Sünni registreerimine - Juuru Vallavalitsus\nLapse sünd registreeritakse Eestis, kui laps on sündinud Eestis või lapse vanema elukoht on Eestis või lapse vanemad on Eesti kodanikud. Kui lapse sünd on registreeritud välismaal, Eestis sündi ei registreerita, kuid välisriigi sünnidokument tuleb rahvastikuregistrisse kandmiseks esitada maavalitsusele või Tallinna Perekonnaseisuasutusele.\nSünni registreerimise avalduse võib esitada ükskõik millisele valla- või linnavalitsusele või maavalitsusele. Avalduse peab esitama lapse seaduslik esindaja (vanem või eestkostja) ühe kuu jooksul lapse sündimise päevast arvates perekonnaseisuasutusse isiklikult kohale tulles.\nKui lapse isa teab, et ta sünni ajal ei ole Eestis või tal ei ole võimalik sel ajal sünni registreerimise avaldust või isaduse omaksvõtu avaldust esitada, võib ta esitada vastava tahteavalduse ka enne lapse sündi valla- või linnavalitsusele või maavalitsusele. Sellisel juhul peab isa andma nõusoleku ka lapsele antava nime osas.\nOmavahel abielus olevatest vanematest võib tulla sündi registreerima vaid üks, kaasa võttes teise vanema kirjaliku avalduse lapse nime kohta.\nErandina võib esitada sünni registreerimise avalduse teabevärava Eesti.ee kaudu kui lapse vanemad on omvahel abielus ja tervishoiuteenuse osutaja tõend on haigla poolt esitatud elektrooniliselt rahvastikuregistrisse. Pärast sünni registeerimist teavitatakse avaldajaid teabevärava kaudu, millisest perekonnaseisuasutusest nad saavad soovi korral sünnitõendi.\nKui lapse vanem või eestkostja ei saa mõjuval põhjusel lapse sündi ühe kuu jooksul registreerida, peab ta teavitama sellest ükskõik, millist sünde registreerivat perekonnaseisuasutust. Sellisel juhul on võimalik sünni registreerimise tähtaega pikendada kuni kahe kuuni. Avalduse tähtaegse esitamata jätmise eest on võimalik võtta lapse seaduslik esindaja vastutusele väärteo eest (karistusseadustik § 282).\nPerekonnaseisuasutusel on seadusest tulenevatel juhtudel õigus nõuda teisi sünni registreerimiseks vajaminevaid andmeid tõendavaid dokumente (nt vanemate abieludokument). Abielus vanemad peavad esitama abieludokumendi ainult siis, kui abielu andmeid pole kantud rahvastikuregistrisse.\nSünnikande aluseks olev välisriigi dokument peab olema legaliseeritud või kinnitatud apostilliga, kui välisleping ei näe ette teisiti.\nPerekonnaseisuasutus registreerib sünni seitsme tööpäeva jooksul sünni registeerimise avalduse saamise päevast alates.\nSünni registreerimise voldik\nKogu ülalpool olev informatsioon pärineb Siseministeeriumi kodulehelt\nVaata ka Juuru valla eelarvest toetuste maksmise tingimused ja kord.


