasid laulud ära, andsid kommi ja kutsusid järgmisel aastal tagasi. Nende ukse taga oli mardisantidest tavaliselt järjekord.\nMartidele anti komme, ka raha, kas kopikaid või rubla.\nMardisante oli linnas palju, tihti nägime kuni viit salkkonda, keegi kellelegi liiga ei teinud, võrdlesime omavahel, kes kui palju ja milliseid komme on saanud, vahel ka vahetasime komme ja jagasime kogemusi, kuhu peresse veel võiks minna.\nKui enam ei viitsinud käia, läksime mõne mardisandi juurde koju, kus jagasime saagi ära.Väikelinna asi, eks järgmisel päeval siis martide emad kas tänasid lahkeid andjaid või hurjutasid neid yksikuid, kes marte sisse ei lasknud.\nMeie kylas Koeru lähedal oli selline komme, et marti käisid jooksmas peale väikeste ka keskeas täiskasvanud, alustati õhtul hiljem, kui loomad olid söödetud.\nTavaliselt tuli igast talust jooksjaid juurde ja rahvasumm läks aina suuremaks ja lõbusamaks. Kui talud said läbi käidud, jäime viimasesse pidama ja seal laotasime lauale kõik selle, mis kotti kogunenud oli.\nNeed olid lõbusad peod, kus mängiti pilli ja kõik inimesed kandsid maske. Muidugi ei osalenud selles kogu kylarahvas, oli ka talusid, kuhu sisse ei lastud. Seal siis panime ukse väljast kinni, jätsime lävele õlgedest tondi või tegime mõne muu vembu.\nOleme abikaasaga mõlemad õpetajana töötanud ja marte käib meil igal aastal trobikondade viisi. Kaasaegsed mardid on proove teinud ja tulevad ukse taha korraliku kavaga, vahva on neid vaadata. Täiskasvanud võiksid ka jälle sellest kombest kinni võtta, praegu on harjutud nalja ja meelelahutust telerist saama, võiks ju ka ise midagi teha.\nNiikaua kui mäletan, on Kolu kylas ikka mardisanti jooksmas käidud, nii mina ise kui ka minu lapsed, kui 9–10aastased olid.\nKõige eredamalt on mul meeles aastad 1984 – 86. Meid oli kymmekond noort vanuses 25 – 30. Olime ikka täitsa hoolega maskeeritud ja kostymeeritud, sõitsime nii paari autoga mööda kyla ringi.\nPillimees oli ka yhes, tema mängis, meie laulsime või tantsisime, mingi kava see nyyd ei olnud, tegelikult mängis pillimees igal pool yht ja sama lugu.\nEnamasti võeti meid hästi vastu, mõni peremees andis martidele peotäie rapsitud linu kaasa, ytles, et viimased linad olid: see oli kombe järgi hea märk. Saime veel õunu, kommi ja seda karvast, mis kurku kõdistab – too aeg tehti lepikulist igas talus.\nTore oli siis, kui viskasime mõnele herneid, tangu– või odrateri kyll voodisse vaiba alla – ikka õnneks, aga järgmisel aastal tuli too ja viskas tagasi.\nPaarkymmend uksetagust käisime kyll niiviisi läbi.\nKoolilapsena käisin kodukohas Moostes iga kord jooksmas. Me läksime naabrilastega omaette kuue–seitsmekesi, täiskasvanud olid eraldi.\nKambas olid siis kaks vanemat – isa ja ema, nooremad olid lapsed ja palusid rohkem ande. Eelnevalt valmistasime pikalt ette, paar–kolm nädalat. Käisime koos ja õppisime koolilaule, otsisime raamatutest vanasõnu.\nKui kadridel olid valged riided, vanadest kardinatest ja marlist, siis martidel tumedad. Midagi uut polnud, siis keerasime mantlid pahupidi, isal oli kepp ja vast vitsakimp ka vööl. Saapad olid suured ja vanad, millele olid lehvid kylge seotud. Värvilist riiet õmmeldi kylge ja krepp–paberist olid lindid mytsidel taga jooksmas. Palju ehtisime just lehvidega. Näod värvisime vesivärvidega ära.\nIgal pool olid mardid oodatud, lauad ja toolid olid kokku pandud, et saaks tantse ja ringmänge teha. Koerad pandi ikka kinni, aga yks kord juhtus äpardus, et need olid lahti jäetud.