Vulkaan – Vikipeedia\n(Ümber suunatud leheküljelt Vulkaanitüüpide loend)\nSee artikkel räägib maateaduse mõistest; hüpoteetilise planeedi kohta vaata artiklit Vulkaan (planeet), filmi kohta artiklit Vulkaan (film).\nKihtvulkaani lihtsustatud läbilõige\n7. Vulkaanilise tuha kihid\n8. Nõlv 9. Laavakihid\n10. Kraatri põhi\n15. Vulkaanilise tuha pilv\nVulkaan ehk tulemägi on looduslik maakoore (või mõne muu planeedi koore) avaus, mille kaudu tõuseb maapinnast kõrgemale maakoorest või selle alt pärinev vulkaaniline materjal. Vulkaaniks nimetatakse ka pinnavormi, mis on tekkinud vulkaanilise materjali kuhjumisel maapinnale. Vulkaani aktiivset tegutsemist nimetatakse vulkaanipurskeks.\nVulkaane esineb teistelgi taevakehadel peale Maa. Päikesesüsteemi teadaolevalt kõige suurema vulkaanilise aktiivsusega taevakeha on Jupiteri kuu Io. Samuti on tegevvulkaane leitud Veenuselt ning peetakse võimalikuks jätkuvat vulkaanilist aktiivsust Marsil.\nKõrgeim vulkaan Maal on Tšiili ja Argentina piiril asuv Ojos del Salado (6879 m), teisel kohal on Llullaillaco (6739 m). Kui arvestada ka veealust osa, on kõrgeim vulkaan ja üldse kõrgeim Maa mägi Hawaii saarel asuv Mauna Kea, mille kõrgus jalamilt tipuni on üle 10 kilomeetri. Päikesesüsteemi kõrgeim vulkaan on Olympus Mons Marsil, mis küündib ligikaudu 27 km kokkuleppelisest Marsi "merepinnast" kõrgemale.\nInimesed on läbi ajaloo olnud vulkaanidega tihedalt seotud, sest nende ümbruses levivad viljakad mullad. Vulkaanilisest kivimist obsidiaanist on valmistatud lõikeriistu. Tänapäevalgi on vulkaanid ja nende uurimine olulised, sest nendega on seotud paljud maavarad, näiteks sulfiidsed maagid ja väävel, ning nende vahetus ümbruses elab palju inimesi, keda tuleb ohu korral evakueerida. Selle ohu hindamine ongi paljude vulkanoloogide tööks.\n1 Teadmised vulkaanidest antiikajal\n2 Vulkaanide asukohad\n2.1 Lahknevate laamade vaheline piir\n2.2 Põrkuvate laamade vaheline piir\n2.3 Kuumad täpid\n3 Vulkaanide tüübid\n3.7 Merealune vulkanism\n4 Vulkaanilised saadused\n5.2 Klassikalised pursketüübid\n5.3 Vulkaanilise plahvatuslikkuse indeks\n5.4 Pursete kestus\n5.5 Vulkaanide aktiivsus\n6 Vulkaanidega seotud ohud\nTeadmised vulkaanidest antiikajal[muuda | muuda lähteteksti]\nVeealune vulkaan Egeuse meres\nVulcano saar, mille järgi loodi sõna "vulkaan"\nEnne Vesuuvi purset 79. aastal tegeles antiikvulkanoloogia peamiselt Sitsiilias asuva Etna vulkaani vaatlustega. Üks esimesi selles osas oli Theophrastos. Vallanduvaid aurupurskeid, laavavoole ja vulkaanilise materjali väljapaiskumist püüti seletada ratsionaalselt. Maa-aluse tule kütteaineks peeti põlevaid "kivimeid", näiteks bituumenit ja väävlit. Usuti ka, et tugev torm võib õhu- ja veemassid maa sisse suruda.\nVana-Kreeka ajaloolane Herodotos kirjeldas Hiera saart, mille tipust paiskus aeg-ajalt suitsu ja tuld. Kreeka mütoloogias oli tegemist Hephaistose sepikoja ääsiga. Seda sepikoda väideti kasutavat ka ktoonilised jumalad, kes mõnikord olid kääbuskasvu. Roomlased nimetasid Hephaistose analoogi Vulcanuseks ja andsid saarele nimeks Vulcano, mida see Lipari saarte hulka kuuluv saar tänini kannab. Selle saare järgi ongi vulkaanid nime saanud.\nAntiikaja vulkaanikäsitlus on üksikasjalikult Pseudo-Vergiliuse õpetusluuletuses "Etna".\nVulkaanide asukohad[muuda | muuda lähteteksti]\nAjavahenikus 1964–2004 tegutsenud vulkaanid\nVulkaanid ei paikne ükskõik kus. Maakoor on jaotunud umbes tosinaks suuremaks ja paljudeks väiksemateks laamadeks, mis aeglaselt liiguvad. Vaba ruumi aga laamade vahel pole, mistõttu nad pidevalt omavahel hõõrduvad ja kokku põrkavad.\nMaa sügavusest tõusvate kuumade ainevoogude kohal laamad lahknevad. Tekkinud tühimikku pressitakse aga pidevalt uut magmat. Niisugustele kohtadele tekivad ookeani keskahelikud.\nEt lahknemine toimuda saaks, peab kusagil mujal toimuma koondumine, mis väljendub ühe laama sukeldumises teise alla või kahe laama kokkupõrkes. Niisugustele kohtadele tekivad süvikud ja mäestikud. Nii lahknemise kui sukeldumise ehk subduktsiooniga kaasneb vulkaaniline aktiivsus.\nLahknevate laamade vaheline piir[muuda | muuda lähteteksti]\nVulkaanid ja nende asukohad ehk paiknemise seosed laamtektoonikaga\nVahevööst tõusvate kuumade ainevoogude tagajärjel hakkab maakoor õhenema ja pragunema. Tekkinud tühimiku täidab Maa sügavusest ülespoole surutav kivimmass, mis rõhu vähenemise tõttu adiabaatiliselt sulama hakkab. Sulaainese ehk magma tihedus on väiksem kui sama koostisega kivimeil, mistõttu surutakse ta maapinnale. Tavaliselt toimub seda tüüpi vulkanism ookeanisügavustes. Ookeanibasseinid ongi tekkinud maakoore rebenemisest (vaata artiklit Wilsoni tsükkel). Kuid ka mandrilise maakoore rebenemisel tekivad vulkaanid, näiteks Ida-Aafrika riftivööndi vulkanism. Mõnikord on aga ookeani keskahelik merepinnast kõrgemal (Island).\nSelle vulkanismitüübi tagajärjel tekivad ookeani keskahelikud, mustad tossutajad, padilaava ja ookeaniline maakoor. Peamiseks pursketüübiks on basaltne laava.\nPõrkuvate laamade vaheline piir[muuda | muuda lähteteksti]\nSaint Helens, USA\nVulkaanid tekivad ka siis, kui omavahel põrkuvad kaks ookeanilise maakoorega laamaosa või ookeaniline ja mandriline laam. Ookeaniline maakoor on raskem (suurema tihedusega) ning surutakse mandrilise või mõnel juhul ka teise ookeanilise laama alla. Sukelduv laam satub järjest suureneva rõhu kätte, mistõttu hakkavad merepõhjas moodustunud vett sisaldavad mineraalid ja kivimid moonduma, vabastades kristallstruktuuris sisaldunud vee kivimite pooriruumi. See tegur alandab kivimite sulamistemperatuuri olulisel määral, mistõttu hakkavad kivimid sulama ning tekkinud magma hakkab taas ülespoole tungima. Magmatilgad koonduvad ja moodustavad lõpuks magmakambreid, nende kohale tekivad aga vulkaanid. Seda tüüpi vulkanismi nimetatakse ka subduktsioonivööndi vulkanismiks. Väga levinud on sellist tüüpi vulkanism Vaikse ookeani aktiivsetel äärtel ehk Vaikse ookeani tulerõngas. Eestile lähimad seda tüüpi tegevvulkaanid asuvad Vahemere piirkonnas.\nEt sulamagma läbib maapinna poole liikudes paksu mandrilise maakoore (ookeanilise ja mandrilise maakoorega laama kokkupõrke korral), siis sulatab ta ka seda ning seguneb selle materjaliga. Mandriline maakoor on aga väga varieeruva koostisega ning seetõttu on ka subduktsioonivööndite vulkanism mitmekesine. Tekkinud vulkaanilistest kivimitest on levinumad basalt, andesiit, datsiit ja rüoliit (subduktsioonivööndi vulkanism ning ühtlasi kogu mandriline maakoor on keskmiselt andesiitse koostisega). Vulkanism on tihti plahvatusliku iseloomuga, sageli kaasnevad purskega lõõmpilved.\nKui põrkuvad kaks mandrilise maakoorega laama, siis on tulemuseks mäestike teke, kuid vulkanismi sellega reeglina ei kaasne. Samuti ei kaasne vulkanismi sellise laamadevahelise piiriga, kus laamad ei liigu üksteise poole või üksteisest eemale, vaid ainult nihkuvad teineteise suhtes (näiteks San Andrease murrang, mis eraldab Vaikse ookeani ja Põhja-Ameerika laamu).\nKuumad täpid[muuda | muuda lähteteksti]\nKuumade täppide asukohad\nEsineb siiski ka vulkaane, mis ei paikne laamade piiridel. Kuulsad näited on Hawaii saared ja Yellowstone'i vulkaan. Siin on tegemist kuuma täpi vulkanismiga. Kuuma täpi all on vahevööst tõusvad kuumad ainevood, mis kõrgemale tõustes sulavad ning tekitavad vulkaane. Kuuma täpi vulkanism võib esineda nii mandrilise kui ka ookeanilise maakoorega laama kohal. Mõned kuumad täpid on olnud nii võimsad, et tekitasid hiiglaslikke platoobasalte ja ookeanilisi platoosid (vaata artiklit Suur magmaprovints). Ka Island on üle merepinna ulatunud just seetõttu, et lisaks ookeani keskaheliku kohal paiknemisele on tema all ka kuum täpp. Mandrite alused kuumad täpid võivad panna aluse mandri rebenemisele, mis areneb hiljem edasi ookeaniliseks basseiniks koos lahknevate laamade tekitatud vulkanismiga (nii on tekkinud Atlandi ookean). Et kuum täpp püsib ühe koha peal, tema kohal olev laam aga liigub, siis moodustab kuuma täpi vulkanism sageli ahelikus paiknevaid saarestikke (näiteks Hawaii saared).\nVulkaanide tüübid[muuda | muuda lähteteksti]\nBasaltne laava (pahoehoe)\nVulkaanitüübid on järgmised: gaiot, kaldeera, kihtvulkaan, kilpvulkaan, laavakuppel, liitvulkaan, liustikualune vulkaan, lõhevulkaan, maar, monogeneetiline vulkaaniväli, mudavulkaan, polügeneetiline vulkaaniväli, püroklastiline kilp, šlakikoonus, veealune vulkaan, vulkaaniline koonus, vulkaaniline plahvatuskraater ja vulkaaniväli.\nKõige üldisemalt jaotatakse vulkaanid lõhe- ja lõõrvulkaanideks. Lõhevulkaanide korral toimub vulkaanilise materjali väljutamine piklikust lõhest, mis tekib reeglina maakoores valitsevate venituspingete tagajärjel (riftistumine). Lõhevulkaanide kõige tüüpilisemaks purskeproduktiks on vedel basaltne laava, kuid esineb ka teistsuguse koostisega laavat, vulkaanilist tuhka ning vulkaanilisi gaase. Lõhevulkaane esineb näiteks ookeani keskahelikes. Maismaal on nad esindatud Islandil, mis asetsebki Atlandi ookeani keskahelikul. Lõhevulkaanide pursked ei ole tänapäeval maapinnal kuigi tavalised, kuid geoloogilises ajas on peamiselt basaltseist laavavooludest moodustunud hiiglaslikud magmaprovintsid, mis on valdavalt lõhevulkaanide vulkanismi tagajärg.\nLõõrvulkaanist väljuvad vulkaanilised produktid maapinnale läbi enam-vähem ümara läbilõikega lõõri, mis lõpeb kraatriga. Selline vulkaanitüüp on maapinnal tavalisim ja nii enamik inimesi vulkaane ette kujutabki. Lõõrvulkaanid jaotatakse mitmesuguste tunnuste alusel veel kihtvulkaanideks, kus esineb nii laavat kui ka vulkaanilist tuhka, sageli kihiti, kilpvulkaanideks, mis koosneb peamiselt basaltseist laavavooludest, šlakikoonusteks, mis on monogeneetilised suhteliselt väiksed valdavalt šlakist koosnevad künkad, maarideks, mis on magmalise kuumutamise abil paisunud põhjavee põhjustatud plahvatuslehtrid, ja teisteks liikideks.\nVõimsate vulkaanipursete tagajärjel võib magmakamber osaliselt tühjeneda, jättes ülalasuva vulkaani toetuseta, mille tagajärjel viimane sisse variseb, jättes järgi negatiivse pinnavormi, mida nimetatakse kaldeeraks.\nHoolimata nimetuse sarnasusest ei ole mudavulkaanid vulkanismiga otseselt seotud.\nKilpvulkaan[muuda | muuda lähteteksti]\nLäbilõikepilt kilpvulkaani laavavooludest\nKilpvulkaanid on võrreldes ülejäänud vulkaaniehitistega suhteliselt lamedad. Selle põhjuseks on kilpvulkaanide vulkaaniliste produktide keemilisest koostisest tulenevad omadused. Kilpvulkaanid purskavad reeglina aluselist laavat, mis võrreldes ränirikkamate laavadega on tunduvalt vedelam. Seega saab laava kraatrist kaugemale voolata, moodustadeski lameda kilpvulkaani.\nKilpvulkaanid on oma mahult reeglina märksa suuremad ülejäänud vulkaanidest.\nTuntud on see kilpvulkaan, mille ülemine osa moodustab Hawaii saare.\nKihtvulkaan[muuda | muuda lähteteksti]\nLäbilõige kihtvulkaani laavavooludest ja tuhakihtidest\nKihtvulkaan on suhteliselt suur ja pikaealine valdavalt koonilise kujuga vulkaaniline pinnavorm, mis on tekkinud vulkaanilõõrist pärit vulkaanilise materjali kuhjumisel maapinnale.\nKihtvulkaanid on laia levikuga, ehkki enamasti on nad seostatavad subduktsioonivööndi vulkanismiga. Reeglina kujutavad inimesed vulkaani just kihtvulkaanina. Kihtvulkaanid tegutsevad suhteliselt tihti ja tulevad reljeefis hästi esile. Enamik ajaloolise aja suuri ja kuulsaid vulkaanipurskeid on seotud kihtvulkaanidega.\nKõige suuremad vulkaanid on kilpvulkaanid ja kõige väiksemad vulkaanid on šlakikoonused. Kihtvulkaanid on reeglina suuremad kui šlakikoonused, kuid väiksemad kui kilpvulkaanid. Kihtvulkaani nimetus tuleb ettekujutusest, et vulkaani läbilõige koosneb vahelduvatest laava ja tefra kihtidest. Kihtvulkaanid võivad enda koosseisu haarata ka väiksemaid vulkaane, näiteks šlakikoonuseid.\nKihtvulkaanid on levinud peaaegu kõigis piirkondades, kus esineb vulkanism, kuid kõige levinumad on nad mandrilise ja ookeanilise maakoorega laama kokkupõrkepiiril ehk subduktsioonivööndeis. Divergentses vööndis ehk laamade lahknemispiirkonnas esinevad kihtvulkaanid harva, näiteks Kilimanjaro. Ookeanide keskahelikel kihtvulkaanid praktiliselt puuduvad, kui välja jätta Island (Hekla ja Askja), mis lisaks asetsemisele keset ookeani keskahelikku asub ka kuuma täpi kohal. Kuuma täpi kohal võivad olla nii kiht- kui ka kilpvulkaanid.\nŠlakikoonus[muuda | muuda lähteteksti]\nšlakist ja muust püroklastilisest materjalist\nPüroklastiline materjal, millest šlakikoonused on moodustunud, on enamasti basaltse või andesiitse koostisega. Koonused on enamasti järsu kaldega (10...40°). Aluselise koostise ja sellele vastava mineraalide sisalduse tõttu on šlakikoonused tumedat värvi. Vulkaaniline materjal, millest koonused on moodustunud, on kiirest jahtumisest tulenevalt enamasti klaasja struktuuriga. Koonuste kõrgus ulatub enamasti mõnekümnest mõnesaja meetrini.\nŠlakikoonused esinevad tihti kiht- või kilpvulkaanide jalamitel, moodustades parasiitkoonuseid, mis toituvad peavulkaaniga samast magmakambrist. Šlakikoonuse tipus on kausjas kraater. Šlakikoonused on monogeneetilised vulkaanid ehk kord tegevuse lõpetanud koonused enam aktiivseks ei muutu.\nMaar[muuda | muuda lähteteksti]\nMaar on vulkaanilise plahvatuse tagajärjel tekkinud negatiivne pinnavorm. Maarid on suhteliselt madalad, lameda põhjaga ja laiad vulkaanilised kraatrid, mis on enamasti täitunud veega, moodustades maarijärve.\nPlahvatuste põhjuseks on kuuma magma tungimine põhjaveekihti, mille tagajärjel osa põhjaveest aurustub ja põhjustab suure rõhu tõttu plahvatuse. Selle käigus väljapaiskunud materjal moodustab kraatrivalli, aga kraatrisse koguneb vesi, mis moodustab järve.\nKuulsaimad maarijärved on Saksamaal Rheinland-Pfalzi liidumaal.\nKaldeera[muuda | muuda lähteteksti]\nAniakchaki kaldeera Alaskal, läbimõõt umbes 10 km\nKaldeera on vulkaani või selle tipu kokkuvarisemisel tekkinud negatiivne pinnavorm.\nKaldeera tekib enamasti pärast plahvatuslikke ja võimsaid vulkaanipurskeid, mis tühjendavad osaliselt magmakambri, mistõttu selle kohal asuv toetuseta jäänud vulkaan kukub kokku.\nKaldeera põhja võib tekkida järv, näiteks Crater Lake USA-s, mis moodustus kunagise vulkaani Mazama kokkuvarisemisel. Kui vulkaan on endiselt aktiivne, tekib kaldeera põhja uus kraater, nagu näiteks Aso vulkaanil Jaapanis.\nSupervulkaan[muuda | muuda lähteteksti]\n"Supervulkaan" ehk "hiidvulkaan" on suhteliselt hiljuti loodud termin, millega tähistatakse Maa ajaloo kõige võimsamaid vulkaanipurskeid. Ajaloolisel ajal ühtegi supervulkaani purset esinenud ei ole. Supervulkaanid võivad olla seotud kuuma täpi vulkanismiga (näiteks Yellowstone'i vulkaan), aga ka subduktsioonivöönditega (näiteks Toba vulkaan). Tavaliselt ei ole sellised vulkaanid lihtsalt äratuntavad, sest esiteks on nad tohutu suured ning teiseks oli purse nii võimas, et vulkaanist jäi järele vaid kaldeera ehk hiiglaslik lohk maapinnas, mitte mägi.\nSupervulkaanide poolt õhkupaisatud vulkaanilisel tuhal ja aerosoolidel on kliimale ja elustikule väga tugev mõju. Arvatakse, et Maa ajaloo suurima väljasuremissündmuse Permi ajastu lõpul põhjustas Siberi platoobasaldi teke, mida võibki käsitleda supervulkaani purskena.\nSupervulkaanid on pälvinud Ameerika Ühendriikide meedias viimasel ajal tähelepanu, sest Yellowstone'i vulkaan ilmutab elavnemise märke. Selle vulkaani purse oleks väga raskete tagajärgedega mitte ainult USA-le, millest suur osa mattuks vähemalt meetripaksuse tuhakihi alla, vaid tõenäoliselt kogu maailmale.\nMerealune vulkanism[muuda | muuda lähteteksti]\nSuurem osa Maa vulkanismist toimub ookeanisügavustes, kus kaks ookeanilist laama üksteisest eemalduvad. Seda tüüpi vulkanism esineb maismaal ainult Islandil. Põhiline purskeprodukt on vedel basaltne laava. Kui laava purskub välja, siis jahtub ja tardub ta pind külma mereveega kokku puutudes väga kiiresti. Seetõttu moodustub midagi kotilaadset, mille sees olev vedel laava vormib ta padjalaadseks laavakogumiks, mida tuntaksegi padilaavana. Sellist tüüpi vulkaaniline maastik katabki suurt osa ookeanide põhjast, kui jätta arvestamata vulkaaniliste kivimite peale ladestunud meresetted. Ookeanide keskahelikus esinevad lõhevulkaanid, sest magma tuuakse vahevööst üles daikide ehk plaatjate intrusioonidena, mis pinnani jõudes moodustavadki lõhepurskeid.\nOokeanide vulkanism ei pruugi aga olla seotud keskahelike ja laamade lahknemisega. Ka kuumad täpid tekitavad merepõhja vulkaanilisi mägesid. Need on peamiselt lõõrvulkaanid. Üle merepinna ulatudes moodustuvad sellistest vulkaanidest ookeanilised saared, mis on eriti levinud Vaikses ookeanis.\nSuurte magmaprovintside ehk väga võimsate kuumade täppide tegevuse tulemusel moodustuvad hiiglaslike mõõtmetega ookeanilised basaltplatood.\nVulkaanilised saadused[muuda | muuda lähteteksti]\nValdavalt vedelal kujul vulkaanist väljutatud ainet nimetatakse laavaks. Laava ei ole täielikult vedel, vaid sisaldab gaasilisi ja tahkeid komponente. Gaasilised komponendid moodustavad rõhu vähenemise tõttu vedelikust eraldunud gaasimullid, peamiselt veeaur ja süsinikdioksiid, ning tahked komponendid on kristallid ja kivimite fragmendid.\nMagmat (ka laavat) ja sellest moodustunud tardkivimeid klassifitseeritakse vastavalt keemilisele koostisele. Magma koostis on väga tähtis, sest sellest sõltub otseselt vulkanismi iseloom.\nKõige levinum komponent tardkivimeis on ränidioksiid. Geoloogias on kombeks nimetada rohkem räni sisaldavaid kivimeid happelisteks ning ränivaesemaid aluselisteks.\nMagma- ehk tardkivimid liigitatakse ränisisalduse (SiO2) alusel järgmiselt:\nultraaluselised (SiO2 35–40%)\naluselised (SiO2 40–52%)\nkeskmised (SiO2 52–65%)\nhappelised (SiO2 65–80%).\nAluselise magma temperatuur on keskmiselt 900–1200 °C, happelisel magmal aga keskmiselt 700–800 °C.\nMida enam on magmas räni, seda viskoossem ta on. Räni katioon seostub nelja hapniku aniooniga, moodustades nn räni tetraeedreid, mis omakorda üksteistega tippepidi liitudes moodustavad suuremaid kobaraid. Suurenenud sisehõõrde tõttu on happeline magma tuhandeid kordi viskoossem aluselisest. Ränirikka laava suurema viskoossuse põhjustab tema madalam temperatuur kraatrist väljumise hetkel.\nMida viskoossem on magma, seda plahvatuslikum on sellega kaasnev vulkanism. Happelised kivimid ja magma tekitavad enamasti plahvatusliku vulkanismi ning aluseline magma tekitab enamasti rahuliku vulkanismi. See on nii seetõttu, et viskoossest magmast ei pääse eraldunud gaasid hõlpsalt välja, vaid tekitavad ülerõhu ning lõpuks raevukalt vabaks murdes pihustavad ka magma peenteks tükkideks, mis seejärel tefrana maapinnale langeb.\nRahulikuma aluselise vulkanismi tagajärjeks on peamiselt basaltsed laavavoolud, sest aluselise laava tardumisel tekib basalt. Happeline laava on vähem levinud, sellest moodustunud kivimit nimetatakse rüoliidiks. Happeline magma võib tarduda ka pimsi ja vulkaanilise klaasi ehk obsidiaanina. Koostiselt rüoliidi ja basaldi vahepealseid kivimeid nimetatakse datsiidiks ja andesiidiks. Vulkaaniliste kivimite loetelu sellega ei piirdu, kuid ülejäänud neist esinevad oluliselt harvem.\nVulkaanilise kivimi koostis sõltub peamiselt vulkaani asukohast. Kui tegemist on ookeanis paikneva vulkaaniga, siis on peamiseks purskeproduktiks aluseline basaltne laava (ookeanis paiknevad kuumad täpid). Kui aga magma läbis teel maapinnale mandrilist maakoort, siis on ta koostis oluliselt ränirikkam (mandrilised kuumad täpid ja subduktsioonivööndid), vulkanism plahvatuslikum ning vulkaanilised produktid tunduvalt mitmekesisema koostisega (esinevad kõikmõeldavad vulkaanilised kivimid).\nTahkel kujul vulkaanist väljutatud materjali nimetatakse tefraks. Vastavalt suurusele jaotatakse tefra vulkaaniliseks tuhaks, lapillideks ning vulkaanilisteks pommideks. Vulkaaniline tuhk koosneb osakestest, mille läbimõõt on kuni 2 mm, vulkaaniliste pommide läbimõõt on vähemalt 64 mm, vahepealse suurusega osakesi nimetatakse lapillideks. Vulkaanilise tuha taas kivimiks liitumise tulemuseks on tuff. Lõõmpilvest mahajäänud tulikuumast vulkaanilisest tuhast tekib ignimbriit.\nVulkaanipursetega kaasneb ka suurte koguste gaasiliste ainete atmosfääri paiskumine. Peamised vulkaanilised gaasid on veeaur ja süsinikdioksiid. Vulkaanilised gaasid väljuvad koos laava ja tefraga kraatrist, kuid lisaks võivad leida tee atmosfääri ka vulkaani nõlvadel paiknevaist fumaroolidest.\nVulkaanipursked[muuda | muuda lähteteksti]\nPursketüübid[muuda | muuda lähteteksti]\nTavaliselt jaotatakse vulkaanipursked kaheks: plahvatuslikeks ja efusiivseteks. Plahvatuslikud vulkaanipursked on raevukamad, sest magma on suurema ränisisalduse tõttu paksem ega pääse nii kergelt kraatrist välja. Plahvatuslike pursetega kaasnevad maavärinad, vulkaanilise ja lõõmtuha pilved ning laavavoolud. Plahvatuslik vulkanism on omane eelkõige vulkaanidele, mida toitev magma on segunenud ränirikkama mandrilise koore materjaliga. Sageli ongi vastav magma mandrilise koore osalise ülessulamise tulemiks. Tavaliselt on plahvatuslik vulkanism seotud subduktsioonivöönditega. Just seda tüüpi vulkaanidega on seotud kõige võimsamad ja kuulsamad vulkaanipursked. Reeglina tegutsevad nad lühikest aega ja sellele järgneb pikem paus.\nRänivaesem ehk aluseline magma on oluliselt vedelam ning voolab kraatrist välja rahulikumalt. Tüüpiline purskeprodukt on basalt, harvem vulkaaniline tuhk. Basalt on ultraaluselise koostisega vahevöö osalise sulamise tulemus, mistõttu tekib basalt peamiselt siis, kui teekonnal maapinnani pole magma mandrilise maakoore materjaliga oluliselt segunenud. Sellist tüüpi vulkaanid ei kujuta endast väga suurt ohtu, välja arvatud laavavoolud, mis võivad voolata kraatrist väga kaugele ja hävitada kõik enda teele jääva. Inimohvreid aga sellega reeglina ei kaasne, sest laava liikumine on piisavalt aeglane, et inimesed jõutaks evakueerida.\nKlassikalised pursketüübid[muuda | muuda lähteteksti]\n20. sajandi algul lõi itaalia geoloog Giuseppe Mercalli vulkaanipursete klassifikatsiooni, mis põhines tuntud vulkaanidele iseloomulikul käitumisel. Süsteem on tänapäevalgi kasutusel, ehkki tema subjektiivsuse tõttu mitte nii laialt kui varem.\nHawaii tüüpi purse on efusiivne, purske saaduseks on peamiselt laava.\nStromboli tüüpi purse on pideva ja pikaajalise aktiivsusega ning sellega kaasnevad mõõduka intensiivsusega plahvatuslikud pursked.\nVulcano tüüpi purse on raevukam kui Stromboli tüüpi vulkaanil, purskepilv tõuseb kõrgemale ja plahvatused võivad hävitada osa vulkaaniehitisest.\nPliinia tüüpi purse on plahvatuslik ja väga ohtlik. See on saanud nime Vesuuvi purske järgi, mis hävitas Pompei. Seda tüüpi pursked teevad ajalugu. Purskega kaasneb suur kogus püroklastilist materjali ja purskepilv võib tõusta kümnete kilomeetrite kõrgusele. See pursketüüp jagatakse subpliinia-, pliinia- ja ultrapliinia tüüpi purseteks. Nende nimi tuleb sellest, et seda tüüpi purset kirjeldas esimesena Plinius Noorem kahes Tacitusele saadetud kirjas.\nPelée tüüpi purse ei ole otseselt seostatav purske võimsusega, kuid seda tüüpi vulkaanipursetele on omased lõõmpilved. See nimi tuleb Martinique'i saarel asuvast Pelée vulkaanist, mis aastal 1902 hävitas täielikult Saint Pierre'i linna.\nVulkaanilise plahvatuslikkuse indeks[muuda | muuda lähteteksti]\nVulkaanilise plahvatuslikkuse indeks ehk VEI (Volcanic Explosivity Index) on võetud kasutusele, et muuta vulkaanipursete võimsuse hindamine vähem subjektiivseks. Arvestatakse väljapaisatud tefra kogust, purskepilve kõrgust ja hinnanguid purske võimsusele. Skaalal ei ole ülemist piiri. Magnituud 0 omistatakse mitteplahvatuslikele Hawaii tüüpi pursetele, mille käigus paisati atmosfääri vähem kui 104 m³ tefrat. Ajaloolise aja võimsamaid purskeid hinnatakse magnituudiga 7–8 (100–1000 km³ tefrat). Magnituudi suurenemine ühe ühiku võrra tähendab plahvatuslikkuse kümnekordset suurenemist.\nPursete kestus[muuda | muuda lähteteksti]\nVulkaanipursete kestus varieerub suurtes piirides. Stromboli on tegutsenud juba viimased 2500 aastat, mistõttu nimetatakse teda Vahemere majakaks. Kümneid aastaid on tegutsenud ka näiteks Etna (Itaalia), Erta Ale (Etioopia), Yasur (Vanuatu), Sangay (Ecuador), Erebus (Antarktika) jne. Enamik pursetest ei ole siiski nii pikaealised. Ühe päevaga piirdub umbes 10% vulkaanidest, suurem osa neist lõpetab tegevuse kolme kuuga ja vaid väga vähesed tegutsevad üle kolme aasta järjest. Pursete mediaanpikkuseks on 7 nädalat.\nVulkaanide aktiivsus[muuda | muuda lähteteksti]\nSageli jagatakse vulkaanid tegevateks, uinunuteks ja kustunuteks. Tegevvulkaan on vulkaan, mis on pursanud ajaloolisel ajal. Uinunud vulkaani tegevust pole kunagi kirjeldatud, kuid tema aktiveerumist peetakse tulevikus tõenäoliseks. Kustunud vulkaan arvatakse olevat oma tegevuse igaveseks lõpetanud.\nÜlalkirjeldatu pole siiski üldaktsepteeritud seisukoht, sest uinunud ja tegevvulkaani vahele on raske mõistlikku piiri tõmmata. Teaduslikust vaatepunktist lähtudes ei pruugigi siin mingit vahet olla, mistõttu on sellisele jaotusele vulkanoloogide seas märgatav vastuseis. Probleemid ilmnevad juba kasvõi seetõttu, et ajaloolise aja ulatus on erinevais maailma piirkondades erinev. Samuti ei ole mõtet võrrelda vulkaane inimkonna ajalooga ja tõmmata sellest lähtuvalt piire. Vulkaanid elavad oma elu, mis on palju pikem kui inimestel, isegi inimkonnal, ega sõltu sellest. Sageli juhtub, et kustunuks loetud vulkaan ärkab uuesti ellu.\nDokumenteeritud vulkaanipurskeid on teada umbes 550 vulkaani kohta. Viimase 10 000 aasta jooksul on tegutsenud umbes 1500 vulkaani. Need arvud kehtivad aga vaid siis, kui vaatluse alla võetakse maismaal toimunud vulkaanipursked. Suurem osa laavast produtseeritakse ookeanide keskmäestikes ning kui kõik sealsed laavalõhed ka tegevvulkaanide hulka arvata, võib nende koguarv ületada miljoni.\nVulkaanidega seotud ohud[muuda | muuda lähteteksti]\nPüroklastiline materjal vulkaanist purskumas\nSolfataar ehk väävlirikas fumarool\nVulkaanidel on kindlad teadaolevad asukohad ja nende pursked pole nii raskesti ennustatavad kui näiteks maavärinad, kuid vulkaanilistes piirkondades on head viljakad mullad, mistõttu vulkaanide jalamil elab palju inimesi. Seetõttu kujutavad vulkaanid endast inimestele siiski suurt ohtu. Vulkaanide tagajärjel elu kaotanud inimeste arv on umbes suurusjärgu võrra väiksem maavärina ohvrite arvust.\nPeamised vulkaanidega seotud ohud on laavavoolud, vulkaaniline tuhk, lõõmpilved, lahaarid, maalihked, vulkaaniline gaas, tsunamid ja kliimamuutus. Nende tagajärgedeks võivad olla materiaalne kahju hävitatud hoonete, infrastruktuuri ja põllumaa näol, nälg, veereostus, haiguste levik, uppumine, lämbumine jne.\nLaavavoolud on omased peamiselt basaltset laavat purskavatele vulkaanidele. Nad põhjustavad kahju näiteks Hawaii saarel ja Sitsiilias (Etna). Korduvalt on proovitud laavavoole kõrvale juhtida, kuid neid üritusi on saatnud piiratud edu. Laavavooludesse kütketud energia on kolossaalne ja nende kõrvalejuhtimiseks on tarvis rakendada umbes samaväärset energiat, mis läheb sageli osalt või täielikult raisku, sest laavavoolu toimumise täpne aeg ja koht ei ole ennustatavad.\nVulkaanilise tuha sajud põhjustavad ebameeldivusi, kuid tavaliselt ei tapa inimesi. Küll võivad aga vulkaanilise tuha pilved ohustada lennukimootoreid, mistõttu lennutrasse vahel muudetakse, et vältida aktiivseid vulkaane ja nende purskepilvi.\nLõõmpilv on üks kõige ohtlikumaid vulkaanidega seotud nähtusi. See koosneb tulikuuma gaasi (kuni 1000 °C) ja tefra segust, mis kiirusega kuni 700 km/h vulkaani nõlva mööda alla kihutab ja oma teel kõike hävitab. 1902 hävines lõõmpilves täielikult Martinique'i saare pealinn Saint-Pierre, mille umbes 30 000 elanikust jäi ellu vaid paar inimest. Lõõmpilved kaasnevad plahvatuslikku tüüpi vulkanismiga.\nLahaarid on vulkaanilised mudavoolud, mis koosnevad peamiselt veest ja püroklastilisest materjalist ning liiguvad mööda vulkaani nõlvu laskuvaid jõeorge. Tuntuim lahaariga seotud õnnetus juhtus 1985 Colombias, kui lahaar hävitas täielikult vulkaanist 40 km kaugusel asunud Armero linna. Lahaaride tekkele aitab kaasa see, kui vulkaanide tipud on kaetud lume ja jääga, mis purske korral kiiresti sulades mudavooluks muutub.\nPlahvatuslikke vulkaanipursked võib tekitada tsunami, mis ümbritsevail rannikuil hävitustööd korda saadab. Üks ajaloolise aja kuulsamaid vulkaanipurskeid on Krakatau 1883. aasta purse, mille ohvrid surid peamiselt just tsunami tagajärjel.\nVulkaanilised gaasid võivad tappa otseselt, näiteks lämbumine õhust raskema ja seetõttu maad mööda liikuva süsinikdioksiidi pilves, aga ka kaudselt. Arvatakse, et Maa ajaloo suurima väljasuremissündmuse Permi ajastu lõpul käivitasid hiiglaslike vulkaanipursete läbi atmosfääri vabanenud vulkaanilised gaasid, mis tekitasid happevihmasid ning muutsid oluliselt klimaatilisi tingimusi.\nAllpool olev tabel esitab mõned viimase paari sajandi jooksul toimunud inimohvritega lõppenud vulkaanilised õnnetused, surmajuhtumite arvu ja nende peamise põhjuse.\nVulkaan, riik (saar)\nPeamine surmajuhtumite põhjus\nLaki, Island 1783 10 500 nälg\nUnzen, Jaapan 1792 15 188 tsunami\nTambora, Indoneesia 1815 92 000 peamiselt nälg\nKrakatau, Indoneesia 1883 36 417 tsunami\nPelée, Martinique 1902 29 000 lõõmpilv\nKelud, Indoneesia 1919 5110 rusuvool\nLamington, Paapua Uus-Guinea 1951 2940 lõõmpilv\nEl Chichón, Mehhiko 1982 1700 lõõmpilv\nNevado del Ruiz, Colombia 1985 25 000 rusuvool\nNyosi järv, Kamerun 1986 1746 vulkaaniline gaas\nPinatubo, Filipiinid 1991 500 mitmesugused\nSoufrière, Montserrat 1997 19 lõõmpilv\nGoma, Kongo 2002 40 laavavool\n↑ Lopes-Gautier, Rosaly (1999). Volcanism on Io. Kogumikus H. Sigurdsson (Toim.), Encyclopedia of Volcanoes. Academic Press. Lk 709–726. ISBN 012643140X\n↑ "Veenusel täheldati aktiivseid vulkaane" ERR Novaator, 22. juuni 2015\n↑ "Glacial, volcanic and fluvial activity on Mars: latest images" Euroopa Kosmoseagentuur, 25. veebruar 2005\n↑ What is the world's highest volcano?\n↑ 8,0 8,1 8,2 Antiigileksikon, 2. kd., lk. 273\n↑ H. Rast. "Vulkaanid ja vulkanism". Tallinn 1988, 247 lk.\n↑ BBC TV Horizon, 3. veebruar 2000, Supervolcanoes\n↑ T. Simkin, L. Siebert. "Earth’s Volcanoes and Eruptions: An Overview". Kogumikus H. Sigurdsson (toim.), "Encyclopedia of Volcanoes". Academic Press 1999. Lk. 256. ISBN 012643140X\n↑ J. A. Jackson (1997). Glossary of Geology (4. trükk). Alexandria, Virginia: American Geological Institute. Lk 7, 189, 223. ISBN 0-922152-34-9\n↑ How many active volcanoes are there in the world? Global Volcanism Program, Smithsonian Institution\n↑ T. J. H. McCall, "Volcanoes". Kogumikus R. C. Selley, L. R. M. Cocks, I. R. Plimer (toimetajad) 2005. "Encyclopedia of Geology". 5:565–579 lk. ISBN 0-12-636380-3\nRein Veski, Vulkaanid. Elu. Inimene. Tallinna Raamatutrükikoda 2012. 127 lk. ISBN 978-9949-30-479-0\nP. Francis, C. Oppenheimer, 2003. "Volcanoes". 534 lk. ISBN 0-19-925469-9\nH. Sigurdsson, 2000. Encyclopedia of volcanoes. 1417 lk. ISBN 0-12-643140-X\nVikisõnastiku artikkel: vulkaan\nPildid, videod ja helifailid Commonsis: Vulkaan\nTsitaadid Vikitsitaatides: Vulkaan\nTeaduse helisõnastik: Vulkaan (Heidi Soosalu) – ERR Teadus, 25. märts 2010\nEesti keelde tõlgitud animeeritud õppevahend vulkanismi ja vulkaaniliste kivimite kohta Tromsø Ülikooli veebilehel webGeology.\nVolcanoes – USGS\nHow volcanoes work – San Diego State University\nHow volcanoes work – howstuffworks.com\nNational Geographicu videod vulkaanidest\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Vulkaan&oldid=6000315#Vulkaanide_tüübid"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 10:03, 28. november 2021.


16.06.20 VIDEOKOOLITUS: Kuidas lugeda kehakeelt? - Koolitusturg\nVIDEOKOOLITUS: Kuidas lugeda kehakeelt?\nOskus “lugeda” emotsioone, dekodeerida näo mikro – ja makroilmeid on vajalik igale juhile, müügimehele, klienditeenidajale jt spetsialistile, kes igapäevatöös lävivad inimestega. Parimad kasutavad selleks enda tavapäraselt loomulikku annet suhelda ja motiveerida, tehes seda sageli intuitiivselt. Kuid tehes seda teadlikult, tuginedes inimkäitumise psühholoogilistele põhjustele ning osates dekodeerida kehakeele erinevaid signaale, muudame enda igapävatöö lihtsamaks.\n14.50 – 15.00 Kogunemine veebiruumi\n15.00 – 17.00 Kuidas lugeda kehakeelt?


Fookus! - Miks ma käin trennis - MyFitness\nFookus! – Miks ma käin trennis\nMyFitnessi liikmeperekond on suur! Meie klubides treenib palju toredaid inimesi, kellel on erinevad treeningeesmärgid ja -motivaatorid. Küsisime ühelt meie liikmelt, Monicalt, miks tema trenni teeb.\nMiks ma käin trennis? Huvitav küsimus. Paneb mõtlema.\nKui ma natuke mõtlen, siis ega ma ise ei ole endalt kunagi küsinud, miks ma seda teen. Oma sõprade, töökaaslaste ja perekonna suust ikka kuulen aegajalt, et miks sa käid trennis ja kuidas sa jõuad jne. Jah, tõesti, päevas on ainult 24 tundi! Arvestades sellega, et käin igapäevaselt tööl ja lisaks teen veel ratsaspordialast treeneritööd ning veedan nädalavahetused võistlustel, siis võib nii mõnelgi inimesel tekkida küsimus, et kuidas sa jõud ja miks?!?! Minult on küsitud, et millal on aeg sõprade jaoks ja isiklikuks eluks.\nVastata kõigile nendele küsimustele on üsna lihtne: trenn on päeva parim osa! Inimesed, kes mind tunnevad, teavad, et olen suutnud kõik omavahel siduda. Suurem osa minu sõpru, lähedasi, töökaalasi tegelevad mingil moel spordiga. Kes lihtsalt harrastajana, kes treenerina, kes aga treenib tõsisemalt ja seab endale konkreetsemaid eesmärke. Ise olen tegelenud spordiga juba algklassidest alates. Kõigepealt oli suusatamine, siis ratsasport, millega olen tegelenud ka profitasemel. Hetkel panustan oma energia pigem ratsasportlaste treenimisele ja oma füüsilise vormi jaoks olen avastanud spordiklubid. Olen külastanud paljusid erinevaid spordiklubisid, kuid lõpuks on osutunud valituks My Fitness. My Fitnessi spordiklubides on olmas kõik, mida minu elurütmiga inimene vajab. Arvestades, et mu põhitöö on väga liikuv, siis minule sobib ideaalselt, et saan külastada spordiklubi ükskõik millises Eesti otsas ma parajasti ka ei asu. Samuti kõikides klubides on uute Technogym’i trenažööridega varustatud jõusaal ning MyFitnessis on maailma paremad treenerid. Rohkemat ei olegi ju vaja!\nVõin ausalt tunnistada, et umbes 6 aastat tagasi oli mul suur eelarvamus spordiklubide osas ja eriti just rühmatreeningute osas. Olgu veel jõusaal on asjalik koht, aga no rühmatreening oli minu jaoks imelik naiste ühiskargamine. Alguses keeldusin kategooriliselt rühmatreeningute külastamisest, kuid siis läksin proovima ja sinna ma jäingi. Kindlasti oli oma osa ka treeneril, kes suutis kohe köita, motiveerida ja anda energiat. Treening andis väga positiivse emotsiooni ja suure energialaengu terveks päevaks. Nägin paljusid inimesi, kellel silmad särasid peale treeningut. Tundsin ennast suurepäraselt. Nüüdseks käin trennis peaaegu iga päev ja ei kavatsegi sellest loobuda.\nJah, treening on päeva parim osa! Just sellel põhjusel ma käingi trennis. Trennis käimine on minu elustiil. Minule avaldab trenn ainut positiivset mõju. Ei oska välja tuua ühtegi halba omadust, ei midagi negatiivset. Olen suutnud hoida oma motivatsiooni kõrgel ja püüdnud mõjutada ka teisi, et külastaksid rohkem spordiklubisid. Mis võiks olla veel parem peale pikka kontoris istumise päeva, kui tulla spordiklubisse, teha üks mõnus treening sõpradega ja peale seda lõõgastuda saunas.