Valvelolek ülikoolides: õppetöös piiranguid ei ole, kuid kõik võib muutuda | Õhtuleht\nValvelolek ülikoolides: õppetöös piiranguid ei ole, kuid kõik võib muutuda\nAsso Ladva, 12. märts 2020 14:36\nÜLIKOOLID ON AVATUD JA ÕPPETÖÖ TOIMUB: Nii Tartu Ülikool kui ka Maaülikool möönavad, et olukord võib muutuda tundidega.Foto: Aldo Luud\n„Praegu ei ole Tartu ülikoolis mingeid üldisi piiranguid kehtestatud, kuid see on nüüd ja praegu. Kogu olukord võib muutuda minutitega ning järgnevatest otsustest teavitab ülikooli juhtkond koheselt nii akadeemilist peret kui ka avalikkust,“ ütleb Tartu Ülikooli pressiesindaja Kaja Karo.\nKaro lisab, et ülikooli juhtkonnani on jõudnud info, kuidas mõned õppejõud on muutnud ära auditoorsed kohtumised üliõpilastega ja korraldavad õppetööd teises vormis.\n„Me suhtume mõistvalt õppejõududesse, kes korraldavad õppetööd tavapärasest teistmoodi,“ sõnab Karo. „Kui õppetöö on võimalik korraldada teistmoodi kui auditoorses vormis, siis see on õppejõu otsustada. Olukordi on lihtsalt väga erinevaid – kas on suur, paljude osavõtjatega loeng või ainult vähestele kuulajatele, kas seltskond on rahvusvaheline või mitte ning palju muid faktoreid.“\n„Nüüd peavad kõik välismaalt saabujad olema kaks nädalat koduses karantiinis,“ ütleb Maaülikooli kommunikatsioonijuht Risto Mets. „Neil tuleb võtta oma õppejõududega ühendust ja korraldada koduõpe. Aga ülikool on avatud ja õppetöö toimub.“\nKa Mets tunnistab, et olukordi on erinevaid ja eriti ärevad on välistudengid: „Paljudel on sõbrad või sugulased külla tulnud ning nendel on nüüd palju küsimusi, et kuidas käituda.“\nLisaks välislähetuste tühistamisele jätab Maaülikool ära lähemal ajal toimuma pidanud enam kui saja osalejaga konverentsid, suurüritustest loobub ka Tartu Ülikool. Olukorda jälgitakse ülikoolides teraselt ja loomulikult lähtutakse edaspidises töökorralduses ka sellest, mida otsustavad valitsus ja Tartu linn.


Niit – Vikipeedia\nSee artikkel räägib mitmeaastaste mesofüütide kooslusest; kõnekeeles võidakse niiduks nimetada ka aasa. Materjali kohta vaata artiklit niit (lõng).\nNiit ehk heinamaa on ökosüsteem, milles taimkatte moodustavad peamiselt tihedalt kasvavate mitmeaastaste mesofüütide kooslused, mille mullas toimub kamardumine ja mida võidakse regulaarselt niita. Niitusid jaotatakse primaarseteks ja sekundaarseteks.\nPrimaarsed niidud on rohumaad, mis on kujunenud ilma inimese olulise osaluseta. Primaarseiks niitudeks võivad Eestis olla mõned lamminiidud (kus üleujutuse ja jää mõjul ei kasva puid) ja mõned rannaniidud (eelkõige maatõusu alal, mis veel pole metsastunud).\nSekundaarsed niidud on kas\nlooduslikud niidud, kui nende püsimine on seotud loodusliku koosluste regulaarse niitmisega, või\nkultuurniidud, kui niidetav kooslus on külvatud.\nHeinamaa Rihkama külas\nPuisniidud on looduslikud niidud, millel leidub põõsaid ja puid.\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Niit&oldid=5625535"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 11:14, 8. mai 2020.