Loe, milline hakkab välja nägema töövõime hindamise metoodika - Äriuudised - Majandus\nLoe, milline hakkab välja nägema töövõime hindamise metoodika\nRiigikogu sotsiaalkomisjon leppis täna asjaomaste asutustega kokku töövõime hindamise metoodika põhimõtted.\n«1. jaanuarist 2016 hakkab kehtima uus töövõime hindamise kord ja rakendatakse nii-öelda ühe ukse süsteemi. See tähendab, et tööealised inimesed saavad esitada taotlused töövõime hindamiseks, puude määramiseks ning tööalaseks rehabilitatsiooniks ühes kohas - töötukassas. Ametnikud saavad info taotleja kohta infotehnoloogilise süsteemi kaudu. Inimesed erinevates ametkondades käima ei pea,» selgitas sotsiaalkomisjoni esimees Heljo Pikhof. Ta lisas, et taotlusi saab esitada ka elektrooniliselt.\n«Töövõimereformiga tehakse ümber töövõimetuspensioni skeemi. Laste ja eakate puude määramine toimub edasi sotsiaalkindlustusametis,» lisas Pikhof.


HiPP Puuviljade ja jogurtiga piimapudrupulber on täiuslik lisatoit imikutele alates 8. elukuust, kes saavad lisatoitu. Teie lapse turvalise ja tasakaalustatud toitumise heaks on pudrupulbris: kaltsium\n, C-vitamiin ning B1-vitamiin\n. Lisaks on pudrupulbirs päikese käes küpsenud puuviljad ja väärtuslik maheteravili. Piimapudrupulbris ei ole: lisatud suhkruid\nnisumanna*, õunapüree* 27%, vadakutoode*, lõssipulber* 10%, taimsed õlid* (palmi1-, rapsi*-ja päevalilleõli*), banaanihelbed* 1,8%, kooritud piimast jogurti pulber* 1,3%, kaltsiumkarbonaat, õunaekstrakt, C-vitamiin, rauddifosfaat, E-vitamiin, B1-vitamiin, A-vitamiin, kaaliumjodaat, D-vitamiin. * -tooraine pärineb mahepõllumajandusest. 1- mahepalmiõli jätkusuutlikust põllumajandusest, kinnitatud sõltumatute kontrollüksuste poolt.\nSuhkrud 33,7 g


kirjastaja ja Self II koolitaja\nUuel juhil on kohe sadade töötundide ulatuses tegemist vajavaid töid, mida kõike ei tasu ise ära teha - osa ülesandeid võib ära delegeerida.\nUue juhi tööleasumisel on meeskonna kujunemise esimene staadium sõltuvusseisund juhist - värske meeskonna kõik liikmed vaatavad ja ootavad, milline uus juht on, kuidas ta juhtima hakkab, millised on tema väärtused ja prioriteedid. See on ainulaadne aeg, kehtestamaks norme ja reegleid, mida juba mõni kuu hiljem on oluliselt raskem teha.\nSee eeldab toimetulekut enda vastumeelsusega anda kontroll käest ja samas sobiva õhustiku loomist. Tihti on vaja ka täiendavat põhjendust delegeerimisele kuluva aja kompenseerimiseks - olgu see siis delegeeritava arendamine või uute lahendusviiside otsimine rutiinsele tööle.\nProtsess on lihtne\n1. Ma ei saa riskida, sest kardan, et ta ei tule sellega toime.\n2. Ma võiksin näidata, kuidas see käib, kuid mul endal kulub vähem aega, kui töö ise ära teen.\n3. Ma ei taha sellest loobuda, olen seda alati ise teinud.\n4. Ma ei taha seda käest anda, sest nii võin kõigest ilma jääda.\n5. Ma ei julge tegevust delegeerida, kuna kardan, et seda tehakse minust viletsamini.\n6. Ma ei raatsi seda tegevust käest anda - see meeldib mulle väga.\nAllikas: Andrew Forrest


Loomahullu Kõrvik • Leht 5 • Meie küülikud • www.pisi.ee\n150 postitust • Lehekülg 5/5 • 1, 2, 3, 4, 5\nRe: Loomahullu Kõrvik\nPostitas Loomahull (Teema autor) » 30. september 2011, 19:26\nKõrvik on Tartus hoopis teistmoodi. Ta on kuidagi... kuidas ma seletan seda... mulle tundub, et ta hoiab mind rohkem. Ma tean, et see kõlab imelikult, aga ma tõesti tunnen, kuidas mu pikkade kõrvadega sõber minust hoolib. Ta on nii truu ja ustav, tuleb tihti voodile, ronib lausa sülle, isegi heidab vastu minu külge pikali... Praegu maal olles igatsen teda väga. Isegi mu sõbrannaga käitus ta palju uudishimulikult ja energilisemalt, kui Pärnus ta vaid vaevu näitas ennast sõbrannale, siis Tartus tuli ise juurde, nühkis lõuaga vastu pükse. Vaesel sõbrannal pole nüüd püksegi enam, need kah Kõrviku omad. Aga jah, Kõrviku truudus hämmastab mind, tema hoolivus. Seda võiks pidada kas koeralikuks või inimlikuks. Aga see on jänku truudus ja see on nii ütlemata liigutav. Nii hea on pühapäeval Tartule ligineda, kui mäe otsast teletorn paistma hakkab, siis tundub mulle alati, et mu sõbrad kutsuvad, ootavad mind. Jääb mulje, et ka Kõrvik oleks oma koha leidnud nagu minagi.\nPostitas Kissu » 07. oktoober 2011, 07:16\nKellel on kodu seal, kus on tema müts või hambahari. Loomaomanikel on kodu seal, kus on tema loomad.\nPostitas Loomahull (Teema autor) » 08. oktoober 2011, 08:12\nSee on küll ääretult armsasti öeldud, Kissu. Eks ma olengi alailma hädas, alati tahan maale, siia on nii lõpmata hea tulla, aga samas jällegi igatsen loomi, linnas olles tahan maale... Ainult suvel on rahu, kui ma ise koos loomadega siin. Olgu, väga OT juba.\nPostitas Kallikera » 20. oktoober 2011, 08:00\nLoomahull, ma olen juba tükk aega samal arvamusel, et küülik on truu nagu koer. Ja see tõesti on nii. Ainult, et küülikuga on natukene lihtsam kui koeraga, sa ei pea temaga suure pakse või vihmaga välja minema jalutama Hea teada, et keegi arvab niisamuti\nPostitas Kissu » 08. juuli 2012, 09:04\nHäbi-häbi LH, sinu teema juba teise lehe keskele kukkunud. Sedakorda päästan su välja.\nNatuke ära ehmatanud Kõrviku pildid siis.\nPostitas närilised2 » 08. juuli 2012, 09:49\nTa ikka nii nunnu jännu mulle hullult meeldib ta nimi!\nViimati muutis närilised2 09. juuli 2012, 10:34, kokku muudetud 1 kord.\nPostitas 3rika » 08. juuli 2012, 17:20\nKõrviku on nii muhedat värvi\nPostitas Loomahull (Teema autor) » 09. juuli 2012, 07:55\nSuured tänud, Kissu, ilusate piltide eest:\nPostitas Loomahull (Teema autor) » 21. juuli 2012, 12:10\nHip-hip hurraa! Täna on Kõrvikul sünnipäev! Palju õnne, kallis sõber! Õnn, et oled veel nii noor, saad alles nelja aastaseks.\nMõned eilsed pildid, mis sobivad hästi ka sünnipäevaks:\nSee oli muide mu esimene varajane porgand, täitsa porkna moodi oli juba, Kõrvik sai nagu ikka pealsed omale. Täna lähen vaatan, kas leian mõne kõlbliku timutipea veel ja toon mõned ristiuõied ja ohverdan paar noort porgandit ka... Sünnipäeval peab ju head saama.\nPostitas Kreku » 21. juuli 2012, 12:17\nPalju õnne Kõrvikule\nPostitas Kuldhai » 21. juuli 2012, 12:26\nPostitas 3rika » 21. juuli 2012, 12:49\nPalju õnne, Kõrvikule ja pikka iga!\nPostitas samton » 21. juuli 2012, 12:50\nPalju õnne, kallis Krae!\nPostitas darkhelen » 21. juuli 2012, 13:26\nPostitas Ginny » 21. juuli 2012, 17:43\nPalju-palju õnne Kõrvikule!!\nPostitas särasilm » 21. juuli 2012, 19:57\nPalju õnne! Tervitab kogu siinne küülikupere ja kokku peaks saama suure hunniku õnne. Bessi, Nimmu ja teised.\nPostitas Haldjake » 21. juuli 2012, 23:05\nPostitas Loomahull (Teema autor) » 22. juuli 2012, 12:09\nPaid kõigile õnnesoovijatele, eriti Mikroskoobile.\nPostitas Anete12 » 22. juuli 2012, 12:38\nPalju õnne Kõrvikule!\nPostitas Keilyke » 29. august 2012, 13:22\nKõrvik on üks väga vahva küülik! Kui pühapäeva hommikul Loomahull ütles, et Kõrvik on lahti, siis käisin ma vat, et kõik toad läbi aga Kõrvikut ei ole noh. Veidi hiljem, kui juba diivanil istusin, siis keegi järsku müksas jalga. Kõrvik otsustas diivani tagant välja tulla sõprust sobitama. Pärast hüppas lausa minu kõrvale ja nautis paisid.\nAndres arvas, et Kõrvik võiks ka lontkõrv olla.\nPerenaise kaisus on hea ja turvaline\nJa lõpetuseks üks lebotav Kõrvik.\nPostitas Loomahull (Teema autor) » 29. august 2012, 14:35\nSuured tänud ilusate piltide eest! Piltidelt tundub ta kuidagi eriti armsake.\nPostitas Õntsu » 29. august 2012, 15:01\nKõrvik on ikka nii Kõrviku nägu Kohutavalt imearmas pisike on sul kodus Pratche tervitab nii sind kui Kõrvikut\nPostitas AlbinoFurets » 30. august 2012, 14:45\nSuper armsake pisike Kõrvik!\nPelle saadab teile sinna kallid-musid!\nPostitas Loomahull (Teema autor) » 31. oktoober 2014, 16:41\nNii. Pole siia sisuliselt kaks aastat midagi kirjutanud. Ei tea isegi, kuidas see läks, samas midagi väga erilist kirjutada ju ka ei ole, aga ma ei tahaks, et see teema päris välja ka sureks, seega püüan teda ikka aeg-ajalt elus hoida ja edaspidi mitte enam üle kahe aasta, vaid loodetavasti ikka tihemini.\nKõrvik elab endiselt hästi ja rahulikult, vahepeal üsna hiljuti oli kerge kõhuhäda, aga see laabus piisakese ananassimahlaga edukalt. Suvel täitus tal 6. eluaasta, mis on üpris hirmutav vanus juba jänku jaoks. Mitte küll iidvana, aga siiski juba teises nooruses...\nViimastel nädalatel on aga Kõrvikul tulnud loll komme pissida ja pabuldada oma heina sisse. Kunagi enne pole nii teinud, eluaeg on käinud ilusti puurinurgas hädal. Mõned ajad tagasi otsustasin saepurugraanulitest loobuda megazorbi kasuks, et mis mõttega ma ostan kahte sorti aluspanu, rottidel on nagunii zorb, pealegi on see loomale palju mugavam. Kartsin siis, et ei tea, kuidas ta uude aluspanusse suhtub, et äkki põlgab ära või ei taha enam ilusti hädal käia. Ei olnud probleemi. No ja nüüd mõned nädalad tagasi otsustas tema, et jube mugav on istuda heinasõimes, süüa ja samal ajal vaikselt pabuldada.... Aga ei ole üldse tore, kui puuri põhja peale heina alla tekib midagi sõnnikulaadset või üks hetk näen, et heinasõime alt niriseb piss puuripõranda peale... Selle asemel, et käia kenasti zorbi peal, mis imab kõik endasse ja ei anna ka lõhna. Kui piss voolab paljalt või on heinaga segatud, siis kipub see palju kiiremini lõhnama ja teeb puuripuhastuse ka palju keerulisemaks.\nKui ma ära tabasin, et Kõrvikul uued kombed küljes, pesin puuri põhjalikult puhtaks ja vahetasin toidu- ja zorbipooled ära, keerasin puuri nö tagurpidi.Toidukauss ja veepudel ja kõik vahetasid pooled. Et äkki aitab. Eriti usku ei olnud ja ei aidanud ka. Olen pabulaid ja hädasegust heina teise nurka tõstnud, olen üksikuid nähtavaid pabulaid õigesse kohta pannud, ei midagi. Ikka sama nali. Nüüd täna tegin uuesti puuris suurpuhastuse ja vahetasin jälle pooled ära, nii nagu koguaeg on olnud. Vaevalt, et see aitab, aga no näis. Mul on mõistus otsas igatahes. Kusjuures kummaline on see, et käitumine muutus päevapealt ja mingeid muid muutusi ei olnud. Ta ei ole mitte kunagi pabuldanud ja pissinud kuskile mujal peal puuri tagumise nurga aluspanu peale ja nüüd päevapealt, plaks, pole seal mitte ühtegi pabulat! Ma ei tea, miks ta nii otsustas teha, aga see on kaunikesti tüütu mulle. Eks näis, loodan, et ta ehk otsustab mingi aeg ümber tagasi.\nPaar pilti ka üle pika aja siis:\nPostitas Kissu » 01. november 2014, 10:03\nMa just mingi hetk mõtlesin, et huvitav mis Sinu nännust saanud on. Tore kuulda, et elu ja tervise juures.\nSee pissimise ja kakamise mure on mulle tuttav, kuna Põnn ka vahepeal lollitab sellega. Algas mõned aastad tagasi, kui poiss otsustas ka, et süües peab pidevalt teisest otsast midagi välja tulema. Mis tähendab, et heinakauss (meil ei ole küna) sai tõstetud pissikasti (mul oli hästi suur pissikast) ning kuivtoit oli välises pissikastis, seda sai siis jalutamise ajal. Mõneks ajaks see tõesti lahendas probleemi. Aga umbes paar kuud tagasi tekkis uus jama - roniti kaussi unelema ja pissima. Vahetasin kausi pisema vastu, kus polnud nii mõnus oleleda ja jällegi mõneks ajaks see ka toimis. Siis hakati pissima ja kakama oma külje alla. Mõtlesin, et see võib olla tingitud sellest, et pissikast kõrge servaga ja küülik juba vanake - äkki ei jaksa hüpata. Esmalt vahetasin magamiskoha ja pissikasti koha, kui see ei toiminud, siis hankisin madalama servaga kasti. Mitte mingit muutust - kastis käidi söömas aga mitte pissimas. Lõpuks hakkas see tagumiku pesemine juba tüütuks minema ja seega sai pool puuri kaetud aluspanuga (toidukausid aluspanupoolses otsas). Pissiti ja kakati ikka jätkuvalt tühjale magamispoolele. Seega nüüd ongi tulemuseks see, et mul terve puuripõhi kaetud aluspanuga ja toidukausid pisikesed. Muud lihtsalt ei jäänud üle. Juba kardan seda aega, millal küülik mõne uue huvitava ideega lagedale tuleb.\nPostitas Loomahull (Teema autor) » 22. veebruar 2018, 08:31\nRIP Kõrvik, 21.07.2008-22.02.2018.\nPostitas Lind1100 » 22. veebruar 2018, 10:50\nPostitas Kuldhai » 22. veebruar 2018, 12:07\nKümneseks oleks saanud...\nPostitas särasilm » 22. veebruar 2018, 13:29\nKaastunne... Ega siin sõnu ei olegi. Pika ilusa elu elas ja rahulikult lahkus, kui aeg täis. Ikkagi ootamatu.\nPostitas LEM » 22. veebruar 2018, 22:05\nSuur kaastunne!!!! Hoidsin nunnukal silma peal, nii kahju. Jõudu.


Neitsil on ees kirglik nädalavahetus, Skorpionil eksootiline tutvus - DELFI Naistekas\nNeitsil on ees kirglik nädalavahetus, Skorpionil eksootiline tutvus\nPilt on illustreerivArnel Hasanovic, Unsplash\nLõvi valitseja Päikese sekstiil avardava ja laiendava Jupiteriga peaks nädala sinu jaoks muutma igati viljakaks ja produktiivseks. Soodsaid võimalusi võib olla tavalisest rohkem või oskad sa neid ise lihtsalt paremini näha. Lisaks on Päike alates kolmapäevast veel ka trigoonis Saturniga, mis lisab sulle suure annuse püsivust ja kannatlikkust. Seega on käes parim nädal oluliste ettevõtmiste alustamiseks (väljaarvatud kolmapäev ja neljapäev).\nNeitsis liikuv Merkuur moodustab sekstiili armastuse ja naudingute sümboli Veenusega. Kuid ka opositsiooni ebasiira, teeskleva ja häguse Neptuuniga. Seega võib nädalas olla küll tavalisest rohkem meeldivat laadi suhteid, kuid probleemiks võivad olla üksteisest möödarääkimised, maneerlik või ebasiiras käitumine. Võimalikud on kuulujutud, mittetõene informatsioon. Nädalalõpp võib tuua kirge ja iha, aga ka pinget ja viha.\nPäikese sekstiil Kaaludes asuva Jupiteriga peaks su ettevõtmisi igati soosima. Võib avaneda nii mõnigi hea võimalus, samuti tunned end tavalisest võimekamana. Mistõttu võid ka rohkem ette võtta — jälgi vaid seda, et sa oma võimeid ja võimalusi üle ei hindaks. Veenuse asend soosib nädala esimeses pooles kergeid seltskondlikke suhteid, külaskäike, niisama lobisemist. Kuid reedel, laupäeval ja pühapäeval tekib suhetesse pinget, kirge, (armu)kadedust.\nSuurepärane nädal kõigeks, mis seondub välismaa, reisimise, õppimise, kõige kauge ja eksootilisega. Edukas nädal kunstnikele ja loomeinimestele. Sinus on rohkem mängulisust ja spontaansust. Veenuse trigoon Neptuuniga võib tuua romantilise või eksootilise tutvuse. Kuid nädala kolm viimast päeva võivad kaasa tuua intellektuaalseid pingeid — suhteid segavad mingid maailmavaatelised nüansid. Võid olla liialt kinni oma vanades mõttemustrites.


CV Keskus tööpakkumine Muusikaõpetaja, Tallinn\nTööpakkumise number #433283\nLaste muusikatundide läbiviimine lasteaias (sh väljaspool saali), laste pidude, etenduste ja ürituste organiseerimine ning läbiviimine, lasteaia traditsiooniliste ürituste korraldamine (koostöös personaliga), laste muusikahuvi äratamine, töötajate ja lapsevanemate kaasamine, asutuse esindamine väljaspool lasteaeda (avalikud esinemised, konkursid), jt.\nKorrektsus, ausus, kohusetunne, töökus, musikaalsus. Vähemalt ühel muusikainstrumendil mängimise oskus. Viisakas ja sõbralik suhtlemine töötajatega, laste ning lapsevanematega. Soov kuuluda lasteaia meeskonda, asutuse arendamine. Väga hea ja avatud suhtlemisoskus ning koostööoskus. Avatud mõtlemine.\nLastega töötamise varasem kogemus tuleb kasuks.\nEesti keele oskus kõrgtasandil.\nTöötamine rõõmsas ja sõbralikus kollektiivis; 2007 aastal avatud väike ja kaasaegne lasteaed; põnevad ettevõtmised, kaasamine asutuse arengusse; paindlik töögraafik; toitlustamise võimalus asutuses kohapeal.\nTööleasumise aeg: september 2016; osaajaline töö (0,5 koormusega). Täiendavad võimalused muusikaalasteks tegevusteks asutuses kohapeal.\nTallinna Kelmiküla Lasteaed avati 1.10. 2007.\nPeame oluliseks terviseedendust, head kasvukeskkonda, parimat toitlustamist, laste õpihimu toetamist, turvalisust ning igakülgset koostööd.\nLasteaeda iseloomustab avatud juhtimine, mis kaasab kõiki asutuses tegutsevaid töögruppe, lasteaia hoolekogu ja huvigruppe. Suurt tähelepanu pöörame partnersuhete loomisele teiste haridusasutustega sh kogemuste vahetamine ja õppimine parimatelt.


Maksetingimused ja hinnakiri\nÕigusbüroo osutab teenuseid kehtestatud hinnakirja alusel. Büroo võib hinnakirja ühepoolselt muuta. Nimetatud juhul osutatakse kliendile teenust töö tellimise hetkel kehtinud hinnakirja alusel.\nAjatasu arvestus on tunnitasu põhine, ühe töötunni hind on 40 EUR (40€ /1h). Kiirtöö (24h jooksul) töötunni hind 60 EUR.\nEelkõige on tegemist üldise konsultatsiooni hinnaga, kohtuasjade hind lepitakse kokku eraldi. Kohtuasjade hinna kokkuleppimisel võetakse arvesse asja õiguslikku keerukust, selle mahukust, ajalisi võimalusi jm tegureid.\nKlient kohustub tasuma osutatud teenuste eest, kui poolte vahel puudub teistsugune kokkulepe. Esmane konsultatsioon e-posti vahendusel võib olla tasuta, kuid see sõltub konkreetse juhtumi asjaoludest ja poolte kokkuleppest. Tasumine toimub arve alusel.\nBüroo ja klient võivad kokku leppida erinevates hinna arvestamise alustes: 1) ajatasu – tasu arvestatakse tehtud töötundide eest, minimaalne ühik on 0,5 h, 2) tulemustasu – klient maksab büroole kokkuleppelise baashinna, millele lisandub edukuspreemia sõltuvalt saavutatud tulemustest, 3) fikseeritud tasuna.\nBürool on õigus küsida uutelt klientidelt kuni 50% töö hinnast ettemaksuna. Tööd ei alustata enne ettemaksuarve laekumist.\nNegatiivse krediidiajalooga ja võlgnevustega isikutele võib büroo teenuse osutamisest keelduda, samuti rakendatakse sellisel puhul ettemaksu 100%. Enne ettemaksu laekumist tööd ei alustata.\nKliendi kanda jäävad õigusteenusele lisanduvad kulud, mis tulenevad kliendi huvides tehtud toimingutest, nt riigilõiv, notaritasu, tõlkekulu, büroost välja sõitmine jms.\nKliendil on õigus büroolt saada ülevaate tehtud tööde ja ajaarvestuse kohta. Arvestus sisaldab kulunud aega, selle hinda, kogust, teenuste kirjeldust ja kogusummat.\nFikseeritud hindadega teenused\nInkasso ja võlgade sissenõudmine\nHinna kujunemine/tasu suurus\nInkasso 1. Maksekäsu menetluse algatamine ja läbiviimine\nAvalduse esitamine, suhtlus kohtu ja vajadusel võlgnikuga, muud toimingud\nLahendi edastamine kohtutäiturile\n1) Avalduse koostamine on 50 €, millel lisandub tulemustasu 5-10% võlgnikult laekunud summast. Büroo-% sõltub nõude suurusest (nt nõudelt 1000 € on tasu 10 %, nõudelt 6000 aga 5 %)\n2) Kui võlgnik ei maksa ära, tasub klient ainult avalduse koostamise tasu (edasi võib järgneda Inkasso 2)\nInkasso 2. Võlgniku vastu hagi esitamine kohtusse, esindamine kohtuasjas\n1) Vajadus võib tekkida maksekäsu menetluse üleminekul hagimenetluseks.\n2) Eraldi nõudega hagi koostamine või esindamine menetluses\n1) Hagi koostamine sõltub algdokumentide mahust ning on vahemikus 100-300 €/hagi\n2) Efektiivse menetluse puhul (saadakse kätte võlg kas täielikult või osaliselt) lisandub tulemustasu 5-10%; tulemustasu %-i suurus väheneb koos rahuldatud nõude suurenemisega\nInkasso 3. Pankrotiavalduse esitamine kohtusse võlgniku vastu\n1) Avalduse koostamine, esindamine menetluses\n2) Edasine suhtlus lahendi täitmiseks\n1) Avalduse koostamine sõltub algdokumentide mahust ning on vahemikus 100-300 €\n2) Efektiivse menetluse puhul lisandub tulemustasu vastavalt kokkuleppele\nNB! Kokkuleppel kliendiga võime osutada ka vastandtoiminguid (nt nõudekirjale, maksekäsule või hagiavaldusele vastamine, äriühingu või eraisiku pankrotiavalduse koostamine), sellisel juhul on hind ja tingimused kokkuleppel. Huvide konflikti korral teenust ei osutata.


06/02/2011 – Külauudised\nPäev: 6. veebruar 2011\nTeatriPolygon kutsub noori tutvuma ja kaasa mängima\n15. veebruaril toimuvad lahtised tunnid teatrikoolis TeatriPolygon Tallinnas, Rävala pst 8 ja Tartus Vanemuise 19. Osalema oodatakse noori (12-aastaseid ja vanemaid), kes saaksid sel moel vahetu kogemuse, mida teatriõpe harrastusena annab ja võimaldab.\nAvatud teatritoad toimuvad Tallinnas (Rävala pst 8, C- korpuse 7. korrusel) 15. veebruaril kell 17 ja Tartus (Vanemuise 19) 15. ja 17 veebruaril kell 16.30.\nSelga tuleb panna liikumist võimaldav riietus ja vahetusjalanõud kaasa võtta!\nSamades kohtades hakkavad toimuma ka edasised kohtumised.\nÕppejuht Virko Annus: “Teatrikool kasutab neid meetodeid, mida kasutavad draama-ja teatriõpetajad tavakoolis. Üks eesmärkidest on luua keskkond, kus läbi tegustemise ja läbimängimise on võimalik õppida mõtlema ja õppida õppima.” Koolijuht Tamur Tohver: “Me ei tõmba kedagi üldhariduse omandamisest kõrvale, lubades staarikssaamist ja plaadilepinguid. Vastupidi, me toetame olulisel määral noore inimese mängulist arnegut isiksuseks, kes oskab oma edasiminekut eesmärgistada. Teatrikoolis harjutakse kollektiivse tegutsemisega, vastustusega, distsipliiniga.”\nLaiemalt teatrikoolist aadressidel:\nPostitatud 06/02/2011 05/02/2011 Autor Maire KriisRubriigid Eesti,Tallinn,Tartu linnSildid kool,noored,teater


TELER PHILIPS 49PFS5501 HIND | kaup24.ee e-pood\nTeler Philips 49PFS5501\nKauba ID: 607813\nMõõdud ilma aluseta: 7.9 x 64.5 x 109.9 cm\nMõõdud koos alusega: 21.3 x 6.7 x 109.9 cm cm\nPakendi mõõdud: 16.0 x 74.7 x 120.0 cm cm\nKaal koos alusega: 11.3 kg\nPakendi kaal: 14.7 kg\nVoolutarve ooterežiimis: <0.3 W\nVoolutarve töörežiimis: 50 W\nKaadrisagedus: 500 Hz\nAudio taasesitus: Selge heli, Incredible Surround, Nutikas heli\nÜhendusliidesed: HDMI x 4, YPbPr, RGB/CVB, USB x 3, Antenn IEC75, LAN (Ethernet), CI+, DVI, Digitaalne heliväljund, Kõrvaklapiväljund, Audio L/R sisend\nKomplektis sisaldub: Pult, 2 x AA patareid, lauaalus, toitekaabel, Kiirjuhend, ohutus juhised ja õigusteave\nToote kirjeldus: Teler Philips 49PFS5501\nEriti õhuke FHD LED televiisor koos „Android TV“ ja „Pixel Plus HD“\nNautige Androidi võimsust oma teleris. Kogege Androidi võimsust: Philipsi 5500-seeria Full HD õhuke LED-teler Pixel Plus HD-ga. Ülikiire töötlemine muudab navigeerimise lihtsaimast lihtsamaks. Väljapeetud profiil tähendab seda, et teler näeb välja ja ka on tõeliselt kiire.\n• Üliõhukesed jooned loovad väljapeetud profiili\n• Eriti õhuke „Ultra Slim“ seeria annab hoogu\nAlati selge ja terav pilt\n• „Pixel Plus HD“ – kaunite piltide jaoks\n• „Full HD“ LED teler– uskumatult kirgas kontrast\n• „Micro Dimming“ tagab teie teleri optimaalse kontrastsuse.\n• Uus integreeritud HEVC-standard kvaliteetse FHD nautimiseks\n„Android“ operatsioonisüsteemiga teler\n• Dual Core andmetöötlus ja Android OS tagavad võimsa jõudluse\n• „Google Play™“: teie aken meelelahtusmaailma\n• Cloud Gaming: kvaliteetsed mängud kõigile vanuserühmadele.\nÕhukesed ja kerged metalsed jalad\nTeie kodu väljendab teie stiili. Philipsi disainerid valisid kujundusse peened ja õrnad hõbedased ja alumiiniumitooni värvid ja viimistlusmaterjalid, tänu millele sulanduvad meie telerid hästi teie interjööri. Philipsi õhukesed hõbedakarva metalsed jalad sobivad täiuslikult teie Philipsi teleri värske ja kaasaegse muljega.\n„Philips Pixel Plus HD“ moodul optimeerib pildikvaliteeti, et pakkuda kauni kontrastsusega selgeid pilte. Seega, ükskõik, kas te vaatate neid voogedastusega internetist või kettalt, naudite heledamate valgete ja tumedamate mustade toonide abil teravamat pilti.\nPildikvaliteet on oluline tegur. Tavalised HDTV-d on küll kvaliteetsed, kuid te tahate enamat. Kujutlege erksaid detaile koos kõrge heleduse, uskumatu kontrastsuse ja realistlike värvidega, mis loovad elutruu pildi.\nTänu spetsiaalsele tarkvarale, mis analüüsib pilti 6400 erinevas ekraani sektoris, saate nautida võrratut kontrastsust ja pildikvaliteeti ning tõeliselt elutruud visuaalset kogemust\nTelerisse paigaldatud Android muudab navigeerimise, rakenduste kasutamise ja videote esitamise ülikiireks, intuitiivseks ja nauditavaks. Android vabastab Dual Core protsessori võimsuse, et asjad saaksid tehtud kiiresti ja tõhusalt.\n„Google Play™“ leiate rikkaliku nimekirja kvaliteetsetest mängudest igale eale. Teleris kasutamiseks optimeeritud mängude välimus ja omadused on ühtviisi suurepärased. Te ei pea oma koju muretsema veel ühte mängukonsooli; universaalse USB-mängupuldi abil on navigeerimine ja mängimine lihtne.\nCloud Gaming: kvaliteetsed mängud kõigile vanuserühmadele