Kuidas alustada reisipuhkust - 2022\nKuidas alustada reisipuhkust\nReisipuhkuse äritegevuse alustamine nõuab koolitust reisibüroos, teadmisi lemmikpuhkuse sihtkohtade ja ümbritsevate majutuskohtade kohta ning pidevat ajakohast teavet reisihoiatuste ja erinevate valitsusasutuste ja professionaalsete reisiallikate kohta. Vaja on vähe varustust või investeeringuid, sest enamik ettevõtte asutamise kapitalist on suunatud ettevõtte reklaamimiseks ettenähtud sihtturule. Spetsialiseeruda teatud tüüpi või tüüpi reisisihtkohad ja luua edukas äri puhkuse nišš reisitööstus.\nOtsustage konkreetse, spetsialiseerunud tüüpi puhkuse pakkumist ettevõttele, näiteks väikeste lastega perede puhkus, maapiirkondade puhkused või puhkus teemapargi tähistamiseks, õppimine kõigist võimalikest erialade sihtkohtadest, ümbritsevatest majutuskohtadest ja nõuandeid või trikke, et anda oma kogemustele klientidele midagi erilist, et ainult insaiderid saaksid teada ja pakkuda.\nUurige ettevõtte kavandatud geograafilise piirkonna demograafiat. Selle uurimuse abil määrake ettevõtte jaoks potentsiaalsete klientide ligikaudne arv ja nende allikate kohta ettevõtjale kättesaadavad ligikaudsed tulud. Loendage piirkonna peresid, üksikisikuid ja ettevõtteid, kes võiksid kasu saada sellest, millist tüüpi puhkust ettevõte spetsialiseerub.\nLooge äriplaan koos lühi- ja pikaajaliste tulueesmärkide ja finantsprognoosidega, mis põhinevad kõigepealt parimatest arvutustest. Asendage ära arvutused reaalse maailma numbriga, kui äri kasvab.\nUurige kursusi ja koolitusprogramme kohalikes kolledžites reisimise ja külalislahkuse alal. Saadaval on ka online-kursused, mis rongireisi spetsialistid rongivad. Saage võimalikult palju koolitust reisi leidmise ja broneerimise mehhanismis.\nVarustada äri usaldusväärsete äriseadmetega, nagu arvuti, printer, telefon ja koopiamasin / skanner / faks.\nLooge äriplaanis sätestatud reklaamieelarve alusel reklaamikampaania koos trükitud ja / või teibitud reklaamidega. Näita reklaame oma demograafilisele turule.\nReisige pidevalt sihtkohtadesse, kus äri edendab, et anda klientidele teavet oma puhkusereiside võimaluste kohta.\nLiitu iga reisikeskse professionaalse ühinguga, mis on tööstuses praeguse aja jooksul püsiv, ning kursis sellega, mida teie konkurents avalikkusele pakub. Pakkuge kohalike kolledžiseminaride õpetamist või rääkima ettevõttes reisimisega seotud teemadel, et saada täiendavat kokkupuudet.\nKujundage messikabiin. Registreerige ja külastage iga kohalikku kodu- ja aiakaubandust, mis võimaldab korraga kokku puutuda suure hulga potentsiaalsete tarbijatega.\nPange brošüürid kokku spetsiaalselt inimressursside osakondadele. Pakkuda allahindlusi grupi broneerimisel, kui ettevõtte raamat on äritegevuse käigus taganenud või peaks personaliosakond suunama üksiktöötajaid ettevõtlusse.