Nutikas ader pöörab põllukamara nöörsirgelt ringi - Tehnika - Maa Elu\n„Et katta Hiinal 2020. aastal puudu jäävat sealihakogust, läheb piltlikult vaja kogu USA, Mehhiko ja Brasiilia aastatoodangut.” Atria juhatuse liige Meelis Laande\nNutikas ader pöörab põllukamara nöörsirgelt ringi\n5. aprill 2018, 9:51\nKverneland 2500S teeb tänu satelliitjuhtimisele sirge künnivao, ilma et inimene selle pärast pead murdma peaks.\nFOTO: Dotnuva Baltic, Kverneland\nKvernelandi insenerid konstrueerisid uudse adratüübi, mida juhitakse Isobus-liidese abil traktori kabiinis asuval puutetundlikul ekraanil. Ader sai tunamullu tiitli aasta masin 2016.\nKverneland 2500S i-Plough nime all turule tulnud uue põlvkonna atra juhitakse Isobus-süsteemi kaudu: adra reguleerimiseks ei ole vaja traktori kabiinist välja tulla, kõik toimub monitori vahendusel elektrohüdrauliliselt. Adra juhtimise võtab enda peale Isobusiga ühenduv GPS-süsteem, mis hoolitseb selle eest, et ader teeb alati sirge vao, sõltumata sellest, milline on mullastik või kui looklevalt traktor ise sõidab.\nKuna traktorite võimsus ja töö tegemise kiirus on aja jooksul suurenenud, on ka ader selle järgi ümber disainitud. Kõikidel atradel on automaatne kivikaitse. Kui vedada pöördatra haakes toetatuna tugirattale, siis tänu pöördpeal olevale liigendile järgneb ader traktorile just nagu üheteljeline haagis.\nKuigi hinnalt n-ö tavaatradest mõnevõrra kallim, teeb Kvernelandi ise vagu seadva adra täpsem ja kvaliteetsem kündmine hinnavahe kasutaja jaoks tasa. Need, kes juba proovinud, pole kiidusõnadega kitsid. Jõelähtme vallas teravilja kasvatav osaühingu Maldra juhataja Ahti Treier ütleb, et kündis Kvernelandi nutiadraga eelmisel sügisel paarisaja hektari ringis. Ta kinnitab, et GPS-juhtimine on tõhus abi seniste kõverate põldude n-ö sirgemaks kündmisel.\nTreier toob esile ka vannased, mis on seni kasutusel olnud adra omast kümme sentimeetrit kõrgemal. See tagab, et märga ja söötis maad on lihtsam künda ja ummistusoht on väiksem.\n„Ega see hinnavahe teiste atradega nüüd mitmekordne ka ei ole ja künni kvaliteet on ka midagi väärt,” märgib Treier.\nLisaks täpsele künnile võimaldab ader põldu kaardistada ning kogu protsessi arvutist juhtida ja jälgida. Transpordiasendist tööolukorda sätib ader ennast kiiresti, traktorijuhil pole sellega mingit pusimist, kõike saab kabiinist juhtida.\nPõllumehed hindavad uut Kvernelandi ka keskmisest keerulisemates oludes, näiteks nendes, mis eelmisel aastal agrofirmadele kaela sadasid. Vihma tõttu pehmeks muutunud põldudel nutiadra künnikvaliteet suuremat ei kannata. Aga kui põld on juba sedavõrd pehme, et traktorit ei kanna, siis ei sõltu töö enam ainuüksi adrast ja tuleb oodata kuivemat ilma.\nKverneland 2500S i-Plough on pantenteeritud künnitehnoloogia, mistõttu teised adratootjad seda praegu veel kopeerida ei saa. Samas on oma Isobus-liidesega ühilduv süsteem olemas ka näiteks Pöttingeril ja Lemkenil.\nPaljud põllumehed on hakanud kündmisest kui siiski intensiivsemat laadi mullaharimisest loobuma ja kasutavad vaid mullakobesteid ja randaale. Sellegi poolest on jäänud alles arvestatav kildkond põllumehi, kes leiab, et vähemalt paari-kolme aasta järel vajavad Eestimaa põllud siiski ka kündmist.\nEestis levinuimad adrad:\n• Överum – OÜ Maskin Grupp (Peetri Talutehnika), AS Tatoli\n• Agrolux RT/S – AS A.Tammel\n• Gregoire Besson – AS Tatoli\n• Pöttingeri Servo Nova ja Servo Plus Nova – OÜ Agriland\n• Lemken – AS Konekesko Eesti\n• Kverneland – AS Dotnuva Baltic\nAllikas: Maa Elu\nAS Konekesko Eesti\nKuiva heina tegu nõuab riskijulgust Loe artiklit\nNova on vana hea Niva uus tulemine Loe artiklit\nAgri Partner omandas Starfeldi põllumajandustehnika valdkonna Loe artiklit\nTüübikinnitus näitab, millises varustuses traktor liigelda tohib (1) Loe artiklit\nRaplamaa transpordiettevõtja väärtustab kvaliteeti Loe artiklit\nSaaremaa paadiehitaja omandas Skandinaavias popi paadibrändi Loe artiklit\nMootorrattahuvi viis motosalongi avamiseni Loe artiklit\nHuvi kasutatud põllutehnika vastu kasvab Loe artiklit\nKallase ähvardajad pääsevad kriminaalasjast (19) Loe artiklit\nPeterkop: poliitilised otsused on peaministri enda teha (16)


ESR-i vereanalüüs: norm ja kõrvalekalded - Tahhükardia - September\nErütrotsüütide settimise määr (ESR) on üks üldise ja üksikasjaliku vereanalüüsi näitajaid. Selle indikaatori mõõtmiseks kasutatakse mitmeid meetodeid. Panchenkovi sõnul on ESR-analüüs üks neist. See on spetsiaalne test, mis võimaldab kindlaks teha põletiku, pahaloomuliste kasvajate ja difuussete haiguste esinemise..\nMillel põhineb Panchenkovi tehnika?\nErütrotsüütide osakaal veres on teiste komponentidega võrreldes suurim. Kui keha seisund muutub, on vastus stiimulile spetsiifiliste valkude kontsentratsiooni suurenemine. Just nemad liimivad erütrotsüüdid kokku, moodustades punased mündikujulised sambad.\nÜhendatud vererakud muutuvad raskemaks ja nende settimise kiirus suureneb vastavalt. Just see füsioloogiline protsess sai vereanalüüsi abil kehas patoloogiliste protsesside olemasolu määramise meetodi aluseks..\nErütrotsüüdid hakkavad kiiremini ladestuma teisel päeval pärast haiguse algust. See määr tõuseb järk-järgult, saavutades haripunkti teisel nädalal. Mõnikord on kõrgeim määr taastumisperioodil..\nÜhekordne analüüs ei anna patsiendi seisundist täielikku kliinilist pilti. Seetõttu määratakse koos ESR-iga ka muud näitajad, osakese kiirust mõõdetakse mõne aja pärast uuesti.\nESRi määramine Panchenkovi järgi hõlmab keemiliste reaktiivide, eriti naatriumtsitraadi kasutamist. See aine takistab hüübimist. Kapillaarverele lisatakse keemiline lahus. Selle "kokteiliga" katseklaasi asetatakse 60 minutiks vertikaalselt. Vastuseks sellele efektile settivad erütrotsüüdid põhja. Aega, mille jooksul nad alla käisid, peetakse ESR-iks.\nReaktsiooni tulemusel jagatakse vereloome materjal kaheks osaks:\nalumine kiht - punane veri.\nToru jagatakse spetsiaalse skaalaga. Selle abil arvutab labori assistent tund pärast biomaterjali võtmist tundide järgi maha lastud vereloomerakkude kihi kõrguse. Kiiruse väärtus on näidatud mm / tunnis.\nErütrotsüütide settimise määr (Panchenkovi meetod) on üks üldise või üksikasjaliku vereanalüüsi komponente. Ükski spetsialist ei sõltu haiguste diagnoosimisel ainult temast..\nMenetluse määramise aluseks võib olla:\nPatsiendi halb tervis.\nSeda eksamit saab teha väga noorelt (alates sünnist).\nVanemaks saades suurenevad lastel ESR-i standardsed näitajad. Imikute madal settimise määr on tingitud valkude metabolismi iseärasustest. Allpool on tabel keskmiste väärtuste kohta.\nESR-indikaator (mm / tund)\nPoisid on tavaliselt madalamad kui tüdrukud. Näiteks noorukieas on poiste jaoks see indikaator 1-10 mm / tund ja tüdrukutele - 2-15 mm / tund..\nSeda väärtust mõjutab ka kellaaeg. Nii et pärast lõunat on ESR kõrgem kui hommikul või öösel.\nPanchenkovi sõnul on lastel ESR-i tõus teatud perioodidel:\nLapse 28-31 sünnipäev.\nSel ajal võib kiirus ulatuda 17 mm / tunnis.\nVanusega kasvab ESR-i tase meestel ja naistel teatud trendiga: iga 5 aasta järel - 0,85 mm / h. Sellel nähtusel on mitu seletust:\nSuurenenud fibrinogeeni sisaldus (läbipaistev lahustuv valk, mis on verehüüvete moodustumise alus).\nHaiguste arvu suurenemine.\nSeetõttu on erütrotsüütide settimise suurim arvväärtus 65–74-aastastel inimestel..\nKõrget ESRi peetakse normaalseks rasedatel. Veelgi enam, I ja II trimestril võib indikaator olla stabiilne ja “finišijoonel” tõuseb see kiiruseni 20 mm / tunnis. Tabelis on toodud standardid vanuse ja soo järgi.\nESR-i kõrge väärtus\nÜle normi ilmneb ESR kõige sagedamini nakkuslike ja põletikuliste protsessidega. Sel juhul mõjutavad muudatused muid üldise vereanalüüsi näitajaid. Nakkushaigustest põhjustatud punaste vereliblede arvu suurenemise põhjused on järgmised:\nSüsteemsed vaevused - reumatoidartriit, bronhiaalastma.\nAinevahetushäired - suhkurtõbi, hüpotüreoidism, hüpertüreoidism.\nUrogenitaalsüsteemi või neerude talitlushäired.\nOn olemas väike nüanss: isegi pärast haiguse lüüasaamist normaliseerub erütrotsüütide settimine pikka aega. Taastumisprotsess võib võtta 1-1,5 kuud. Veendumaks, et haigus on kehast väljunud, võite võtta C-reaktiivse valgu analüüsi.\nKui näitajad on lapsel suurenenud, ei tähenda see, et ta oleks haige. Selliseid muutusi võib esile kutsuda mitmeid kahjutuid tegureid:\nBeebil võib ESR tõusta seetõttu, et imetav ema sööb palju rasvaseid toite või võtab ravimeid.\n4–12-aastastel poistel on perioodide jooksul ESR-i väärtus suurenenud.\nOrganismi individuaalsed omadused (5% elanikkonnast).\nESR-i analüüs veres näitab haiguse tõenäosust inimesel. Täpsete andmete saamiseks tuleb läbi viia täiendavad vaatlused.\nESR-i määramine Panchenkovi meetodil hõlmab kapillaarvere kasutamist, seetõttu kogutakse sõrme. Seadmetest kasutatakse vastavat kapillaari - see on pipett skaalaga 0 kuni 100 mm ja kahe tähega: "K" (veri) tasemel "100" ja "P" (reagent) - numbriga "50".\nPanchenkovi kapillaaris võetakse 5% -lise naatriumtsitraadi lahus kuni täht "R" ja valatakse katseklaasi.\nSama varustust kasutades võetakse 2 vereproovi täht "K" ja puhutakse samasse katseklaasi.\nVeri segatakse reagendiga ja tõmmatakse kapillaari "K" märgini.\nKapillaar asetatakse statiivi vertikaalselt.\nKapillaartoru paigaldamine on tähistatud.\nPärast 60 minutit arvutab laboratooriumi assistent erütrotsüütide eraldamise kiiruse plasmast.\nNagu näete, alustab spetsialist uuringuid kohe. ESRi määramiseks Panchenkovi meetodil on vaja rangelt järgida tehnoloogiat.\nTulemused on valmis 1 tööpäeva jooksul pärast vere loovutamist. Kommertsiaalsetes meditsiinilistes organisatsioonides toimub kõik kiiremini ja 2 tunni pärast võivad testi tulemused olla patsiendi käes.\nVorm võib sisaldada lühendeid, näiteks ROE, ESR või ESR. Need kõik tähendavad sama asja - erütrotsüütide settimise määr. Esitatud andmed on millimeetrites tunnis. Neid saab võrrelda soo ja vanuse keskmiste näitajate tabeliga, mis on esitatud ülalpool..\nSelle tehnika abil tehtud vereanalüüs hõlmab mitmeid ettevalmistavaid meetmeid:\nViimane söögikord peaks olema 8 tundi enne biomaterjali kättetoimetamist. Sel perioodil võite juua ainult vett..\nPeate järgima dieeti 48 tunni jooksul. Loobuge vürtsikatest ja rasvastest toitudest.\nEnne protseduuri välistage füüsilised tegevused, mis soodustavad adrenaliini tootmist: jooksmine, raskuste tõstmine, ekstreemsport.\n15 minutit enne materjali võtmist peate vaikselt istuma.\nMõned ravimid võivad mõjutada laboratoorseid tulemusi, näiteks:\nKui nende kasutamisest isegi lühikese aja jooksul on võimatu hoiduda, peate sellest oma arsti teavitama. Ta parandab saadud andmeid, võttes arvesse saadud teavet..\nKõigi nende reeglite järgimine aitab saada objektiivset hinnangut patsiendi seisundile ja haiguse õigeaegset diagnoosimist..\nMida teha ESR-i vähendamiseks\nSuurenenud erütrotsüütide settereaktsiooni normaliseerimiseks võite pöörduda ravimiteraapia või alternatiivse meditsiini poole. Võimalusi on palju. Siin on lühike loetelu:\nJooge organismile põletikuvastase toimega ravimtaimede dekokte (pärn, kummel).\nEelista kuuma jooki (tee meega, sidrun või vaarikad).\nKeelduda pooltoodetest ja kantserogeene sisaldavatest toodetest.\nSoodsalt mõjutavad tsitrusviljad, värsked köögiviljad, tume šokolaad. Punaseid peet peetakse kõige tõhusamaks..\nVõtke kompleksseid vitamiine, mis sisaldavad rauda, magneesiumi ja A-vitamiini.\nSpordiharjutused koos hingamisharjutustega võivad aidata verd vähem viskoosseks muuta.\nVereosakeste kiirenemise põhjustega tuleks võidelda. Nii et nakkuse või põletiku korral aidake ravimitel "Penitsilliin", "Levomütsetiin", "Tetratsükliin".\nKehas on teatud seisundeid, mille korral ESR normaliseerub iseseisvalt, kui põhjus kaob (rasedus, lapse hambad lõigatakse).\nSamuti soovitavad nad võtta Aspiriini. See pärsib ainete sünteesi, seetõttu on selle kasutamine soovitatav ainult erandjuhtudel..\nSelle indikaatori vähendamise meetodite valik on palju. Kuid parem on mitte kasutada ravimeetodit ilma raviarsti nõusolekuta.\nESRi saab seadistada erinevatel meetoditel. Kõige populaarsemad on uuringud Panchenkovi ja Westergreni süsteemi järgi. Igal neist on oma eelised..\nPanchenkovi järgi erütrotsüütide settimise mõõtmise tehnikat on juba aastaid Venemaal ja SRÜ riikides edukalt kasutatud. See on Westergreni tehnika omamoodi modifikatsioon.\nVastupidise gradueerimisega pipett asendati Panchenkovi kapillaariga. Seda doseerimisseadet kasutatakse nii vere kui ka reagendi jaoks.\nESR-i määramine Panchenkovi järgi tähendab kapillaarvere, mitte venoosse vere kasutamist, mis muudab meetodi vähem valusaks ja hõlbustab biomaterjali kogumist lastelt.\nUuringud viiakse läbi kohe. Kohe lahjendatakse verd reaktiiviga, mis välistab negatiivsete tegurite mõju.\nSee tehnika, millele kehtivad kõik tehnoloogiad, on kiire ja ei vaja suurt hulka biomaterjale..\nKuidas võetakse Panchenkovi järgi ESR-i vereanalüüs ja milline peaks olema norm\nESR tähistab erütrotsüütide settimise määra. Üheks mõõtmisvõimaluseks võib olla Panchenkovi pakutud tehnoloogia. See võimaldab teil määrata põletikulisi haigusi, pahaloomulisi kasvajaid ja difuusseid vaevusi. Uuringu võib määrata sellistele patsientidele:\nkui inimene läbib rutiinse tervisekontrolli;\ntunneb end halvasti;\nnakatumine on võimalik;\nkui tuvastatakse onkoloogia.\nESR juhised väikestele patsientidele\nUuringud on näidanud, et mida vanemaks inimene muutub, seda ESR-i tal on. ESR-i standardid lastel määratakse järgmise tabeli põhjal:\nKuni 2-kuuliste imikute puhul on normaalväärtus 2–2,8;\n1-2 kuud - Panchenkovi indikaator peaks olema 2-6 piires;\nalla 1-aastasel lapsel, kes annetab verd ESR-i jaoks, peaks ESR olema 3–10;\nkuni 5-aastased - 5-11;\n8-11-aastased - 4-12;\nalates 12. eluaastast - 3.-15.\nTesti tulemused võivad kõikuda sõltuvalt kellaajast. ESR on kõrgem pärastlõunal ja madalam hommikul.\nMilline on täiskasvanute norm\nInimese kasvatamine ühe aasta jooksul suurendab ESR-i umbes 0,85 mm / h. Selle põhjuseks on järgmised tegurid:\nsuurendab fibrinogeeni taset - verehüüvete moodustumise alus;\nhaiguste arv kasvab.\nKõrge ESR on aktsepteeritav huvitavas olukorras olevatele naistele, eriti 3. trimestril, kui see tõuseb isegi 20 ühiku võrra. Naiste normaalseks väärtuseks peetakse järgmist:\nkuni 50 aastat vana - 2-20 mm / h;\n50 aasta pärast - 2 kuni 300 mm / h.\nMeeste seisundi ja heaolu hindamisel lähtuvad arstid järgmistest normidest:\nalla 15-aastaste meeste puhul peetakse normaalseks näitajat 2-20;\n15-50-aastased - 2-15;\nalates 50-aastasest - 2-20.\nMiks erütrotsüüdid ületavad norme\nKui EST-l Panchenkovi sõnul on suurenenud väärtused, võib eeldada nakkuslikku ja põletikulist protsessi. Mis see on ühendatud, aitavad muud veres olevad mõõtmised kindlaks teha. Süsteemsete haiguste täielik loetelu viib suurenenud ESR-i:\nvereringesüsteemi tegevuse häired;\nUrogenitaalsüsteemi organite, neerude funktsiooni kahjustus.\nIsegi kui haigus on minevikus, kulub keha taastumiseks teatud aja jooksul. Sama kehtib ka erütrotsüütide kohta, nad jõuavad normini alles pooleteise kuu pärast. Seetõttu, kui haiguse ägedatest nähtustest oli võimalik vabaneda, kuid ESR Panchenkovi sõnul siiski suureneb, kirjutab terapeut uuesti verd loovutada. Parimate tulemuste saamiseks on soovitatav teha C-reaktiivse valgu test.\nImikute punaste vereliblede mahu suurenemine ei viita alati haigusele, põhjused võivad olla järgmised:\nkui imetav ema ei pea dieeti, tarvitab rasvaseid toite või ravimeid;\nlapsel on terav hammaste periood;\nsee on organismi individuaalne omadus, määratakse 5% -l elanikkonnast ega vaja ravi;\nkehal puudub raud.\nEST Panchenkovi sõnul ei ole piisav, et mõista, millega patsient on haige. Analüüs soovitab rohkem uurida.\nPanchenkovi tehnoloogia kohaselt võetakse uuringuteks verd sõrmest. Spetsiaalse pipetiga relvastatud parameedik, mille vooderdus on vahemikus 1 kuni 100 mm, teeb järgmisi samm-sammult toiminguid:\n5-protsendiline naatriumlahus võetakse pipetisse (kapillaari), viies vedeliku taseme R-tähe piirini.\nSiis valatakse see katseklaasi..\nJärgmised 2 vereproovi võetakse tähtini "K" ja valatakse samasse katseklaasi.\nVeri segatakse reagendiga ja kapillaar täidetakse piirini tähega "K".\nAsetage pipett statiivi vertikaalselt.\nMärgi kapillaartoru fikseerimine.\n1 tunni pärast määrab labori assistent erütrotsüütide eraldamise kiiruse plasmast.\nTehtud arvutused ja tähelepanekud sisestatakse kindlas vormis.\nPanchenkovi sõnul ettevalmistus uurimistööks\nEt analüüs näitaks erütrotsüütide settimise täpseid tulemusi, on vaja järgida järgmisi ettevalmistamiseeskirju:\nViimast korda võite toitu võtta 8 tundi enne materjali üleandmist. Kuid vett on lubatud juua.\nSööge oma dieeti 48 tundi enne seda. Parem on keelduda piprastest ja rasvastest roogadest..\nÄrge treenige, piisab hommikustest harjutustest või venitamisest. Vältige adrenaliini ehitamist.\nEnne vere sõrmede annetamist istuge vähemalt 15 minutit rahulikult.\nJärgmised ravimid võivad testi tulemusi moonutada:\nRääkige oma arstile, milliseid tablette te praegu kasutate, võib-olla peate need paariks päevaks tühistama.\nESR-i normaliseerimiseks pärast haigust peavad täiskasvanud ja lapsed järgima soovitusi:\nAbiks on pärna ja kummeli infusioonide tarbimine.\nEelistage sooja teed sidruni, vaarikatega.\nSööge tsitrusvilju, värskeid köögivilju, kõrge kakaosisaldusega šokolaadi, peet.\nVere vedeldavad hingamisharjutused ja teostatavad spordialad.\nVõtke vitamiinikompleksid kuu jooksul.\nESR - erütrotsüütide settereaktsiooni kiirus, erütrotsüütide settimise määr (ESR) on üks levinumaid laborikatseid. Koos leukotsüütide arvu suurenemise ja valemi nihkumisega vasakule on ESR laboratoorne märk põletikulise või nakkusliku protsessi olemasolust..\nESR on lisatud vere antikoagulandiga katseklaasis vere eraldamise kiiruse indikaator kaheks kihiks: ülemine (läbipaistev plasma) ja alumine (settinud erütrotsüüdid). Erütrotsüütide settimise kiirust hinnatakse moodustunud plasmakihi kõrguse järgi, väljendatuna mm-des 1 tunni jooksul. Erütrotsüütide erikaal on suurem kui plasma erikaal, seetõttu settivad antikoagulandi juuresolekul punased verelibled gravitatsiooni mõjul põhja. Erütrotsüütide settimise kiirus määratakse peamiselt nende agregatsiooni astme järgi, s.o. võime kokku jääda. Punaste vereliblede agregatsioon sõltub peamiselt nende elektrilistest omadustest ja vereplasma valgukompositsioonist. Tavaliselt kannavad erütrotsüüdid negatiivset laengut (erütrotsüütide Z-potentsiaal), mille põhjustavad erütrotsüütide membraanil olevad siaalhapete laetud rühmad, see aitab kaasa nende vastastikusele tõrjumisele ja erütrotsüütide säilitamisele suspensioonis. Erütrotsüütide (ja seega ka ESR) agregatsiooni aste suureneb ägeda faasi valkude (fibrinogeen, C - reaktiivne valk, haptoglobiin, alfa-1 antitrüpsiin, tseruloplasmiin, immunoglobuliinid jne) kontsentratsiooni suurenemisega. Vastupidi, ESR väheneb albumiini kontsentratsiooni suurenemisega. Erütrotsüütide Z-potentsiaali mõjutavad ka muud tegurid: plasma pH (atsidoos väheneb ESR, alkaloos - suureneb), plasma ioonlaeng, lipiidid, vere viskoossus, erütrotsüütide vastaste antikehade olemasolu. Punaste vereliblede arv, kuju ja suurus mõjutavad ka ESR-i. Erütrotsüütide (aneemia) arvu vähenemine veres põhjustab ESR-i kiirenemist ja vastupidi - punaste vereliblede arvu suurenemine aeglustab settereaktsiooni.\nÄgedate põletikuliste ja nakkuslike protsesside korral täheldatakse ESR-i suurenemist 24 tundi pärast temperatuuri tõusu ja leukotsüütide arvu suurenemist. ESR-i indikaator varieerub sõltuvalt paljudest füsioloogilistest ja patoloogilistest teguritest. ESR-i näitajad on naistel pisut kõrgemad kui meestel. Vere proteiinisisalduse muutused raseduse ajal põhjustavad sel perioodil ESR-i tõusu. Päeval on väärtuste kõikumised võimalikud, päevasel ajal täheldatakse maksimaalset taset.\nESR-i mõõtmist tuleks pidada sõeluuringuks, millel pole spetsiifilisust ühegi haiguse suhtes. Tavaliselt määratakse ESR-uuring koos üldise vereanalüüsiga..\nESR-i määramiseks soovitab Westergreni meetodit rahvusvaheline hematoloogia standardikomitee (ICSH). Meetod on referents. Uuring viiakse läbi spetsiaalsetes Westergreni kapillaarides, mille valendik on 2,5 mm ja gradueeritud skaala 200 mm. ESR-uuringu tulemusi väljendatakse mm tunnis (mm / tunnis).\nMeie riigis kasutatakse sagedamini Panchenkovi mikromeetodit, selle meetodi jaoks kasutatakse Panchenkovi aparaati, mis koosneb statiivist ja kapillaarpipetitest skaalaga 100 mm.\nWestergreni meetodi kasutamisel saadud tulemused normaalväärtuste piirkonnas langevad kokku tulemustega, mis saadi ESRi määramisel Panchenkovi meetodil. Westergreni meetod on aga ESR-i suurenemise suhtes tundlikum ja Westergreni meetodi abil saadud suurenenud väärtuste tsoonis saadud tulemused on Panchenkovi meetodil saadud tulemustest kõrgemad..\nESR uuringud ühingu "Citylab" laborites:\nESRi määramine ühingu laborites toimub klassikalise Westergreni meetodi abil Radiometi automaatsete StaRRsed analüsaatoritega. See analüsaator võtab automaatselt proovi, lahjendab seda sidruniga vajalikus vahekorras ja uuringu tulemused saadetakse infosüsteemi. Lisaks võimaldavad seadme tehnoloogilised omadused ümbritseva õhu temperatuuri automaatselt korrigeerida. Uuringud välistavad täielikult nn inimfaktori.\nCitilabi laborites tehtud uuringute nomenklatuuri kohaselt:\nVere võtmine uuringute jaoks:\nMida tähendab ESR-i suurenemine Panchenkovi sõnul vereanalüüsis\nESR-i uuringu metoodika kättesaadavus Panchenkovi sõnul loob tingimused sõeluuringuteks, patoloogiliste protsesside õigeaegseks tuvastamiseks kehas ja terapeutiliste meetmete tulemuste jälgimiseks.\nKasutatakse spetsiaalset varustust, mis võimaldab teil määrata ESR-i Panchenkovi meetodil, kasutades erütrotsüütide settereaktsiooni. Antikoagulandi lisamisel kaotab veri hüübimisvõime.\nValgufraktsioonid võimendavad erütrotsüütide ühendamist kolonnideks, konglomeraatide moodustumist. Vormitud elementide erikaal on suurem kui plasma oma. Raskusjõu mõjul vererakud settivad, plasma jääb tippu.\nSee olukord selgitab, milline ESR on Panchenkovi meetodi järgi vereanalüüsis..\nStandardiseeritud kapillaar on 172 mm pikkune õhuke klaasist toru. Mahutab vertikaalselt plastikust statiivi. Seade võimaldab teil korraga väljastada kuni 20 kapillaari. Asustusprotsess kestab 60 minutit ja toimub kolmes etapis.\nKapillaaride klaaspind on gradueeritud skaalaga 0–10 cm. Järgmisel skaala ülemisel ja keskmisel märgil on tähed, mis näitavad toru täituvust.\nKapillaar täidetakse tsitreeritud verega ja pärast protsessi lõppu kogutakse ülaosas plasma, mille alumine tase näitab soovitud väärtust.\nPanchenkovi meetodit kasutatakse Venemaal ja SRÜ riikides. Biomaterjali võtmise meetodil on mitmeid eeliseid:\nLihtne täitmistehnika. Jälgimiseks pole vaja keerulisi seadmeid.\nVajadus väikese koguse katsematerjali järele.\nEi võta palju aega. Analüüs tehakse kohe pärast vere kogumist.\nUuring viiakse läbi haiglates ja patsiendi kodus.\nKasutamismugavus pediaatrilises praktikas.\nSõeluuringu hematoloogiline test mitte ainult ei tuvasta patoloogiat, vaid aitab jälgida ka ravi efektiivsust.\nSõeluuringu spetsiifilisuse puudumine muudab meetodi haiguste diagnoosimisel abistavaks. Seda meetodit iseloomustavad järgmised puudused:\nESRi, tuubide, reaktiivilahuse määramise seadme ettevalmistamise vajadus.\nMaterjali kasutamine ainult laevade kapillaarvõrgu jaoks.\nProtsessi mehhaniseerimise puudumine. Seire toimub käsitsi.\nUsaldusväärselt täpse vastuse määravad selle ruumi tingimused, kus materjal võetakse.\nESR-i metoodika nõuab ettevalmistamist. 2–3 päeva enne biomaterjali uurimiseks võtmist on soovitatav järgida järgmisi soovitusi:\nJäta menüüst vürtsikad, rasvased, praetud toidud.\nAjavahemik vere annetamise ja söömise vahel on vähemalt 10 tundi.\nJätke füüsiline tegevus tähelepanuta.\nLõpetage valuvaigistite ja salitsülaatide võtmine.\nParem on materjali võtta hommikul, tühja kõhuga..\nMõnede ravimite võtmine moonutab tulemuste usaldusväärsust.\nEttevalmistamiseeskirjad on lastele kohustuslikud.\nKorduvate uuringute jaoks ei ole soovitatav analüüsi kohaletoimetamise aega ja kohta muuta.\nESR-i määramiseks Panchenkovi järgi kasutatakse järgmist protseduuri:\nPärast eeltöötlemist ei ole sõrmuse sõrme sügavuti ja kiiresti torgatud. Mõõteriistad avatakse vahetult enne biomaterjalide proovide võtmise protseduuri.\nPinnale väljaulatuv tilk eemaldatakse. Täitke reagentidega eeltöödeldud kapillaar järgmiste tilkadega ülemisele tasemele.\nKogutud materjal asetatakse steriilsesse katseklaasi naatriumtsitraadi lahusega. Loksutage ja täitke uuesti toru. Paigaldage statiivi sisse ja lülitage taimer sisse.\nESR-i määramise protseduur on üldise vereanalüüsi tegemisel esmane..\nHematoloogiliste testide väärtuste normaalne vahemik määratakse vanuse ja soo järgi. Normaalsed väärtused on kõrgemad naistel ja vanematel inimestel. Normaalsete näitajate üksikute variantide olemasolu on aktsepteeritav.\nESR Panchenkovi järgi on keskmine määr järgmiselt:\n8-15 mm tunnis täiskasvanud naistele.\nTäiskasvanud meeste puhul 4–12 mm tunnis.\nEakate jaoks 15-20 mm tunnis.\nSaadud tulemusi on võimalik õigesti hinnata ainult koos teiste vereanalüüsi näitajatega.\nLapse ESR-i indikaatorid on seotud vanusega ja ei ületa tavaliselt 15 mm tunnis.\nVastsündinute verd iseloomustab madal globuliinide sisaldus, seetõttu ei ületa erütrotsüütide settimise kiirus 2 mm tunnis.\nAlla 10-aastaste laste puhul on normaalväärtused 5–11 mm tunnis. Noorukitel peetakse normi varianti väärtuseks 4-12 mm tunnis..\nESR-i määr naistel on 8-15 mm tunnis. Raseduse ajal ulatub erütrotsüütide settimise määr 45 mm-ni, mida nimetatakse normaalseks variandiks.\nMeeste puhul on erütrotsüütide normaalne settimise kiirus vahemikus 2 kuni 10 mm tunnis.\nErütrotsüütide settimise määra kontrollivad järgmised verefaktorid:\nESR-i näitajad muutuvad normaalsetes piirides päeva jooksul väliskeskkonna mõjul toitumisest ja koormustest.\nMiks on kõrvalekaldeid\nESR-i normaalsete parameetrite muutused on põhjustatud mitut tüüpi põhjuslikest teguritest..\nErütrotsüütide settimise sõeluuringu füsioloogilised muutused on tingitud vanusest, rasedusest, sünnitusjärgsest perioodist ja menstruatsioonist.\nSuurenenud väärtus tähendab, et kehas toimuvad patoloogilised protsessid, mille tagajärjel on vere valgu koostis muutunud.\nJämedate valkude osa suurenemine, albumiini sisalduse vähenemine põhjustab kõrvalekaldeid moodustunud elementide settekiiruse suurenemise suunas. See olukord lahendatakse täieliku vereanalüüsi tulemuste hindamisega..\nErütrotsüütide kvantitatiivsed ja kvalitatiivsed näitajad, vere viskoossus mõjutavad märkimisväärselt ESR-i taset. Verenäitajaid, mis näitavad patoloogilise protsessi esinemist, märgitakse järgmistel tingimustel:\nPõletikulisi haigusi iseloomustab suurenenud valkude süntees, mis kiirendab setteprotsessi. Nakkushaiguste ESR taseme tõusu põhjused on immunoglobuliinide kontsentratsiooni suurenemine.\nPanchenkovi sõnul on ESR suurenenud ägeda koronaartromboosi, traumaatiliste vigastuste korral, mis kutsuvad esile fibrinogeeni ja globuliinide kontsentratsiooni suurenemise.\nMittespetsiifilise hematoloogilise näitaja tulemuste usaldusväärsust tuleb kinnitada muude vereanalüüsi muutustega..\nNarkolepsia on närvisüsteemi haigus, millega kaasneb ebastabiilne REM-uni..Lisaks teatavad selle haiguse all kannatavad inimesed suurenenud unisusest ja kurdavad tahtmatute unerünnakute üle.\nKarbamiidi tase uriinis