Vastas Manuela Kelt, Expert Eesti , 9. juuli 2021 09:13\nFoto: Eli Ramos / Freepik.com\nAasta 2022 trend köögis on julge värvi ja kõrgläikega köögitehnika. Milliseid uuendusi võib kodutehnikalt veelgi oodata?\n1| Kodudes jääb viimasel ajal silma värviline köögitehnika. Kas värvid on moes?\nON SEE VÕIMALIK! Kas robottolmuimeja võib iseeneslikult süttida?\nUus kodu ootab: nende nippidega kulgeb kolimine lihtsalt (2)\nSaab ka nii! Väärt nõuanded köögi säästlikuks värskenduseks\nPraegu on vaieldamatu uus trend kõrgläikega köögitehnika, õigemini on nii ette teada aasta 2022 suundumus. Külmkapid on hästi kirka värviga. Kirgas punane, kirgas sinine. Tugevad toonid. Uueks võimaluseks on kõrgläikega külmiku esipaneelid, mida saab hiljem vahetada, nagu tuju tuleb. Punane, sinine, valge või must… See annab paindlikkust ja mängulisust. Ka üürikorteris on see mugav: kui üürnik soovib teist tooni, siis vahetab ta lihtsalt külmikul esipaneeli ära. Kõrgläige ja tugevad värvid julgustavad ka rõõmsat ja elevil olemist.\nKa väike köögitehnika võib mõjuda nagu ehe rõiva juures. Alati julgustan mõtlema, et mis see sinu värv on. Roosa, heleninine, beežikas… Röster ja veekann võivad anda värsket aktsenti – niisamuti nagu uued kardinad.\nPiiranguteaeg aitas meil avastada oma kodust keskkonda ja rohkem endasse vaadata. Need, kes tunnevad, et igatsevad värve ja vaheldust, saavad nüüd kodutehnikaga seda lisada.\n2| Ja mis masinad on endasse vaadates vajalikud?\nKevadel olid hästi menukad blenderid, tubasemat elu elades tuli mõelda ka tervislikumale toitumisele ja kehakaalule. Ka nutikellad, et end treeningul motiveerida. Nutikaalud. Väiketehnika ostude seas lööb välja endale pühendumise trend.\nSuuremat kodutehnikat ostes planeeritakse läbimõeldumalt – mis on pere elustiili, rütm, hobid, stiilikäekiri, vajadused. Soovitan aega võtta ja valida innovaatilisemad võimalused, mõelda kümme aastat ette.\n3| Nuppudega telefonidel on siiani oma austajaskond. Paljud kodumasinad on muutunud väga nutikaks, kas nupupliidid ja praeahjud jäävad?\nNupud on kindlasti alles ja vajalikud. Näiteks otsis hiljuti nägemispuudega klient endale sellist ahju. Kuna tema saab infot puudutustega, on nuppudega kodutehnika talle oluline. Ka on olemas nn uputatavad nupud – kui pliidiga enam ei tegutse, saad need nupud sisse lükata ja tead, et kõik on ohutu ning muretsema ei pea. Lisaks on sellised nupud mugavamad pliidi puhtana hoidmisel; väljaulatuvad nupud kipuvad ju sodi koguma.\nNuppudega pliite eelistavad ka paljud vanemad inimesed, kes tunnevad, et pole puutelise köögitehnikaga harjunud ja ka sõrmed pole enam nii tundlikud.\n4| Mis on teie lemmik kodumasin?\nMinu viimane ost on robottolmuimeja, mis on ka pesemisfunktsiooniga. Ja ütlen ausalt, et kui olin kaks korda seda kasutanud, siis mõtlesin küll, et miks ma varem seda koju ei toonud. Kui hakkan töölt koju tulema, panen telefonist tööle ja koju jõudes on põrand juba puhas.