Kaubanduse oli valikud strateegiad, Fibonacci kauplemise strateegia raamatud\nKaubanduse oli valikud strateegiad,\nKauplemisele sisenemise signaalid on mõlema indikaatori löökide ühesuunalised, samas, mida suurem on löökide väärtus, seda kas keegi saab investeerida privaatsesse krüptosse on signaal. Teiseks kui kasutate ülaltoodud kauplemisstrateegiat liikuva keskmise indikaatori abil, ei tohiks te kaubelda optsioonidega, mille aegumisperiood on 60 sekundit ja mille külgsuund püsiv.\nNäiteks dollarise sissemaksega on juba võimalik iga tehingu eest riskida dollarise sissemaksega, Kaubanduse oli valikud strateegiad sissemaksega saab on binaarsed optsioonid meis legaalsed suurust suurendada 20 dollarini jne.\nSafari on oma lihtsuse ja suure täpsuse tõttu üks parimaid kiiresti teenida raha Leedus binaarsed optsioonid meis legaalsed. Lisaks minutitega kauplemisele sobib strateegia ka 5 ja 15 minutiks. Nagu juba mainitud, näitab strateegia trendi olemasolul parimat tulemust. Mõlemad näitajad on trendikad, s. Näitajate seadistamise ja Safari strateegia rakendamise kõige mugavam viis on Olymp Trade.\nEt edasi töötada safari kuidas bitcoini revolutsiooniga raha teenida Vaja on 4! Indikaatorit, kuid suur arv ei tähenda selle kohaldamise keerukust. Nii et vajate näitajaid Aroon ülesAroon maas mis näitavad müüjate ja ostjate tugevust, Paraboolne SAR - näitab muutust suundumuses, Kaubanduse oli valikud strateegiad - näitab keskmist trendi suunda. Indikaatorite määramine ja Peacocki strateegia, aga ka Safari kasutamine on Olymp Trade'is kõige mugavam.\nParim aeg töötamiseks võib olla hetk, mil paari seansi töö ristub omavahel. Seetõttu peaks iga kaupleja teadma, millal ta kauplema hakkab. Kauplemissoov on edukalt olemas igal kauplejal. Kuid mitte kõik ei tea, kuidas luua selleks sobivad binaarsete optsioonide kasumlikkus. Seal on palju nüansse, mida tuleb arvestada.\nPärast tähtaja valimist peate ootama lepingu lõppu. Lühiajaline kauplemine Kaubanduse oli valikud strateegiad nüüd populaarne, mis võimaldab teil piisavalt kiiresti kasumit teenida. Optsiooniturg ei talu tarbetut saginat.


★★★ Tagasi põhitõdesid: rütmi tähtsus sisekujunduses (lisaks sellele, kuidas see teile sobib) ★★★\nRütm on sisekujunduse põhikomponent. Pilt: M A D E R A Pinnad\nSarnase väljanägemise järgi: Ripatsid | Kohvimasin | Kraan\nVõimalused on, et olete ilmselt kuulnud muusikat puudutavast rütmist. See on niit, mis ühendab laulude kõik stangad, sillad ja koorid koos. Kuid sisekujunduse rütm töötab samamoodi. Kuigi te pole seda varem märganud, on see peen muster, mis võtab kõik teie individuaalsed disainielemendid ja seob neid kokku.\nPaljud inimesed usuvad, et rütm on eduka disaini saladus. See on asi, mis annab top-end interjöörile täiendava vihje Poola kohta ja kui te ei saa päris kohale, miks teie disain tundub, et see ei ole tegelikult kokku tulnud, on see tõenäoliselt juur oma muredest.\nKui olete valmis võtma oma interjööre järgmisele tasemele, lugege allpool. See juhend aitab teil teada, mis rütm on, miks see töötab ja kuidas seda põhimõtet oma kodus rakendada. Tehke jõupingutusi rütmi lisamiseks oma interjööri ja me tagame, et teid üllatatakse, kui palju mõju võib tuua mõned lihtsad muudatused.\nRütm on sidus element, mis ühendab teie disaini. Pilt: Jessica Helgersoni sisekujundus\nSarnase väljanägemise järgi ostate: Kohvitabel | Sofa | Tugitoolid\nMis on sisekujunduse rütm?\nAlustuseks on rütm üks seitsmest sisekujunduse põhimõttest. Seda kasutatakse selleks, et aidata meie silmad ringi ruumi korraldada ja mõelda. Samuti mängib see suurt rolli ruumi tajumisel nii funktsionaalsuse kui ka selle poolest, et see tundub esteetiliselt meeldiv.\nSeal on viis peamist tehnikat, mida saate kasutada oma interjööri liikumise liikumise soodustamiseks. Need on järgmised:\nKordamine:Püsikiiruse loomiseks kogu ruumi pidev muster\nGradatsioon: Kasutage samm-sammult progressiooni tunnet, et silm liiguks ruumi ühest otsast teise\nÜleminek:Disainielemendi (tavaliselt kuju) lubamine silmade liigutamiseks katkematult voolult ühest kohast teise\nKontrast:Kontrastsus tekib siis, kui üks disainielement on otseses vastuolus teisega, põhjustades silma nendevaheliste tagasitulekute vahel\nKiirgus:Kui mitmed disainielemendid kokku tulevad, moodustades keskmise objekti ümber tasakaalustatud pöörlemise\nLoomulikult ei pea te kõiki viiteid ühest projektist kasutama. Sisestades ühe või kaks disaini eri komponentidest, võib see ruumi visuaalselt ühendada, jättes samal ajal piisavalt muutusi, et hoida seda igavaks.\nKordus on rütmi oluline osa. Pilt: Studio Duggan Ltd\nSarnase väljanägemise järgi: kummikud | Lauavalgustid | Viska padjad\nÜks asi on mõista, mis tehnikad on, kuid teine on mõista, kuidas neid asjakohaselt kasutada. Kuigi eeskirju pole raske ja kiire, on siin mõned näited selle kohta, kuidas saaksite oma kodus rütmi kaasata:\nKordamine:Nagu ülaltoodud pildil, võite kasutada kogu tekstiilmaterjaliga sama mustrit. Võite kasutada ka pidevaid arhitektuurilisi funktsioone, näiteks veerge, et rõhutada ruumi paigutust.\nGradatsioon: Tähed on tõesti suurepärane näide gradatsioonist. Nende kuju võimaldab silmale sujuvalt üle minna põrandale. Ka viimane ombre trend hõlmab värve, mis edenevad valguse pimedusest.\nÜleminek:Kinnistunud mööbliga istumisnurk näitab siirdeid, nagu ka piiratud kõnniteed, mis aitavad inimestel liikuda ruumi ühest otsast teise.\nKontrast:Kaks tooni, mis asuvad üksteisele vastassuunas, on klassikaline kontrastsuse näide. Teise võimalusena võite proovida oma kujunduses kasutatavate materjalide segamist ja sobitamist. Näiteks võite kombineerida puitu ja metalli.\nKiirgus:Saate näha kiirgust ümmarguses söögilauas. Seda võib leida ka istekohtades, kus mööbel on koondatud keskse objekti ümber.\nNagu tajutav, on see üks sisekujunduskomponente, mida peate pigem tundma, mitte tuginema täpsetele mõõtmistele. Kui paned ruumi kokku, proovige rütmi lisada, kui see sobib. Seejärel tee samm tagasi. Kui ruum tundub sidus ja kui teie silmad liiguvad selle ümber, jätke oma disain nagu on. Teisest küljest, kui midagi tundub, jätkake väikeste muudatustega, kuni olete rahul.\nRütm loob ühtsuse. Pilt: Amy Lau Design\nSarnase väljanägemise järgi: söögitoolid | Lühtreeter\nRütmi psühholoogiline kasu\nMe kulutame palju aega, et rääkida sisekujunduse purustamisest oma eri osadesse - mööbel, tekstiilid, seinakunst jms - kuid lõpuks tekivad edukad kujundused siis, kui kõik need osad kokku moodustavad ühtse terviku.\nOn isegi psühholoogiline alus, miks me leiame ühtsed ruumid meeldivaks. Geestalt psühholoogia kohaselt on mõttelaad, mis keskendub arusaamale, meie ajud töötlevad teavet, keetades selle kõige lihtsamale tuvastatavale musterile.Näiteks tähendame, et registreerime ülaltoodud pildi söögitoas, enne kui võime keskenduda ühelegi selle elemendile.\nVeelgi enam, kui kiiremini saame meile esitatud teavet lihtsustada, seda tõenäolisem on see, et me peame seda esteetiliselt meeldima. Sisekujunduse rütmi lisamisel annab see meile kindlaksmääratud mustreid, mis langevad tagasi ja võimaldavad vaatajatel võtta ruumi sensoorse teabe nii lihtsalt kui võimalik.\nKasutage meie nõuandeid, et lisada oma interjööri rütm. Pilt: Robbini arhitektuur\nSarnase väljanägemise järgi põrandalamp | Luksuslik | Kraan | Viska padjad\nKui sa pole juba sisekujundajana tööd teinud, ei ole ilmselt kunagi enam mõelnud, kuidas rütmi oma interjööri lisada. Nüüd on aeg seda muuta. Rütm on väike visuaalne joon, millel on tohutu mõju - positiivne ja negatiivne - kuidas teie ja teised disaini vaatavad. Kasutage seda postitust oma juhendina selle kohta, kuidas kasutada rütmi jõudu teie huvides, et anda oma ruumidele professionaalne side.\nKas teete jõupingutusi, et lisada oma interjööri rütm? Kui nii, siis kas teil on ühiseid näpunäiteid? Räägi meile allpool toodud kommentaarides.


Sisustusuudised mais: vaata, mida põnevat Kodukirja toimetusele silma on jäänud! | Kodukiri\nSisustusuudised mais: vaata, mida põnevat Kodukirja toimetusele silma on jäänud!\nPiret Tali, Kodukiri, 4. mai 2020, 14:43\nIlmselt pole kevadet, kus piknikud ja aiatöö oleks nii hinnas kui sel aastal, mil me elame 2 + 2 taktis. Elagu aiaglamuur ja mai töökad aia(vana)emad!\nDisainköök interneti teel? Jah, see on võimalik\nArens on muutunud olukorraga kohanenud ja kogu projekteerimis- ning müügitöö toimub edukalt ka läbi veebi. Inspiratsooni ja detailset infot materjalide kohta leiab kodulehelt arens.ee. Vajadusel kohtumine salongis ja köögi mõõdistamine lepitakse eraldi kokku.\nLaguneva ilu võlu\nBrittide juures õppinud keraamiku Karmen Saati ammune projekt „Lagunev ilu“ jäädvustab puu- ja juurviljade orgaanilise lagunemise ilusamat poolt, mis jääb enamasti märkamata. Kunstnik tegi juba kuhtuvatest viljadest vormid, toonis need pidulikuks ning esitles siis anumatena. karmensaat.com\nVana kooli aiatool\nKes ei mäletaks kunagisest saunsuvilast kokkukäivat puidust tooli? Virumaa Arsi Mööbel on Eesti ettevõte, kes teeb just sellelaadset puidust välimööblit –\nriidega lamamistoolid, lippidest lamamistoolid ja pingid. Lihtne ja praktiline ning lahedalt retro. arsi.ee\nKui soovid ka väiksemas aias lõket teha ja mitte tingimata grilliplatsil, siis millised oleks võimalused? Koneskoauto pakub lõkkeasemeid, mille juures rahuliku südamega aias tuld nautida. koneskoauto.ee\nFoto: Jonatan Fernstrom\nPopkunstipärased kuldsed aiakindad, kommivärvides aiavoolikud, ahvinäolised lillepotid, põdrasarvedest voolikuhoidjad – seda kõike Rootsi tootjalt Garden Glory. Aiandus glamuurseks!