Inimesed ei liigu poolt pood, mis pakub värsket, kõrge kvaliteediga, väga kasulik toode. Petturid on väga hästi teadlikud ja on seetõttu väga sageli pakkuda ostjatele võltsitud kaupu.\nSee algas juba ammu, kuna siis nii hakkas arenema suhkrutööstus. Esimese võltsimise mett - see on tavaline suhkur, segatakse veega ja mõned minu aromaatsete ainetega. Tavaliselt selline võlts mesi segatakse see on raskem tuvastada.\nMõnikord on need lisandid tuvastati ja väga ohtlik inimese tervisele. Tänapäeval tehnoloogia järsult jerked edasi.\nNüüd kasutatakse võltsimise siirup, invertsuhkur, sahharoos, tärklis ja mitmesugused muud täiteained. Praegu võltsimise jõudnud sellisele tasemele, et neid on raske tuvastada isegi laboris.\nKaitsta tarbijaid ebakvaliteetse mesi riigi poolt, kuid palju mett ostetud eraomanikele ning seetõttu ei ole avatud ühtegi katset. Aga lisandite mesi, rääkimata sellest, et mida madalam on kasu see võib põhjustada otsest kahju teie tervisele.\nSee on põhjus, miks teil on vaja teada, et võlts on jagatud:\n1. Naturaalne mesi lisades erinevaid lisandeid tõsta massi viskoossus\n2. Honey valmistatud tooted ei nektariini päritolu\n3. Kunstlik mee\nKõige tavalisem mesi võltsija - suhkrusiirup. See siirup sageli lahjendati toored mett anda talle kõige puudu maiustusi.\nEsiteks mesi peaks olema küps. Lõppude lõpuks, mesilased töötavad nektarist nädalas: aurustunud vesi, rikastatud ensüüme, mis lagundavad keerulised suhkrud lihtsateks. Selle aja jooksul mee immutatud. Valmistoode suletakse vahaga korgid mesilased - nagu mesi on kõik oma kasulikud omadused ja neid saab säilitada pikka aega. Väga sageli pumbatakse mesi mesinike ajal nektar voolu, ootamata tema vananemise puudumise tõttu kammid. Veesisaldus see mesi mõnikord kaks korda normiks, on rikastatud ensüümide ja natuke sahharoos, kiiresti lülitab hapu.\nEt määrata küpsuse mett, see kuumeneb 20 kraadi, segades lusikaga. Nüüd võta välja lusikas ja hakata pöörlema. Kääritatud mee kruvitakse seda. Alates hetkest, kui ta võiks suhkru on normaalne. Kui soovite teisendada see endisel kujul, kuumutatakse õrnalt veevannis. Aga mõnikord tekitab veelgi hapendamine.\nTänu lihtsaid katseid saab kindlaks teha, kas mesi on võltsitud. Jahu ja tärklise määrati lisades väikese koguse joodi lahjendatud mesi veetilga. Kui lahus muutus siniseks, mett, jahu või tärklist. Kui lisades äädika lahusega zashipit - mesi on kriit. Kui lisades väikese koguse valge sade hõbenitraadist 5,10 protsenti vesilahust mett - suhkru lisati.\nMe kvaliteedi määramiseks MEDA\nIga erinevaid mee on oma värv, mis on omane ainult temale. Flower mesi - helekollane, lubi - merevaik, tuhk - läbipaistev vesi, tatar mesi on eri tooni pruun. Puhas mesi on puhas, tavaliselt läbipaistvad, olenemata värvi see oli.\nMee võttes oma koostiselt lisandid (suhkur, tärklis ja muud lisandid), on ebaselge, ja kui me hoolikalt, et on võimalik tuvastada sade.\nSee mesi iseloomustab lõhnaga. See lõhn midagi võrreldavat. Honey puudutus suhkru ei maitse ja maitse on lähedal maitse magustatud veed.\n● Viskoossus Võtke mesi valimi alla anumasse peenikest pulka. Kui see on tõeline mesi, see jookseb pärast kinni pikka pideva niit, ja kui niit katkeb, siis on täielikult langetatud, moodustades pinnale mesi torn, pagood, mis seejärel aeglaselt laiali.\nVõlts mett sama käitub liimi: on täiesti äravoolu ja tilkuma pulgad moodustada spray.\nTõeline mesi on õhuke ja õrn. Mesi on kergesti uhmerdatud sõrmede vahel ja imendub naha, ei saa öelda võltsing. In võltsitud mee struktuuri töötlemata kui hõõrudes minu sõrmed jäävad tükid.\nEnne kui osta mett turule hädaolukorras võtta soovite toodet 2-3 regulaarne müüjad. Alustuseks grammi 100. House soovitatav teostada kvaliteedikontrolli testid ja alles siis osta see edaspidiseks kasutamiseks samal otstarbel.\n● Kontrollige, kas mett vett ja suhkrut lisada\nSelleks, väheväärtusliku paberilehest, mis imab niiskust, tilguti mett. Kui see on levinud üle paberi, saades märja koha või isegi immitseb läbi - see on võlts mett.\n● Määrata, kas mett tärklist\nSelleks, klaasi valada veidi mett, valada keeva veega, segada ja hoida külmkapis. Pärast seda on mitu tilka joodi. Kui kompositsioon muutub siniseks Seejärel lisati tärklis. See on võlts mett.\nHoney näomaski | Ilu ja tervis\n10 retsepte köha | Tips\n5 toodet, millest on parem loobuda suvel\nUus pakend võimaldab teise selgitada hellitatud toidu\nTeadlased programmeeritud salmonella ajukasvajate hävitab\nPikaealisuse joogid. Viking tee\nSurvival Kool: kuupaiste\nLihtne elu häkkimine Köök


eneseareng – Lottudo Blog\nKas poleks mitte tore kui Euroopa Komisjon su reisid ja koolitused kinni maksaks? Aga ta ju teebki seda!\nKuna olen oma elus küllaltki palju reisinud, siis pöördutakse erinevate reisialaste küsimustega minu poole üsna tihti. Vahel puudutavad need küsimused lihtsalt kohti, kust leida soodsaid lende, kuid mõnikord ka seda, et kust ma igasuguseid rahvusvahelisi projekte leian. Alles esmaspäeval naasin 9-päevaselt enesearengu koolituselt, millel osalemise ja transpordi Euroopa Komisjon kenasti ka kinni maksis. Aga kuidas selliseid projekte leida? Loe edasi “Kas poleks mitte tore kui Euroopa Komisjon su reisid ja koolitused kinni maksaks? Aga ta ju teebki seda!” →\noktoober 12, 2016 oktoober 14, 2016 Continuous Action, eneseareng, Erasmus+, EstYes, Euroopa Vabatahtlik Teenistus, EVS, koolitus, noortevahetus, projekt, Reisidiilid, reisimine, Seiklejate Vennaskond, tasuta, võimalusedLisa kommentaar\nTeatrinarkomaan sõltuvusest vabanemas: igatsus jääb\nFacebook tuletas mulle meelde, et täpselt aasta tagasi lõppes Monomaffia teatrifestival, mille raames kuulusin publikužürii koossseisu ja vaatasin ära nelja päeva jooksul tervelt 17 teatrietendust. Kokku tegi see 978 minutit kultuuri nii Eestist, USAst, Kreekast, Soomest, Šotimaalt kui Poolast. Mind nimetati ühel üritusel teatrinarkomaaniks, sest minu jaoks oli üsna keeruline teatrimaailmast eemale hoida, kultuurist sai minu “mõnuaine”. Teatriga seonduv on mind alati köitnud, mistõttu aastal 2014 avastasin, et tegin oma isikliku teatris käimise rekordi: külastasin kümne kuu jooksul 54 etendust ning veetsin teatrisaalis kokku üle 100h (6010 minutit). Neid numbreid nähes sain hoogu juurde ja kandideerisin kultuurikriitikute programmi, tänu millele sain võimaluse arvustada mõningaid teatri- ja balletietendusi. Loe edasi “Teatrinarkomaan sõltuvusest vabanemas: igatsus jääb” →\naugust 17, 2016 august 17, 2016 Endla teater, eneseareng, Hobid, impro, Kultuurikriitik, lottudo blog, Monomaffia, rekord, teaterLisa kommentaar\nKülalispostitus: 4 soovitust arengut soosiva keskkonna loomiseks\nTänase külalispostituse autoriks on Marko Laanes, kes kirjutab oma blogis enesearengust ja ajaplaneerimisest.\nNagu väljendist „enesearendamine“ aru võime saada on midagi uut õppides rõhk sinul enesel. Siiski tasuks meeles pidada, et meid ümbritseval võib olla suurem mõju kui me arvatagi oskame. Järgnevalt neli soovitust arengut soosiva keskkonna loomiseks. Loe edasi “Külalispostitus: 4 soovitust arengut soosiva keskkonna loomiseks” →\njuuli 8, 2016 juuli 8, 2016 eneseareng, Külalispostitus, keskkond, soovitusedLisa kommentaar